# Eiropas Savienības L 186/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 186 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 9. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 186

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 9. jūlijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2016/1112 (2016. gada 6. jūlijs), ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2016/1112 (2016. gada 6. jūlijs), ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1113 (2016. gada 8. jūlijs), ar ko 248. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida | 9 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1114 (2016. gada 8. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 11 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1115 (2016. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka formātu, kādā Eiropas Ķimikāliju aģentūra iesniedz informāciju par procedūru darbību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4141) | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1116 (2016. gada 7. jūlijs), ar ko groza Īstenošanas lēmumus (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 par aizsardzības pasākumiem un vakcināciju pret nodulāro dermatītu Grieķijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4157)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/1117 (2016. gada 15. jūnijs), kas adresēts Grieķijas Republikai par īpašiem steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013 | 28 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 1/2016 (2016. gada 10. jūnijs) par transportlīdzekļu nodevu sistēmu, kas Šveicē piemērojama no 2017. gada 1. janvāra [2016/1118] | 36 |
| | * | Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 2/2016 (2016. gada 10. jūnijs), ar ko groza Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem 1. pielikumu [2016/1119] | 38 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1113 (2016. gada 8. jūlijs), ar ko 248. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

9

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1114 (2016. gada 8. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

11

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1115 (2016. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka formātu, kādā Eiropas Ķimikāliju aģentūra iesniedz informāciju par procedūru darbību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4141)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4141)

13

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1116 (2016. gada 7. jūlijs), ar ko groza Īstenošanas lēmumus (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 par aizsardzības pasākumiem un vakcināciju pret nodulāro dermatītu Grieķijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4157)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4157)

1

24

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/1117 (2016. gada 15. jūnijs), kas adresēts Grieķijas Republikai par īpašiem steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013

28

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 1/2016 (2016. gada 10. jūnijs) par transportlīdzekļu nodevu sistēmu, kas Šveicē piemērojama no 2017. gada 1. janvāra [2016/1118]

36

*

Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 2/2016 (2016. gada 10. jūnijs), ar ko groza Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem 1. pielikumu [2016/1119]

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1112

(2016. gada 6. jūlijs),

ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības (“Savienība”) un Tunisijas Republikas (“Tunisija”) attiecības attīstās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) satvarā. Tunisija bija pirmā Vidusjūras reģiona valsts, kas 1995. gada 17. jūlijā parakstīja asociācijas nolīgumu (2) ar Savienību, – tas stājās spēkā 1998. gada 1. martā. Saskaņā ar minēto nolīgumu Tunisija 2008. gadā pabeidza tarifu atcelšanu rūpniecības ražojumiem, tādējādi kļūstot par pirmo Vidusjūras reģiona valsti, kas iekļāvās brīvās tirdzniecības zonā ar Savienību. Divpusējais politiskais dialogs un ekonomiskā sadarbība vēl vairāk attīstījās saistībā ar EKP rīcības plāniem; jaunākais no šiem plāniem aptver 2013.–2017. gada laikposmu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības (“Savienība”) un Tunisijas Republikas (“Tunisija”) attiecības attīstās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) satvarā. Tunisija bija pirmā Vidusjūras reģiona valsts, kas 1995. gada 17. jūlijā parakstīja asociācijas nolīgumu (2) ar Savienību, – tas stājās spēkā 1998. gada 1. martā. Saskaņā ar minēto nolīgumu Tunisija 2008. gadā pabeidza tarifu atcelšanu rūpniecības ražojumiem, tādējādi kļūstot par pirmo Vidusjūras reģiona valsti, kas iekļāvās brīvās tirdzniecības zonā ar Savienību. Divpusējais politiskais dialogs un ekonomiskā sadarbība vēl vairāk attīstījās saistībā ar EKP rīcības plāniem; jaunākais no šiem plāniem aptver 2013.–2017. gada laikposmu.

| (2) | Pēc revolūcijas un pēc tam, kad 2011. gada 14. janvārī tika gāzts prezidents Ben Ali, 2011. gada 23. oktobrī Tunisijā notika pirmās brīvās un demokrātiskās vēlēšanas. 2014. gada janvārī tika pieņemta jauna konstitūcija, un 2014. gada ceturtajā ceturksnī notika parlamenta un prezidenta vēlēšanas, svarīgākajiem politiskajiem dalībniekiem saskaņoti rīkojoties, lai turpinātu reformas ceļā uz pilnvērtīgu demokrātisko sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc revolūcijas un pēc tam, kad 2011. gada 14. janvārī tika gāzts prezidents Ben Ali, 2011. gada 23. oktobrī Tunisijā notika pirmās brīvās un demokrātiskās vēlēšanas. 2014. gada janvārī tika pieņemta jauna konstitūcija, un 2014. gada ceturtajā ceturksnī notika parlamenta un prezidenta vēlēšanas, svarīgākajiem politiskajiem dalībniekiem saskaņoti rīkojoties, lai turpinātu reformas ceļā uz pilnvērtīgu demokrātisko sistēmu.

| (3) | Šā politiskās pārejas procesa laikā Tunisijas ekonomiku ir negatīvi ietekmējuši nepārtraukti iekšējie nemieri, stabilitātes trūkums reģionā (tostarp konflikta Lībijā radītā ietekme) un nelabvēlīga ekonomiskā situācija pasaulē (jo īpaši Savienībā, kas ir Tunisijas galvenā tirdzniecības partnere). Minētās nelabvēlīgās norises ir būtiski kavējušas valsts izaugsmi, kā arī vājinājušas tās fiskālo un maksājumu bilances stāvokli. |
| --- | --- |

(3)

Šā politiskās pārejas procesa laikā Tunisijas ekonomiku ir negatīvi ietekmējuši nepārtraukti iekšējie nemieri, stabilitātes trūkums reģionā (tostarp konflikta Lībijā radītā ietekme) un nelabvēlīga ekonomiskā situācija pasaulē (jo īpaši Savienībā, kas ir Tunisijas galvenā tirdzniecības partnere). Minētās nelabvēlīgās norises ir būtiski kavējušas valsts izaugsmi, kā arī vājinājušas tās fiskālo un maksājumu bilances stāvokli.

| (4) | Kopš 2011. gada pēc politiskajām pārmaiņām Tunisijā Savienība ir paudusi savu nepārprotamo apņemšanos atbalstīt Tunisiju ekonomisko un politisko reformu procesā. Tā ir palielinājusi finansiālo atbalstu Tunisijai, stiprinot sadarbību daudzās jomās, tostarp pilsoniskās sabiedrības, vēlēšanu sistēmas, drošības, reģionālās attīstības un sociālo un ekonomikas reformu jomās. Turklāt tā piedāvā iespēju noslēgt padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu, par kuru 2014. gada oktobrī tika sāktas sarunas. |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2011. gada pēc politiskajām pārmaiņām Tunisijā Savienība ir paudusi savu nepārprotamo apņemšanos atbalstīt Tunisiju ekonomisko un politisko reformu procesā. Tā ir palielinājusi finansiālo atbalstu Tunisijai, stiprinot sadarbību daudzās jomās, tostarp pilsoniskās sabiedrības, vēlēšanu sistēmas, drošības, reģionālās attīstības un sociālo un ekonomikas reformu jomās. Turklāt tā piedāvā iespēju noslēgt padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu, par kuru 2014. gada oktobrī tika sāktas sarunas.

| (5) | Šajā sarežģītajā ekonomikas un finansiālajā situācijā Tunisijas iestādes un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) 2013. gada aprīlī vienojās par trīs gadus ilgu un ar piesardzības pasākumiem nesaistītu rezerves vienošanos 1,146 miljardu SDR (speciālās aizņēmuma tiesības) apmērā, lai atbalstītu Tunisijas ekonomikas korekciju un reformu programmu, kuras termiņš vēlāk tika pagarināts līdz 2015. gada beigām. Kopumā saskaņā ar SVF programmu pēc programmas sestās pārskatīšanas tika piešķirti 1,5 miljardi ASV dolāru. |
| --- | --- |

(5)

Šajā sarežģītajā ekonomikas un finansiālajā situācijā Tunisijas iestādes un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) 2013. gada aprīlī vienojās par trīs gadus ilgu un ar piesardzības pasākumiem nesaistītu rezerves vienošanos 1,146 miljardu SDR (speciālās aizņēmuma tiesības) apmērā, lai atbalstītu Tunisijas ekonomikas korekciju un reformu programmu, kuras termiņš vēlāk tika pagarināts līdz 2015. gada beigām. Kopumā saskaņā ar SVF programmu pēc programmas sestās pārskatīšanas tika piešķirti 1,5 miljardi ASV dolāru.

| (6) | 2013. gada augustā Tunisija lūdza Savienību piešķirt papildu makrofinansiālo palīdzību. Reaģējot uz šādu lūgumu, lēmumu par makrofinanisālo palīdzību 300 miljonu euro apmērā aizdevumu veidā pieņēma 2014. gada maijā (MFP-I) (3). Saprašanās memorands par politikas nosacījumiem saistībā ar MFP-I stājās spēkā 2015. gada 4. martā. Pirmo MFP-I daļu izmaksāja 2015. gada 7. maijā, pēc tam, kad bija īstenoti saskaņā ar vienošanos paredzētie politikas pasākumi, bet otro daļu – 2015. gada 1. decembrī. |
| --- | --- |

(6)

2013. gada augustā Tunisija lūdza Savienību piešķirt papildu makrofinansiālo palīdzību. Reaģējot uz šādu lūgumu, lēmumu par makrofinanisālo palīdzību 300 miljonu euro apmērā aizdevumu veidā pieņēma 2014. gada maijā (MFP-I) (3). Saprašanās memorands par politikas nosacījumiem saistībā ar MFP-I stājās spēkā 2015. gada 4. martā. Pirmo MFP-I daļu izmaksāja 2015. gada 7. maijā, pēc tam, kad bija īstenoti saskaņā ar vienošanos paredzētie politikas pasākumi, bet otro daļu – 2015. gada 1. decembrī.

| (7) | Saskaņā ar savu parasto sadarbības programmu Savienība 2011.–2015. gada laikposmam piešķīra 524 miljonus euro dotāciju veidā, lai atbalstītu Tunisijas ekonomisko un politisko reformu plānu. Turklāt Tunisijai 2011.–2013. gadā tika piešķirti 155 miljoni euro no SPRING programmas “Atbalsts partnerībai, reformām un iekļaujošai izaugsmei”, bet 2014.–2015. gadā – 122 miljoni euro no “Pamatprogrammas”. Arī Eiropas Investīciju banka kopš 2011. gada ir sniegusi aizdevumus 1,338 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar savu parasto sadarbības programmu Savienība 2011.–2015. gada laikposmam piešķīra 524 miljonus euro dotāciju veidā, lai atbalstītu Tunisijas ekonomisko un politisko reformu plānu. Turklāt Tunisijai 2011.–2013. gadā tika piešķirti 155 miljoni euro no SPRING programmas “Atbalsts partnerībai, reformām un iekļaujošai izaugsmei”, bet 2014.–2015. gadā – 122 miljoni euro no “Pamatprogrammas”. Arī Eiropas Investīciju banka kopš 2011. gada ir sniegusi aizdevumus 1,338 miljardu euro apmērā.

| (8) | 2015. gadā Tunisijas ekonomiku ievērojami ietekmēja vairāki teroristu uzbrukumi, kas bija vērsti uz galvenajām ekonomikas nozarēm, piemēram, tūrismu un transportu, un kuru mērķis bija kavēt tās politiskās pārejas konsolidāciju. Minētie uzbrukumi ir negatīvi ietekmējuši Tunisijā vērojamo ekonomikas atlabšanas procesu. Līdz ar ieilgušo nestabilitāti reģionā (tostarp Lībijas konflikta atjaunošanos) un vēl aizvien nelabvēlīgo ekonomisko situāciju Eiropā un pasaulē minētie notikumi ir pasliktinājuši jau tā vājo Tunisijas maksājumu bilanci un fiskālo situāciju. Tā rezultāts ir būtiski ārējā un budžeta finansējuma iztrūkumi. |
| --- | --- |

(8)

2015. gadā Tunisijas ekonomiku ievērojami ietekmēja vairāki teroristu uzbrukumi, kas bija vērsti uz galvenajām ekonomikas nozarēm, piemēram, tūrismu un transportu, un kuru mērķis bija kavēt tās politiskās pārejas konsolidāciju. Minētie uzbrukumi ir negatīvi ietekmējuši Tunisijā vērojamo ekonomikas atlabšanas procesu. Līdz ar ieilgušo nestabilitāti reģionā (tostarp Lībijas konflikta atjaunošanos) un vēl aizvien nelabvēlīgo ekonomisko situāciju Eiropā un pasaulē minētie notikumi ir pasliktinājuši jau tā vājo Tunisijas maksājumu bilanci un fiskālo situāciju. Tā rezultāts ir būtiski ārējā un budžeta finansējuma iztrūkumi.

| (9) | Šajā sarežģītajā situācijā Savienība ir atkārtoti apliecinājusi savu apņemšanos atbalstīt Tunisiju tās ekonomisko un politisko reformu procesā. Šī apņemšanās tika jo īpaši pausta secinājumos, kas pieņemti Savienības un Tunisijas asociācijas padomes sanāksmē 2015. gada martā, kā arī Padomes 2015. gada 20. jūlija secinājumos pēc 2015. gada jūnijā notikušajiem teroristu uzbrukumiem netālu no Susas. Savienības politiskais un ekonomiskais atbalsts, kas paredzēts Tunisijas reformu procesam, atbilst EKP kontekstā izklāstītajai politikai, kuru Savienība īsteno attiecībā uz Vidusjūras dienvidu reģionu. |
| --- | --- |

(9)

Šajā sarežģītajā situācijā Savienība ir atkārtoti apliecinājusi savu apņemšanos atbalstīt Tunisiju tās ekonomisko un politisko reformu procesā. Šī apņemšanās tika jo īpaši pausta secinājumos, kas pieņemti Savienības un Tunisijas asociācijas padomes sanāksmē 2015. gada martā, kā arī Padomes 2015. gada 20. jūlija secinājumos pēc 2015. gada jūnijā notikušajiem teroristu uzbrukumiem netālu no Susas. Savienības politiskais un ekonomiskais atbalsts, kas paredzēts Tunisijas reformu procesam, atbilst EKP kontekstā izklāstītajai politikai, kuru Savienība īsteno attiecībā uz Vidusjūras dienvidu reģionu.

| (10) | Pēc Tunisijas ekonomikas un finansiālās situācijas pasliktināšanās SVF un Tunisija sāka diskusijas par turpmāku vienošanos attiecībā uz lielāku summu – iespējams, Paplašinātās finansēšanas mehānisma (“SVF programma”) ietvaros ar četru gadu termiņu, sākot no 2016. gada pavasara. Jaunās SVF programmas mērķis ir mazināt Tunisijas īstermiņa grūtības saistībā ar maksājumu bilanci, vienlaikus īstenojot stingrus korektīvos pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Tunisijas ekonomikas un finansiālās situācijas pasliktināšanās SVF un Tunisija sāka diskusijas par turpmāku vienošanos attiecībā uz lielāku summu – iespējams, Paplašinātās finansēšanas mehānisma (“SVF programma”) ietvaros ar četru gadu termiņu, sākot no 2016. gada pavasara. Jaunās SVF programmas mērķis ir mazināt Tunisijas īstermiņa grūtības saistībā ar maksājumu bilanci, vienlaikus īstenojot stingrus korektīvos pasākumus.

| (11) | Ņemot vērā ekonomiskā stāvokļa un perspektīvu pasliktināšanos, Tunisija 2015. gada augustā lūdza Savienībai papildu makrofinansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā ekonomiskā stāvokļa un perspektīvu pasliktināšanos, Tunisija 2015. gada augustā lūdza Savienībai papildu makrofinansiālo palīdzību.

| (12) | Tā kā Tunisija ir valsts, uz kuru attiecas EKP, būtu jāuzskata, ka tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā Tunisija ir valsts, uz kuru attiecas EKP, būtu jāuzskata, ka tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību.

| (13) | Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar nolūku sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam nekavējoties vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā. |
| --- | --- |

(13)

Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar nolūku sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam nekavējoties vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā.

| (14) | Ņemot vērā to, ka Tunisijas maksājumu bilancē saglabājas būtisks ārējā finansējuma iztrūkums, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos resursus, pašreizējos ārkārtas apstākļos Savienības makrofinansiālā palīdzība, kas jāsniedz Tunisijai, ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Tunisijas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju saistībā ar SVF programmu. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Tunisijas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka Tunisijas maksājumu bilancē saglabājas būtisks ārējā finansējuma iztrūkums, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos resursus, pašreizējos ārkārtas apstākļos Savienības makrofinansiālā palīdzība, kas jāsniedz Tunisijai, ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Tunisijas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju saistībā ar SVF programmu. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Tunisijas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos.

| (15) | Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Tunisijā, tādējādi atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

(15)

Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Tunisijā, tādējādi atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību.

| (16) | Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Tunisijas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību pilnīgu kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Tunisijā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(16)

Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Tunisijas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību pilnīgu kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Tunisijā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.

| (17) | Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem, mērķiem un pasākumiem, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem, mērķiem un pasākumiem, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos.

| (18) | Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Tunisiju. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību. |
| --- | --- |

(18)

Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Tunisiju. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību.

| (19) | Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Tunisijas apņēmība rīkoties atbilstoši vērtībām, kas tai ir kopīgas ar Savienību, ieskaitot demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī Tunisijas saistības ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus. |
| --- | --- |

(19)

Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Tunisijas apņēmība rīkoties atbilstoši vērtībām, kas tai ir kopīgas ar Savienību, ieskaitot demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī Tunisijas saistības ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus.

| (20) | Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Tunisijā tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība Tunisijā un būtu jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, darbvietu izveidi un fiskālo konsolidāciju. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpildīšana, gan minēto mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

(20)

Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Tunisijā tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība Tunisijā un būtu jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, darbvietu izveidi un fiskālo konsolidāciju. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpildīšana, gan minēto mērķu sasniegšana.

| (21) | Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Tunisijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Tunisijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas.

| (22) | Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes kā budžeta lēmējiestāžu pilnvaras. |
| --- | --- |

(22)

Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes kā budžeta lēmējiestāžu pilnvaras.

| (23) | Makrofinansiālās palīdzības summām būtu jāatbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā. |
| --- | --- |

(23)

Makrofinansiālās palīdzības summām būtu jāatbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā.

| (24) | Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti. |
| --- | --- |

(24)

Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti.

| (25) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4).

| (26) | Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Tunisijas iestādēm tādas dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā, kura paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz 90 miljonus euro, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Tunisijai, saprašanās memoranda pieņemšanai, kā arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, |
| --- | --- |

(26)

Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Tunisijas iestādēm tādas dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā, kura paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz 90 miljonus euro, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Tunisijai, saprašanās memoranda pieņemšanai, kā arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Savienība piešķir Tunisijai makrofinansiālo palīdzību ar maksimālo summu 500 miljoni euro (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), lai atbalstītu Tunisijas ekonomikas stabilizāciju un plašu reformu programmu. Palīdzība dod ieguldījumu Tunisijas maksājumu bilances vajadzību segšanā, kā konstatēts SVF programmā.

2.   Visu Savienības makrofinansiālās palīdzības summu Tunisijai piešķir aizdevumu veidā. Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm aizņemties nepieciešamos līdzekļus un aizdot tos Tunisijai. Maksimālais vidējais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi.

3.   Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panākti starp SVF un Tunisiju, un ekonomikas reformu pamatprincipiem un mērķiem, kas izklāstīti ES un Tunisijas asociācijas nolīgumā. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus.

4.   Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama divarpus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

5.   Ja Tunisijas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai arī to aptur vai atceļ.

2. pants

1.   Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikums ir tāds, ka Tunisijā tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

2.   Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga 1. punktā noteiktā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (5).

3. pants

1.   Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Tunisijas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kam jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība pievērsta strukturālām reformām un stabilām valsts finansēm, un kuri jāiekļauj saprašanās memorandā (“saprašanās memorands”). Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi atbilst 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtībai, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Tunisija īsteno ar SVF atbalstu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību Tunisijā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā.

3.   Savienības makrofinansiālās palīdzības detalizētus finanšu noteikumus izklāsta aizdevuma līgumā, par ko vienojas Komisija un Tunisijas iestādes.

4.   Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā minētie nosacījumi, tostarp to, vai Tunisijas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. To darot, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā – ar Eiropas Parlamentu un Padomi.

4. pants

1.   Ievērojot 3. punkta nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu trīs aizdevuma daļās. Katra maksājuma apmēru nosaka saprašanās memorandā.

2.   Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (6).

3.   Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums; |
| --- | --- |

a)

lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums;

| b) | pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar stingriem korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta vienošanās par kredītu, kura noslēgta ar SVF un nav saistīta ar piesardzības pasākumiem; un |
| --- | --- |

b)

pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar stingriem korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta vienošanās par kredītu, kura noslēgta ar SVF un nav saistīta ar piesardzības pasākumiem; un

| c) | tiek apmierinoši īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā. |
| --- | --- |

c)

tiek apmierinoši īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā.

Aizdevuma otrās daļas izmaksu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas. Aizdevuma trešās daļas izmaksu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc otrā maksājuma veikšanas.

4.   Ja 3. punkta pirmajā daļā minētie nosacījumi ilgstoši nav izpildīti, Komisija uz laiku pārtrauc vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu. Šādos gadījumos tā informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.

5.   Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Tunisijas Centrālajai bankai. Ievērojot noteikumus, kas jāparedz saprašanās memorandā, tostarp apstiprinājumu par atlikušajām budžeta finansēšanas vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Tunisijas Finanšu ministrijai kā galīgajam saņēmējam.

5. pants

1.   Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību saistītās aizņēmuma un aizdevuma darbības veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā un nepakļauj to valūtas maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam.

2.   Ja apstākļi ļauj un Tunisija to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos un nosacījumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek iekļauta noteikumos un nosacījumos par aizņēmuma darbībām.

3.   Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Tunisija to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas operācijas veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt minēto aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.

4.   Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma darbībām, sedz Tunisija.

5.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās operācijas.

6. pants

1.   Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (8).

2.   Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību.

3.   Aizdevuma nolīgumā, kas minēts 3. panta 3. punktā, paredz noteikumus, ar kuriem:

| a) | nodrošina, ka Tunisija regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka Tunisija regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu;

| b) | saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (9), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11) nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (9), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11) nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību;

| c) | nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas; |
| --- | --- |

c)

nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas;

| d) | Komisiju un Revīzijas palātu nepārprotami pilnvaro veikt revīzijas laikposmā, kad ir piešķirta Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, tostarp veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus; |
| --- | --- |

d)

Komisiju un Revīzijas palātu nepārprotami pilnvaro veikt revīzijas laikposmā, kad ir piešķirta Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, tostarp veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus;

| e) | nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa, ja ir konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Tunisija ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm. |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa, ja ir konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Tunisija ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm.

4.   Pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas Komisija, veicot operatīvu novērtējumu, izvērtē, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Tunisijas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi.

7. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

8. pants

1.   Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, ietverot minētās īstenošanas novērtējumu. Ziņojumā:

| a) | izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

a)

izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus;

| b) | novērtē Tunisijas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

b)

novērtē Tunisijas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus;

| c) | norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Tunisijas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas. |
| --- | --- |

c)

norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Tunisijas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas.

2.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības laikposma beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post novērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu.

9. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2016. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. KORČOK

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 24. jūnija lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (OV L 278, 21.10.2005., 9. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 534/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par makrofinansiālo palīdzību Tunisijas Republikai (OV L 151, 21.5.2014., 9. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

11

OLAF

---

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums

Šis lēmums ir pieņemts, neskarot kopīgo deklarāciju, kura pieņemta kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 778/2013/ES, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai, un kura arī turpmāk būtu jāuzskata par pamatu, uz kuru balstīties visu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu pieņemšanā par makrofinansiālās palīdzības piešķiršanu trešām valstīm un teritorijām.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1113

(2016. gada 8. jūlijs),

ar ko 248. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja (ANO DP Sankciju komiteja) 2016. gada 5. jūlijā nolēma svītrot vienu fizisko personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja (ANO DP Sankciju komiteja) 2016. gada 5. jūlijā nolēma svītrot vienu fizisko personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu iedarbīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu iedarbīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  
  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:

“
  Daniel Martin Schneider (alias Abdullah). Adrese: Petrusstrasse 32, 66125 Herrensohr, Dudweiler, Saarbrücken, Vācija (līdzšinējā adrese). Dzimšanas datums: 9.9.1985. Dzimšanas vieta: Neunkirchen (Saar), Vācija. Valstspiederība: Vācijas. Pases Nr.: 2318047793 (Vācijas pase 17.5.2006. izsniegta Friedrichsthal, Vācijā, derīguma termiņš beidzās 16.5.2011.). Valsts identifikācijas Nr.: 2318229333 (Vācijas federālā personas apliecība 17.5.2006. izsniegta Friedrichsthal, Vācijā, derīguma termiņš beidzās 16.5.2011. (ziņots par nozaudēšanu)). Papildu informācija: a) saistīts ar organizāciju Islamic Jihad Union (IJU), pazīstama arī kā Islamic Jihad Group; b) saistīts ar Fritz Martin Gelowicz un Adem Yilmaz; c) kopš 2010. gada jūnija atrodas apcietinājumā Vācijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 27.10.2008.”

---

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1114

(2016. gada 8. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 164,5 |
| ZZ | 164,5 |
| 0709 93 10 | TR | 134,9 |
| ZZ | 134,9 |
| 0805 50 10 | AR | 171,5 |
| BO | 220,8 |
| CL | 193,0 |
| TR | 134,0 |
| UY | 128,6 |
| ZA | 167,1 |
| ZZ | 169,2 |
| 0808 10 80 | AR | 152,5 |
| BR | 97,0 |
| CL | 123,0 |
| CN | 116,1 |
| NZ | 146,7 |
| US | 149,7 |
| UY | 67,7 |
| ZA | 107,7 |
| ZZ | 120,1 |
| 0808 30 90 | AR | 123,6 |
| CL | 118,4 |
| CN | 91,9 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 115,8 |
| 0809 10 00 | TR | 212,6 |
| ZZ | 212,6 |
| 0809 29 00 | TR | 325,9 |
| ZZ | 325,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

164,5

ZZ

164,5

0709 93 10

TR

134,9

ZZ

134,9

0805 50 10

AR

171,5

BO

220,8

CL

193,0

TR

134,0

UY

128,6

ZA

167,1

ZZ

169,2

0808 10 80

AR

152,5

BR

97,0

CL

123,0

CN

116,1

NZ

146,7

US

149,7

UY

67,7

ZA

107,7

ZZ

120,1

0808 30 90

AR

123,6

CL

118,4

CN

91,9

ZA

129,4

ZZ

115,8

0809 10 00

TR

212,6

ZZ

212,6

0809 29 00

TR

325,9

ZZ

325,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

126,8

ZZ

126,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1115

(2016. gada 7. jūlijs),

ar ko nosaka formātu, kādā Eiropas Ķimikāliju aģentūra iesniedz informāciju par procedūru darbību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4141)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (1) un jo īpaši tās 22. panta 1. punktu,

apspriedusies ar komiteju, kura izveidota saskaņā ar 133. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (2),

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu, ka informācija, ko Eiropas Ķimikāliju aģentūra sniedz Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 22. panta 1. punktu, atbilst attiecīgam standartam, ir jānosaka formāts, kādā sniedzama šāda informācija. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu, ka informācija, ko Eiropas Ķimikāliju aģentūra sniedz Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 22. panta 1. punktu, atbilst attiecīgam standartam, ir jānosaka formāts, kādā sniedzama šāda informācija.

| (2) | Lai nodrošinātu skaidrību un konsekvenci, ir lietderīgi noteikt precīzus pārskata periodus, par kuriem Eiropas Ķimikāliju aģentūra sniedz informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 22. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu skaidrību un konsekvenci, ir lietderīgi noteikt precīzus pārskata periodus, par kuriem Eiropas Ķimikāliju aģentūra sniedz informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 22. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Formāts, ko Eiropas Ķimikāliju aģentūra izmanto, lai iesniegtu Regulas (ES) Nr. 649/2012 22. panta 1. punktā prasīto informāciju, ir anketa, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Pirmais ziņojums, kas Eiropas Ķimikāliju aģentūrai jāsniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 22. panta 1. punktu, aptver 2014., 2015. un 2016. kalendāro gadu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Ķimikāliju aģentūrai.

Briselē, 2016. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.

1

(2)  
  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

ANKETA

1. iedaļa. Vispārīga informācija

1.   Organizācija:

2.   Aptvertais laikposms:

2. iedaļa. Informācija par Aģentūru

3.   Cilvēkresursi Aģentūrā (pilna laika ekvivalents), kuri strādā pie Regulas (ES) Nr. 649/2012 īstenošanas:

4.   Vai Aģentūras darbinieki ir iesaistīti arī citu ar ķīmiskām vielām saistītu ES/starptautisku tiesību aktu/konvenciju/programmu īstenošanā?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, norādiet tiesību aktus un aprakstiet jautājumus/tematus, saistībā ar kuriem darbinieki, kuri strādā ar Regulu (ES) Nr. 649/2012, sadarbojas ar darbiniekiem, kuri strādā ar citiem tiesību aktiem:

5.   Vai Aģentūras darba slodze atbilst paredzētajai darba slodzei?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

3. iedaļa. Atbalsts eksportētājiem un importētājiem

6.   Kurām no šīm darbībām Aģentūra ir izveidojusi atbalsta un komunikācijas pasākumus, lai palīdzētu eksportētājiem un importētājiem izpildīt Regulas (ES) Nr. 649/2012 prasības?

| ☐ | Tehniski un zinātniski norādījumi |
| --- | --- |

☐

Tehniski un zinātniski norādījumi

| ☐ | Tīmekļa vietnes par Regulu (ES) Nr. 649/2012 un ePIC |
| --- | --- |

☐

Tīmekļa vietnes par Regulu (ES) Nr. 649/2012 un ePIC

| ☐ | Iekšējā ziņojumapmaiņa ePIC |
| --- | --- |

☐

Iekšējā ziņojumapmaiņa ePIC

| ☐ | Izpratnes veicināšanas kampaņa |
| --- | --- |

☐

Izpratnes veicināšanas kampaņa

| ☐ | Sociālie mediji |
| --- | --- |

☐

Sociālie mediji

| ☐ | Operatoru uzņēmumu apmeklējumi |
| --- | --- |

☐

Operatoru uzņēmumu apmeklējumi

| ☐ | Atbalsts atsevišķiem uzņēmumiem |
| --- | --- |

☐

Atbalsts atsevišķiem uzņēmumiem

| ☐ | Semināri, vebināri un līdzīgi mācību pasākumi |
| --- | --- |

☐

Semināri, vebināri un līdzīgi mācību pasākumi

| ☐ | IT lietotāja rokasgrāmatas, faktu lapas un bieži uzdotie jautājumi |
| --- | --- |

☐

IT lietotāja rokasgrāmatas, faktu lapas un bieži uzdotie jautājumi

| ☐ | Citas |
| --- | --- |

☐

Citas

Papildu informācija (attiecīgā gadījumā):

7.   Vai Aģentūra uzskata, ka šie atbalsta un komunikācijas pasākumi ir palīdzējuši panākt to, ka importētāji un eksportētāji labāk pilda Regulas (ES) Nr. 649/2012 prasības?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

8.   Kādos jautājumos eksportētāji un importētāji lūdz atbalstu visbiežāk?

| ☐ | Ķīmiskās vielas, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 649/2012, un citi ar darbības jomu saistīti jautājumi |
| --- | --- |

☐

Ķīmiskās vielas, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 649/2012, un citi ar darbības jomu saistīti jautājumi

| ☐ | Atsauces identifikācijas numuru aktivizēšana un ar to saistīti jautājumi (piem., paziņojumi par eksportu un nepārprotama piekrišana/atcelšana) |
| --- | --- |

☐

Atsauces identifikācijas numuru aktivizēšana un ar to saistīti jautājumi (piem., paziņojumi par eksportu un nepārprotama piekrišana/atcelšana)

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 10. pants par informācijas sniegšanu |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 10. pants par informācijas sniegšanu

| ☐ | ePIC darbība |
| --- | --- |

☐

ePIC darbība

| ☐ | Citi |
| --- | --- |

☐

Citi

Papildu informācija, tostarp saņemto pieprasījumu skaits un norāde par jautājumu sadalījumu pa tematiem.

9.   Šim atbalstam veltītais paredzamais laiks (izteikts procentuāli no kopējā pilna laika ekvivalentu skaita):

4. iedaļa. Koordinācija starp Aģentūru un Komisiju/izraudzītajām valsts iestādēm

10.   Vai Aģentūra ir apmierināta ar to, kā notiek sadarbība ar Komisiju?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

11.   Kurās sadarbības jomās varētu ieviest uzlabojumus, ja tādi vajadzīgi:

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 6. panta 1. punkta e) apakšpunkts par lēmumu norādījumu dokumentu un citas tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas attiecas uz Konvencijas īstenošanu |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 6. panta 1. punkta e) apakšpunkts par lēmumu norādījumu dokumentu un citas tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas attiecas uz Konvencijas īstenošanu

| ☐ | Roterdamas konvencijas Sekretariātam iesniedzamo paziņojumu par galīgo reglamentējošo darbību sagatavošana |
| --- | --- |

☐

Roterdamas konvencijas Sekretariātam iesniedzamo paziņojumu par galīgo reglamentējošo darbību sagatavošana

| ☐ | Sanāksmju tehniska sagatavošana (piem., izraudzīto valsts iestāžu sanāksmes, Ķīmisko vielu pārskatīšanas komiteja, Roterdamas konvencijas Pušu konference) |
| --- | --- |

☐

Sanāksmju tehniska sagatavošana (piem., izraudzīto valsts iestāžu sanāksmes, Ķīmisko vielu pārskatīšanas komiteja, Roterdamas konvencijas Pušu konference)

| ☐ | Piedalīšanās sanāksmēs (piem., izraudzīto valsts iestāžu sanāksmes, Ķīmisko vielu pārskatīšanas komiteja, Roterdamas konvencijas Pušu konference) |
| --- | --- |

☐

Piedalīšanās sanāksmēs (piem., izraudzīto valsts iestāžu sanāksmes, Ķīmisko vielu pārskatīšanas komiteja, Roterdamas konvencijas Pušu konference)

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 6. panta 1. punkta f) apakšpunkts par tehniska un zinātniska atbalsta sniegšanu, lai nodrošinātu efektīvu regulas īstenošanu |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 6. panta 1. punkta f) apakšpunkts par tehniska un zinātniska atbalsta sniegšanu, lai nodrošinātu efektīvu regulas īstenošanu

| ☐ | Tehniska un zinātniska atbalsta un palīdzības sniegšana, Komisijai darbojoties kā Savienības kopīgai izraudzītai valsts iestādei |
| --- | --- |

☐

Tehniska un zinātniska atbalsta un palīdzības sniegšana, Komisijai darbojoties kā Savienības kopīgai izraudzītai valsts iestādei

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 5. punkts par eksportu ārkārtas stāvokļa gadījumā |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 5. punkts par eksportu ārkārtas stāvokļa gadījumā

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. un 7. punkts par lēmumiem attiecībā uz to, ka eksportu drīkst veikt, ja nav saņemta nepārprotama piekrišana |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. un 7. punkts par lēmumiem attiecībā uz to, ka eksportu drīkst veikt, ja nav saņemta nepārprotama piekrišana

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 20. pants par informācijas apmaiņu |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 20. pants par informācijas apmaiņu

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 21. pants par tehnisko palīdzību |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 21. pants par tehnisko palīdzību

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 23. pants par pielikumu atjaunināšanu |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 23. pants par pielikumu atjaunināšanu

| ☐ | Cita |
| --- | --- |

☐

Cita

Papildu informācija:

12.   Vai Aģentūra ir apmierināta ar to, kā notiek sadarbība ar izraudzītajām valsts iestādēm?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

13.   Kurās sadarbības jomās varētu ieviest uzlabojumus, ja tādi vajadzīgi:

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 2. punkts par eksporta paziņojuma apstrādes termiņiem |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 2. punkts par eksporta paziņojuma apstrādes termiņiem

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 5. punkts par eksportu ārkārtas stāvokļa gadījumā |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 5. punkts par eksportu ārkārtas stāvokļa gadījumā

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 7. punkts par papildu informāciju, kas pēc pieprasījuma jāsniedz par eksportēto ķīmisko vielu |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 7. punkts par papildu informāciju, kas pēc pieprasījuma jāsniedz par eksportēto ķīmisko vielu

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. punkts par vielām, ko nedrīkst eksportēt, ja vien nav izpildīti konkrēti nosacījumi |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. punkts par vielām, ko nedrīkst eksportēt, ja vien nav izpildīti konkrēti nosacījumi

| ☐ | Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. un 7. punkts par lēmumiem attiecībā uz to, ka eksportu drīkst veikt, ja nav saņemta nepārprotama piekrišana |
| --- | --- |

☐

Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. un 7. punkts par lēmumiem attiecībā uz to, ka eksportu drīkst veikt, ja nav saņemta nepārprotama piekrišana

| ☐ | Cita |
| --- | --- |

☐

Cita

Papildu informācija:

5. iedaļa. Roterdamas konvencijas Pusēm un citām valstīm nosūtāmie paziņojumi par eksportu

14.   Cik paziņojumus par eksportu un ar tiem saistītus uzdevumus gadā (t. i., gadā, kurā veikts eksports) Aģentūra ir izskatījusi?

| | 1. gads | 2. gads | 3. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| Apstrādātie paziņojumi par eksportu | | | |
| Pārsūtītie paziņojumi par eksportu | | | |
| Saņemtie apstiprinājumi par saņemšanu | | | |
| Otrreiz pārsūtītie paziņojumi par eksportu | | | |

1. gads

2. gads

3. gads

Apstrādātie paziņojumi par eksportu

Pārsūtītie paziņojumi par eksportu

Saņemtie apstiprinājumi par saņemšanu

Otrreiz pārsūtītie paziņojumi par eksportu

15.   Kādas informācijas sniegšana, kuru prasīts norādīt paziņojuma par eksportu veidlapā, rada grūtības eksportētājiem?

| ☐ | Eksportējamās vielas identitāte |
| --- | --- |

☐

Eksportējamās vielas identitāte

| ☐ | Eksportējamā maisījuma identitāte |
| --- | --- |

☐

Eksportējamā maisījuma identitāte

| ☐ | Eksportējamā izstrādājuma identitāte |
| --- | --- |

☐

Eksportējamā izstrādājuma identitāte

| ☐ | Informācija par eksportu |
| --- | --- |

☐

Informācija par eksportu

| ☐ | Informācija par ķīmiskās vielas radīto bīstamību un/vai risku un piesardzības pasākumiem |
| --- | --- |

☐

Informācija par ķīmiskās vielas radīto bīstamību un/vai risku un piesardzības pasākumiem

| ☐ | Fizikāli ķīmisko, toksikoloģisko un ekotoksikoloģisko īpašību kopsavilkums |
| --- | --- |

☐

Fizikāli ķīmisko, toksikoloģisko un ekotoksikoloģisko īpašību kopsavilkums

| ☐ | Informācija par galīgo reglamentējošo darbību, ko veikusi eksportējošā valsts |
| --- | --- |

☐

Informācija par galīgo reglamentējošo darbību, ko veikusi eksportējošā valsts

| ☐ | Eksportējošās Puses sniegtā papildu informācija |
| --- | --- |

☐

Eksportējošās Puses sniegtā papildu informācija

| ☐ | KN kodu vai CUS kodu pieejamība |
| --- | --- |

☐

KN kodu vai CUS kodu pieejamība

| ☐ | Ķīmiskās vielas paredzētais lietojums importējošajā valstī |
| --- | --- |

☐

Ķīmiskās vielas paredzētais lietojums importējošajā valstī

| ☐ | Kopsavilkums par galīgo reglamentējošo darbību, tās pamatojums un spēkā stāšanās diena |
| --- | --- |

☐

Kopsavilkums par galīgo reglamentējošo darbību, tās pamatojums un spēkā stāšanās diena

| ☐ | Cita |
| --- | --- |

☐

Cita

| ☐ | Neattiecas |
| --- | --- |

☐

Neattiecas

Papildu informācija:

16.   Eksporta paziņojumu skaits, kas tabulā minēto iemeslu dēļ nosūtīti atpakaļ eksportētājam

| Pamatojums/Skaits gadā | 1. gads | 2. gads | 3. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| Paziņojums jāiesniedz atkārtoti | | | |
| Paziņojums noraidīts | | | |

Pamatojums/Skaits gadā

1. gads

2. gads

3. gads

Paziņojums jāiesniedz atkārtoti

Paziņojums noraidīts

Vajadzības gadījumā norādiet, kāds ir biežākais pamatojums, ja eksporta paziņojumus jālūdz iesniegt atkārtoti vai tie jānoraida.

Pamatojums, kāpēc eksporta paziņojumi jāiesniedz atkārtoti:

Pamatojums, kāpēc eksporta paziņojumi jānoraida:

17.   Vai Aģentūra ir konstatējusi, ka izraudzītās valsts iestādes saskaras ar grūtībām saistībā ar Aģentūrai nosūtāmo paziņojumu termiņu ievērošanu?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, cik paziņojumi pārskata periodā saņemti novēloti un kāds ir to procentuālais īpatsvars no kopējā paziņojumu skaita:

| Gads | Novēloto paziņojumu skaits | % no kopējā paziņojumu skaita gadā |
| --- | --- | --- |
| 1. gads | | |
| 2. gads | | |
| 3. gads | | |
| Kopā | | |

Gads

Novēloto paziņojumu skaits

% no kopējā paziņojumu skaita gadā

1. gads

2. gads

3. gads

Kopā

Papildu informācija:

18.   Vai Aģentūrai ir bijušas grūtības ievērot termiņus saistībā ar paziņojumu apstrādāšanu un nosūtīšanu importējošai valstij (ārpus ES)?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, cik paziņojumi pārskata periodā apstrādāti novēloti un kāds ir to procentuālais īpatsvars no kopējā paziņojumu skaita:

| Gads | Novēloto paziņojumu skaits | % no kopējā paziņojumu skaita gadā |
| --- | --- | --- |
| 1. gads | | |
| 2. gads | | |
| 3. gads | | |
| Kopā | | |

Gads

Novēloto paziņojumu skaits

% no kopējā paziņojumu skaita gadā

1. gads

2. gads

3. gads

Kopā

Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 5. punkts par ķīmisko vielu eksportu ārkārtas stāvokļa gadījumā

19.   Vai Aģentūra ir saskārusies ar grūtībām, apstrādājot eksporta paziņojumu, kas iesniegts atbilstoši procedūrai saistībā ar ārkārtas stāvokli?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

| ☐ | Šāds eksporta paziņojums nav saņemts |
| --- | --- |

☐

Šāds eksporta paziņojums nav saņemts

Papildu informācija:

Regulas (ES) Nr. 649/2012 8. panta 7. punkts par pieejamo papildu informāciju par eksportētajām ķīmiskajām vielām

20.   Vai Aģentūrai ir lūgts importējošām Pusēm un citām valstīm sniegt papildu informāciju par eksportētajām ķīmiskajām vielām?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, kāda veida informācija tika prasīta:

6. iedaļa. No Konvencijas Pusēm un citām valstīm saņemtie paziņojumi par eksportu

Regulas (ES) Nr. 649/2012 9. panta 1. punkts par paziņojumiem par eksportu, ko Aģentūra saņēmusi no trešo valstu iestādēm

21.   Cik paziņojumus par eksportu Aģentūra saņēma no trešām valstīm pārskata periodā?

| | Saņemtie paziņojumi |
| --- | --- |
| 1. gads | |
| 2. gads | |
| 3. gads | |
| Kopā | |

Saņemtie paziņojumi

1. gads

2. gads

3. gads

Kopā

22.   Cik apstiprinājumus par saņemšanu, kas attiecas uz paziņojumiem par eksportu no trešām valstīm, Aģentūra nosūtīja pārskata periodā?

| | Nosūtītie apstiprinājumi |
| --- | --- |
| 1. gads | |
| 2. gads | |
| 3. gads | |
| Kopā | |

Nosūtītie apstiprinājumi

1. gads

2. gads

3. gads

Kopā

7. iedaļa. Informācija par ķīmisko vielu eksportu un importu

Izraudzīto valsts iestāžu informācijas sniegšana Aģentūrai (Regulas (ES) Nr. 649/2012 10. pants)

23.   Vai Aģentūra ir saskārusies ar to, ka izraudzītās valsts iestādes kavējas ar kopsavilkuma ziņojumu iesniegšanu par ķīmisko vielu (kā atsevišķu vielu, maisījumu sastāvdaļas vai izstrādājumu sastāvdaļas) daudzumu, kas iepriekšējā gadā eksportēts uz katru Konvencijas Puses valsti vai citu valsti/importēts no tām?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

24.   Ja nav minēts iepriekš, vai Aģentūrai radās grūtības ar izraudzītajām valsts iestādēm saistībā ar informācijas sniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 10. pantu?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

8. iedaļa. Ar paziņojumu par eksportu nesaistīti pienākumi attiecībā uz ķīmisko vielu eksportu

Vielas, ko nedrīkst eksportēt, ja nav izpildīti konkrēti nosacījumi (Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. punkts)

25.   Vai Aģentūrai bijušas grūtības saistībā ar tās iesaistīšanos nepārprotamas piekrišanas procedūrā (piem., izraudzīto valsts iestāžu ievadīto nepārprotamas piekrišanas metadatu validācijā)?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

Izraudzīto valsts iestāžu lēmums (apspriežoties ar Komisiju, saņemot atbalstu no Aģentūras), ka eksportu drīkst sākt 60 dienas pēc tam, kad ir lūgta nepārprotama piekrišana (Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 7. punkts)

26.   Vai Aģentūrai bijušas grūtības, apstrādājot eksporta paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 7. punktā paredzēto procedūru vai palīdzot Komisijai šā noteikuma īstenošanā?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

Atgādinājumi par nepārprotamu piekrišanu (Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. punkts)

27.   Cik atgādinājumus par nepārprotamas piekrišanas pieprasījumiem Aģentūra nosūtīja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 6. punkta trešo daļu?

| | Pirmais atgādinājums | Otrais atgādinājums |
| --- | --- | --- |
| 1. gads | | |
| 2. gads | | |
| 3. gads | | |
| Kopā | | |

Pirmais atgādinājums

Otrais atgādinājums

1. gads

2. gads

3. gads

Kopā

Nepārprotamas piekrišanas spēkā esamība (Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 8. punkts)

28.   Vai Aģentūrai bijušas grūtības saistībā ar gadījumiem, kad eksportu atļauts sākt saskaņā ar otro daļu, pirms ir saņemta atbilde uz jaunu nepārprotamas piekrišanas pieprasījumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 649/2012 14. panta 8. punkta pirmās daļas a) apakšpunktam?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Papildu informācija:

9. iedaļa. Informācijas apmaiņa

Informācijas apmaiņa

29.   Vai saistībā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 20. panta 1. punktu Aģentūra ir saņēmusi pieprasījumus sniegt zinātniskas, tehniskas, ekonomiskas vai juridiskas dabas informāciju par ķīmiskajām vielām, uz kurām attiecas regula?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, paskaidrojiet sīkāk:

Ziņošana par nosūtīto informāciju

30.   Vai Aģentūrai bija grūtības iegūt informāciju no Komisijas un dalībvalstīm par nosūtītajiem datiem?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, paskaidrojiet sīkāk:

31.   Vai Aģentūrai bija grūtības sagatavot informācijas apkopojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 649/2012 20. panta 4. punktu?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, paskaidrojiet sīkāk:

10. iedaļa. Tehniskā palīdzība

Sadarbība

32.   Vai Aģentūra ir iesaistījusies sadarbībā ar jaunattīstības valstīm, tādām valstīm, kuru ekonomika ir pārejas posmā, un nevalstiskajām organizācijām, lai uzlabotu ķīmisko vielu atbilstīgu apsaimniekošanu un jo īpaši lai īstenotu Roterdamas konvenciju?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, kāda veida sadarbība tā bija:

| ☐ | Tehniskā informācija |
| --- | --- |

☐

Tehniskā informācija

| ☐ | Tehniskā kompetence bīstamu pesticīdu sastāvu identificēšanā |
| --- | --- |

☐

Tehniskā kompetence bīstamu pesticīdu sastāvu identificēšanā

| ☐ | Tehniskā kompetence Sekretariātam nosūtāmo paziņojumu sagatavošanā |
| --- | --- |

☐

Tehniskā kompetence Sekretariātam nosūtāmo paziņojumu sagatavošanā

| ☐ | Cita |
| --- | --- |

☐

Cita

Ja cita, precizējiet.

Norādiet valstis, kuras izmantojušas šo sadarbību:

Papildu informācija:

Spēju veidošana

33.   Vai Aģentūra ir piedalījusies projektos/starptautiskos pasākumos, kas saistīti ar spēju veidošanu ķīmisko vielu apsaimniekošanā, vai sniegusi atbalstu nevalstiskajām organizācijām, kas iesaistītas šādos pasākumos?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, aprakstiet šos pasākumus:

11. iedaļa. Regulas (ES) Nr. 649/2012 izpilde

Ieviešanas jeb izpildes informācijas apmaiņas foruma (“forums”; Regulas (ES) Nr. 649/2012 18. panta 2. punkts) nozīme

34.   Vai forumā notiek regulāra informācijas apmaiņa par Regulas (ES) Nr. 649/2012 ieviešanas koordināciju?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, norādiet apspriestos tematus.

Papildu informācija:

35.   Vai šajā pārskata periodā forumā ir koordinēta Regulas (ES) Nr. 649/2012 izpilde?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, aprakstiet šos pasākumus:

36.   Kā varētu uzlabot foruma darbu attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 649/2012 izpildi?

Aģentūras iesaistīšanās izpildes pasākumos

37.   Vai Aģentūra ir iesaistījusies Regulas (ES) Nr. 649/2012 izpildes pasākumos, izņemot tos, kas aplūkoti forumā?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, aprakstiet šos pasākumus:

12. iedaļa. Ar IT saistītie aspekti

Elektroniskā sistēma Regulas (ES) Nr. 649/2012 īstenošanai (ePIC)

38.   Cik ārējo organizāciju un lietotāju izmanto ePIC katrā no šīm kategorijām?

| — | Nozare: |
| --- | --- |

—

Nozare:

| — | Izraudzītās valsts iestādes: |
| --- | --- |

—

Izraudzītās valsts iestādes:

| — | Komisija: |
| --- | --- |

—

Komisija:

| — | Muita: |
| --- | --- |

—

Muita:

| — | Valstu izpildiestādes: |
| --- | --- |

—

Valstu izpildiestādes:

39.   Kādi jauni/uzlaboti elementi ir iekļauti ePIC salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu:

Papildu informācija:

40.   Cik sistēmas versiju ir bijis pārskata periodā:

41.   Sniedziet sīkāku informāciju par sistēmas pieejamību ārējiem lietotājiem:

42.   Vispārīgs atsauksmju kopsavilkums par ePIC, ko Aģentūrai ir sniegušas šādas lietotāju grupas:

| — | Nozare: |
| --- | --- |

—

Nozare:

| — | Izraudzītās valsts iestādes: |
| --- | --- |

—

Izraudzītās valsts iestādes:

| — | Komisija: |
| --- | --- |

—

Komisija:

| — | Valstu izpildiestādes: |
| --- | --- |

—

Valstu izpildiestādes:

| — | Muita: |
| --- | --- |

—

Muita:

43.   Norādiet, kādi IT sistēmas uzlabojumi jāievieš, ja tādi vajadzīgi:

Datu izplatīšana

44.   Kādi dati par Regulas (ES) Nr. 649/2012 īstenošanu ir publicēti Aģentūras tīmekļa vietnē:

45.   Kādi jauni dati ir darīti pieejami kopš pēdējā pārskata perioda:

46.   Vai Aģentūra ir saņēmusi atsauksmes par datiem, kas attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 649/2012 īstenošanu ir darīti pieejami tās tīmekļa vietnē?

| ☐ | Jā |
| --- | --- |

☐

Jā

| ☐ | Nē |
| --- | --- |

☐

Nē

Ja jā, sniedziet šo atsauksmju vispārīgu kopsavilkumu:

13. iedaļa. Papildu piezīmes

47.   Sniedziet jebkādu citu informāciju vai pievienojiet komentārus, kas attiecas uz Regulā (ES) Nr. 649/2012 paredzēto procedūru darbību un ko uzskatāt par lietderīgiem saistībā ar ziņošanu atbilstīgi minētās regulas 22. pantam.

---

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1116

(2016. gada 7. jūlijs),

ar ko groza Īstenošanas lēmumus (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 par aizsardzības pasākumiem un vakcināciju pret nodulāro dermatītu Grieķijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4157)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvu 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (3), un jo īpaši tās 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 3. punkta a) apakšpunktu un 6. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (4), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 92/119/EEK ir noteikti vispārīgi kontroles pasākumi, kas jāpiemēro noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā. Šie kontroles pasākumi ietver aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap inficēto saimniecību, un papildus citiem kontroles pasākumiem tajos ir paredzēta arī ārkārtas vakcinācija nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 92/119/EEK ir noteikti vispārīgi kontroles pasākumi, kas jāpiemēro noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā. Šie kontroles pasākumi ietver aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap inficēto saimniecību, un papildus citiem kontroles pasākumiem tajos ir paredzēta arī ārkārtas vakcinācija nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1500 (5) nosaka dažus dzīvnieku veselības kontroles aizsardzības pasākumus saistībā ar nodulārā dermatīta apstiprināšanu Grieķijā 2015. gadā. Šie pasākumi ietver ierobežojumu zonas izveidošanu, kas aprakstīta minētā īstenošanas lēmuma pielikumā, un tā ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts, un aizsardzības un uzraudzības zonas, ko Grieķija izveidojusi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1500 (5) nosaka dažus dzīvnieku veselības kontroles aizsardzības pasākumus saistībā ar nodulārā dermatīta apstiprināšanu Grieķijā 2015. gadā. Šie pasākumi ietver ierobežojumu zonas izveidošanu, kas aprakstīta minētā īstenošanas lēmuma pielikumā, un tā ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts, un aizsardzības un uzraudzības zonas, ko Grieķija izveidojusi saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK.

| (3) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību Grieķijā, Komisija pieņēma Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2055 (6). Minētajā īstenošanas lēmumā noteikts, ka Grieķija var veikt ārkārtas vakcināciju liellopiem, kas tiek turēti saimniecībās vakcinācijas zonā, kā izklāstīts minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā. Turklāt ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2055 grozīja dažus Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 noteikumus, tostarp paplašināja ierobežojumu zonu, lai iekļautu ne tikai Evras reģionālo vienību, bet arī Rodopi, Ksantes, Kavalas un Limnas reģionālās vienības. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību Grieķijā, Komisija pieņēma Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2055 (6). Minētajā īstenošanas lēmumā noteikts, ka Grieķija var veikt ārkārtas vakcināciju liellopiem, kas tiek turēti saimniecībās vakcinācijas zonā, kā izklāstīts minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā. Turklāt ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2055 grozīja dažus Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 noteikumus, tostarp paplašināja ierobežojumu zonu, lai iekļautu ne tikai Evras reģionālo vienību, bet arī Rodopi, Ksantes, Kavalas un Limnas reģionālās vienības.

| (4) | Īstenošanas lēmumi (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 vēlāk tika grozīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2311 (7), lai paplašinātu Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumā noteikto ierobežojumu zonu, kā arī Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumā noteikto vakcinācijas zonu, pēc tam, kad tika apstiprināti vēl citi nodulārā dermatīta uzliesmojumi Halkidikes reģionālajās vienībās, un no Grieķijas saņemts paziņojums par nodomu veikt vakcināciju pret nodulāro dermatītu Halkidikes, Saloniku, Kilkidas, Dramas un Seres reģionālajās vienībās. |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas lēmumi (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 vēlāk tika grozīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2311 (7), lai paplašinātu Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumā noteikto ierobežojumu zonu, kā arī Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumā noteikto vakcinācijas zonu, pēc tam, kad tika apstiprināti vēl citi nodulārā dermatīta uzliesmojumi Halkidikes reģionālajās vienībās, un no Grieķijas saņemts paziņojums par nodomu veikt vakcināciju pret nodulāro dermatītu Halkidikes, Saloniku, Kilkidas, Dramas un Seres reģionālajās vienībās.

| (5) | Kopš 2016. gada 6. aprīļa Grieķija ir ziņojusi par jauniem nodulārā dermatīta uzliesmojumiem ierobežojumu zonā, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumā, un vakcinācijas zonā, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumā. Turklāt ir ziņots par nodulārā dermatīta uzliesmojumiem Bulgārijā kopš 2016. gada 13. aprīļa un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā kopš 2016. gada 21. aprīļa. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 2016. gada 6. aprīļa Grieķija ir ziņojusi par jauniem nodulārā dermatīta uzliesmojumiem ierobežojumu zonā, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumā, un vakcinācijas zonā, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumā. Turklāt ir ziņots par nodulārā dermatīta uzliesmojumiem Bulgārijā kopš 2016. gada 13. aprīļa un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā kopš 2016. gada 21. aprīļa.

| (6) | Grieķija 2016. gada 9. maijā paziņoja Komisijai par savu nodomu Pellas, Pierijas un Imatijas reģionālajās vienībās veikt vakcināciju kā piesardzības pasākumu, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību attiecībā uz nodulāro dermatītu. Grieķija 2016. gada 1. jūnijā paziņoja Komisijai par savu nodomu Florinas, Kastorijas un Kozanes reģionālajās vienībās veikt vakcināciju kā papildu piesardzības pasākumu, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību attiecībā uz nodulāro dermatītu. Lai varētu veikt šo vakcināciju, būtu jāpaplašina Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumā noteiktā ierobežojumu zona, kā arī Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumā noteiktā vakcinācijas zona. Tāpēc Īstenošanas lēmumi (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Grieķija 2016. gada 9. maijā paziņoja Komisijai par savu nodomu Pellas, Pierijas un Imatijas reģionālajās vienībās veikt vakcināciju kā piesardzības pasākumu, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību attiecībā uz nodulāro dermatītu. Grieķija 2016. gada 1. jūnijā paziņoja Komisijai par savu nodomu Florinas, Kastorijas un Kozanes reģionālajās vienībās veikt vakcināciju kā papildu piesardzības pasākumu, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību attiecībā uz nodulāro dermatītu. Lai varētu veikt šo vakcināciju, būtu jāpaplašina Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumā noteiktā ierobežojumu zona, kā arī Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumā noteiktā vakcinācijas zona. Tāpēc Īstenošanas lēmumi (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu.

2. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp.

3

(4)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

4

(5)  Komisijas 2015. gada 7. septembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1500 par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423 (OV L 234, 8.9.2015., 19. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 10. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2055, ar ko paredz nosacījumus programmas ieviešanai attiecībā uz liellopu ārkārtas vakcināciju pret nodulāro dermatītu Grieķijā un groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1500 (OV L 300, 17.11.2015., 31. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2015. gada 9. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2311, ar ko groza Īstenošanas lēmumus (ES) 2015/1500 un (ES) 2015/2055 par aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā (OV L 326, 11.12.2015., 65. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1500 pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

LĒMUMA 2. PANTA b) PUNKTĀ MINĒTĀS IEROBEŽOJUMU ZONAS

Šādas reģionālās vienības Grieķijā:

| — | Evras reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Evras reģionālā vienība,

| — | Rodopi reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Rodopi reģionālā vienība,

| — | Ksantes reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Ksantes reģionālā vienība,

| — | Kavalas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kavalas reģionālā vienība,

| — | Dramas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Dramas reģionālā vienība,

| — | Seres reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Seres reģionālā vienība,

| — | Halkidikes reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Halkidikes reģionālā vienība,

| — | Saloniku reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Saloniku reģionālā vienība,

| — | Kilkidas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kilkidas reģionālā vienība,

| — | Pierijas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Pierijas reģionālā vienība,

| — | Imatijas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Imatijas reģionālā vienība,

| — | Pellas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Pellas reģionālā vienība,

| — | Florinas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Florinas reģionālā vienība,

| — | Kastorijas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kastorijas reģionālā vienība,

| — | Kozanes reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kozanes reģionālā vienība,

| — | Limnas reģionālā vienība.” |
| --- | --- |

—

Limnas reģionālā vienība.”

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2055 I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

Šādas reģionālās vienības Grieķijā:

| — | Evras reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Evras reģionālā vienība,

| — | Rodopi reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Rodopi reģionālā vienība,

| — | Ksantes reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Ksantes reģionālā vienība,

| — | Kavalas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kavalas reģionālā vienība,

| — | Dramas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Dramas reģionālā vienība,

| — | Seres reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Seres reģionālā vienība,

| — | Halkidikes reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Halkidikes reģionālā vienība,

| — | Saloniku reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Saloniku reģionālā vienība,

| — | Kilkidas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kilkidas reģionālā vienība,

| — | Pierijas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Pierijas reģionālā vienība,

| — | Imatijas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Imatijas reģionālā vienība,

| — | Pellas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Pellas reģionālā vienība,

| — | Florinas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Florinas reģionālā vienība,

| — | Kastorijas reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kastorijas reģionālā vienība,

| — | Kozanes reģionālā vienība, |
| --- | --- |

—

Kozanes reģionālā vienība,

| — | Limnas reģionālā vienība.” |
| --- | --- |

—

Limnas reģionālā vienība.”

---

IETEIKUMI

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/28

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/1117

(2016. gada 15. jūnijs),

kas adresēts Grieķijas Republikai par īpašiem steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Starptautiskās aizsardzības pieprasītāju pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013 (1) (“Dublinas regula”) dalībvalstis ir apturējušas kopš 2011. gada pēc diviem Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) un Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem (EST) (2), kuros tika konstatēti trūkumi Grieķijas patvēruma sistēmā, kā rezultātā tika pārkāptas to starptautiskās aizsardzības pieprasītāju pamattiesības, kurus pārsūta no citām dalībvalstīm uz Grieķiju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Starptautiskās aizsardzības pieprasītāju pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013 (1) (“Dublinas regula”) dalībvalstis ir apturējušas kopš 2011. gada pēc diviem Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) un Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem (EST) (2), kuros tika konstatēti trūkumi Grieķijas patvēruma sistēmā, kā rezultātā tika pārkāptas to starptautiskās aizsardzības pieprasītāju pamattiesības, kurus pārsūta no citām dalībvalstīm uz Grieķiju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003 (3).

| (2) | Kopš ECT 2011. gada sprieduma lietā “M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju” Eiropas Padomes Ministru komiteja uzrauga situāciju Grieķijā, pamatojoties uz progresa ziņojumiem, kas Grieķijai jāiesniedz kā pierādījums par sprieduma izpildi, un pamatojoties uz NVO un starptautisko organizāciju, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR), kuras darbojas Grieķijā, pierādījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Kopš ECT 2011. gada sprieduma lietā “M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju” Eiropas Padomes Ministru komiteja uzrauga situāciju Grieķijā, pamatojoties uz progresa ziņojumiem, kas Grieķijai jāiesniedz kā pierādījums par sprieduma izpildi, un pamatojoties uz NVO un starptautisko organizāciju, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR), kuras darbojas Grieķijā, pierādījumiem.

| (3) | M.S.S. sprieduma rezultātā Grieķija apņēmās reformēt savu patvēruma sistēmu, pamatojoties uz valsts rīcības plānu attiecībā uz patvēruma reformu un migrācijas pārvaldību, kas iesniegts 2010. gada augustā un pārskatīts 2013. gada janvārī (“Grieķijas rīcības plāns”). Grieķija 2015. gada 1. oktobrī iepazīstināja Padomi ar plānu pārcelšanas shēmas un karsto punktu īstenošanā, kurā turklāt izklāstītas konkrētas darbības, kurām jāpiešķir prioritāte, lai nodrošinātu, ka patvēruma un uzņemšanas jomās tiek īstenotas tās darbības, par kurām panākta vienošanās. |
| --- | --- |

(3)

M.S.S. sprieduma rezultātā Grieķija apņēmās reformēt savu patvēruma sistēmu, pamatojoties uz valsts rīcības plānu attiecībā uz patvēruma reformu un migrācijas pārvaldību, kas iesniegts 2010. gada augustā un pārskatīts 2013. gada janvārī (“Grieķijas rīcības plāns”). Grieķija 2015. gada 1. oktobrī iepazīstināja Padomi ar plānu pārcelšanas shēmas un karsto punktu īstenošanā, kurā turklāt izklāstītas konkrētas darbības, kurām jāpiešķir prioritāte, lai nodrošinātu, ka patvēruma un uzņemšanas jomās tiek īstenotas tās darbības, par kurām panākta vienošanās.

| (4) | Komisija 2016. gada 10. februārī adresēja Grieķijas Republikai pirmo ieteikumu par steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu (“pirmais ieteikums”) (4). Kopš tā laika Grieķijas iestādes ar Komisijas, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO), dalībvalstu un starptautisko un nevalstisko organizāciju (NVO) palīdzību ir pastāvīgi centušās uzlabot patvēruma sistēmas darbību saskaņā ar pirmajā ieteikumā iekļautajiem septiņiem punktiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2016. gada 10. februārī adresēja Grieķijas Republikai pirmo ieteikumu par steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu (“pirmais ieteikums”) (4). Kopš tā laika Grieķijas iestādes ar Komisijas, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO), dalībvalstu un starptautisko un nevalstisko organizāciju (NVO) palīdzību ir pastāvīgi centušās uzlabot patvēruma sistēmas darbību saskaņā ar pirmajā ieteikumā iekļautajiem septiņiem punktiem.

| (5) | Tajā pašā laikā pašreizējā bēgļu un migrācijas krīze joprojām rada milzīgu spiedienu uz Grieķijas patvēruma un migrācijas sistēmu, jo Grieķija ir galvenā pirmās ieceļošanas valsts Vidusjūras austrumu maršrutā. Laikposmā no 2016. gada janvāra līdz aprīlim Grieķijā ieradās vairāk nekā 157 000 neatbilstīgu migrantu. Neilgi pēc Komisijas pirmā ieteikuma Eiropadomes locekļi un Turcijas valdība 2016. gada martā vienojās par ES un Turcijas paziņojumu. Kaut gan šā paziņojuma rezultātā ievērojami samazinājās katru dienu Grieķijā no Turcijas ieceļojošo personu skaits, tas tomēr Grieķijas iestādēm uzlika jaunus pienākumus (5). Situācija Grieķijā ievērojami mainījās arī pēc Rietumbalkānu maršruta de facto slēgšanas, kas novērsa trešo valstu valstspiederīgo tālāku ceļošanu. Tā rezultātā Grieķijā ir iestrēguši aptuveni 57 000 neatbilstīgi ieceļojušu trešo valstu valstspiederīgo (6). Tajā pašā laikā ne visas dalībvalstis līdz šim ir apmierinoši īstenojušas pārcelšanas shēmas, un tām vēl ir jāmazina spiediens, ar ko Grieķija saskaras (7). |
| --- | --- |

(5)

Tajā pašā laikā pašreizējā bēgļu un migrācijas krīze joprojām rada milzīgu spiedienu uz Grieķijas patvēruma un migrācijas sistēmu, jo Grieķija ir galvenā pirmās ieceļošanas valsts Vidusjūras austrumu maršrutā. Laikposmā no 2016. gada janvāra līdz aprīlim Grieķijā ieradās vairāk nekā 157 000 neatbilstīgu migrantu. Neilgi pēc Komisijas pirmā ieteikuma Eiropadomes locekļi un Turcijas valdība 2016. gada martā vienojās par ES un Turcijas paziņojumu. Kaut gan šā paziņojuma rezultātā ievērojami samazinājās katru dienu Grieķijā no Turcijas ieceļojošo personu skaits, tas tomēr Grieķijas iestādēm uzlika jaunus pienākumus (5). Situācija Grieķijā ievērojami mainījās arī pēc Rietumbalkānu maršruta de facto slēgšanas, kas novērsa trešo valstu valstspiederīgo tālāku ceļošanu. Tā rezultātā Grieķijā ir iestrēguši aptuveni 57 000 neatbilstīgi ieceļojušu trešo valstu valstspiederīgo (6). Tajā pašā laikā ne visas dalībvalstis līdz šim ir apmierinoši īstenojušas pārcelšanas shēmas, un tām vēl ir jāmazina spiediens, ar ko Grieķija saskaras (7).

| (6) | 2016. gada 8. jūnijā tika sākts tā saucamais pirmsreģistrācijas process ar mērķi reģistrēt visus tos neatbilstīgos trešo valstu valstspiederīgos, kuri grib iesniegt patvēruma pieteikumu un kuri Grieķijā ieradās pirms 2016. gada 20. marta, un kuri vēl nav centušies Grieķijas iestādēs savu uzturēšanos nokārtot kā atbilstīgu (8). Šo procesu veic Grieķijas Patvēruma dienests kopā ar EASO, UNHCR un Starptautisko Migrācijas organizāciju (IOM), un to atbalsta Komisija. Pirmsreģistrācijas process turpināsies līdz 2016. gada jūlija beigām, un ir paredzams, ka Grieķijā būs jāuzņem aptuveni 50 000 iespējamo patvēruma pieteikuma iesniedzēju, kuri gaidīs lēmumu savā lietā attiecībā uz tiesību uz starptautisko aizsardzību atzīšanu, pārcelšanu vai pārsūtīšanu uz citu dalībvalsti saskaņā ar Dublinas regulu. Sagaidāms, ka šis process atvieglos un paātrinās oficiālu starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniegšanu Patvēruma dienestā pēc tam, kad jau būs veikta personas primsreģistrācija. Atbilstīgi jaunajai sistēmai tiks izvietotas komandas, lai atvērtu uzņemšanas centrus personu reģistrācijai tieši viņu izmitināšanas vietās. Reģistrācijas noslēgumā personām tiks izsniegta oficiāla patvēruma meklētāja apliecība. Saskaņā ar šo primsreģistrācijas procesu sagaidāms, ka patvēruma pieteikumu skaits 2016. gadā varētu būt vismaz četras reizes lielāks nekā 2015. gadā (13 197). |
| --- | --- |

(6)

2016. gada 8. jūnijā tika sākts tā saucamais pirmsreģistrācijas process ar mērķi reģistrēt visus tos neatbilstīgos trešo valstu valstspiederīgos, kuri grib iesniegt patvēruma pieteikumu un kuri Grieķijā ieradās pirms 2016. gada 20. marta, un kuri vēl nav centušies Grieķijas iestādēs savu uzturēšanos nokārtot kā atbilstīgu (8). Šo procesu veic Grieķijas Patvēruma dienests kopā ar EASO, UNHCR un Starptautisko Migrācijas organizāciju (IOM), un to atbalsta Komisija. Pirmsreģistrācijas process turpināsies līdz 2016. gada jūlija beigām, un ir paredzams, ka Grieķijā būs jāuzņem aptuveni 50 000 iespējamo patvēruma pieteikuma iesniedzēju, kuri gaidīs lēmumu savā lietā attiecībā uz tiesību uz starptautisko aizsardzību atzīšanu, pārcelšanu vai pārsūtīšanu uz citu dalībvalsti saskaņā ar Dublinas regulu. Sagaidāms, ka šis process atvieglos un paātrinās oficiālu starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniegšanu Patvēruma dienestā pēc tam, kad jau būs veikta personas primsreģistrācija. Atbilstīgi jaunajai sistēmai tiks izvietotas komandas, lai atvērtu uzņemšanas centrus personu reģistrācijai tieši viņu izmitināšanas vietās. Reģistrācijas noslēgumā personām tiks izsniegta oficiāla patvēruma meklētāja apliecība. Saskaņā ar šo primsreģistrācijas procesu sagaidāms, ka patvēruma pieteikumu skaits 2016. gadā varētu būt vismaz četras reizes lielāks nekā 2015. gadā (13 197).

| (7) | Par spīti Grieķijas veiktajiem pastāvīgajiem pasākumiem savas patvēruma sistēmas uzlabošanā, vēl joprojām ir jāpanāk ievērojams progress, pirms varēs atsākt pārsūtīšanu saskaņā ar Dublinas regulu. Šajā ieteikumā norādītas galvenās jomas, kurās Grieķijas iestādēm joprojām ir jāveic reformas, lai novērstu trūkumus patvēruma sistēmā, kā tas izklāstīts iepriekš minētajos spriedumos, lai nodrošinātu pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu. |
| --- | --- |

(7)

Par spīti Grieķijas veiktajiem pastāvīgajiem pasākumiem savas patvēruma sistēmas uzlabošanā, vēl joprojām ir jāpanāk ievērojams progress, pirms varēs atsākt pārsūtīšanu saskaņā ar Dublinas regulu. Šajā ieteikumā norādītas galvenās jomas, kurās Grieķijas iestādēm joprojām ir jāveic reformas, lai novērstu trūkumus patvēruma sistēmā, kā tas izklāstīts iepriekš minētajos spriedumos, lai nodrošinātu pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu.

| (8) | Komisija 2016. gada 7. martā saņēma pirmo Grieķijas progresa ziņojumu, kurā norādīti daži no uzlabojumiem, kas veikti Komisijas pirmajā ieteikumā minētajos jautājumos. Grieķijas iestādes 2016. gada 18. maija un 8. jūnija vēstulēs sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2016. gada 7. martā saņēma pirmo Grieķijas progresa ziņojumu, kurā norādīti daži no uzlabojumiem, kas veikti Komisijas pirmajā ieteikumā minētajos jautājumos. Grieķijas iestādes 2016. gada 18. maija un 8. jūnija vēstulēs sniedza papildu informāciju.

| (9) | Komisija secināja, ka ir panākts progress Grieķijas tiesību aktu reformēšanā un pārstrādātās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (9) (“Patvēruma procedūras”) jauno tiesību normu un dažu pārstrādātās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/33/ES (10) (“Uzņemšanas apstākļi”) tiesību normu transponēšanas nodrošināšanā. Grieķijas parlaments jauno likumu (Likums Nr. 4375/2016) pieņēma 2016. gada 3. aprīlī, taču spēkā stājās tikai daļa tā noteikumu (11). |
| --- | --- |

(9)

Komisija secināja, ka ir panākts progress Grieķijas tiesību aktu reformēšanā un pārstrādātās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (9) (“Patvēruma procedūras”) jauno tiesību normu un dažu pārstrādātās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/33/ES (10) (“Uzņemšanas apstākļi”) tiesību normu transponēšanas nodrošināšanā. Grieķijas parlaments jauno likumu (Likums Nr. 4375/2016) pieņēma 2016. gada 3. aprīlī, taču spēkā stājās tikai daļa tā noteikumu (11).

| (10) | Pēc ES līderu samita 2015. gada 25. oktobrī Grieķija apņēmās līdz 2015. gada beigām palielināt starptautiskās aizsardzības pieprasītāju un neatbilstīgo migrantu uzņemšanas kapacitāti līdz 30 000 vietām, un UNHCR apņēmās nodrošināt īres subsīdijas un viesģimeņu programmas vēl vismaz 20 000 personu. Grieķija ir panākusi progresu, izveidojot virkni ārkārtas uzņemšanas centru, un, pamatojoties uz Grieķijas iestāžu 2016. gada 10. jūnijā sniegto dienas informāciju, gan neatbilstīgajiem migrantiem, gan starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem ir pieejami vairāk nekā 50 000 pagaidu ārkārtas uzņemšanas centru un pastāvīgās uzņemšanas vietu (12). |
| --- | --- |

(10)

Pēc ES līderu samita 2015. gada 25. oktobrī Grieķija apņēmās līdz 2015. gada beigām palielināt starptautiskās aizsardzības pieprasītāju un neatbilstīgo migrantu uzņemšanas kapacitāti līdz 30 000 vietām, un UNHCR apņēmās nodrošināt īres subsīdijas un viesģimeņu programmas vēl vismaz 20 000 personu. Grieķija ir panākusi progresu, izveidojot virkni ārkārtas uzņemšanas centru, un, pamatojoties uz Grieķijas iestāžu 2016. gada 10. jūnijā sniegto dienas informāciju, gan neatbilstīgajiem migrantiem, gan starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem ir pieejami vairāk nekā 50 000 pagaidu ārkārtas uzņemšanas centru un pastāvīgās uzņemšanas vietu (12).

| (11) | Kaut gan Grieķija ievērojami palielināja neatbilstīgo migrantu un starptautiskās aizsardzības pieprasītāju uzņemšanas kapacitāti, lielākā daļa šo centru ir tikai pagaidu ārkārtas (uzņemšanas) centri, un dažos no tiem tiek nodrošināti tikai paši elementārākie uzņemšanas apstākļi, piemēram, pārtika, ūdens, sanitārie apstākļi un medicīniskā pamataprūpe, bet dažos netiek nodrošināta pat medicīniskā pamataprūpe (13). Lai arī uz ļoti īsu laikposmu, kamēr personas varēs pārcelt uz labākiem centriem, tas būtu pietiekami, šie apstākļi un vietas neatbilst Direktīvā 2013/33/ES noteiktajām prasībām attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem. Tāpēc ir būtiski, lai Grieķija pakāpeniski, taču steidzamības kārtā izveidotu pienācīgus un standartam atbilstošus, tieši patvēruma meklētājiem paredzētus pastāvīgus atklāta tipa uzņemšanas centrus un nodrošinātu pietiekamu pagaidu uzņemšanas centru kapacitāti, kuros varētu uzņemt bēgļus gadījumā, ja negaidīta pieplūduma dēļ pietrūktu uzņemšanas vietu. |
| --- | --- |

(11)

Kaut gan Grieķija ievērojami palielināja neatbilstīgo migrantu un starptautiskās aizsardzības pieprasītāju uzņemšanas kapacitāti, lielākā daļa šo centru ir tikai pagaidu ārkārtas (uzņemšanas) centri, un dažos no tiem tiek nodrošināti tikai paši elementārākie uzņemšanas apstākļi, piemēram, pārtika, ūdens, sanitārie apstākļi un medicīniskā pamataprūpe, bet dažos netiek nodrošināta pat medicīniskā pamataprūpe (13). Lai arī uz ļoti īsu laikposmu, kamēr personas varēs pārcelt uz labākiem centriem, tas būtu pietiekami, šie apstākļi un vietas neatbilst Direktīvā 2013/33/ES noteiktajām prasībām attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem. Tāpēc ir būtiski, lai Grieķija pakāpeniski, taču steidzamības kārtā izveidotu pienācīgus un standartam atbilstošus, tieši patvēruma meklētājiem paredzētus pastāvīgus atklāta tipa uzņemšanas centrus un nodrošinātu pietiekamu pagaidu uzņemšanas centru kapacitāti, kuros varētu uzņemt bēgļus gadījumā, ja negaidīta pieplūduma dēļ pietrūktu uzņemšanas vietu.

| (12) | 2016. gada janvārī Komisija un UNHCR parakstīja Deleģēšanas nolīgumu kopumā par summu EUR 80 miljoni, lai izveidotu 20 000 atklāta tipa izmitināšanas vietu, kas galvenokārt paredzētas starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem, kuri ir tiesīgi uz pārcelšanu (14). Šādas vietas sākumā tiks izveidotas saskaņā ar UNHCR pārvaldītu īres mājokļu shēmu. Vienlaikus ar šādu vietu veidošanu tiek apspriesta iespēja pārskatīt Deleģēšanas nolīgumu, tiecoties izveidot aptuveni 6 000 vietu pārcelšanas centros un nevis dzīvokļos un apstiprināt, ka izmitināšanai paredzētajā mērķgrupā var iekļaut arī patvēruma meklētājus, kuri nevēlas tikt pārcelti vai kurus nākotnē varētu pārsūtīt uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu. Saskaņā ar UNHCR2016. gada 6. jūnija datiem pārcelšanas pieteikuma iesniedzējiem ir izveidotas 6 385 uzņemšanas vietas, no kurām lielākā daļa ir viesnīcās un dzīvokļos (15). |
| --- | --- |

(12)

2016. gada janvārī Komisija un UNHCR parakstīja Deleģēšanas nolīgumu kopumā par summu EUR 80 miljoni, lai izveidotu 20 000 atklāta tipa izmitināšanas vietu, kas galvenokārt paredzētas starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem, kuri ir tiesīgi uz pārcelšanu (14). Šādas vietas sākumā tiks izveidotas saskaņā ar UNHCR pārvaldītu īres mājokļu shēmu. Vienlaikus ar šādu vietu veidošanu tiek apspriesta iespēja pārskatīt Deleģēšanas nolīgumu, tiecoties izveidot aptuveni 6 000 vietu pārcelšanas centros un nevis dzīvokļos un apstiprināt, ka izmitināšanai paredzētajā mērķgrupā var iekļaut arī patvēruma meklētājus, kuri nevēlas tikt pārcelti vai kurus nākotnē varētu pārsūtīt uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu. Saskaņā ar UNHCR2016. gada 6. jūnija datiem pārcelšanas pieteikuma iesniedzējiem ir izveidotas 6 385 uzņemšanas vietas, no kurām lielākā daļa ir viesnīcās un dzīvokļos (15).

| (13) | Būtiski uzlabojumi ir konstatēti reģionālo patvēruma biroju izveidē. Grieķijas tiesību akti paredz reģionālo patvēruma biroju izveidi Atikas, Saloniku, Trāķijas, Ēpeiras, Tesālijas reģionos, Rietumgrieķijā, Krētā, Lesbā, Hijā, Samā, Lerā un Rodā (16). Pašlaik strādā astoņi reģionālie biroji Atikas, Trāķijas, Saloniku, Lesbas, Samas, Hijas un Rodas reģionos. Tuvākajos mēnešos tiks atvērts papildu reģionālais patvēruma birojs Atikas reģionā (Pirejā). 2016. gadā sāks darboties vēl četri reģionālie patvēruma biroji Kosas, Leras, Krētas salā (Iraklijā) un Rietumgrieķijā (Patrā) – šim birojam vajadzētu sākt darboties jau pavisam drīz. Vēl atliek izveidot plānotos reģionālos patvēruma birojus Tesālijas (Volā) un Ēpeiras (Joanninnā) reģionos. Turklāt divas papildu patvēruma vienības ir izveidotas Hijā un Kosā, un līdz ar to pavisam darbojas piecas patvēruma vienības (Amigdalezā, Ksantē, Patrā, Hijā un Kosā). Pārcelšanas vienība ir izveidota arī Alimā, un ir sagaidāms, ka tā sāks darbu 2016. gada jūlijā. |
| --- | --- |

(13)

Būtiski uzlabojumi ir konstatēti reģionālo patvēruma biroju izveidē. Grieķijas tiesību akti paredz reģionālo patvēruma biroju izveidi Atikas, Saloniku, Trāķijas, Ēpeiras, Tesālijas reģionos, Rietumgrieķijā, Krētā, Lesbā, Hijā, Samā, Lerā un Rodā (16). Pašlaik strādā astoņi reģionālie biroji Atikas, Trāķijas, Saloniku, Lesbas, Samas, Hijas un Rodas reģionos. Tuvākajos mēnešos tiks atvērts papildu reģionālais patvēruma birojs Atikas reģionā (Pirejā). 2016. gadā sāks darboties vēl četri reģionālie patvēruma biroji Kosas, Leras, Krētas salā (Iraklijā) un Rietumgrieķijā (Patrā) – šim birojam vajadzētu sākt darboties jau pavisam drīz. Vēl atliek izveidot plānotos reģionālos patvēruma birojus Tesālijas (Volā) un Ēpeiras (Joanninnā) reģionos. Turklāt divas papildu patvēruma vienības ir izveidotas Hijā un Kosā, un līdz ar to pavisam darbojas piecas patvēruma vienības (Amigdalezā, Ksantē, Patrā, Hijā un Kosā). Pārcelšanas vienība ir izveidota arī Alimā, un ir sagaidāms, ka tā sāks darbu 2016. gada jūlijā.

| (14) | Grieķijas iestādes savā pirmajā ziņojumā turklāt norādīja, ka tās pieņem darbā papildu darbiniekus Patvēruma dienestā, tiecoties palielināt tā pieteikumu apstrādes kapacitāti. Pašlaik Patvēruma dienestā strādā 370 darbinieki, kas, salīdzinot ar 2015. gadu, nozīmē divreiz vairāk cilvēkresursu. Trešdaļa no tiem ir līgumdarbinieki, ar kuriem noslēgti terminēti līgumi, kas tiek finansēti no dažādiem ES un EEZ finansējuma avotiem. Grieķijas parlaments apstiprināja vēl 300 pastāvīgo darbinieku vietu, kurās darbiniekus pieņems tuvākajos mēnešos (17). Šie darbinieki būs papildus tiem līgumdarbiniekiem, kurus pieņēmis UNHCR, un dalībvalstu ekspertiem, kas Grieķijas Patvēruma dienestā izvietoti uz noteiktu laiku, izmantojot EASO. Tomēr ir acīmredzams, ka pašreizējais un plānotais Patvēruma dienesta darbinieku skaits joprojām nav pietiekams, lai pienācīgi varētu izskatīt pašlaik saņemtās un sagaidāmās lietas. Grieķijai būtu jānodrošina, ka Patvēruma dienests nākotnē tiktu pastiprināts, piešķirot ievērojami vairāk darbinieku un materiālo resursu, lai dienests varētu izskatīt arvien pieaugošo patvēruma pieprasījumu skaitu. Šajā nolūkā būtu jāveic vajadzību novērtējums, tajā ņemot vērā patvēruma pieteikumu skaitu, kas, iespējams, Grieķijas Patvēruma dienestam būs jāizskata vienlaicīgi, un pieejamos darbiniekus, kuri būs vai varētu būt vajadzīgi šo pieteikumu izskatīšanai. |
| --- | --- |

(14)

Grieķijas iestādes savā pirmajā ziņojumā turklāt norādīja, ka tās pieņem darbā papildu darbiniekus Patvēruma dienestā, tiecoties palielināt tā pieteikumu apstrādes kapacitāti. Pašlaik Patvēruma dienestā strādā 370 darbinieki, kas, salīdzinot ar 2015. gadu, nozīmē divreiz vairāk cilvēkresursu. Trešdaļa no tiem ir līgumdarbinieki, ar kuriem noslēgti terminēti līgumi, kas tiek finansēti no dažādiem ES un EEZ finansējuma avotiem. Grieķijas parlaments apstiprināja vēl 300 pastāvīgo darbinieku vietu, kurās darbiniekus pieņems tuvākajos mēnešos (17). Šie darbinieki būs papildus tiem līgumdarbiniekiem, kurus pieņēmis UNHCR, un dalībvalstu ekspertiem, kas Grieķijas Patvēruma dienestā izvietoti uz noteiktu laiku, izmantojot EASO. Tomēr ir acīmredzams, ka pašreizējais un plānotais Patvēruma dienesta darbinieku skaits joprojām nav pietiekams, lai pienācīgi varētu izskatīt pašlaik saņemtās un sagaidāmās lietas. Grieķijai būtu jānodrošina, ka Patvēruma dienests nākotnē tiktu pastiprināts, piešķirot ievērojami vairāk darbinieku un materiālo resursu, lai dienests varētu izskatīt arvien pieaugošo patvēruma pieprasījumu skaitu. Šajā nolūkā būtu jāveic vajadzību novērtējums, tajā ņemot vērā patvēruma pieteikumu skaitu, kas, iespējams, Grieķijas Patvēruma dienestam būs jāizskata vienlaicīgi, un pieejamos darbiniekus, kuri būs vai varētu būt vajadzīgi šo pieteikumu izskatīšanai.

| (15) | Būtu pakāpeniski jāizveido jaunā Pārsūdzību iestāde un pārsūdzības komitejas, kas izveidotas saskaņā ar nesen pieņemto tiesību aktu (Likums Nr. 4375/2016), un tām būtu pilnībā jāsāk strādāt līdz 2016. gada beigām. Ņemot vērā iespējamo iesniegumu skaita ievērojamo pieaugumu Grieķijā tuvākajos mēnešos, ir būtiski, lai darbotos Pārsūdzību iestāde, kuras rīcībā būtu pietiekams darbinieku skaits un kura varētu izskatīt sagaidāmo ievērojami pieaugušo pārsūdzību skaitu. M.S.S. spriedumā Grieķija tika īpaši kritizēta par to, ka Grieķijā nav pieejama efektīva tiesiskā aizsardzība, līdz ar to ir ļoti svarīgi, lai nākotnē, kad varētu atsākt pārsūtīšanu saskaņā ar Dublinas regulu, patvēruma pieprasītāji varētu efektīvi izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus attiecībā uz negatīviem spriedumiem viņu pieprasījumos. |
| --- | --- |

(15)

Būtu pakāpeniski jāizveido jaunā Pārsūdzību iestāde un pārsūdzības komitejas, kas izveidotas saskaņā ar nesen pieņemto tiesību aktu (Likums Nr. 4375/2016), un tām būtu pilnībā jāsāk strādāt līdz 2016. gada beigām. Ņemot vērā iespējamo iesniegumu skaita ievērojamo pieaugumu Grieķijā tuvākajos mēnešos, ir būtiski, lai darbotos Pārsūdzību iestāde, kuras rīcībā būtu pietiekams darbinieku skaits un kura varētu izskatīt sagaidāmo ievērojami pieaugušo pārsūdzību skaitu. M.S.S. spriedumā Grieķija tika īpaši kritizēta par to, ka Grieķijā nav pieejama efektīva tiesiskā aizsardzība, līdz ar to ir ļoti svarīgi, lai nākotnē, kad varētu atsākt pārsūtīšanu saskaņā ar Dublinas regulu, patvēruma pieprasītāji varētu efektīvi izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus attiecībā uz negatīviem spriedumiem viņu pieprasījumos.

| (16) | Tikmēr vecajām neizskatīto lietu pārsūdzības komitejām, kas tika izveidotas, lai izskatītu patvēruma pieprasītāju pārsūdzības saistībā ar Grieķijā neizskatītajām lietām, tiek piešķirtas papildu pilnvaras. Pārejas periodā šīs neizskatīto lietu komitejas papildus pieprasījumu izskatīšanai pēc būtības saistībā ar pirmajā instancē pieņemtajiem lēmumiem apņemas izskatīt sūdzības par lēmumiem, kas, pamatojoties uz pieņemamību, pieņemti, īstenojot ES un Turcijas paziņojumu. |
| --- | --- |

(16)

Tikmēr vecajām neizskatīto lietu pārsūdzības komitejām, kas tika izveidotas, lai izskatītu patvēruma pieprasītāju pārsūdzības saistībā ar Grieķijā neizskatītajām lietām, tiek piešķirtas papildu pilnvaras. Pārejas periodā šīs neizskatīto lietu komitejas papildus pieprasījumu izskatīšanai pēc būtības saistībā ar pirmajā instancē pieņemtajiem lēmumiem apņemas izskatīt sūdzības par lēmumiem, kas, pamatojoties uz pieņemamību, pieņemti, īstenojot ES un Turcijas paziņojumu.

| (17) | Lielāks progress panākts attiecībā uz ieilgušo neizskatīto sūdzību skaitu saskaņā ar “veco procedūru”, kas reglamentēta ar prezidenta Dekrētu 114/2010. Pašreizējais neizskatīto sūdzību skaits ir aptuveni 13 975 (no visām aptuveni 51 000 lietām, kas tiek uzskatītas kā savlaicīgi neizskatītas 2013. gada sākumā). Grieķijas iestādes apņēmās humānās palīdzības nolūkos piešķirt atļauju tām personām, kuru patvēruma pieteikumi nav ilgstoši izskatīti un kuras saskaņā ar Grieķijas Likumu Nr. 4375/2016 ir tiesīgas saņemt uzturēšanās atļauju humanitāru vai citu ārkārtas apsvērumu dēļ. Ir sagaidāms, ka, īstenojot šo pasākumu, tiks izskatītas aptuveni 10 000 neizskatīto lietu. Uzturēšanās atļaujas tiks izsniegtas uz diviem gadiem, un tās varēs atjaunot (18). Tās garantēs tādas pašas tiesības un priekšrocības, kādas tiek garantētas tām personām, kurām Grieķijā ir piešķirts alternatīvās aizsardzības statuss (19). Grieķijai būtu jāpanāk arī turpmāks progress un jāizskata šajā sakarībā uzkrājušās sūdzības, nodrošinot, ka sūdzību iesniedzējiem, kuru sūdzība vēl nav izskatīta, būtu iespēja izmantot savas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību. |
| --- | --- |

(17)

Lielāks progress panākts attiecībā uz ieilgušo neizskatīto sūdzību skaitu saskaņā ar “veco procedūru”, kas reglamentēta ar prezidenta Dekrētu 114/2010. Pašreizējais neizskatīto sūdzību skaits ir aptuveni 13 975 (no visām aptuveni 51 000 lietām, kas tiek uzskatītas kā savlaicīgi neizskatītas 2013. gada sākumā). Grieķijas iestādes apņēmās humānās palīdzības nolūkos piešķirt atļauju tām personām, kuru patvēruma pieteikumi nav ilgstoši izskatīti un kuras saskaņā ar Grieķijas Likumu Nr. 4375/2016 ir tiesīgas saņemt uzturēšanās atļauju humanitāru vai citu ārkārtas apsvērumu dēļ. Ir sagaidāms, ka, īstenojot šo pasākumu, tiks izskatītas aptuveni 10 000 neizskatīto lietu. Uzturēšanās atļaujas tiks izsniegtas uz diviem gadiem, un tās varēs atjaunot (18). Tās garantēs tādas pašas tiesības un priekšrocības, kādas tiek garantētas tām personām, kurām Grieķijā ir piešķirts alternatīvās aizsardzības statuss (19). Grieķijai būtu jāpanāk arī turpmāks progress un jāizskata šajā sakarībā uzkrājušās sūdzības, nodrošinot, ka sūdzību iesniedzējiem, kuru sūdzība vēl nav izskatīta, būtu iespēja izmantot savas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību.

| (18) | Jaunajā tiesību aktā (Likums Nr. 4375/2016) paredzēts, ka sūdzības iesniegšanas laikā tās iesniedzējam tiek nodrošināta bezmaksas juridiskā palīdzība, taču praksē Grieķijas iestādes līdz šim bezmaksas juridisko palīdzību nav sniegušas. Tiek pabeigts darbs pie ministrijas lēmuma par juridiskās palīdzības sniegšanu īstenošanas saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016, un Grieķijas iestādes 2016. gada 8. jūnijā izsludināja uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par bezmaksas juridiskās palīdzības sniegšanu un pārstāvību sūdzību iesniegšanas posmā 6 750 atbilstīgos gadījumos saskaņā ar valsts programmu, ko finansē Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF), lai palīdzētu izveidot to advokātu sarakstu, kuri sniedz juridisko palīdzību (20). Priekšlikumus var iesniegt līdz 2016. gada 24. jūnijam. Turklāt ar UNHCR ir parakstīts dotācijas nolīgums par kopējo summu EUR 30 miljoni, kuru finansēs no ES ārkārtas palīdzības līdzekļiem. Līdztekus citiem pasākumiem, UNHCR šos līdzekļus izmantos, lai sniegtu bezmaksas juridisko palīdzību starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem sūdzību iesniegšanas posmā uz laiku līdz četriem mēnešiem, līdz Grieķijas iestādes, kā tas ir sagaidāms, ieviesīs savu bezmaksas juridiskās palīdzības sistēmu. Grieķijai būtu nekavējoties jāveic nepieciešamie pasākumi, lai garantētu tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību patvēruma procedūras laikā. |
| --- | --- |

(18)

Jaunajā tiesību aktā (Likums Nr. 4375/2016) paredzēts, ka sūdzības iesniegšanas laikā tās iesniedzējam tiek nodrošināta bezmaksas juridiskā palīdzība, taču praksē Grieķijas iestādes līdz šim bezmaksas juridisko palīdzību nav sniegušas. Tiek pabeigts darbs pie ministrijas lēmuma par juridiskās palīdzības sniegšanu īstenošanas saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016, un Grieķijas iestādes 2016. gada 8. jūnijā izsludināja uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par bezmaksas juridiskās palīdzības sniegšanu un pārstāvību sūdzību iesniegšanas posmā 6 750 atbilstīgos gadījumos saskaņā ar valsts programmu, ko finansē Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF), lai palīdzētu izveidot to advokātu sarakstu, kuri sniedz juridisko palīdzību (20). Priekšlikumus var iesniegt līdz 2016. gada 24. jūnijam. Turklāt ar UNHCR ir parakstīts dotācijas nolīgums par kopējo summu EUR 30 miljoni, kuru finansēs no ES ārkārtas palīdzības līdzekļiem. Līdztekus citiem pasākumiem, UNHCR šos līdzekļus izmantos, lai sniegtu bezmaksas juridisko palīdzību starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem sūdzību iesniegšanas posmā uz laiku līdz četriem mēnešiem, līdz Grieķijas iestādes, kā tas ir sagaidāms, ieviesīs savu bezmaksas juridiskās palīdzības sistēmu. Grieķijai būtu nekavējoties jāveic nepieciešamie pasākumi, lai garantētu tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību patvēruma procedūras laikā.

| (19) | Jaunais Likums Nr. 4375/2016 paredz jauna Uzņemšanas direktorāta un Sociālās integrācijas direktorāta izveidi, kuros būtu īpaši departamenti nepavadītu nepilngadīgo uzņemšanai un integrācijai, tostarp tiktu nodrošināts pārstāvis. Neraugoties uz to, Grieķijas iestādēm ir jāpieņem īstenošanas pasākumi, lai gādātu par to, ka nepavadītiem nepilngadīgajiem praksē tiek nodrošinātas pienācīgas procesuālās garantijas un uzņemšanas apstākļi. Kaut gan Grieķijas valdība (21) jau ir pieņēmusi ministrijas lēmumu par tādu nepavadītu nepilngadīgo vecuma novērtēšanu, kuri meklē patvērumu, ir jāpieņem vēl viens prezidenta dekrēts, kurā būtu ietverti nosacījumi efektīvai aizbildnības sistēmai. |
| --- | --- |

(19)

Jaunais Likums Nr. 4375/2016 paredz jauna Uzņemšanas direktorāta un Sociālās integrācijas direktorāta izveidi, kuros būtu īpaši departamenti nepavadītu nepilngadīgo uzņemšanai un integrācijai, tostarp tiktu nodrošināts pārstāvis. Neraugoties uz to, Grieķijas iestādēm ir jāpieņem īstenošanas pasākumi, lai gādātu par to, ka nepavadītiem nepilngadīgajiem praksē tiek nodrošinātas pienācīgas procesuālās garantijas un uzņemšanas apstākļi. Kaut gan Grieķijas valdība (21) jau ir pieņēmusi ministrijas lēmumu par tādu nepavadītu nepilngadīgo vecuma novērtēšanu, kuri meklē patvērumu, ir jāpieņem vēl viens prezidenta dekrēts, kurā būtu ietverti nosacījumi efektīvai aizbildnības sistēmai.

| (20) | No 2016. gada jūnija nepavadītu nepilngadīgo uzņemšanai Grieķijā kopumā ir pieejamas 585 vietas. Pašlaik šīs vietas ir pilnībā aizņemtas un rindā uz uzņemšanu gaida 625 nepavadīti nepilngadīgie, kuri ir jāizvieto piemērotās telpās. Saskaņā ar Komisijai 2016. gada 8. jūnijā nosūtīto Grieķijas iestāžu vēstuli Grieķija līdz 2016. gada jūlija beigām plāno izveidot vēl 800 nepavadītiem nepilngadīgajiem paredzētu uzņemšanas vietu. Grieķijai ir jānodrošina atbilstošs skaits nepavadītiem nepilngadīgajiem paredzētu uzņemšanas vietu, lai būtu iespējams izmitināt visus nepilngadīgos. |
| --- | --- |

(20)

No 2016. gada jūnija nepavadītu nepilngadīgo uzņemšanai Grieķijā kopumā ir pieejamas 585 vietas. Pašlaik šīs vietas ir pilnībā aizņemtas un rindā uz uzņemšanu gaida 625 nepavadīti nepilngadīgie, kuri ir jāizvieto piemērotās telpās. Saskaņā ar Komisijai 2016. gada 8. jūnijā nosūtīto Grieķijas iestāžu vēstuli Grieķija līdz 2016. gada jūlija beigām plāno izveidot vēl 800 nepavadītiem nepilngadīgajiem paredzētu uzņemšanas vietu. Grieķijai ir jānodrošina atbilstošs skaits nepavadītiem nepilngadīgajiem paredzētu uzņemšanas vietu, lai būtu iespējams izmitināt visus nepilngadīgos.

| (21) | NVO pauž arvien lielākas bažas par to, ka Grieķijā daudziem bērniem nav piekļuves izglītībai un ka situācija attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem kopumā ir nedroša, dažas no tām norāda, ka bērni līdz brīdim, kad tiek atrasta viņiem atbilstoša izmitināšanas vieta, joprojām tiek turēti aizturējumā. |
| --- | --- |

(21)

NVO pauž arvien lielākas bažas par to, ka Grieķijā daudziem bērniem nav piekļuves izglītībai un ka situācija attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem kopumā ir nedroša, dažas no tām norāda, ka bērni līdz brīdim, kad tiek atrasta viņiem atbilstoša izmitināšanas vieta, joprojām tiek turēti aizturējumā.

| (22) | Eiropas Komisija Grieķijai ir nodrošinājusi ievērojamu finansējumu, lai palīdzētu šai valstij tās centienos nodrošināt savas patvērumu sistēmas atbilstību ES standartiem. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Komisija Grieķijai ir nodrošinājusi ievērojamu finansējumu, lai palīdzētu šai valstij tās centienos nodrošināt savas patvērumu sistēmas atbilstību ES standartiem.

| (23) | Kopš 2015. gada sākuma Grieķijai – vai nu tieši Grieķijas iestādēm, vai arī ar Savienības aģentūru un Grieķijā darbojošos starptautisko organizāciju starpniecību – kā ārkārtas palīdzība kopumā tika piešķirti EUR 262 miljoni no iekšlietām paredzētajiem līdzekļiem (Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) un Iekšējās drošības fonds (ISF)), no kuriem aptuveni EUR 81 miljons tika piešķirts 2016. gada maijā. Kā ārkārtas finansējums 2016. gada 20. maijā tika piešķirti kopumā EUR 56 miljoni, no kuriem Grieķijas iestādēm piešķīra EUR 13 miljonus, IOM – EUR 13 miljonus un UNHCR – EUR 30 miljonus, lai palielinātu Grieķijas iestāžu kapacitāti migrantu reģistrēšanā un viņu patvēruma pieteikumu apstrādē, radītu labākus apstākļus neaizsargātiem migrantiem, pastiprinātu reģistrācijas un patvēruma procesu ar papildu cilvēkresursiem, nodrošinātu labāku IT infrastruktūru un palielinātu tulku pieejamību, kā arī nodrošinātu labāku piekļuvi informācijai. Komisija 2016. gada 24. maijā kā ārkārtas finansējumu (AMIF) piešķīra EASO EUR 25 miljonus, lai palielinātu tā spējas sniegt atbalstu Grieķijas iestādēm. Šis finansējums sekmēs ārkārtas reaģēšanas plāna īstenošanu, kuru kopīgi izstrādāja Komisija, Grieķijas iestādes un attiecīgās ieinteresētās personas ar mērķi pievērsties pašreizējās humanitārās situācijas risināšanai uz vietas un ES un Turcijas 18. marta paziņojuma īstenošanai. |
| --- | --- |

(23)

Kopš 2015. gada sākuma Grieķijai – vai nu tieši Grieķijas iestādēm, vai arī ar Savienības aģentūru un Grieķijā darbojošos starptautisko organizāciju starpniecību – kā ārkārtas palīdzība kopumā tika piešķirti EUR 262 miljoni no iekšlietām paredzētajiem līdzekļiem (Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) un Iekšējās drošības fonds (ISF)), no kuriem aptuveni EUR 81 miljons tika piešķirts 2016. gada maijā. Kā ārkārtas finansējums 2016. gada 20. maijā tika piešķirti kopumā EUR 56 miljoni, no kuriem Grieķijas iestādēm piešķīra EUR 13 miljonus, IOM – EUR 13 miljonus un UNHCR – EUR 30 miljonus, lai palielinātu Grieķijas iestāžu kapacitāti migrantu reģistrēšanā un viņu patvēruma pieteikumu apstrādē, radītu labākus apstākļus neaizsargātiem migrantiem, pastiprinātu reģistrācijas un patvēruma procesu ar papildu cilvēkresursiem, nodrošinātu labāku IT infrastruktūru un palielinātu tulku pieejamību, kā arī nodrošinātu labāku piekļuvi informācijai. Komisija 2016. gada 24. maijā kā ārkārtas finansējumu (AMIF) piešķīra EASO EUR 25 miljonus, lai palielinātu tā spējas sniegt atbalstu Grieķijas iestādēm. Šis finansējums sekmēs ārkārtas reaģēšanas plāna īstenošanu, kuru kopīgi izstrādāja Komisija, Grieķijas iestādes un attiecīgās ieinteresētās personas ar mērķi pievērsties pašreizējās humanitārās situācijas risināšanai uz vietas un ES un Turcijas 18. marta paziņojuma īstenošanai.

| (24) | Šī ārkārtas palīdzība papildina EUR 509 miljonus, kas Grieķijai tika piešķirti 2014.–2020. gadam tās nacionālajām programmām AMIF un ISF ietvaros, un tādējādi Grieķija ir pirmā no ES dalībvalstīm, kas izmanto ES Iekšējās drošības fonda līdzekļus. |
| --- | --- |

(24)

Šī ārkārtas palīdzība papildina EUR 509 miljonus, kas Grieķijai tika piešķirti 2014.–2020. gadam tās nacionālajām programmām AMIF un ISF ietvaros, un tādējādi Grieķija ir pirmā no ES dalībvalstīm, kas izmanto ES Iekšējās drošības fonda līdzekļus.

| (25) | Grieķijai būtu jānodrošina, ka šādi finanšu resursi bez turpmākas kavēšanās pilnībā tiek izmantoti visefektīvākajā un vislietderīgākajā veidā. Šajā nolūkā būtu nekavējoties jāpabeidz Grieķijas valsts programmu pārskatīšana Iekšējās drošības fonda (AMIF, ISF) ietvaros, tiecoties tās pieskaņot jaunajām prioritātēm. Tāpat būtu nekavējoties jāpabeidz par šo līdzekļu pārvaldīšanu atbildīgās iestādes pārcelšana uz to pašu ministriju, kura tāpat pārvalda struktūrfondu līdzekļus, tiecoties nodrošināt efektīvāku pieejamo resursu izmantošanu. Grieķijai jo īpaši būtu līdz galam jāatrisina virkne jautājumu saistībā ar praktisko īstenošanu (darbinieki, pārvalde un kontrole, revīzijas atzinums, oficiālais paziņojums), lai jaunā atbildīgā iestāde varētu sākt darbu līdz 2016. gada jūlijam. |
| --- | --- |

(25)

Grieķijai būtu jānodrošina, ka šādi finanšu resursi bez turpmākas kavēšanās pilnībā tiek izmantoti visefektīvākajā un vislietderīgākajā veidā. Šajā nolūkā būtu nekavējoties jāpabeidz Grieķijas valsts programmu pārskatīšana Iekšējās drošības fonda (AMIF, ISF) ietvaros, tiecoties tās pieskaņot jaunajām prioritātēm. Tāpat būtu nekavējoties jāpabeidz par šo līdzekļu pārvaldīšanu atbildīgās iestādes pārcelšana uz to pašu ministriju, kura tāpat pārvalda struktūrfondu līdzekļus, tiecoties nodrošināt efektīvāku pieejamo resursu izmantošanu. Grieķijai jo īpaši būtu līdz galam jāatrisina virkne jautājumu saistībā ar praktisko īstenošanu (darbinieki, pārvalde un kontrole, revīzijas atzinums, oficiālais paziņojums), lai jaunā atbildīgā iestāde varētu sākt darbu līdz 2016. gada jūlijam.

| (26) | Kā tas tiek atzīts Komisijas 2016. gada 4. marta paziņojumā “Atpakaļceļš uz Šengenu” (22), pilnībā funkcionējošās Dublinas sistēmas nodrošināšana ir neatņemama tādu plašāku pasākumu sastāvdaļa, kas nepieciešami patvēruma, migrācijas un robežpolitikas stabilizācijai. Šo pasākumu rezultātā būtu jāpanāk atgriešanās pie Šengenas zonas normālas darbības vēlākais līdz 2016. gada decembrim. Tāpēc ir svarīgi, ka Grieķija nekavējoties īsteno šajā lēmumā noteiktos atlikušos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārsūtīšanas atsākšanu uz Grieķiju var sākt šajā pašā laikposmā, bet ne vēlāk kā līdz 2016. gada decembrim. Vienlaikus prioritāte būtu jāpiešķir Dublinas noteikumu reformai, kā to ierosinājusi Komisija (23), par galveno mērķi izvirzot solidaritāti un taisnīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(26)

Kā tas tiek atzīts Komisijas 2016. gada 4. marta paziņojumā “Atpakaļceļš uz Šengenu” (22), pilnībā funkcionējošās Dublinas sistēmas nodrošināšana ir neatņemama tādu plašāku pasākumu sastāvdaļa, kas nepieciešami patvēruma, migrācijas un robežpolitikas stabilizācijai. Šo pasākumu rezultātā būtu jāpanāk atgriešanās pie Šengenas zonas normālas darbības vēlākais līdz 2016. gada decembrim. Tāpēc ir svarīgi, ka Grieķija nekavējoties īsteno šajā lēmumā noteiktos atlikušos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārsūtīšanas atsākšanu uz Grieķiju var sākt šajā pašā laikposmā, bet ne vēlāk kā līdz 2016. gada decembrim. Vienlaikus prioritāte būtu jāpiešķir Dublinas noteikumu reformai, kā to ierosinājusi Komisija (23), par galveno mērķi izvirzot solidaritāti un taisnīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm.

| (27) | Ar regulāriem Grieķijas ziņojumiem par progresu šo darbību īstenošanā, kā arī citiem attiecīgajiem elementiem, tostarp gaidāmajiem UNCHR un citu attiecīgo organizāciju ziņojumiem, būtu jāprecizē novērtējums par to, vai apstākļi ir tādi, kas ļauj dalībvalstīm atsākt individuālas pārsūtīšanas uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu, paturot prātā, ka pārsūtīšanu apmēram un pārsūtāmo personu kategorijām vajadzētu atbilst panāktajam konkrētajam progresam. Grieķijai būtu jāiesniedz atjaunināts ziņojums par periodu no 2016. gada aprīļa līdz jūnijam, jo 2016. gada jūnijā netika iesniegts ikmēneša ziņojums par nākamo pārskata periodu. |
| --- | --- |

(27)

Ar regulāriem Grieķijas ziņojumiem par progresu šo darbību īstenošanā, kā arī citiem attiecīgajiem elementiem, tostarp gaidāmajiem UNCHR un citu attiecīgo organizāciju ziņojumiem, būtu jāprecizē novērtējums par to, vai apstākļi ir tādi, kas ļauj dalībvalstīm atsākt individuālas pārsūtīšanas uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu, paturot prātā, ka pārsūtīšanu apmēram un pārsūtāmo personu kategorijām vajadzētu atbilst panāktajam konkrētajam progresam. Grieķijai būtu jāiesniedz atjaunināts ziņojums par periodu no 2016. gada aprīļa līdz jūnijam, jo 2016. gada jūnijā netika iesniegts ikmēneša ziņojums par nākamo pārskata periodu.

| (28) | Komisija plāno 2016. gada septembrī apkopot gūtos panākumus un atbilstīgi atjaunināt savus konkrētos ieteikumus. |
| --- | --- |

(28)

Komisija plāno 2016. gada septembrī apkopot gūtos panākumus un atbilstīgi atjaunināt savus konkrētos ieteikumus.

| (29) | Atsākot pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu, būtu jāņem vērā tas, ka Grieķijai joprojām nākas risināt jautājumus saistībā ar varbūtēji lielo skaitu jaunu patvēruma pieprasītāju, jo īpaši saistībā ar tā saucamo pirmsreģistrāciju, un būtu jāizvairās Grieķijai uzlikt pārmērīgu slogu. |
| --- | --- |

(29)

Atsākot pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu, būtu jāņem vērā tas, ka Grieķijai joprojām nākas risināt jautājumus saistībā ar varbūtēji lielo skaitu jaunu patvēruma pieprasītāju, jo īpaši saistībā ar tā saucamo pirmsreģistrāciju, un būtu jāizvairās Grieķijai uzlikt pārmērīgu slogu.

| (30) | Atbildība par lēmumu atsākt šādu pārsūtīšanu individuālos gadījumos ir dalībvalstu iestāžu ekskluzīvā kompetencē, kuras atrodas tiesu kontrolē, kas var iesniegt Eiropas Savienības Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālus nolēmumus par Dublinas regulas interpretāciju, |
| --- | --- |

(30)

Atbildība par lēmumu atsākt šādu pārsūtīšanu individuālos gadījumos ir dalībvalstu iestāžu ekskluzīvā kompetencē, kuras atrodas tiesu kontrolē, kas var iesniegt Eiropas Savienības Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālus nolēmumus par Dublinas regulas interpretāciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

UZŅEMŠANAS APSTĀKĻI UN UZŅEMŠANAS CENTRI

| 1. | Grieķijai būtu jānodrošina pietiekams skaits uzņemšanas centru un starptautiskās aizsardzības pieprasītāju uzņemšanas apstākļu atbilstība tiem standartiem visos uzņemšanas centros, kādi noteikti ES tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2013/33/ES. Grieķijai jo īpaši vajadzētu vismaz:






  a) | izveidot attiecīgu skaitu pastāvīgu atklāta tipa uzņemšanas centru, kas būtu atbilstoši uzņemamo vai sagaidāmo starptautiskās aizsardzības pieprasītāju skaitam, kur pienācīgos apstākļos varētu izmitināt visus starptautiskās aizsardzības pieprasītājus un viņu apgādājamos, kamēr ilgst patvēruma procedūra; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

izveidot attiecīgu skaitu pastāvīgu atklāta tipa uzņemšanas centru, kas būtu atbilstoši uzņemamo vai sagaidāmo starptautiskās aizsardzības pieprasītāju skaitam, kur pienācīgos apstākļos varētu izmitināt visus starptautiskās aizsardzības pieprasītājus un viņu apgādājamos, kamēr ilgst patvēruma procedūra;

| b) | nodrošināt, ka ir pieejams vai arī īsā laikā var tikt nodrošināts attiecīgs skaits pagaidu, atklāta tipa uzņemšanas centru, lai izmitinātu starptautiskās aizsardzības pieprasītājus negaidīta to pieplūduma rezultātā, un kuros pienācīgos apstākļos varētu izmitināt visas šāda veida personas un viņu apgādājamos; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka ir pieejams vai arī īsā laikā var tikt nodrošināts attiecīgs skaits pagaidu, atklāta tipa uzņemšanas centru, lai izmitinātu starptautiskās aizsardzības pieprasītājus negaidīta to pieplūduma rezultātā, un kuros pienācīgos apstākļos varētu izmitināt visas šāda veida personas un viņu apgādājamos;

| c) | nodrošināt, ka neprecētiem vīriešiem, neprecētām sievietēm, ģimenēm un neaizsargātām personām, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem, šajos centros ir paredzētas atsevišķas atklāta tipa izmitināšanas vietas, kurās būtu garantēts privātums un ģimenes vienotība; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka neprecētiem vīriešiem, neprecētām sievietēm, ģimenēm un neaizsargātām personām, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem, šajos centros ir paredzētas atsevišķas atklāta tipa izmitināšanas vietas, kurās būtu garantēts privātums un ģimenes vienotība;

| d) | nodrošināt, ka nepavadītus nepilngadīgos, kuri meklē patvērumu, nekavējoties izvietotu piemērotos mājokļos un neturētu aizturējumā standartam neatbilstošos apstākļos. Grieķijai būtu nekavējoties jāizveido nepavadītiem nepilngadīgajiem nepieciešamās izmitināšanas vietas un jānodrošina šādu centru ilgtspējība; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka nepavadītus nepilngadīgos, kuri meklē patvērumu, nekavējoties izvietotu piemērotos mājokļos un neturētu aizturējumā standartam neatbilstošos apstākļos. Grieķijai būtu nekavējoties jāizveido nepavadītiem nepilngadīgajiem nepieciešamās izmitināšanas vietas un jānodrošina šādu centru ilgtspējība;

| e) | nodrošināt izmitināšanas vietu uzturēšanu un pietiekamus finanšu līdzekļus dažādiem līgumpakalpojumiem, piemēram, uzkopšanai, sanitārijas pakalpojumiem un ēdināšanai, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt izmitināšanas vietu uzturēšanu un pietiekamus finanšu līdzekļus dažādiem līgumpakalpojumiem, piemēram, uzkopšanai, sanitārijas pakalpojumiem un ēdināšanai, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību;

| f) | nodrošināt visu Grieķijā esošo pagaidu (uzņemšanas) centru piemērošanu, lai sniegtu visus iepriekš minētos pakalpojumus vietās, kurās tiks izmitināti patvēruma pieprasītāji, kas paliek Grieķijā, kamēr ilgst patvēruma procedūra. |
| --- | --- |

f)

nodrošināt visu Grieķijā esošo pagaidu (uzņemšanas) centru piemērošanu, lai sniegtu visus iepriekš minētos pakalpojumus vietās, kurās tiks izmitināti patvēruma pieprasītāji, kas paliek Grieķijā, kamēr ilgst patvēruma procedūra.

Uzņemšanas apstākļiem visos uzņemšanas centros vajadzētu būt arī tādiem, lai:

| g) | nodrošinātu, ka pieteikuma iesniedzēji saņem nepieciešamo veselības aprūpi, kas ietver vismaz neatliekamo medicīnisko palīdzību, kā arī slimību un nopietnu garīgu traucējumu primāro ārstēšanu; |
| --- | --- |

g)

nodrošinātu, ka pieteikuma iesniedzēji saņem nepieciešamo veselības aprūpi, kas ietver vismaz neatliekamo medicīnisko palīdzību, kā arī slimību un nopietnu garīgu traucējumu primāro ārstēšanu;

| h) | nepilngadīgie varētu efektīvi piekļūt valsts izglītības sistēmai, kamēr ilgst patvēruma procedūra, tostarp valodu apmācībai, lai nebūtu neviena bērna, kurš nemācās. |
| --- | --- |

h)

nepilngadīgie varētu efektīvi piekļūt valsts izglītības sistēmai, kamēr ilgst patvēruma procedūra, tostarp valodu apmācībai, lai nebūtu neviena bērna, kurš nemācās.

Grieķijas iestādēm būtu jāveic vajadzību novērtējums attiecībā uz kopējo uzņemšanas kapacitāti un šādas kapacitātes veidu un šis novērtējums pastāvīgi jāatjaunina, ņemot vērā jaunākās norises. Šis vajadzību novērtējums būtu jāņem vērā, nosakot 1. ieteikuma a) un b) punktos norādītās kapacitātes. Grieķijas iestādēm būtu jānodrošina arī pastāvīga visu centru pārvaldība un koordinēšana, kā arī pietiekami atbildīgo ministriju resursi šajā nolūkā.

PIEKĻUVE PIRMĀS INSTANCES PATVĒRUMA PROCEDŪRAI UN TĀS RESURSI

| 2. | Grieķijai būtu jāturpina savi centieni, lai nodrošinātu, ka visiem starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem būtu efektīva piekļuve patvēruma procedūrai, t. i.:






  a) | steidzami pieņemot darbā darbiniekus, tiecoties nodrošināt, ka Patvēruma dienestā būtu pietiekams personāls un visi biroji būtu pilnībā darbotiesspējīgi un spētu savlaicīgi apstrādāt visus patvēruma pieteikumus. Šajā nolūkā nepieciešams steidzami ieviest darbā pieņemšanas procedūru, lai Patvēruma dienestā ievērojami palielinātu lietu izskatītāju un cita attiecīgā personāla skaitu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

steidzami pieņemot darbā darbiniekus, tiecoties nodrošināt, ka Patvēruma dienestā būtu pietiekams personāls un visi biroji būtu pilnībā darbotiesspējīgi un spētu savlaicīgi apstrādāt visus patvēruma pieteikumus. Šajā nolūkā nepieciešams steidzami ieviest darbā pieņemšanas procedūru, lai Patvēruma dienestā ievērojami palielinātu lietu izskatītāju un cita attiecīgā personāla skaitu;

| b) | steidzami atverot papildu reģionālā patvēruma birojus Atikas reģionā (Pirejā), Kosā, Lerā, Krētā (Iraklijā) un Rietumgrieķijā (Patrā), kā arī Tesālijā un Ēpeirā (Volā un Joanninā); |
| --- | --- |

b)

steidzami atverot papildu reģionālā patvēruma birojus Atikas reģionā (Pirejā), Kosā, Lerā, Krētā (Iraklijā) un Rietumgrieķijā (Patrā), kā arī Tesālijā un Ēpeirā (Volā un Joanninā);

| c) | nodrošinot efektīvu lietu pārvaldības procedūru ar mērķi garantēt, ka lietas tiek izskatītas labi organizētā veidā, un lai iestādes spētu labāk novērtēt pašreizējo sniegumu, noteikt iespējamās vājās vietas un plānot gaidāmās resursu prasības; |
| --- | --- |

c)

nodrošinot efektīvu lietu pārvaldības procedūru ar mērķi garantēt, ka lietas tiek izskatītas labi organizētā veidā, un lai iestādes spētu labāk novērtēt pašreizējo sniegumu, noteikt iespējamās vājās vietas un plānot gaidāmās resursu prasības;

| d) | nodrošinot, ka Patvēruma dienesta rīcībā ir pietiekams skaits administratīvo darbinieku, kas raita patvēruma procesa nodrošināšanai varētu rezervēt intervijas, piešķirt reģistrācijas laiku, pieprasīt tulkus un pārvaldīt ikviena biroja kopējo darba plūsmu. |
| --- | --- |

d)

nodrošinot, ka Patvēruma dienesta rīcībā ir pietiekams skaits administratīvo darbinieku, kas raita patvēruma procesa nodrošināšanai varētu rezervēt intervijas, piešķirt reģistrācijas laiku, pieprasīt tulkus un pārvaldīt ikviena biroja kopējo darba plūsmu.

Grieķijas Patvēruma dienestam, pamatojoties uz pilnīgu un pastāvīgu novērtējumu, vajadzētu noteikt, cik darbinieku varētu būt nepieciešams patvēruma pieteikumu izskatīšanai sešu mēnešu laikposmā, kas noteikts Direktīvā 2013/32/ES. Šis vajadzību novērtējums būtu pastāvīgi jāatjaunina, un tajā būtu jāietver informācija par darbinieku skaitu, kas jāpieņem darbā saskaņā ar 2. ieteikuma a) punktu.

PĀRSŪDZĪBU IESTĀDE

| 3. | Grieķijai būtu jānodrošina, ka nekavējoties tiek izveidota jaunā Pārsūdzību iestāde un tās rīcībā ir pietiekams skaits pārsūdzību komiteju, lai varētu pieņemt lēmumus attiecībā uz pieteikumiem starptautiskās aizsardzības saņemšanai, un ka šajās komitejās ir pietiekams skaits darbinieku visu neizskatīto un sagaidāmo sūdzību izskatīšanai. Grieķijai jo īpaši vajadzētu:






  a) | nodrošināt pietiekamu skaitu cilvēkresursu un komiteju, kuras Pārsūdzību iestādei būs nepieciešamas pieprasītāju iesniegto sūdzību izskatīšanai, un šo novērtējumu pastāvīgi atjaunināt; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nodrošināt pietiekamu skaitu cilvēkresursu un komiteju, kuras Pārsūdzību iestādei būs nepieciešamas pieprasītāju iesniegto sūdzību izskatīšanai, un šo novērtējumu pastāvīgi atjaunināt;

| b) | steidzami iecelt visus nepieciešamos darbiniekus Pārsūdzību iestādē un komitejās, tostarp katrai komitejai paredzēto palīgpersonālu; |
| --- | --- |

b)

steidzami iecelt visus nepieciešamos darbiniekus Pārsūdzību iestādē un komitejās, tostarp katrai komitejai paredzēto palīgpersonālu;

| c) | steidzami panākt, ka sāk darbu Pārsūdzību iestāde un komitejas; |
| --- | --- |

c)

steidzami panākt, ka sāk darbu Pārsūdzību iestāde un komitejas;

| d) | pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā līdz 2016. gada beigām izskatīt visus neizskatītos pieprasījumus par administratīvo lēmumu izskatīšanu tiesā. |
| --- | --- |

d)

pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā līdz 2016. gada beigām izskatīt visus neizskatītos pieprasījumus par administratīvo lēmumu izskatīšanu tiesā.

Grieķijas iestādēm, pamatojoties uz pilnīgu un pastāvīgu vajadzību novērtējumu, būtu jānosaka, cik pārsūdzību komiteju tām būs nepieciešams jaunās Pārsūdzību iestādes ietvaros, lai izskatītu visas starptautiskās aizsardzības pieprasītāju iesniegtās sūdzības, kā arī jānosaka cilvēkresursu skaits, kas būs nepieciešams, lai turpinātu šo komiteju raitu darbību saskaņā ar 3. ieteikuma a) un b) punktu.

JURIDISKĀ PALĪDZĪBA

| 4. | Grieķijai būtu jānodrošina, ka praksē pastāv efektīva piekļuve bezmaksas juridiskajai palīdzībai un visi patvēruma pieprasītāji saņem nepieciešamo juridisko palīdzību, kas saistīta ar administratīvo lēmumu izskatīšanu tiesā attiecībā uz pieteikumiem starptautiskās aizsardzības saņemšanai. Grieķijai jo īpaši vajadzētu:






  a) | nekavējoties pieņemt un efektīvi īstenot ministrijas lēmumu par bezmaksas juridiskās palīdzības pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

nekavējoties pieņemt un efektīvi īstenot ministrijas lēmumu par bezmaksas juridiskās palīdzības pakalpojumu sniegšanu;

| b) | juridiskās palīdzības sniegšanai piešķirt nepieciešamo finansējumu no valsts AMIF programmas un nekavējoties noslēgt līgumu, lai izveidotu advokātu sarakstu, kas šādus pakalpojumus var sniegt patvēruma pieprasītājiem sūdzības iesniegšanas laikā Grieķijā. |
| --- | --- |

b)

juridiskās palīdzības sniegšanai piešķirt nepieciešamo finansējumu no valsts AMIF programmas un nekavējoties noslēgt līgumu, lai izveidotu advokātu sarakstu, kas šādus pakalpojumus var sniegt patvēruma pieprasītājiem sūdzības iesniegšanas laikā Grieķijā.

RĪCĪBA ATTIECĪBĀ UZ NEPAVADĪTIEM NEPILNGADĪGAJIEM UN NEAIZSARGĀTĀKAJĀM PERSONĀM PATVĒRUMA PROCEDŪRAS LAIKĀ

| 5. | Grieķijai būtu jānodrošina piemērotu struktūru izveide neaizsargātu patvēruma pieprasītāju, tostarp nepavadītu nepilngadīgo noteikšanai un rīcībai attiecībā uz tiem. Grieķijai jo īpaši vajadzētu:






  a) | steidzami ieviest ilgtspējīgu aizbildnības sistēmu, pieņemot nepieciešamo prezidenta dekrētu attiecīgo noteikumu īstenošanai saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

steidzami ieviest ilgtspējīgu aizbildnības sistēmu, pieņemot nepieciešamo prezidenta dekrētu attiecīgo noteikumu īstenošanai saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016;

| b) | izveidot un pieņemt darbā Uzņemšanas direktorātam un Nepavadītu nepilngadīgo aizsardzības departamentam nepieciešamo personālu, lai nodrošinātu nepieciešamās garantijas saskaņā ar patvēruma jomas acquis attiecībā uz ģimenes locekļu meklēšanu un tiesisko pārstāvību; |
| --- | --- |

b)

izveidot un pieņemt darbā Uzņemšanas direktorātam un Nepavadītu nepilngadīgo aizsardzības departamentam nepieciešamo personālu, lai nodrošinātu nepieciešamās garantijas saskaņā ar patvēruma jomas acquis attiecībā uz ģimenes locekļu meklēšanu un tiesisko pārstāvību;

| c) | nodrošināt, ka praksē tiek īstenotas procedūras to patvēruma pieprasītāju noteikšanai, kuriem ir īpašas procesuālās un uzņemšanas vajadzības, lai šīs personas saņemtu nepieciešamo psihosociālo atbalstu, jo īpaši gadījumos, ja tās ir seksuālās vardarbības un ekspluatācijas vai cilvēku tirdzniecības upuri. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka praksē tiek īstenotas procedūras to patvēruma pieprasītāju noteikšanai, kuriem ir īpašas procesuālās un uzņemšanas vajadzības, lai šīs personas saņemtu nepieciešamo psihosociālo atbalstu, jo īpaši gadījumos, ja tās ir seksuālās vardarbības un ekspluatācijas vai cilvēku tirdzniecības upuri.

ES FINANSĒJUMA IZMANTOŠANA SASKAŅĀ AR VALSTS PROGRAMMĀM

| 6. | Grieķijai būtu jānodrošina, ka piešķirtais plašais ES finansējums tiek izmantots pilnībā, jo īpaši, bez turpmākas kavēšanās mobilizējot AMIF un ISF valsts programmu ietvaros pieejamos resursus un meklējot papildu finansējumu no struktūrfondu līdzekļiem. Šajā sakarībā Grieķijai būtu nekavējoties jāpabeidz valsts programmu pārskatīšana, tiecoties tās labāk pieskaņot jaunajām prioritātēm, kā arī nekavējoties jānodrošina, ka darbu sāk jaunā iestāde, kas atbild par Iekšējās drošības fonda pārvaldību. |
| --- | --- |

6.

ZIŅOŠANA PAR VEIKTAJĀM DARBĪBĀM

| 7. | Grieķijai tiek lūgts līdz 30. jūnijam iesniegt ziņojumu par panākumiem, kas gūti, īstenojot šo un 10. februāra ieteikumu. Vēlāk Grieķijai katra mēneša beigās būtu jāiesniedz ziņojums Komisijai par saviem panākumiem, īstenojot šajā ieteikumā noteiktos pasākumus. Šajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par to, kā Grieķijas iestādes nodrošina vai plāno nodrošināt nepieciešamos cilvēkresursus un materiālos resursus, kas minēti šā ieteikuma 1.–5. punktā. Šajos ziņojumos būtu jāiekļauj arī to šā ieteikuma 1.–3. punktā minētais pastāvīgi veiktā vajadzību novērtējuma apraksts, uz kurām pamatojas plānotie un īstenotie pasākumi. Visos ziņojumos būtu jāiekļauj arī šāda informācija:






  a) | kopējā pašreizējā un plānotā pastāvīgā un pagaidu kapacitāte starptautiskās aizsardzības pieprasītāju uzņemšanai, kā arī šādas kapacitātes veids; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kopējā pašreizējā un plānotā pastāvīgā un pagaidu kapacitāte starptautiskās aizsardzības pieprasītāju uzņemšanai, kā arī šādas kapacitātes veids;

| b) | kopējais pašreizējā un plānotā personāla skaits patvēruma pieteikumu izskatīšanai, kas reģistrēti Patvēruma dienestā un Uzņemšanas direktorātā, kā arī |
| --- | --- |

b)

kopējais pašreizējā un plānotā personāla skaits patvēruma pieteikumu izskatīšanai, kas reģistrēti Patvēruma dienestā un Uzņemšanas direktorātā, kā arī

| c) | kopējais pašreizējā un plānotā personāla un to komiteju skaits, kuras pakāpeniski sāka darbu Pārsūdzību iestādes vadībā. |
| --- | --- |

c)

kopējais pašreizējā un plānotā personāla un to komiteju skaits, kuras pakāpeniski sāka darbu Pārsūdzību iestādes vadībā.

Briselē, 2016. gada 15. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

1

(2)  
  M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju (Nr. 30696/09) un NS pret Iekšlietu departamenta valsts sekretāru, C-411/10 un C-493/10.

2

M.S.S.

NS

(3)  Padomes 2003. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2016. gada 10. februāra ieteikums, kas adresēts Grieķijas Republikai par steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013 – C(2016) 871 final.

4

(5)  ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojums.

5

(6)  http://www.media.gov.gr/index.php, skatīta 2016. gada 10. jūnijā.

6

(7)  Komisijas 2016. gada 15. jūnija paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei – ceturtais ziņojums par pārcelšanu un pārmitināšanu, COM(2016) 416 final.

7

(8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 96. lpp.).

10

(11)  
  “Likums 4395/2016 par Patvēruma dienesta, Pārsūdzību iestādes un Uzņemšanas un identifikācijas dienesta struktūru un darbību, ģenerālsekretariāta izveidi uzņemšanas vajadzībām, Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvas 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (pārstrādāta versija) transponēšanu Grieķijas tiesību aktos” un cita veida noteikumi pieejami šeit: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf

11

Lai Grieķijas iestādes likumu varētu īstenot kopumā, ir jāpieņem vairāki īstenošanas akti ministrijas vai vairāku ministriju kopīgi pieņemtu lēmumu veidā.

(12)  http://www.media.gov.gr/index.php

12

http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1

Šie pagaidu ārkārtas (uzņemšanas) un pastāvīgie centri ir izveidoti Egejas jūras salu karstajos punktos un valsts kontinentālajā daļā. Saskaņā ar 2016. gada 2. jūnija datiem, pašlaik ir tikai 1 108 pastāvīgās izmitināšanas vietas, kurās uzņem tikai starptautiskās aizsardzības pieprasītājus un nepavadītus nepilngadīgos.

(13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html

13

(14)  Kaut gan priekšroka tiks dota pieteikuma iesniedzējiem, kuri ir tiesīgi uz pārcelšanu, šīs darbības būs izdevīgas arī starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem, kuri gaida, kamēr saskaņā ar Dublinas regulu varēs apvienoties ar saviem ģimenes locekļiem, kas atrodas citā ES dalībvalstī, kā arī personām, kuras meklē patvērumu Grieķijā, it īpaši neaizsargātākajām kategorijām, tostarp nepavadītiem un no vecākiem nošķirtiem bērniem, personām ar invaliditāti, veciem cilvēkiem, vientuļajiem vecākiem, hroniski slimajiem, grūtniecēm utt.

14

(15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

15

(16)  Likuma Nr. 4375/2016 3. panta 3. punkts.

16

(17)  Atbilstīgi Likuma Nr. 4375/2016 2. panta 3. un 4. punktam, kas nosaka Patvēruma dienestā pieņemamo darbinieku skaitu.

17

(18)  Likuma Nr. 4375/2016 22. panta 3. punkts.

18

(19)  Prezidenta Dekrēta 114/2010 28. pants.

19

(20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802

20

(21)  Ministrijas Lēmums Nr. 1982/16.2.2016 (Official Gazette, B' 335).

21

Official Gazette, B' 335

(22)  Komisijas 2016. gada 4. marta paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei – “Atpakaļceļš uz Šengenu – Ceļvedis”, COM(2016) 120 final.

22

(23)  COM(2016) 270 final.

23

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/36

---

KOPIENAS UN ŠVEICES IEKŠZEMES TRANSPORTA KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2016

(2016. gada 10. jūnijs)

par transportlīdzekļu nodevu sistēmu, kas Šveicē piemērojama no 2017. gada 1. janvāra [2016/1118]

KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem (1) (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 51. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma 40. pantu Šveice no 2001. gada 1. janvāra iekasē transportlīdzekļu nediskriminējošu nodevu par izmaksām, kuras rada attiecīgie transportlīdzekļi (“smago kravas transportlīdzekļu satiksmes nodeva saistībā ar pakalpojumu sniegšanu”). Šo nodevu diferencē atbilstīgi emisiju standartiem (EURO klasēm), kas iedalīti trijās kategorijās. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma 40. pantu Šveice no 2001. gada 1. janvāra iekasē transportlīdzekļu nediskriminējošu nodevu par izmaksām, kuras rada attiecīgie transportlīdzekļi (“smago kravas transportlīdzekļu satiksmes nodeva saistībā ar pakalpojumu sniegšanu”). Šo nodevu diferencē atbilstīgi emisiju standartiem (EURO klasēm), kas iedalīti trijās kategorijās.

| (2) | Šajā nolūkā nolīguma 40. panta 2. un 4. punktā ir noteikts nodevu vidējais svērtais apjoms, maksimālā nodeva visvairāk piesārņojošo transportlīdzekļu kategorijai, kā arī maksimālā atšķirība starp dažādu kategoriju nodevām. |
| --- | --- |

(2)

Šajā nolūkā nolīguma 40. panta 2. un 4. punktā ir noteikts nodevu vidējais svērtais apjoms, maksimālā nodeva visvairāk piesārņojošo transportlīdzekļu kategorijai, kā arī maksimālā atšķirība starp dažādu kategoriju nodevām.

| (3) | Ņemot vērā Šveicē ekspluatēto transportlīdzekļu parka modernizāciju, proti, to, ka arvien vairāk transportlīdzekļu atbilst visjaunākajiem EURO standartiem, Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejai EURO standartu kategoriju sadalījums ir jāpielāgo atbilstīgi trim nodevu kategorijām. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Šveicē ekspluatēto transportlīdzekļu parka modernizāciju, proti, to, ka arvien vairāk transportlīdzekļu atbilst visjaunākajiem EURO standartiem, Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejai EURO standartu kategoriju sadalījums ir jāpielāgo atbilstīgi trim nodevu kategorijām.

| (4) | Būtu jāsaglabā attiecīgās kategorijas nodevas apmēra samazinājums par 10 %, kas paredzēts Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas 2011. gada 10. jūnija Lēmumā Nr. 1/2011 (2) un piemērots emisiju klases EURO II un III transportlīdzekļiem, kuriem uzstādīta sertificēta cieto daļiņu filtru sistēma, |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāsaglabā attiecīgās kategorijas nodevas apmēra samazinājums par 10 %, kas paredzēts Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas 2011. gada 10. jūnija Lēmumā Nr. 1/2011 (2) un piemērots emisiju klases EURO II un III transportlīdzekļiem, kuriem uzstādīta sertificēta cieto daļiņu filtru sistēma,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Tādu smago kravas transportlīdzekļu satiksmes nodeva saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, kuru faktiskā pilnā masa nepārsniedz 40 tonnas un kuri veic 300 km garus pārbraucienus, ir šāda:

| — | 1. kategorijas nodeva – 372,00 Šveices franki, |
| --- | --- |

—

1. kategorijas nodeva – 372,00 Šveices franki,

| — | 2. kategorijas nodeva – 322,80 Šveices franki, |
| --- | --- |

—

2. kategorijas nodeva – 322,80 Šveices franki,

| — | 3. kategorijas nodeva – 273,60 Šveices franki. |
| --- | --- |

—

3. kategorijas nodeva – 273,60 Šveices franki.

2. pants

Emisiju klases EURO III transportlīdzekļiem, kā arī visiem transportlīdzekļiem, kas laisti ekspluatācijā pirms EURO III standarta stāšanās spēkā, piemēro 1. kategorijas nodevu.

Emisiju klases EURO IV un V transportlīdzekļiem piemēro 2. kategorijas nodevu.

Emisiju klases EURO VI transportlīdzekļiem piemēro 3. kategorijas nodevu.

3. pants

Piemēro attiecīgās kategorijas nodevas apmēra samazinājumu par 10 %, kas saskaņā ar Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmuma Nr. 1/2011 1. pantu piešķirts emisiju klases EURO II un III transportlīdzekļiem, kuriem uzstādīta sertificēta cieto daļiņu filtru sistēma.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 1. janvārī.

Bernē, 2016. gada 10. jūnijā

Šveices Konfederācijas vārdā –

priekšsēdētājs

Peter FÜGLISTALER

Eiropas Savienības vārdā –

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

Fotis KARAMITSOS

---

(1)  
  OV L 114, 30.4.2002., 91. lpp.

1

(2)  
  OV L 193, 23.7.2011., 52. lpp.

2

---

| 9.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 186/38

---

KOPIENAS UN ŠVEICES IEKŠZEMES TRANSPORTA KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2016

(2016. gada 10. jūnijs),

ar ko groza Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem 1. pielikumu [2016/1119]

KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 52. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma 52. panta 4. punkta pirmo ievilkumu Apvienotajai komitejai jāpieņem lēmumi par 1. pielikuma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma 52. panta 4. punkta pirmo ievilkumu Apvienotajai komitejai jāpieņem lēmumi par 1. pielikuma pārskatīšanu.

| (2) | Jaunākie labojumi 1. pielikumā izdarīti ar Apvienotās komitejas 2015. gada 16. decembra Lēmumu 1/2015 (1). |
| --- | --- |

(2)

Jaunākie labojumi 1. pielikumā izdarīti ar Apvienotās komitejas 2015. gada 16. decembra Lēmumu 1/2015 (1).

| (3) | Eiropas Savienībā ir pieņemti jauni tiesību akti jomās, uz kurām attiecas nolīgums. Tāpēc 1. pielikuma teksts būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Eiropas Savienības tiesību aktos. Juridiskās skaidrības un vienkāršošanas labad ir ieteicams aizstāt nolīguma 1. pielikumu ar šā lēmuma pielikuma tekstu, |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienībā ir pieņemti jauni tiesību akti jomās, uz kurām attiecas nolīgums. Tāpēc 1. pielikuma teksts būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Eiropas Savienības tiesību aktos. Juridiskās skaidrības un vienkāršošanas labad ir ieteicams aizstāt nolīguma 1. pielikumu ar šā lēmuma pielikuma tekstu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Nolīguma 1. pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/59/EK (2) nolūkos vilciena vadītāja apliecība un papildu sertifikāts, kas izdoti saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, ir atzīti uz savstarpīguma pamata.

3. pants

Saskaņā ar Direktīvas 2007/59/EK 22. panta 1. punktu Šveices Konfederācijas un Eiropas Savienības dalībvalstu kompetentās iestādes uztur apliecību reģistrus un pēc attiecīgi pamatota lūguma sniedz ziņas par šo apliecību statusu. Pēc attiecīgi pamatota lūguma šī informācija tiek darīta pieejama arī ikvienam vilcienu vadītāju darba devējam.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

Bernē, 2016. gada 10. jūnijā

Šveices Konfederācijas vārdā –

priekšsēdētājs

Peter FÜGLISTALER

Eiropas Savienības vārdā –

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

Fotis KARAMITSOS

---

(1)  
  OV L 23, 29.1.2016., 82. lpp. (labojums OV L 33, 10.2.2016., 38. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“1. PIELIKUMS

PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Saskaņā ar šā nolīguma 52. panta 6. punkta prasībām Šveice piemēro juridiskos noteikumus, kas līdzvērtīgi turpmāk minētajiem noteikumiem.

ATTIECĪGIE EIROPAS SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU NOTEIKUMI

1. SADAĻA – ATĻAUJA VEIKT PROFESIONĀLO DARBĪBU

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīva 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (Kodificēta versija) (OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīva 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (Kodificēta versija) (OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).
  Šā nolīguma nolūkos:






  a) | Eiropas Savienība un Šveices Konfederācija atbrīvo no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu visus Šveices Konfederācijas, Eiropas Savienības dalībvalstu un Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu pilsoņus; |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).

Šā nolīguma nolūkos:

a)

Eiropas Savienība un Šveices Konfederācija atbrīvo no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu visus Šveices Konfederācijas, Eiropas Savienības dalībvalstu un Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu pilsoņus;

| b) | Šveices Konfederācija no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu a) apakšpunktā neminēto valstu pilsoņus var atbrīvot tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Savienību un pēc tās piekrišanas saņemšanas; |
| --- | --- |

b)

Šveices Konfederācija no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu a) apakšpunktā neminēto valstu pilsoņus var atbrīvot tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Savienību un pēc tās piekrišanas saņemšanas;

| c) | Regulas (EK) Nr. 1072/2009 III nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro. |
| --- | --- |

c)

Regulas (EK) Nr. 1072/2009 III nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).
  Šā nolīguma nolūkos Regulas (EK) Nr. 1073/2009 V nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).

Šā nolīguma nolūkos Regulas (EK) Nr. 1073/2009 V nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro.

| — | Komisijas 2009. gada 17. decembra Lēmums 2009/992/ES par prasību minimumu attiecībā uz datiem, kas ievadāmi valsts elektroniskajā autotransporta uzņēmumu reģistrā (OV L 339, 22.12.2009., 36. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2009. gada 17. decembra Lēmums 2009/992/ES par prasību minimumu attiecībā uz datiem, kas ievadāmi valsts elektroniskajā autotransporta uzņēmumu reģistrā (OV L 339, 22.12.2009., 36. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1213/2010, ar ko ievieš kopīgus noteikumus par autotransporta uzņēmumu valstu elektronisko reģistru savstarpējo savienošanu (OV L 335, 18.12.2010., 21. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1213/2010, ar ko ievieš kopīgus noteikumus par autotransporta uzņēmumu valstu elektronisko reģistru savstarpējo savienošanu (OV L 335, 18.12.2010., 21. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 9. aprīļa Regula (ES) Nr. 361/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/2009 attiecībā uz dokumentiem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2121/98 (OV L 107, 10.4.2014., 39. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 9. aprīļa Regula (ES) Nr. 361/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/2009 attiecībā uz dokumentiem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2121/98 (OV L 107, 10.4.2014., 39. lpp.).

2. SADAĻA – SOCIĀLĀS PRASĪBAS

| — | Padomes 1985. gada 20. decembra Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 30. oktobra Regulu (ES) Nr. 1161/2014 (OV L 311, 31.10.2014., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1985. gada 20. decembra Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 30. oktobra Regulu (ES) Nr. 1161/2014 (OV L 311, 31.10.2014., 19. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1073/2009 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1073/2009 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2009. gada 30. janvāra Direktīvu 2009/5/EK (OV L 29, 31.1.2009., 45. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2009. gada 30. janvāra Direktīvu 2009/5/EK (OV L 29, 31.1.2009., 45. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 1. jūlija Regula (ES) Nr. 581/2010 par maksimālajiem termiņiem, kuros jāveic attiecīgo datu lejupielāde no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes (OV L 168, 2.7.2010., 16. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 1. jūlija Regula (ES) Nr. 581/2010 par maksimālajiem termiņiem, kuros jāveic attiecīgo datu lejupielāde no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes (OV L 168, 2.7.2010., 16. lpp.).

3. SADAĻA – TEHNISKĀS PRASĪBAS

Motorizētie transportlīdzekļi

| — | Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīva 70/157/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 14. jūnija Direktīvu 2007/34/EK (OV L 155, 15.6.2007., 49. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīva 70/157/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 14. jūnija Direktīvu 2007/34/EK (OV L 155, 15.6.2007., 49. lpp.).

| — | Padomes 1987. gada 3. decembra Direktīva 88/77/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 36, 9.2.1988., 33. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2001. gada 10. aprīļa Direktīvu 2001/27/EK (OV L 107, 18.4.2001., 10. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1987. gada 3. decembra Direktīva 88/77/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 36, 9.2.1988., 33. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2001. gada 10. aprīļa Direktīvu 2001/27/EK (OV L 107, 18.4.2001., 10. lpp.).

| — | Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/671/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz obligātu drošības jostas izmantošanu transportlīdzekļos, kas sver mazāk nekā 3,5 tonnas (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 27. februāra Īstenošanas direktīvu 2014/37/ES (OV L 59, 28.2.2014., 32. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/671/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz obligātu drošības jostas izmantošanu transportlīdzekļos, kas sver mazāk nekā 3,5 tonnas (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 27. februāra Īstenošanas direktīvu 2014/37/ES (OV L 59, 28.2.2014., 32. lpp.).

| — | Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīva 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīvu 2002/85/EK (OV L 327, 4.12.2002., 8. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīva 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīvu 2002/85/EK (OV L 327, 4.12.2002., 8. lpp.).

| — | Padomes 1992. gada 31. marta Direktīva 92/24/EEK par ātruma ierobežošanas ierīcēm vai līdzīgām uzstādītām ātruma ierobežošanas sistēmām dažu kategoriju mehāniskos transportlīdzekļos (OV L 129, 14.5.1992., 154. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/11/EK (OV L 44, 14.2.2004., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 31. marta Direktīva 92/24/EEK par ātruma ierobežošanas ierīcēm vai līdzīgām uzstādītām ātruma ierobežošanas sistēmām dažu kategoriju mehāniskos transportlīdzekļos (OV L 129, 14.5.1992., 154. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/11/EK (OV L 44, 14.2.2004., 19. lpp.).

| — | Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīva 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 18. februāra Direktīvu 2002/7/EK (OV L 67, 9.3.2002., 47. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīva 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 18. februāra Direktīvu 2002/7/EK (OV L 67, 9.3.2002., 47. lpp.).

| — | Padomes 1998. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 2411/98 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas dalībvalsts pazīšanas zīmes atzīšanu Kopienas iekšējā satiksmē (OV L 299, 10.11.1998., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1998. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 2411/98 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas dalībvalsts pazīšanas zīmes atzīšanu Kopienas iekšējā satiksmē (OV L 299, 10.11.1998., 1. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem (OV L 203, 10.8.2000., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2010. gada 5. jūlija Direktīvu 2010/47/ES (OV L 173, 8.7.2010., 33. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem (OV L 203, 10.8.2000., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2010. gada 5. jūlija Direktīvu 2010/47/ES (OV L 173, 8.7.2010., 33. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Direktīva 2005/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 275, 20.10.2005., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2008. gada 18. jūlija Direktīvu 2008/74/EK (OV L 192, 19.7.2008., 51. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Direktīva 2005/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 275, 20.10.2005., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2008. gada 18. jūlija Direktīvu 2008/74/EK (OV L 192, 19.7.2008., 51. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) (OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) (OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 31. janvāra Regulu (ES) Nr. 133/2014 (OV L 47, 18.2.2014., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 31. janvāra Regulu (ES) Nr. 133/2014 (OV L 47, 18.2.2014., 1. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 25. maija Regula (ES) Nr. 582/2011, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK I un III pielikumu (OV L 167, 25.6.2011., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 627/2014 (OV L 174, 13.6.2014., 28. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 25. maija Regula (ES) Nr. 582/2011, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK I un III pielikumu (OV L 167, 25.6.2011., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 627/2014 (OV L 174, 13.6.2014., 28. lpp.).

Bīstamo kravu pārvadājumi

| — | Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/54/EK (OV L 162, 21.6.2008., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/54/EK (OV L 162, 21.6.2008., 11. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 21. novembra Direktīvu 2014/103/ES (OV L 335, 22.11.2014., 15. lpp.).
  Šā nolīguma nolūkos Šveicē piemēro šādas atkāpes no Direktīvas 2008/68/EK:
  1.   Autotransports

  Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

  RO – a – CH – 1

  Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 6.8. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: izņēmumi, kas attiecas uz pārvadātajiem daudzumiem uz vienu transporta vienību, noteikumi par cisternu konstrukciju.
  Valsts tiesību akta saturs: autocisternām, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1 202, var piemērot izņēmumus, kas iekļauti ADR 1.1.3.6. punktā.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta b) apakšpunkts un 6.14. punkts (SDR; RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

  RO – a – CH – 2

  Par: atbrīvojumu no prasības pēc pārvadājuma dokumenta dažiem 1.1.3.6. punktā definēto bīstamo kravu daudzumiem.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 5.4.1. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: pienākums līdzi vest pārvadājuma dokumentu.
  Valsts tiesību akta saturs: pienākums līdzi vest 5.4.1. punktā paredzēto pārvadājuma dokumentu neattiecas uz tādu neiztīrītu tukšu cisternu pārvadājumiem, kas pieder 4. transporta kategorijai, un avārijas dienestos vai niršanas ekipējumā izmantojamajiem elpošanas aparātiem paredzētu piepildītu vai tukšu gāzes balonu pārvadājumiem, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktos ierobežojumus.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta c) apakšpunkts (SDR; RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

  RO – a – CH – 3

  Par: neiztīrītu tukšu tvertņu pārvadājumiem, ko veic uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 6.5, 6.8., 8.2. un 9. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: tvertņu un transportlīdzekļu konstrukcija, aprīkošana un pārbaude. Autovadītāju apmācība.
  Valsts tiesību akta saturs: ADR paredzētie konstrukcijas, aprīkojuma un pārbaudes noteikumi, kā arī marķēšanas un oranžās numurzīmes identifikācijas noteikumi neattiecas uz transportlīdzekļiem un neiztīrītām tukšām cisternām vai tvertnēm, ko izmanto uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas, lai saturētu šķidrumus, kamēr tiek apkalpotas stacionārās tvertnes. Uz tiem attiecas īpaši marķēšanas un identifikācijas noteikumi, kā arī transportlīdzekļa vadītājam nav obligāti jāievēro apmācību prasība, kas noteikta 8.2. punktā.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3.10. punkts (SDR; RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.
  Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

  RO – bi – CH – 1

  Par: bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 4.1.10., 5.2. un 5.4. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, kombinētais iepakojums, marķēšana un etiķetēšana, dokumentācija.
  Valsts tiesību akta saturs: noteikumi ietver nolikumus attiecībā uz kompetentās iestādes atzīta eksperta veiktu tādu sadzīves atkritumu vienkāršotu klasificēšanu, kas satur bīstamo kravu (sadzīves atkritumi), atbilstošām tvertnēm un vadītāju apmācību. Sadzīves atkritumus, ko eksperts nevar klasificēt, drīkst pārvest uz pārstrādes centru mazos daudzumos, kas identificēti ar iepakojuma un transporta vienības numuru.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.7. punkts (SDR; RS 741.621).
  Piezīmes: šos noteikumus var piemērot tikai bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem no publiskām pārstrādes vietām uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

  RO – bi – CH – 2

  Par: ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2.1.2., 5.4. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija un dokumentācija.
  Valsts tiesību akta saturs: ar mērķi atvieglot tādas ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu no mazumtirgotājiem pie piegādātājiem, kurai ir ANO klasifikācijas numuri 0335, 0336 un 0337, ir paredzētas atkāpes attiecībā uz norādi pārvadājuma dokumentā par neto masu un produktu klasifikāciju.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.8. punkts (SDR; RS 741.621).
  Piezīmes: sīkas pārbaudes veikšana attiecībā uz katra nepārdota produkta precīzu saturu katrā iepakojumā ir praktiski neiespējama produktiem, kas paredzēti mazumtirdzniecībai.
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

  RO – bi – CH – 3

  Par: ADR apmācības apliecību braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, veikt remontu, pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu un braucieniem, ko ar autocisternām veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.1. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: Autotransporta līdzekļu vadītājiem jāapmeklē apmācība.
  Valsts tiesību akta saturs: ADR apmācības un apliecība nav vajadzīga braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, ar remontu saistītiem testa braucieniem, ar mērķi pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu veiktiem braucieniem un braucieniem, ko veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Federālā vides, transporta, enerģētikas un komunikāciju departamenta (DETEC) 2008. gada 30. septembra instrukcijas par bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem.
  Piezīmes: dažos gadījumos bojātos transportlīdzekļos vai transportlīdzekļos, kuriem veic remontdarbus, un autocisternā, kas tiek sagatavoti tehniskajai apskatei vai arī, ja šī apskate notiek pārbaudes laikā, vēl joprojām ir bīstamā krava.
  Prasības, kas ietvertas 1.3. un 8.2.3. punktā, joprojām turpina piemērot.
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.
  2.   Dzelzceļa transports

  Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

  RA – a – CH – 1

  Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.
  Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 6.8. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: cisternu konstrukcijas prasības.
  Valsts tiesību akta saturs: ir atļautas autocisternas, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1202.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6), un 1. papildinājuma 6.14. nodaļa Rīkojumā par bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (SDR, RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

  RA – a – CH – 2

  Par: pārvadājuma dokumentu.
  Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumentā norādāmā vispārējā informācija.
  Valsts tiesību akta saturs: kopēja termina izmantošana transporta dokumentā un pievienotajā sarakstā, kurā iekļauta noteikta informācija, kā norādīts iepriekš.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6).
  Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 21. novembra Direktīvu 2014/103/ES (OV L 335, 22.11.2014., 15. lpp.).

Šā nolīguma nolūkos Šveicē piemēro šādas atkāpes no Direktīvas 2008/68/EK:

1.   Autotransports

Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

RO – a – CH – 1

Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 6.8. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: izņēmumi, kas attiecas uz pārvadātajiem daudzumiem uz vienu transporta vienību, noteikumi par cisternu konstrukciju.

Valsts tiesību akta saturs: autocisternām, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1 202, var piemērot izņēmumus, kas iekļauti ADR 1.1.3.6. punktā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta b) apakšpunkts un 6.14. punkts (SDR; RS 741.621).

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

RO – a – CH – 2

Par: atbrīvojumu no prasības pēc pārvadājuma dokumenta dažiem 1.1.3.6. punktā definēto bīstamo kravu daudzumiem.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 5.4.1. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: pienākums līdzi vest pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: pienākums līdzi vest 5.4.1. punktā paredzēto pārvadājuma dokumentu neattiecas uz tādu neiztīrītu tukšu cisternu pārvadājumiem, kas pieder 4. transporta kategorijai, un avārijas dienestos vai niršanas ekipējumā izmantojamajiem elpošanas aparātiem paredzētu piepildītu vai tukšu gāzes balonu pārvadājumiem, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktos ierobežojumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta c) apakšpunkts (SDR; RS 741.621).

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

RO – a – CH – 3

Par: neiztīrītu tukšu tvertņu pārvadājumiem, ko veic uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 6.5, 6.8., 8.2. un 9. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: tvertņu un transportlīdzekļu konstrukcija, aprīkošana un pārbaude. Autovadītāju apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: ADR paredzētie konstrukcijas, aprīkojuma un pārbaudes noteikumi, kā arī marķēšanas un oranžās numurzīmes identifikācijas noteikumi neattiecas uz transportlīdzekļiem un neiztīrītām tukšām cisternām vai tvertnēm, ko izmanto uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas, lai saturētu šķidrumus, kamēr tiek apkalpotas stacionārās tvertnes. Uz tiem attiecas īpaši marķēšanas un identifikācijas noteikumi, kā arī transportlīdzekļa vadītājam nav obligāti jāievēro apmācību prasība, kas noteikta 8.2. punktā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3.10. punkts (SDR; RS 741.621).

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

RO – bi – CH – 1

Par: bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 4.1.10., 5.2. un 5.4. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, kombinētais iepakojums, marķēšana un etiķetēšana, dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: noteikumi ietver nolikumus attiecībā uz kompetentās iestādes atzīta eksperta veiktu tādu sadzīves atkritumu vienkāršotu klasificēšanu, kas satur bīstamo kravu (sadzīves atkritumi), atbilstošām tvertnēm un vadītāju apmācību. Sadzīves atkritumus, ko eksperts nevar klasificēt, drīkst pārvest uz pārstrādes centru mazos daudzumos, kas identificēti ar iepakojuma un transporta vienības numuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.7. punkts (SDR; RS 741.621).

Piezīmes: šos noteikumus var piemērot tikai bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem no publiskām pārstrādes vietām uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

RO – bi – CH – 2

Par: ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2.1.2., 5.4. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija un dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: ar mērķi atvieglot tādas ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu no mazumtirgotājiem pie piegādātājiem, kurai ir ANO klasifikācijas numuri 0335, 0336 un 0337, ir paredzētas atkāpes attiecībā uz norādi pārvadājuma dokumentā par neto masu un produktu klasifikāciju.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.8. punkts (SDR; RS 741.621).

Piezīmes: sīkas pārbaudes veikšana attiecībā uz katra nepārdota produkta precīzu saturu katrā iepakojumā ir praktiski neiespējama produktiem, kas paredzēti mazumtirdzniecībai.

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

RO – bi – CH – 3

Par: ADR apmācības apliecību braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, veikt remontu, pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu un braucieniem, ko ar autocisternām veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.1. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: Autotransporta līdzekļu vadītājiem jāapmeklē apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: ADR apmācības un apliecība nav vajadzīga braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, ar remontu saistītiem testa braucieniem, ar mērķi pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu veiktiem braucieniem un braucieniem, ko veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Federālā vides, transporta, enerģētikas un komunikāciju departamenta (DETEC) 2008. gada 30. septembra instrukcijas par bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem.

Piezīmes: dažos gadījumos bojātos transportlīdzekļos vai transportlīdzekļos, kuriem veic remontdarbus, un autocisternā, kas tiek sagatavoti tehniskajai apskatei vai arī, ja šī apskate notiek pārbaudes laikā, vēl joprojām ir bīstamā krava.

Prasības, kas ietvertas 1.3. un 8.2.3. punktā, joprojām turpina piemērot.

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

2.   Dzelzceļa transports

Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

RA – a – CH – 1

Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.

Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 6.8. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: cisternu konstrukcijas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: ir atļautas autocisternas, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1202.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6), un 1. papildinājuma 6.14. nodaļa Rīkojumā par bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (SDR, RS 741.621).

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

RA – a – CH – 2

Par: pārvadājuma dokumentu.

Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumentā norādāmā vispārējā informācija.

Valsts tiesību akta saturs: kopēja termina izmantošana transporta dokumentā un pievienotajā sarakstā, kurā iekļauta noteikta informācija, kā norādīts iepriekš.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6).

Spēkā līdz: 2023. gada 1. janvārim.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 16. jūnija Direktīva 2010/35/ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 16. jūnija Direktīva 2010/35/ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

4. SADAĻA – PIEKĻUVES UN TRANZĪTA TIESĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DZELZCEĻU

| — | Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.).

| — | Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.).

| — | Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/19/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un infrastruktūras maksājumu iekasēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 75. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/19/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un infrastruktūras maksājumu iekasēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 75. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 9. jūlija Direktīvu 2014/88/ES (OV L 201, 10.7.2014., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 9. jūlija Direktīvu 2014/88/ES (OV L 201, 10.7.2014., 9. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 24. jūnija Direktīvu 2014/82/ES (OV L 184, 25.6.2014., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 24. jūnija Direktīvu 2014/82/ES (OV L 184, 25.6.2014., 11. lpp.).

| — | Komisijas 2007. gada 13. jūnija Regula (EK) Nr. 653/2007 par vienota Eiropas parauga izmantošanu drošības sertifikātiem un pieteikuma dokumentiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 10. pantu un par to drošības sertifikātu derīguma termiņu, kas izdoti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/14/EK (OV L 153, 14.6.2007., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2011. gada 10. maija Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 13. jūnija Regula (EK) Nr. 653/2007 par vienota Eiropas parauga izmantošanu drošības sertifikātiem un pieteikuma dokumentiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 10. pantu un par to drošības sertifikātu derīguma termiņu, kas izdoti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/14/EK (OV L 153, 14.6.2007., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2011. gada 10. maija Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.).

| — | Komisijas 2007. gada 9. novembra Lēmums 2007/756/EK, ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas (OV L 305, 23.11.2007., 30. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2011. gada 10. februāra Lēmumu 2011/107/ES (OV L 43, 17.2.2011., 33. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 9. novembra Lēmums 2007/756/EK, ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas (OV L 305, 23.11.2007., 30. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2011. gada 10. februāra Lēmumu 2011/107/ES (OV L 43, 17.2.2011., 33. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 10. marta Direktīvu 2014/38/ES (OV L 70, 11.3.2014., 20. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 10. marta Direktīvu 2014/38/ES (OV L 70, 11.3.2014., 20. lpp.).

| — | Komisijas 2009. gada 24. aprīļa Regula (EK) Nr. 352/2009 par kopīgas drošības metodes ieviešanu riska noteikšanai un novērtēšanai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam (OV L 108, 29.4.2009., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2009. gada 24. aprīļa Regula (EK) Nr. 352/2009 par kopīgas drošības metodes ieviešanu riska noteikšanai un novērtēšanai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam (OV L 108, 29.4.2009., 4. lpp.).

| — | Komisijas 2009. gada 3. decembra Regula (ES) Nr. 36/2010 par Kopienas paraugiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK noteikti vilciena vadītāja apliecībām, papildu sertifikātiem, apliecinātām papildu sertifikātu kopijām un pieteikuma veidlapām vilciena vadītāja apliecību saņemšanai (OV L 13, 19.1.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2009. gada 3. decembra Regula (ES) Nr. 36/2010 par Kopienas paraugiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK noteikti vilciena vadītāja apliecībām, papildu sertifikātiem, apliecinātām papildu sertifikātu kopijām un pieteikuma veidlapām vilciena vadītāja apliecību saņemšanai (OV L 13, 19.1.2010., 1. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1158/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1158/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 10. decembra Regula (ES) Nr. 1169/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 10. decembra Regula (ES) Nr. 1169/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 1. marta Regula (ES) Nr. 201/2011 par apstiprināta dzelzceļa ritekļa tipa atbilstības deklarācijas paraugu (OV L 57, 2.3.2011., 8. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 1. marta Regula (ES) Nr. 201/2011 par apstiprināta dzelzceļa ritekļa tipa atbilstības deklarācijas paraugu (OV L 57, 2.3.2011., 8. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/275/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 126, 14.5.2011., 53. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2012. gada 23. jūlija Lēmumu 2012/464/ES (OV L 217, 14.8.2012., 20. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/275/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 126, 14.5.2011., 53. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2012. gada 23. jūlija Lēmumu 2012/464/ES (OV L 217, 14.8.2012., 20. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 10. maija Regula (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 653/2007 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 10. maija Regula (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 653/2007 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 25. februāra Regulu (ES) 2015/302 (OV L 55, 26.2.2015., 2. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 25. februāra Regulu (ES) 2015/302 (OV L 55, 26.2.2015., 2. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmums 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 264, 8.10.2011., 32. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmums 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 264, 8.10.2011., 32. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 22. novembra Lēmums 2011/765/ES par vilciena vadītāju apmācībās iesaistīto mācību centru atzīšanas kritērijiem, par vilciena vadītāju eksaminētāju atzīšanas kritērijiem un par zināšanu pārbaužu/eksāmenu organizācijas kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (OV L 314, 29.11.2011., 36. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 22. novembra Lēmums 2011/765/ES par vilciena vadītāju apmācībās iesaistīto mācību centru atzīšanas kritērijiem, par vilciena vadītāju eksaminētāju atzīšanas kritērijiem un par zināšanu pārbaužu/eksāmenu organizācijas kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (OV L 314, 29.11.2011., 36. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 25. janvāra Lēmums 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām (OV L 51, 23.2.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 5. janvāra Lēmumu (ES) 2015/14 (OV L 3, 7.1.2015., 44. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 25. janvāra Lēmums 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām (OV L 51, 23.2.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 5. janvāra Lēmumu (ES) 2015/14 (OV L 3, 7.1.2015., 44. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 14. novembra Lēmums 2012/757/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2013. gada 2. decembra Lēmumu 2013/710/ES (OV L 323, 4.12.2013., 35. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 14. novembra Lēmums 2012/757/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2013. gada 2. decembra Lēmumu 2013/710/ES (OV L 323, 4.12.2013., 35. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1077/2012 par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas (OV L 320, 17.11.2012., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1077/2012 par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas (OV L 320, 17.11.2012., 3. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1078/2012 par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (OV L 320, 17.11.2012., 8. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1078/2012 par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (OV L 320, 17.11.2012., 8. lpp.).

| — | Komisijas 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 321/2013 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1236/2013 (OV L 322, 3.12.2013., 23. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 321/2013 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1236/2013 (OV L 322, 3.12.2013., 23. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 26. novembra Īstenošanas lēmums 2014/880/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2011/633/ES atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 489. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 26. novembra Īstenošanas lēmums 2014/880/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2011/633/ES atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 489. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1301/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 179. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1301/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 179. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (OV L 356, 12.12.2014., 228. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (OV L 356, 12.12.2014., 228. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1303/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (OV L 356, 12.12.2014., 394. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1303/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (OV L 356, 12.12.2014., 394. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1304/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (OV L 356, 12.12.2014., 421. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1304/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (OV L 356, 12.12.2014., 421. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 438. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 438. lpp.).

| — | Komisijas 2015. gada 4. februāra Īstenošanas regula (ES) 2015/171 par dažiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanas procedūras aspektiem (OV L 29, 5.2.2015., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2015. gada 4. februāra Īstenošanas regula (ES) 2015/171 par dažiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanas procedūras aspektiem (OV L 29, 5.2.2015., 3. lpp.).

| — | Komisijas 2015. gada 12. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/909 par kārtību, kā aprēķināt izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus (OV L 148, 13.6.2015., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2015. gada 12. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/909 par kārtību, kā aprēķināt izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus (OV L 148, 13.6.2015., 17. lpp.).

5. SADAĻA – CITAS JOMAS

| — | Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/82/EEK par minerāleļļām uzlikto akcīzes nodokļu likmju tuvināšanu (OV L 316, 31.10.1992., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/82/EEK par minerāleļļām uzlikto akcīzes nodokļu likmju tuvināšanu (OV L 316, 31.10.1992., 19. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.).” |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.).”

---