# Euroopan unionin L 169/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 169 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta28. kesäkuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 169

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta28. kesäkuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1038, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2016/1039, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2016, Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee Euroopan unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamista | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1040, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2016, Italian tasavallan pyytämän, Lombardian ja Piemonten alueita koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3820) | 6 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/1041, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2016, Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta ja päätöksen (EU) 2015/300 kumoamisesta (EKP/2016/18) | 14 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1038, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2016/1039, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2016, Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee Euroopan unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamista

4

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1040, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2016, Italian tasavallan pyytämän, Lombardian ja Piemonten alueita koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3820)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3820)

6

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/1041, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2016, Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta ja päätöksen (EU) 2015/300 kumoamisesta (EKP/2016/18)

14

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 28.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 169/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1038,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 152,3 |
| ZZ | 152,3 |
| 0709 93 10 | TR | 130,4 |
| ZZ | 130,4 |
| 0805 50 10 | AR | 147,9 |
| CL | 182,0 |
| MA | 174,9 |
| UY | 196,2 |
| ZA | 179,3 |
| ZZ | 176,1 |
| 0808 10 80 | AR | 130,2 |
| BR | 101,6 |
| CL | 135,4 |
| CN | 75,7 |
| NZ | 149,9 |
| US | 161,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 124,2 |
| 0809 10 00 | TR | 232,2 |
| ZA | 254,4 |
| ZZ | 243,3 |
| 0809 29 00 | TR | 368,8 |
| ZZ | 368,8 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 155,9 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 40 05 | TR | 148,6 |
| ZZ | 148,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

152,3

ZZ

152,3

0709 93 10

TR

130,4

ZZ

130,4

0805 50 10

AR

147,9

CL

182,0

MA

174,9

UY

196,2

ZA

179,3

ZZ

176,1

0808 10 80

AR

130,2

BR

101,6

CL

135,4

CN

75,7

NZ

149,9

US

161,9

ZA

114,5

ZZ

124,2

0809 10 00

TR

232,2

ZA

254,4

ZZ

243,3

0809 29 00

TR

368,8

ZZ

368,8

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

155,9

ZZ

155,9

0809 40 05

TR

148,6

ZZ

148,6

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 28.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 169/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 169/4

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/1039,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2016,

Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee Euroopan unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamista

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, IX artiklan 3 ja 4 kohdassa vahvistetaan menettelyt, joiden mukaisesti WTO-sopimuksella tai jollakin monenkeskisellä kauppasopimuksella jäsenille asetettuja velvoitteita koskevia poikkeuslupia myönnetään. |
| --- | --- |

(1)

Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, IX artiklan 3 ja 4 kohdassa vahvistetaan menettelyt, joiden mukaisesti WTO-sopimuksella tai jollakin monenkeskisellä kauppasopimuksella jäsenille asetettuja velvoitteita koskevia poikkeuslupia myönnetään.

| (2) | Neuvoston asetus (EY) N:o 2007/2000 (1), jolla myönnettiin tullittomuus tai tullietuuskohtelu Länsi-Balkanin maista (Albaniasta, Bosnia ja Hertsegovinasta, Kroatiasta, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Kosovosta (*1), Montenegrosta ja Serbiasta) peräisin oleville tuotteille, on muutettu huomattavasti useita kertoja, ja se kodifioitiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1215/2009 (2). Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1336/2011 (3) yksipuolisten kauppaetuuksien voimassaoloa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2015.
  Kroatia poistettiin asetuksen (EY) N:o 1215/2009 soveltamisalasta neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (4) maan liityttyä Euroopan unioniin. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/2423 (5), yksipuolisten kauppaetuuksien voimassaoloa on jatkettu 31 päivään joulukuuta 2020. Asetuksessa (EY) N:o 1215/2009, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, säädetään Länsi-Balkanin maista ja alueilta peräisin olevien tuotteiden vapaasta pääsystä unionin markkinoille lukuun ottamatta eräitä maataloustuotteita, joihin sovelletaan rajoitettuja myönnytyksiä tullittomien tariffikiintiöiden muodossa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetus (EY) N:o 2007/2000 (1), jolla myönnettiin tullittomuus tai tullietuuskohtelu Länsi-Balkanin maista (Albaniasta, Bosnia ja Hertsegovinasta, Kroatiasta, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Kosovosta (*1), Montenegrosta ja Serbiasta) peräisin oleville tuotteille, on muutettu huomattavasti useita kertoja, ja se kodifioitiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1215/2009 (2). Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1336/2011 (3) yksipuolisten kauppaetuuksien voimassaoloa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2015.

Kroatia poistettiin asetuksen (EY) N:o 1215/2009 soveltamisalasta neuvoston asetuksella (EU) N:o 517/2013 (4) maan liityttyä Euroopan unioniin. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/2423 (5), yksipuolisten kauppaetuuksien voimassaoloa on jatkettu 31 päivään joulukuuta 2020. Asetuksessa (EY) N:o 1215/2009, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, säädetään Länsi-Balkanin maista ja alueilta peräisin olevien tuotteiden vapaasta pääsystä unionin markkinoille lukuun ottamatta eräitä maataloustuotteita, joihin sovelletaan rajoitettuja myönnytyksiä tullittomien tariffikiintiöiden muodossa.

| (3) | Ilman vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) I artiklan 1 kohdan ja XIII artiklan mukaisia unionin velvoitteita koskevaa tarvittavan laajuista poikkeusta näiden yksipuolisen kauppaetuusmenettelyjen mukainen etuuskohtelu olisi ulotettava koskemaan kaikkia muitakin Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseniä. |
| --- | --- |

(3)

Ilman vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) I artiklan 1 kohdan ja XIII artiklan mukaisia unionin velvoitteita koskevaa tarvittavan laajuista poikkeusta näiden yksipuolisen kauppaetuusmenettelyjen mukainen etuuskohtelu olisi ulotettava koskemaan kaikkia muitakin Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseniä.

| (4) | On unionin edun mukaista pyytää unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaoloajan pidentämistä WTO-sopimuksen IX artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

On unionin edun mukaista pyytää unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaoloajan pidentämistä WTO-sopimuksen IX artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (5) | Unionin on aiheellista esittää asianomainen pyyntö WTO:lle. |
| --- | --- |

(5)

Unionin on aiheellista esittää asianomainen pyyntö WTO:lle.

| (6) | Sen vuoksi on aiheellista esittää WTO:n yleisneuvostossa unionin puolesta esitettävä kyseistä pyyntöä koskevakanta, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on aiheellista esittää WTO:n yleisneuvostossa unionin puolesta esitettävä kyseistä pyyntöä koskevakanta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävänä kantana on pyytää unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamista 31 päivään joulukuuta 2021 ja puoltaa kyseisen pyynnön hyväksymistä.

Tämän kannan esittää komissio.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. F. ASSCHER

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2007/2000, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille sekä asetuksen (EY) N:o 2820/98 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 1763/1999 ja (EY) N:o 6/2000 kumoamisesta (EYVL L 240, 23.9.2000, s. 1).

1

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1215/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille (EUVL L 328, 15.12.2009, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1336/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) N:o 517/2013, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013, tavaroiden vapaan liikkuvuuden, henkilöiden vapaan liikkuvuuden, yhtiöoikeuden, kilpailupolitiikan, maatalouden, elintarvikkeiden turvallisuuden, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan, liikennepolitiikan, energian, verotuksen, tilastojen, Euroopan laajuisten verkkojen, oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien, oikeuden, vapauden ja turvallisuuden, ympäristön, tulliliiton, ulkosuhteiden, ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä toimielinten alan tiettyjen asetusten ja päätösten mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/2423, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta ja sen soveltamisen keskeyttämisestä Bosnia ja Hertsegovinan osalta (EUVL L 341, 24.12.2015, s. 18).

5

---

| 28.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 169/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 169/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1040,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2016,

Italian tasavallan pyytämän, Lombardian ja Piemonten alueita koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3820)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja mainitun alakohdan a alakohdassa eritellyistä määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna mainitun direktiivin 1 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on voitava perustella puolueettomin perustein, kuten pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla viljelykasveilla. |
| --- | --- |

(1)

Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja mainitun alakohdan a alakohdassa eritellyistä määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna mainitun direktiivin 1 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on voitava perustella puolueettomin perustein, kuten pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla viljelykasveilla.

| (2) | Komissio hyväksyi 3 päivänä marraskuuta 2011 täytäntöönpanopäätöksen 2011/721/EU (2), jonka mukaan Italian Emilia Romagnan, Lombardian, Piemonten ja Veneton alueilla sallima määrä olisi enintään 250 kilogrammaa nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tiloilla, joiden kasvustoista vähintään 70 prosenttia on suuria typpimääriä kuluttavia ja joilla on pitkä kasvukausi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 3 päivänä marraskuuta 2011 täytäntöönpanopäätöksen 2011/721/EU (2), jonka mukaan Italian Emilia Romagnan, Lombardian, Piemonten ja Veneton alueilla sallima määrä olisi enintään 250 kilogrammaa nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tiloilla, joiden kasvustoista vähintään 70 prosenttia on suuria typpimääriä kuluttavia ja joilla on pitkä kasvukausi.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksellä 2011/721/EU myönnetty poikkeus koski noin 300 tilaa ja 13 000 hehtaaria, ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2015. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksellä 2011/721/EU myönnetty poikkeus koski noin 300 tilaa ja 13 000 hehtaaria, ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2015.

| (4) | Italia pyysi 20 päivänä tammikuuta 2016 komissiolta direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaista poikkeusta Lombardian, Piemonten ja Veneton alueiden osalta. |
| --- | --- |

(4)

Italia pyysi 20 päivänä tammikuuta 2016 komissiolta direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaista poikkeusta Lombardian, Piemonten ja Veneton alueiden osalta.

| (5) | Pyydetyn poikkeuksen mukaan Italian Lombardian ja Piemonten alueilla sallima määrä olisi enintään 250 kilogrammaa nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tiloilla, joiden kasvustoista vähintään 70 prosenttia on suuria typpimääriä kuluttavia ja joilla on pitkä kasvukausi. Poikkeuksen soveltamisalaan arvioidaan kuuluvan Lombardian ja Piemonten alueilla noin 600 nautakarjatilaa ja 60 sikatilaa, mikä vastaa 15 ja 6 prosenttia samojen alueiden kaikista nautakarja- ja sikatiloista, 4 prosenttia käytetystä maatalousmaasta, 14 prosenttia lypsykarjasta ja 7,4 prosenttia sikojen kokonaismäärästä. Myös peltokasvitilat voivat pyytää poikkeusta. |
| --- | --- |

(5)

Pyydetyn poikkeuksen mukaan Italian Lombardian ja Piemonten alueilla sallima määrä olisi enintään 250 kilogrammaa nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tiloilla, joiden kasvustoista vähintään 70 prosenttia on suuria typpimääriä kuluttavia ja joilla on pitkä kasvukausi. Poikkeuksen soveltamisalaan arvioidaan kuuluvan Lombardian ja Piemonten alueilla noin 600 nautakarjatilaa ja 60 sikatilaa, mikä vastaa 15 ja 6 prosenttia samojen alueiden kaikista nautakarja- ja sikatiloista, 4 prosenttia käytetystä maatalousmaasta, 14 prosenttia lypsykarjasta ja 7,4 prosenttia sikojen kokonaismäärästä. Myös peltokasvitilat voivat pyytää poikkeusta.

| (6) | Direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanoa koskeva lainsäädäntö, jossa myös vahvistetaan Lombardian (päätös nro X/5171, 16. toukokuuta 2016) ja Piemonten (päätös nro 19/2971, 29. helmikuuta 2016) toimintaohjelmat, on annettu, ja sitä sovelletaan samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa kaudella 2016–2019. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanoa koskeva lainsäädäntö, jossa myös vahvistetaan Lombardian (päätös nro X/5171, 16. toukokuuta 2016) ja Piemonten (päätös nro 19/2971, 29. helmikuuta 2016) toimintaohjelmat, on annettu, ja sitä sovelletaan samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa kaudella 2016–2019.

| (7) | Toimintaohjelman soveltamisalaan kuuluvat nimetyt pilaantumisalttiit vyöhykkeet kattavat noin 80 prosenttia Lombardian ja 44 prosenttia Piemonten käytössä olevasta maatalousmaasta (KMM). |
| --- | --- |

(7)

Toimintaohjelman soveltamisalaan kuuluvat nimetyt pilaantumisalttiit vyöhykkeet kattavat noin 80 prosenttia Lombardian ja 44 prosenttia Piemonten käytössä olevasta maatalousmaasta (KMM).

| (8) | Vedenlaadusta toimitettujen tietojen mukaan keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 50 mg/l 87 prosentissa ja alle 25 mg/l 55 prosentissa Lombardian ja Piemonten pohjavesimuodostumista. Pintavesien osalta keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 25 mg/l yli 90 prosentissa seuranta-asemista, eikä nitraattipitoisuus ole yli 50 mg/l millään seuranta-asemalla. |
| --- | --- |

(8)

Vedenlaadusta toimitettujen tietojen mukaan keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 50 mg/l 87 prosentissa ja alle 25 mg/l 55 prosentissa Lombardian ja Piemonten pohjavesimuodostumista. Pintavesien osalta keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 25 mg/l yli 90 prosentissa seuranta-asemista, eikä nitraattipitoisuus ole yli 50 mg/l millään seuranta-asemalla.

| (9) | Lombardian ja Piemonten alueiden osuus koko Italian kotieläinkannasta on yli 35 prosenttia ja tarkemmin eriteltynä 38 prosenttia lypsykarjasta, 60 prosenttia sikakarjasta ja 15 prosenttia siipikarjasta. Näiden määrä on kuitenkin vähentynyt vuosina 2007–2013. |
| --- | --- |

(9)

Lombardian ja Piemonten alueiden osuus koko Italian kotieläinkannasta on yli 35 prosenttia ja tarkemmin eriteltynä 38 prosenttia lypsykarjasta, 60 prosenttia sikakarjasta ja 15 prosenttia siipikarjasta. Näiden määrä on kuitenkin vähentynyt vuosina 2007–2013.

| (10) | Kemiallisen typen käyttö on vähentynyt 27 prosenttia vuosina 2003–2013, samoin fosforipitoisten kivennäislannoitteiden käyttö; viimeksi mainittu on vähentynyt 57 prosentilla. |
| --- | --- |

(10)

Kemiallisen typen käyttö on vähentynyt 27 prosenttia vuosina 2003–2013, samoin fosforipitoisten kivennäislannoitteiden käyttö; viimeksi mainittu on vähentynyt 57 prosentilla.

| (11) | Lombardiassa ja Piemontessa nurmikasvuston, vilja- ja säilörehumaissin sekä syysviljojen osuus on noin 65 prosenttia maatalousmaasta. |
| --- | --- |

(11)

Lombardiassa ja Piemontessa nurmikasvuston, vilja- ja säilörehumaissin sekä syysviljojen osuus on noin 65 prosenttia maatalousmaasta.

| (12) | Poikkeuspyyntöön liitetyistä asiakirjoista käy ilmi, että ehdotettu 250 kilogramman määrä nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa on puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi suurella nettosademäärällä, pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla hyvätuottoisilla kasvustoilla. |
| --- | --- |

(12)

Poikkeuspyyntöön liitetyistä asiakirjoista käy ilmi, että ehdotettu 250 kilogramman määrä nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa on puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi suurella nettosademäärällä, pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla hyvätuottoisilla kasvustoilla.

| (13) | Tutkittuaan pyynnön komissio katsoo, että ehdotettu 250 kilogramman määrä nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti ei estä direktiivin 91/676/EY tavoitteiden saavuttamista, jos eräitä tiukkoja edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

(13)

Tutkittuaan pyynnön komissio katsoo, että ehdotettu 250 kilogramman määrä nautakarjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti ei estä direktiivin 91/676/EY tavoitteiden saavuttamista, jos eräitä tiukkoja edellytyksiä noudatetaan.

| (14) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/60/EY (3) otetaan käyttöön kattava ja rajat ylittävä vesiensuojelun toimintamalli. Vesiensuojelu järjestetään vesipiireittäin, ja tavoitteena on saavuttaa eurooppalaisten vesimuodostumien hyvä tila vuoteen 2015 mennessä. Ravinteiden vähentäminen on olennainen osa kyseistä tavoitetta. Poikkeuksen myöntäminen tämän päätöksen perusteella ei rajoita direktiivin 2000/60/EY säännösten soveltamista eikä estä sitä, että voidaan tarvita lisätoimia siihen perustuvien velvoitteiden noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/60/EY (3) otetaan käyttöön kattava ja rajat ylittävä vesiensuojelun toimintamalli. Vesiensuojelu järjestetään vesipiireittäin, ja tavoitteena on saavuttaa eurooppalaisten vesimuodostumien hyvä tila vuoteen 2015 mennessä. Ravinteiden vähentäminen on olennainen osa kyseistä tavoitetta. Poikkeuksen myöntäminen tämän päätöksen perusteella ei rajoita direktiivin 2000/60/EY säännösten soveltamista eikä estä sitä, että voidaan tarvita lisätoimia siihen perustuvien velvoitteiden noudattamiseksi.

| (15) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY (4) säädetään yleiset säännöt, joiden tavoitteena on yhteisön ympäristöpolitiikkoja ja ympäristöön mahdollisesti vaikuttavia politiikkoja tai toimintoja tukevan Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustaminen. Tämän päätöksen yhteydessä kerättyjen paikkatietojen olisi tarvittaessa oltava kyseisen direktiivin säännösten mukaisia. Jotta voidaan vähentää hallinnollista taakkaa ja parantaa tietojen johdonmukaisuutta, Italian on tämän poikkeuksen yhteydessä tarvittavia tietoja kerätessään käytettävä tarvittaessa tietoja, jotka on hankittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (5) V osaston II luvun mukaisesti perustetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY (4) säädetään yleiset säännöt, joiden tavoitteena on yhteisön ympäristöpolitiikkoja ja ympäristöön mahdollisesti vaikuttavia politiikkoja tai toimintoja tukevan Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustaminen. Tämän päätöksen yhteydessä kerättyjen paikkatietojen olisi tarvittaessa oltava kyseisen direktiivin säännösten mukaisia. Jotta voidaan vähentää hallinnollista taakkaa ja parantaa tietojen johdonmukaisuutta, Italian on tämän poikkeuksen yhteydessä tarvittavia tietoja kerätessään käytettävä tarvittaessa tietoja, jotka on hankittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (5) V osaston II luvun mukaisesti perustetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa.

| (16) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poikkeukset

Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Lombardia and Piemonte Italian pyytämä poikkeus, jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlannan määrän käyttö.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä päätöstä sovelletaan tapauskohtaisesti tiloihin, joiden kasvustoista vähintään 70 prosenttia on suuria typpimääriä kuluttavia ja joilla on pitkä kasvukausi, edellyttäen, että 4–7 artiklan edellytykset täyttyvät.

3 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| a) | ’tiloilla’ maatiloja riippumatta siitä, harjoitetaanko niillä karjankasvatusta vai ei; |
| --- | --- |

a)

’tiloilla’ maatiloja riippumatta siitä, harjoitetaanko niillä karjankasvatusta vai ei;

| b) | ’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltojen ryhmää, joiden sato, maaperätyyppi ja lannoituskäytännöt ovat samanlaiset; |
| --- | --- |

b)

’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltojen ryhmää, joiden sato, maaperätyyppi ja lannoituskäytännöt ovat samanlaiset;

| c) | ’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmea (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä vähemmän kuin viisi vuotta); |
| --- | --- |

c)

’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmea (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä vähemmän kuin viisi vuotta);

| d) | ’myöhään kypsyvällä maissilla’ FAO-luokkaan 600–700 kuuluvaa maissia, joka istutetaan maaliskuun puolivälistä huhtikuun alkuun ja jonka kasvukausi kestää vähintään 145–150 päivää; |
| --- | --- |

d)

’myöhään kypsyvällä maissilla’ FAO-luokkaan 600–700 kuuluvaa maissia, joka istutetaan maaliskuun puolivälistä huhtikuun alkuun ja jonka kasvukausi kestää vähintään 145–150 päivää;

| e) | ’maissilla tai durralla, jonka jälkeen viljellään talvirehukasveja’, FAO:n kansainvälisen luokituksen mukaisesti keskimyöhäistä tai varhain kypsyvää maissia tai durraa, jonka jälkeen viljellään talvirehukasveja, kuten italianraiheinää, ohraa, ruisvehnää tai syysruista; |
| --- | --- |

e)

’maissilla tai durralla, jonka jälkeen viljellään talvirehukasveja’, FAO:n kansainvälisen luokituksen mukaisesti keskimyöhäistä tai varhain kypsyvää maissia tai durraa, jonka jälkeen viljellään talvirehukasveja, kuten italianraiheinää, ohraa, ruisvehnää tai syysruista;

| f) | ’syysviljalla, jonka jälkeen viljellään kesärehukasveja’ syysvehnää, -ohraa tai -ruisvehnää, jonka jälkeen viljellään kesärehukasveja, kuten maissia, durraa, puntarpäätä tai hirssiä; |
| --- | --- |

f)

’syysviljalla, jonka jälkeen viljellään kesärehukasveja’ syysvehnää, -ohraa tai -ruisvehnää, jonka jälkeen viljellään kesärehukasveja, kuten maissia, durraa, puntarpäätä tai hirssiä;

| g) | ’typentarpeeltaan suurilla kasvustoilla, joiden kasvukausi on pitkä’ nurmea, myöhään kypsyvää maissia, maissia tai durraa, jonka jälkeen viljellään talvirehukasveja, ja syysviljaa, jonka jälkeen viljellään kesärehukasveja; |
| --- | --- |

g)

’typentarpeeltaan suurilla kasvustoilla, joiden kasvukausi on pitkä’ nurmea, myöhään kypsyvää maissia, maissia tai durraa, jonka jälkeen viljellään talvirehukasveja, ja syysviljaa, jonka jälkeen viljellään kesärehukasveja;

| h) | ’karjanlannalla’ karjan sontaa ja virtsaa, myös laiduntamisen aikana tai käsitellyssä muodossa; |
| --- | --- |

h)

’karjanlannalla’ karjan sontaa ja virtsaa, myös laiduntamisen aikana tai käsitellyssä muodossa;

| i) | ’lannan käsittelyllä’ sianlannan erottelua kahteen osaan, kiinteään ja nestemäiseen, sen käytettävyyden sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi; |
| --- | --- |

i)

’lannan käsittelyllä’ sianlannan erottelua kahteen osaan, kiinteään ja nestemäiseen, sen käytettävyyden sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi;

| j) | ’käsitellyllä lannalla’ sianlannan käsittelystä saatavaa nestemäistä osaa, jonka typen ja fosfaattien välinen suhde (N/P2O5) on vähintään 2,5; |
| --- | --- |

j)

’käsitellyllä lannalla’ sianlannan käsittelystä saatavaa nestemäistä osaa, jonka typen ja fosfaattien välinen suhde (N/P2O5) on vähintään 2,5;

2

5

| k) | ’käsitellyllä lannalla, josta on poistettu typpeä’, käsiteltyä lantaa, jonka typpipitoisuus on alle 30 prosenttia sian raakalannan typpipitoisuudesta; |
| --- | --- |

k)

’käsitellyllä lannalla, josta on poistettu typpeä’, käsiteltyä lantaa, jonka typpipitoisuus on alle 30 prosenttia sian raakalannan typpipitoisuudesta;

| l) | ’maaperällä, jonka orgaanisen aineen pitoisuus on alhainen’, maata, jonka orgaanisen hiilen pitoisuus ylimmässä 30 senttimetrin paksuisessa kerroksessa on alle 2 prosenttia; |
| --- | --- |

l)

’maaperällä, jonka orgaanisen aineen pitoisuus on alhainen’, maata, jonka orgaanisen hiilen pitoisuus ylimmässä 30 senttimetrin paksuisessa kerroksessa on alle 2 prosenttia;

| m) | ’suolattomalla ja suolapitoisuudeltaan alhaisella maalla’ maaperää, jonka kyllästetyn maannoksen sähkönjohtavuus (Ece) on alle 4 mS/cm tai vesiuutteen sähkönjohtavuus maan ja veden välisen suhteen ollessa 1:2 (EC 1:2) on alle 1 mS/cm taikka maaperää varmasti sellaisiksi alueiksi määritellyillä alueilla, joihin ei kohdistu suolaantumisriskiä, sellaisina kuin ne on esitetty alueen maaperäkartassa; |
| --- | --- |

m)

’suolattomalla ja suolapitoisuudeltaan alhaisella maalla’ maaperää, jonka kyllästetyn maannoksen sähkönjohtavuus (Ece) on alle 4 mS/cm tai vesiuutteen sähkönjohtavuus maan ja veden välisen suhteen ollessa 1:2 (EC 1:2) on alle 1 mS/cm taikka maaperää varmasti sellaisiksi alueiksi määritellyillä alueilla, joihin ei kohdistu suolaantumisriskiä, sellaisina kuin ne on esitetty alueen maaperäkartassa;

| n) | ’typenkäytön tehokkuudella’ karjanlannan muodossa levitetyn typen (prosentteina ilmaistua) kokonaismäärää, joka on kasvustojen käytettävissä kyseisenä vuonna. |
| --- | --- |

n)

’typenkäytön tehokkuudella’ karjanlannan muodossa levitetyn typen (prosentteina ilmaistua) kokonaismäärää, joka on kasvustojen käytettävissä kyseisenä vuonna.

4 artikla

Vuosittainen hakemus ja sitoumus

1.   Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on tehtävä toimivaltaisille viranomaisille hakemus vuosittain viimeistään 15 päivänä helmikuuta. Vuotta 2016 koskeva hakemus on jätettävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on kirjallisesti sitouduttava täyttämään 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset.

5 artikla

Lannan käsittely

1.   Viljelijöiden, jotka käyttävät käsitellyn sianlannan levittämistä koskevaa poikkeusta, on ilmoitettava vuosittain toimivaltaisille viranomaisille seuraavat tiedot:

| a) | lannan käsittelyn tyyppi; |
| --- | --- |

a)

lannan käsittelyn tyyppi;

| b) | käsittelylaitoksen kapasiteetti ja tärkeimmät ominaisuudet, teho mukaan luettuna; |
| --- | --- |

b)

käsittelylaitoksen kapasiteetti ja tärkeimmät ominaisuudet, teho mukaan luettuna;

| c) | käsittelylaitokseen toimitetun lannan määrä; |
| --- | --- |

c)

käsittelylaitokseen toimitetun lannan määrä;

| d) | kiinteän osan määrä, koostumus, typpi- ja fosfaattipitoisuudet mukaan luettuina, sekä määränpää; |
| --- | --- |

d)

kiinteän osan määrä, koostumus, typpi- ja fosfaattipitoisuudet mukaan luettuina, sekä määränpää;

| e) | käsitellyn lannan määrä, koostumus, typpi- ja fosfaattipitoisuudet mukaan luettuina, sekä määränpää; |
| --- | --- |

e)

käsitellyn lannan määrä, koostumus, typpi- ja fosfaattipitoisuudet mukaan luettuina, sekä määränpää;

| f) | arvio käsittelystä aiheutuvista kaasupäästöistä. |
| --- | --- |

f)

arvio käsittelystä aiheutuvista kaasupäästöistä.

2.   Lannan käsittelystä jäävä kiinteä osa on stabiloitava haju- ja muiden päästöjen vähentämiseksi, maatalous- ja hygieniaominaisuuksien parantamiseksi, käsittelyn helpottamiseksi sekä typen ja fosfaattien käytettävyyden lisäämiseksi. Näin saatua tuotetta ei saa levittää poikkeuksen saaneille tiloille. Toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä toimenpiteitä, joilla edistetään stabiloidun kiinteän osan käyttöä maaperässä, jonka orgaanisen aineen pitoisuus on alhainen. Tällainen maaperä on esitetty alueellisissa kartoissa, jotka toimitetaan viljelijöiden käyttöön.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava käsitellyn lannan koostumuksen, koostumuksen vaihtelujen ja käsittelyn tehokkuuden arviointimenetelmät kunkin tapauskohtaisesta poikkeuksesta hyötyvän tilan osalta.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on valvottava edustavissa paikoissa lannan käsittelystä aiheutuvia ammoniakki- ja muita päästöjä kunkin käsittelymenetelmän osalta. Toimivaltaisten viranomaisten on valvontatulosten perusteella laadittava päästökartoitus.

6 artikla

Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö

1.   Poikkeuksesta hyötyvillä tiloilla maahan voidaan vuosittain levittää karjanlantaa, eläinten omat jätökset mukaan luettuina, ja käsiteltyä lantaa enintään määrä, joka sisältää 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti, ja lisäksi on noudatettava 2–12 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

2.   Typen kokonaiskuormitus ei saa ylittää kyseisen kasvuston arvioitua ravinnetarvetta, jossa on otettava huomioon maaperästä saatu ravinnemäärä ja lannan käsittelyn lisäämä typen saatavuus. Se ei saa ylittää toimintaohjelmissa vahvistettuja enimmäiskäyttövaatimuksia, joita sovelletaan tilaan Lombardiassa (päätös nro X/5171, 16. toukokuuta 2016) ja Piemontessa (päätös nro 19/2971, 29. helmikuuta 2016).

3.   Fosfaattien kokonaiskuormitus ei saa ylittää kyseisen kasvuston arvioitua ravinnetarvetta, jossa on otettava huomioon maaperästä saatu fosfaattimäärä. Poikkeuksen saaneilla tiloilla ei saa käyttää kemiallisia fosfaattilannoitteita.

4.   Kullakin tilalla on laadittava vuosittain viimeistään 15 päivänä helmikuuta koko viljelyalan kattava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja kivennäislannoitteiden käyttö. Vuotta 2016 koskeva hakemus on jätettävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2016.

Lannoitussuunnitelmassa on esitettävä seuraavat tiedot:

| a) | karjan lukumäärä, kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmistä, käytettävissä olevat lannanvarastointitilat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

a)

karjan lukumäärä, kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmistä, käytettävissä olevat lannanvarastointitilat mukaan luettuina;

| b) | tilalla tuotetun lannan sisältämää typpeä ja fosforia koskeva laskelma; |
| --- | --- |

b)

tilalla tuotetun lannan sisältämää typpeä ja fosforia koskeva laskelma;

| c) | (tarvittaessa) lannan käsittelyn kuvaus ja käsitellyn lannan ominaispiirteet; |
| --- | --- |

c)

(tarvittaessa) lannan käsittelyn kuvaus ja käsitellyn lannan ominaispiirteet;

| d) | tilalla käytettävän tai muualle toimitettavan lannan määrä, tyyppi ja ominaispiirteet; |
| --- | --- |

d)

tilalla käytettävän tai muualle toimitettavan lannan määrä, tyyppi ja ominaispiirteet;

| e) | viljelykierto ja niiden lohkojen maa-ala, joilla viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, sekä lohkot, joilla viljellään muita kasvustoja; |
| --- | --- |

e)

viljelykierto ja niiden lohkojen maa-ala, joilla viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, sekä lohkot, joilla viljellään muita kasvustoja;

| f) | kunkin viljellyn kasvuston sato-odotukset ravinteiden ja veden saatavuuden mukaan sekä paikalliset olosuhteet, kuten ilmasto, maaperätyyppi jne.; |
| --- | --- |

f)

kunkin viljellyn kasvuston sato-odotukset ravinteiden ja veden saatavuuden mukaan sekä paikalliset olosuhteet, kuten ilmasto, maaperätyyppi jne.;

| g) | arvio kasvustojen tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla; |
| --- | --- |

g)

arvio kasvustojen tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla;

| h) | laskelma lannasta peräisin olevan typen ja fosforin käytöstä kullakin lohkolla; |
| --- | --- |

h)

laskelma lannasta peräisin olevan typen ja fosforin käytöstä kullakin lohkolla;

| i) | laskelma kemiallisista lannoitteista peräisin olevan typen käytöstä kullakin lohkolla; |
| --- | --- |

i)

laskelma kemiallisista lannoitteista peräisin olevan typen käytöstä kullakin lohkolla;

| j) | arvio tarvittavan kasteluveden määrästä ja tarkat tiedot vedensaantilähteestä; suunnitelmaan on liitettävä vedenottolupa, asianomaisen vesikonsortion kanssa tehty vedenkäyttösopimus tai kartta, josta ilmenee, että tila sijaitsee alueella, jolla matala pohjavesi on kosketuksessa juuristovyöhykkeeseen. |
| --- | --- |

j)

arvio tarvittavan kasteluveden määrästä ja tarkat tiedot vedensaantilähteestä; suunnitelmaan on liitettävä vedenottolupa, asianomaisen vesikonsortion kanssa tehty vedenkäyttösopimus tai kartta, josta ilmenee, että tila sijaitsee alueella, jolla matala pohjavesi on kosketuksessa juuristovyöhykkeeseen.

Suunnitelmia on tarkistettava viimeistään seitsemän päivän kuluttua viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset käytännöt vastaavat toisiaan.

5.   Kullakin tilalla on pidettävä lohkokohtaista lannoitekirjanpitoa. Siinä ilmoitetaan käytetyt määrät sekä lannan ja kemiallisten lannoitteiden levitysajankohta.

6.   Vedenottolupa, asianomaisen vesikonsortion kanssa tehty vedenkäyttösopimus tai kartta, josta ilmenee, että tila sijaitsee alueella, jolla matala pohjavesi on kosketuksessa juuristovyöhykkeeseen, on pidettävä saatavilla tilalla. Luvanvaraisen tai tarvittaessa sopimukseen perustuvan vedenoton määrän on oltava riittävä, jotta kasvustoista voidaan tuottaa sato ilman vedenkäyttörajoituksia.

7.   Kullakin poikkeusta hyödyntävällä tilalla on oltava maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulokset. Näytteet on otettava ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein ennen 1 päivää kesäkuuta kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenevällä tilan osalla. Analyysejä on tehtävä vähintään yksi viiden hehtaarin viljelyalaa kohti.

8.   Poikkeuksen saaneilla tiloilla levitetyn karjanlannan typenkäytön tehokkuuden on oltava vähintään 65 prosenttia lietelannan ja 50 prosenttia kiinteän lannan osalta.

9.   Karjanlantaa ja kemiallisia lannoitteita ei saa levittää poikkeuksen saaneilla tiloilla 1 päivän marraskuuta jälkeen.

10.   Vähintään kaksi kolmasosaa lannasta peräisin olevan typen määrästä, laiduntavan karjan jätöksiä lukuun ottamatta, on levitettävä ennen kunkin vuoden 31 päivää heinäkuuta. Tätä varten poikkeusta hyödyntävillä tiloilla on oltava asianmukainen karjanlannan varastointikapasiteetti, joka riittää kattamaan vähintään ne ajanjaksot, joiden aikana lantaa ei saa levittää.

11.   Nestemäinen lanta, käsitelty ja lietelanta mukaan luettuina, on levitettävä käyttäen menetelmiä, joiden päästötaso on alhainen. Kiinteä lanta on käytettävä 24 tunnin kuluessa.

12.   Maaperän suojaamiseksi suolaantumisriskiltä käsitelty lanta, josta on poistettu typpeä, sallitaan ainoastaan suolattomassa ja suolapitoisuudeltaan alhaisessa maassa. Tätä varten viljelijöiden, jotka aikovat levittää käsiteltyä lantaa, josta on poistettu typpeä, on mitattava tällaisten lohkojen sähkönjohtavuus vähintään neljän vuoden välein ja ilmoitettava mittaustulokset 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa hakemuksessa. Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava menetelmä, jota viljelijöiden on käytettävä sähkönjohtavuuden mittaamiseen. Niiden on myös laadittava kartat alueista, joihin kohdistuu suolaantumisriski.

7 artikla

Maankäyttö

Viljelijöiden, jotka hyödyntävät poikkeusta, on varmistettava, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | vähintään 70 prosentilla tilan viljelyalasta viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä; |
| --- | --- |

a)

vähintään 70 prosentilla tilan viljelyalasta viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä;

| b) | lyhytikäiset nurmet kynnetään keväällä; |
| --- | --- |

b)

lyhytikäiset nurmet kynnetään keväällä;

| c) | palkokasvien ja muiden ilmakehän typpeä sitovien kasvien osuus lyhyt- ja pitkäikäisissä nurmikasvustoissa on enintään 50 prosenttia; |
| --- | --- |

c)

palkokasvien ja muiden ilmakehän typpeä sitovien kasvien osuus lyhyt- ja pitkäikäisissä nurmikasvustoissa on enintään 50 prosenttia;

| d) | myöhään kypsyvä maissi korjataan (myös varret); |
| --- | --- |

d)

myöhään kypsyvä maissi korjataan (myös varret);

| e) | talvirehukasvit, kuten italianraiheinä, ohra, ruisvehnä ja syysruis kylvetään kahden viikon kuluessa maissin/durran korjaamisesta, ja ne on korjattava aikaisintaan kaksi viikkoa ennen maissin/durran kylvämistä; |
| --- | --- |

e)

talvirehukasvit, kuten italianraiheinä, ohra, ruisvehnä ja syysruis kylvetään kahden viikon kuluessa maissin/durran korjaamisesta, ja ne on korjattava aikaisintaan kaksi viikkoa ennen maissin/durran kylvämistä;

| f) | kesärehukasvit, kuten maissi, durra, puntarpää ja hirssi kylvetään kahden viikon kuluessa talvirehukasvien korjaamisesta, ja ne on korjattava aikaisintaan kaksi viikkoa ennen syysviljojen kylvämistä; |
| --- | --- |

f)

kesärehukasvit, kuten maissi, durra, puntarpää ja hirssi kylvetään kahden viikon kuluessa talvirehukasvien korjaamisesta, ja ne on korjattava aikaisintaan kaksi viikkoa ennen syysviljojen kylvämistä;

| g) | typentarpeeltaan suuret kasvustot kylvetään kahden viikon kuluessa nurmen kyntämisestä, eikä lannoitteita saa levittää sinä vuonna, jona pitkäikäinen nurmi kynnetään. |
| --- | --- |

g)

typentarpeeltaan suuret kasvustot kylvetään kahden viikon kuluessa nurmen kyntämisestä, eikä lannoitteita saa levittää sinä vuonna, jona pitkäikäinen nurmi kynnetään.

8 artikla

Muut toimenpiteet

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että käsitellyn lannan käyttöä koskevat poikkeukset ovat yhteensopivia lannan käsittelylaitosten kapasiteetin kanssa.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikki myönnetyt poikkeukset ovat yhteensopivia tilan vedenkäyttöjärjestelmän kanssa.

9 artikla

Lannan kuljetukseen liittyvät toimenpiteet

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että karjanlantakuljetukset tiloille ja tiloilta rekisteröidään maantieteellisten paikannusjärjestelmien avulla tai merkitään kuljetusasiakirjoihin ilmoittamalla alkuperäpaikka ja määränpää. Maantieteellisten paikannusjärjestelmien käyttö on pakollista, jos kuljetusetäisyys on yli 30 kilometriä.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kuljetuksen mukana on asiakirja, jossa ilmoitetaan kuljetetun lannan määrä sekä sen typpi- ja fosfaattipitoisuus.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että käsitellyn lannan ja käsittelystä saadun kiinteän osan typpi- ja fosfaattipitoisuus analysoidaan tunnustetuissa laboratorioissa. Analyysien tulokset on annettava tiedoksi toimivaltaiselle viranomaiselle ja vastaanottavalle viljelijälle. Kunkin kuljetuksen mukana on oltava analyysitodistus.

10 artikla

Seuranta

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kartat, joista käy ilmi tilojen ja karjan sekä kunkin yksittäisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan maatalousmaan prosenttimäärä, sekä kartat, joista käy ilmi paikallinen maankäyttö kaikissa kunnissa, laaditaan ja päivitetään vuosittain.

2.   Tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä on kerättävä ja päivitettävä vuosittain.

3.   Jotta poikkeuksen vaikutuksia vedenlaatuun voidaan arvioida, on luotava pintavesiä ja matalia pohjavesiä edustavista näytteenottopaikoista koostuva seurantaverkosto, jota on pidettävä yllä. Seurantaverkoston suunnitelma on toimitettava komissiolle. Alkuperäisten seurantakohteiden lukumäärää ei saa vähentää eikä kohteiden sijaintia muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana, jollei se ole asianmukaisesti perusteltua.

4.   Vedenlaadun seurantaa on tehostettava toimivaltaisten viranomaisten toteamien kaikkein haavoittuvaisimpien vesistöjen lähistöllä sijaitsevilla maatalouden valuma-alueilla.

5.   On perustettava seurantakohteita, jotta saataisiin tietoa maavesien typpi- ja fosfaattipitoisuuksista, maaprofiilin mineraalitypestä ja vastaavasta typen ja fosfaattien kulkeutumisesta juuristovyöhykkeen kautta pohjavesiin sekä typen ja fosfaattien pinta- ja pohjavesivalunnasta sekä poikkeuksen mukaisissa että tavanomaisissa olosuhteissa. Seurantapaikkojen on katettava pääasialliset maannokset, lannoituskäytännöt ja viljelykasvit. Seurantaverkoston suunnitelma on toimitettava komissiolle. Alkuperäisten seurantakohteiden lukumäärää ei saa vähentää eikä kohteiden sijaintia muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana, jollei se ole asianmukaisesti perusteltua.

11 artikla

Tarkastukset

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikille poikkeushakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset täyty, asiasta on ilmoitettava hakijalle. Tällaisessa tapauksessa hakemus on katsottava hylätyksi.

2.   On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön noudattamiseksi suoritettujen yleisten pistokokeiden tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään seitsemälle prosentille poikkeusta hyödyntävistä tiloista, ja niiden on koskettava tämän päätöksen 5, 6 ja 7 artiklassa vahvistettujen edellytysten noudattamista.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että vähintään kahdelle prosentille lantakuljetuksista tehdään tarkastus, joka perustuu riskienarviointiin ja 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten tarkastusten tuloksiin. Tarkastuksiin on kuuluttava vähintään kuljetusasiakirjojen tarkastaminen, lannan alkuperän ja määränpään todentaminen sekä mahdollisuus analyysiin kuljetettavasta lannasta.

4.   Jos valvonnassa todetaan, ettei tämän päätöksen säännöksiä ole noudatettu, toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tarvittavat toimet tilanteen korjaamiseksi. Erityisesti viljelijät, jotka ovat jättäneet noudattamatta 5, 6 ja 7 artiklan säännöksiä, on suljettava seuraavana vuonna poikkeuksen ulkopuolelle.

12 artikla

Raportointi

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä joulukuuta ja vuoden 2019 osalta viimeistään 30 päivänä syyskuuta kertomus, jossa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | selvitys siitä, miten poikkeuksen noudattamista on arvioitu tiloilla ja kuljetusten yhteydessä suoritettavin tarkastuksin, sekä tiedot hallinnollisissa ja peltotarkastuksissa todetuista tiloista, jotka eivät täytä edellytyksiä; |
| --- | --- |

a)

selvitys siitä, miten poikkeuksen noudattamista on arvioitu tiloilla ja kuljetusten yhteydessä suoritettavin tarkastuksin, sekä tiedot hallinnollisissa ja peltotarkastuksissa todetuista tiloista, jotka eivät täytä edellytyksiä;

| b) | tiedot lannan käsittelystä, lannan kiinteän osan prosessointi ja käyttö mukaan luettuina, ja yksityiskohtaiset tiedot käsittelyjärjestelmien ominaispiirteistä ja tehokkuudesta sekä käsitellyn lannan koostumuksesta ja kiinteän osan lopullisesta määränpäästä; |
| --- | --- |

b)

tiedot lannan käsittelystä, lannan kiinteän osan prosessointi ja käyttö mukaan luettuina, ja yksityiskohtaiset tiedot käsittelyjärjestelmien ominaispiirteistä ja tehokkuudesta sekä käsitellyn lannan koostumuksesta ja kiinteän osan lopullisesta määränpäästä;

| c) | 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käyvät ilmi alueet, joiden maaperän orgaanisen aineen pitoisuus on alhainen, sekä toteutetut toimenpiteet, joilla edistetään stabiloidun kiinteän osan käyttöä tällaisessa maaperässä; |
| --- | --- |

c)

5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käyvät ilmi alueet, joiden maaperän orgaanisen aineen pitoisuus on alhainen, sekä toteutetut toimenpiteet, joilla edistetään stabiloidun kiinteän osan käyttöä tällaisessa maaperässä;

| d) | 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut menetelmät käsitellyn lannan koostumuksen, koostumuksen vaihtelujen ja käsittelyn tehokkuuden arvioimiseksi kunkin tapauskohtaisesta poikkeuksesta hyötyvän tilan osalta; |
| --- | --- |

d)

5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut menetelmät käsitellyn lannan koostumuksen, koostumuksen vaihtelujen ja käsittelyn tehokkuuden arvioimiseksi kunkin tapauskohtaisesta poikkeuksesta hyötyvän tilan osalta;

| e) | 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu selvitys lannan käsittelystä aiheutuvista ammoniakki- ja muista päästöistä; |
| --- | --- |

e)

5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu selvitys lannan käsittelystä aiheutuvista ammoniakki- ja muista päästöistä;

| f) | 6 artiklan 12 kohdassa tarkoitetut menetelmät sähkönjohtavuuden mittaamiseksi sekä kartat alueista, joihin kohdistuu suolaantumisriski; |
| --- | --- |

f)

6 artiklan 12 kohdassa tarkoitetut menetelmät sähkönjohtavuuden mittaamiseksi sekä kartat alueista, joihin kohdistuu suolaantumisriski;

| g) | 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut menetelmät sen varmistamiseksi, että käsitellyn lannan käyttöä koskevat poikkeukset ovat yhteensopivia lannan käsittelylaitosten kapasiteetin kanssa; |
| --- | --- |

g)

8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut menetelmät sen varmistamiseksi, että käsitellyn lannan käyttöä koskevat poikkeukset ovat yhteensopivia lannan käsittelylaitosten kapasiteetin kanssa;

| h) | 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut menetelmät sen varmistamiseksi, että myönnetyt poikkeukset ovat yhteensopivia tilan vedenkäyttöjärjestelmän kanssa; |
| --- | --- |

h)

8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut menetelmät sen varmistamiseksi, että myönnetyt poikkeukset ovat yhteensopivia tilan vedenkäyttöjärjestelmän kanssa;

| i) | 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi tilojen ja karjan sekä kunkin yksittäisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan maatalousmaan prosenttimäärä, sekä kartat, joista käy ilmi paikallinen maankäyttö, sekä tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä; |
| --- | --- |

i)

10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi tilojen ja karjan sekä kunkin yksittäisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan maatalousmaan prosenttimäärä, sekä kartat, joista käy ilmi paikallinen maankäyttö, sekä tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä;

| j) | 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun veden seurannan tulokset, pinta- ja pohjavesien, rannikkovedet mukaan lukien, laadun muutossuuntauksia koskevat tiedot mukaan luettuina, sekä selvitys poikkeuksen vaikutuksista vedenlaatuun; |
| --- | --- |

j)

10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun veden seurannan tulokset, pinta- ja pohjavesien, rannikkovedet mukaan lukien, laadun muutossuuntauksia koskevat tiedot mukaan luettuina, sekä selvitys poikkeuksen vaikutuksista vedenlaatuun;

| k) | 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu luettelo kaikkein haavoittuvaisimmista vesistöistä; |
| --- | --- |

k)

10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu luettelo kaikkein haavoittuvaisimmista vesistöistä;

| l) | yhteenveto ja arviointi 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista seurantapaikoista saaduista tiedoista. |
| --- | --- |

l)

yhteenveto ja arviointi 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista seurantapaikoista saaduista tiedoista.

13 artikla

Soveltamisaika

Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2019.

14 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös 2011/721/EU, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, Italian pyytämän, Emilia Romagnan, Lombardian, Piemonten ja Veneton alueita koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti (EUVL L 287, 4.11.2011, s. 36)

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

5

---

| 28.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 169/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 169/14

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/1041,

annettu 22 päivänä kesäkuuta 2016,

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta ja päätöksen (EU) 2015/300 kumoamisesta (EKP/2016/18)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön sekä erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan, 12.1 artiklan, 18 artiklan sekä 34.1 artiklan toisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon eurojärjestelmän rahapolitiikan kehyksen täytäntöönpanosta 19 päivänä joulukuuta 2014 annetut Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) (jäljempänä ’yleisasiakirjasuuntaviivat’) ja erityisesti sen 1 artiklan 4 kohdan, neljännen osan I, II, IV, V, VI ja VIII osaston sekä kuudennen osan,

ottaa huomioon eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2014 annetut suuntaviivat EKP/2014/31 (2) ja erityisesti niiden 1 artiklan 3 kohdan sekä 8 artiklan,

ottaa huomioon julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmasta jälkimarkkinoilla 4 päivänä maaliskuuta 2015 annetun Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) N:o 2015/774 (3), ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät.

| (2) | Jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien vakuuskelpoisuuden määrittämiseksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa suuntaviivoissa EKP/2014/60 ja erityisesti sen 59 artiklassa ja neljännen osan II osastossa täsmennetään yleiset kriteerit ja luottokelpoisuuden alarajaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien vakuuskelpoisuuden määrittämiseksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa suuntaviivoissa EKP/2014/60 ja erityisesti sen 59 artiklassa ja neljännen osan II osastossa täsmennetään yleiset kriteerit ja luottokelpoisuuden alarajaa koskevat vaatimukset.

| (3) | Suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 1 artiklan 4 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä keinoja, välineitä, vaatimuksia, kriteerejä ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. Suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 59 artiklan 6 kohdan mukaan eurojärjestelmä pidättää itsellään oikeuden ratkaista minkä tahansa merkitykselliseksi katsomansa tiedon perusteella, täyttävätkö liikkeeseenlasku, liikkeeseenlaskija, velallinen tai takaaja eurojärjestelmän luottokelpoisuusvaatimukset varmistaakseen, että eurojärjestelmän oikeudet on riittävästi turvattu. |
| --- | --- |

(3)

Suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 1 artiklan 4 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä keinoja, välineitä, vaatimuksia, kriteerejä ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. Suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 59 artiklan 6 kohdan mukaan eurojärjestelmä pidättää itsellään oikeuden ratkaista minkä tahansa merkitykselliseksi katsomansa tiedon perusteella, täyttävätkö liikkeeseenlasku, liikkeeseenlaskija, velallinen tai takaaja eurojärjestelmän luottokelpoisuusvaatimukset varmistaakseen, että eurojärjestelmän oikeudet on riittävästi turvattu.

| (4) | Suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan 2 kohdan mukaan eurojärjestelmän määrittämiä luottokelpoisuuden alarajoja ei sovelleta jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai täysimääräisenä takaajana on Euroopan unionin / Kansainvälisen valuuttarahaston kohteena oleva jäsenvaltio, jonka rahayksikkö on euro, paitsi jos EKP:n neuvosto päättää, että kyseessä oleva jäsenvaltio ei noudata rahoitustuen ja/tai makrotaloudellisen ohjelman ehdollisuutta. |
| --- | --- |

(4)

Suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan 2 kohdan mukaan eurojärjestelmän määrittämiä luottokelpoisuuden alarajoja ei sovelleta jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai täysimääräisenä takaajana on Euroopan unionin / Kansainvälisen valuuttarahaston kohteena oleva jäsenvaltio, jonka rahayksikkö on euro, paitsi jos EKP:n neuvosto päättää, että kyseessä oleva jäsenvaltio ei noudata rahoitustuen ja/tai makrotaloudellisen ohjelman ehdollisuutta.

| (5) | Helmikuussa 2015 EKP:n neuvosto tuli siihen lopputulokseen, ettei ollut mahdollista olettaa, että Euroopan unionin / Kansainvälisen valuuttarahastoon tarkistuksen lopputulos voisi olla Helleenien tasavallalle myönteinen. Näin ollen Euroopan keskuspankin päätöksessä (EU) 2015/300 (EKP/2015/6) (4) todettiin, että sovellettaessa suuntaviivojen EKP/2014/31 6 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklaa Helleenien tasavallan ei voida katsoa noudattavan Euroopan unionin / Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa ja että eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa on sovellettava Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tain täysimääräisesti takaamiin velkainstrumentteihin. Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) Kreikan rahoitustukiohjelman päätyttyä, Euroopan vakausmekanismin (EVM) johtokunta hyväksyi 19 päivänä elokuuta 2015 kolmivuotisen uuden Kreikan rahoitustukiohjelman. |
| --- | --- |

(5)

Helmikuussa 2015 EKP:n neuvosto tuli siihen lopputulokseen, ettei ollut mahdollista olettaa, että Euroopan unionin / Kansainvälisen valuuttarahastoon tarkistuksen lopputulos voisi olla Helleenien tasavallalle myönteinen. Näin ollen Euroopan keskuspankin päätöksessä (EU) 2015/300 (EKP/2015/6) (4) todettiin, että sovellettaessa suuntaviivojen EKP/2014/31 6 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklaa Helleenien tasavallan ei voida katsoa noudattavan Euroopan unionin / Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa ja että eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa on sovellettava Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tain täysimääräisesti takaamiin velkainstrumentteihin. Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) Kreikan rahoitustukiohjelman päätyttyä, Euroopan vakausmekanismin (EVM) johtokunta hyväksyi 19 päivänä elokuuta 2015 kolmivuotisen uuden Kreikan rahoitustukiohjelman.

| (6) | Uuden EVM-ohjelman ensimmäinen erä maksettiin kaikkien vaadittujen Kreikan talouden asteittaista vakuttamista tukevien toimien tultua suoritetuiksi, ja se mahdollisti Kreikan pankkijärjestelmän pääomittamisen vuoden 2015 lopussa. Kun ensimmäistä tarkastelua varten sovitut valmistelutoimet oli saatu päätökseen, EVM:n johtokunta hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2016 ohjelman toisen erän ensimmäisen maksuerän maksamisen. EVM-ohjelman ensimmäinen tarkastelu on näin ollen saatu onnistuneesti päätökseen. |
| --- | --- |

(6)

Uuden EVM-ohjelman ensimmäinen erä maksettiin kaikkien vaadittujen Kreikan talouden asteittaista vakuttamista tukevien toimien tultua suoritetuiksi, ja se mahdollisti Kreikan pankkijärjestelmän pääomittamisen vuoden 2015 lopussa. Kun ensimmäistä tarkastelua varten sovitut valmistelutoimet oli saatu päätökseen, EVM:n johtokunta hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2016 ohjelman toisen erän ensimmäisen maksuerän maksamisen. EVM-ohjelman ensimmäinen tarkastelu on näin ollen saatu onnistuneesti päätökseen.

| (7) | EKP:n neuvosto on arvioinut uuden EVM-ohjelman vaikutukset Kreikan kannalta, sen soveltamisen jatkumisen sekä Kreikan viranomaisten osoittaman sitoutumisen ohjelma täysimääräiseen soveltamiseen. |
| --- | --- |

(7)

EKP:n neuvosto on arvioinut uuden EVM-ohjelman vaikutukset Kreikan kannalta, sen soveltamisen jatkumisen sekä Kreikan viranomaisten osoittaman sitoutumisen ohjelma täysimääräiseen soveltamiseen.

| (8) | Tämän arvioinnin perusteella EKP:n neuvosto katsoo Helleenien tasavallan noudattavan ohjelman ehdollisuutta ja on näin ollen päättänyt, että Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemat tai täysimääräisesti takaamat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit ovat jälleen vakuuskelpoisia eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa. Näin ollen päätös (EU) N:o 2015/300 (EKP/2015/6) olisi kumottava. |
| --- | --- |

(8)

Tämän arvioinnin perusteella EKP:n neuvosto katsoo Helleenien tasavallan noudattavan ohjelman ehdollisuutta ja on näin ollen päättänyt, että Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemat tai täysimääräisesti takaamat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit ovat jälleen vakuuskelpoisia eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa. Näin ollen päätös (EU) N:o 2015/300 (EKP/2015/6) olisi kumottava.

| (9) | Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien erityisten markkina- ja luottoriskiolosuhteiden johdosta EKP:n neuvosto on päättänyt muuttaa näihin instrumentteihin suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti sovellettavia aliarvostusprosentteja. |
| --- | --- |

(9)

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien erityisten markkina- ja luottoriskiolosuhteiden johdosta EKP:n neuvosto on päättänyt muuttaa näihin instrumentteihin suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti sovellettavia aliarvostusprosentteja.

| (10) | Linjassa EKP:n neuvoston aikaisempien päätösten kanssa, Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien mahdolliset ostot julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmassa jälkimarkkinoilla (secondary market public sector asset purchase programme (PSPP)) harkitaan myöhemmin ja tässä harkinnassa otetaan huomioon edistyminen julkisen velan tilanteen kestävyyden analyysissa ja täytäntöönpanossa sekä muut riskienhallintaan liittyvät näkökohdat, |
| --- | --- |

(10)

Linjassa EKP:n neuvoston aikaisempien päätösten kanssa, Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien mahdolliset ostot julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmassa jälkimarkkinoilla (secondary market public sector asset purchase programme (PSPP)) harkitaan myöhemmin ja tässä harkinnassa otetaan huomioon edistyminen julkisen velan tilanteen kestävyyden analyysissa ja täytäntöönpanossa sekä muut riskienhallintaan liittyvät näkökohdat,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuus

1.   Helleenien tasavallan katsotaan noudattavan Euroopan unionin / Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa.

2.   Suuntaviivoissa (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) ja erityisesti sen 59 artiklassa ja neljännessä osassa vahvistettuja eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa koskevia vähimmäisvaatimuksia ei sovelleta Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin.

2 artikla

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin sovellettava aliarvostustaulukko

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin sovelletaan tämän päätöksen liitteessä vahvistettuja erityisiä aliarvostusprosentteja.

3 artikla

PSPP-ostot

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumenttien ostot päätöksen (EU) 2015/774 (EKP/2015/10) mukaisesti toteutetaan – mainitun päätöksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja EKP:n neuvoston sen nojalla asettamien rajojen puitteissa – EKP:n neuvoston arvioitua myönteisesti Kreikan julkisen velkatilanteen kestävyyden analyysissa ja täytäntöönpanossa tapahtuneen edistyksen ja muut riskienhallintaan liittyvät näkökohdat.

4 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös (EU) N:o 2015/300 (EKP/2015/6).

5 artikla

Loppusäännökset

1.   Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä kesäkuuta 2016.

2.   Jos tämä päätös, päätös (EU) 2015/774 (EKP/2015/10) sekä suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) ja suuntaviivojen EKP/2014/31 säännökset, sellaisina kuin niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, ovat panneet ne täytäntöön kansallisella tasolla, poikkeavat toisistaan, sovelletaan tätä päätöstä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 22 päivänä kesäkuuta 2016.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EUVL L 91, 2.4.2015, s. 3.

1

(2)  
  EUVL L 240, 13.8.2014, s. 28.

2

(3)  
  EUVL L 121, 14.5.2015, s. 20.

3

(4)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/300, annettu 10 päivänä helmikuuta 2015, Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta (EKP/2015/6) (EUVL L 53, 25.2.2015, s. 29).

4

---

LIITE

HELLEENIEN TASAVALLAN LIIKKEESEEN LASKEMIIN TAI TÄYSIMÄÄRÄISESTI TAKAAMIIN JÄLKIMARKKINAKELPOISIIN VELKAINSTRUMENTTEIHIN SOVELLETTAVA ALIARVOSTUSTAULUKKO

| Valtion joukkovelkakirjalainat | Jäljellä oleva maturiteetti (vuotta) | Kiinteäkorkoisten ja vaihtuvakorkoisten instrumenttien aliarvostus | Nollakorkoisten instrumenttien aliarvostus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–1 | 15,0 | 15,0 |
| 1–3 | 33,0 | 35,5 |
| 3–5 | 45,0 | 48,5 |
| 5–7 | 54,0 | 58,5 |
| 7–10 | 56,0 | 62,0 |
| > 10 | 57,0 | 71,0 |
| Valtion takaamat pankkien joukkovelkakirjalainat ja valtion takaamat yritysten joukkovelkakirjalainat | Jäljellä oleva maturiteetti (vuotta) | Kiinteäkorkoisten ja vaihtuvakorkoisten instrumenttien aliarvostus | Nollakorkoisten instrumenttien aliarvostus |
| 0–1 | 23,0 | 23,0 |
| 1–3 | 42,5 | 45,0 |
| 3–5 | 55,5 | 59,0 |
| 5–7 | 64,5 | 69,5 |
| 7–10 | 67,0 | 72,5 |
| > 10 | 67,5 | 81,0 |

Valtion joukkovelkakirjalainat

Jäljellä oleva maturiteetti (vuotta)

Kiinteäkorkoisten ja vaihtuvakorkoisten instrumenttien aliarvostus

Nollakorkoisten instrumenttien aliarvostus

0–1

15,0

15,0

1–3

33,0

35,5

3–5

45,0

48,5

5–7

54,0

58,5

7–10

56,0

62,0

> 10

57,0

71,0

Valtion takaamat pankkien joukkovelkakirjalainat ja valtion takaamat yritysten joukkovelkakirjalainat

Jäljellä oleva maturiteetti (vuotta)

Kiinteäkorkoisten ja vaihtuvakorkoisten instrumenttien aliarvostus

Nollakorkoisten instrumenttien aliarvostus

0–1

23,0

23,0

1–3

42,5

45,0

3–5

55,5

59,0

5–7

64,5

69,5

7–10

67,0

72,5

> 10

67,5

81,0

---