# Jurnalul Oficial L 94/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.094.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 94 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 528 aprilie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.094.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 94

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 528 aprilie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 282/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 283/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1858/2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de cabluri de oțel originare, printre altele, din India | 5 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 284/2009 al Consiliului din 7 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune, în ceea ce privește anumite dispoziții privind gestiunea financiară | 10 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 285/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 13 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 286/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de înregistrare a unor denumiri în registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Melva de Andalucía (IGP), Caballa de Andalucía (IGP), Ovos Moles de Aveiro (IGP), Castagna di Vallerano (DOP)] | 15 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 287/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 privind impunerea unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite folii de aluminiu originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză | 17 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 288/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește acordarea de ajutoare comunitare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, fructe și legume prelucrate și produse pe bază de banane destinate copiilor, în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli | 38 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 289/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză | 48 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 290/2009 al Băncii Centrale Europene din 31 martie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 63/2002 (BCE/2001/18) privind statisticile referitoare la ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare pentru depozitele constituite de gospodării și societăți nefinanciare și creditele acordate acestora (BCE/2009/7) | 75 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2009/27/CE a Comisiei din 7 aprilie 2009 de modificare a unor anexe la Directiva 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește normele tehnice referitoare la administrarea riscurilor (
  1
  ) | 97 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 282/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză

1

*

Regulamentul (CE) nr. 283/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1858/2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de cabluri de oțel originare, printre altele, din India

5

*

Regulamentul (CE) nr. 284/2009 al Consiliului din 7 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune, în ceea ce privește anumite dispoziții privind gestiunea financiară

10

Regulamentul (CE) nr. 285/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

13

*

Regulamentul (CE) nr. 286/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de înregistrare a unor denumiri în registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Melva de Andalucía (IGP), Caballa de Andalucía (IGP), Ovos Moles de Aveiro (IGP), Castagna di Vallerano (DOP)]

15

*

Regulamentul (CE) nr. 287/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 privind impunerea unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite folii de aluminiu originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză

17

*

Regulamentul (CE) nr. 288/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește acordarea de ajutoare comunitare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, fructe și legume prelucrate și produse pe bază de banane destinate copiilor, în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli

38

*

Regulamentul (CE) nr. 289/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză

48

*

Regulamentul (CE) nr. 290/2009 al Băncii Centrale Europene din 31 martie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 63/2002 (BCE/2001/18) privind statisticile referitoare la ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare pentru depozitele constituite de gospodării și societăți nefinanciare și creditele acordate acestora (BCE/2009/7)

75

DIRECTIVE

*

Directiva 2009/27/CE a Comisiei din 7 aprilie 2009 de modificare a unor anexe la Directiva 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește normele tehnice referitoare la administrarea riscurilor (
  1
  )

1

97

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/317/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 6 aprilie 2009 de modificare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului în ceea ce privește transportul animalelor pe calea aerului, tranzitul animalelor prin anumite țări terțe și certificatele de sănătate animală pentru anumite tipuri de carne de solipede și pentru tranzitul și depozitarea anumitor tipuri de carne proaspătă
  [notificată cu numărul C(2009) 2273]

   (
  1
  ) | 100 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/317/CE

*

Decizia Comisiei din 6 aprilie 2009 de modificare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului în ceea ce privește transportul animalelor pe calea aerului, tranzitul animalelor prin anumite țări terțe și certificatele de sănătate animală pentru anumite tipuri de carne de solipede și pentru tranzitul și depozitarea anumitor tipuri de carne proaspătă
  [notificată cu numărul C(2009) 2273]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 2273]

1

100

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 271/2009 al Comisiei din 2 aprilie 2009 privind autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,4-beta-glucanază ca aditiv furajer pentru purceii înțărcați, puii de găină pentru îngrășat, găinile ouătoare, curcanii pentru îngrășat și rațele pentru îngrășat (titular al autorizației BASF SE) (Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 91, 3.4.2009) | 112 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 271/2009 al Comisiei din 2 aprilie 2009 privind autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,4-beta-glucanază ca aditiv furajer pentru purceii înțărcați, puii de găină pentru îngrășat, găinile ouătoare, curcanii pentru îngrășat și rațele pentru îngrășat (titular al autorizației BASF SE) (Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 91, 3.4.2009)

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 282/2009 AL CONSILIULUI

din 6 aprilie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”),

având în vedere articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului din 25 iulie 2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză (2),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   MĂSURI ÎN VIGOARE

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile în Comunitate de anumite articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran și părți ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite sau asociate cu alte materiale, cu excepția gurilor de incendiu, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumite în continuare „produsele în cauză”), încadrate în mod normal la codurile NC 7325 10 50, 7325 10 92 și ex 7325 10 99 (cod Taric 7325109910). Dat fiind numărul mare de părți cooperante, un eșantion de producători-exportatori chinezi a fost selectat în timpul anchetei care a dus la instituirea măsurilor. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile în Comunitate de anumite articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran și părți ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite sau asociate cu alte materiale, cu excepția gurilor de incendiu, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumite în continuare „produsele în cauză”), încadrate în mod normal la codurile NC 7325 10 50, 7325 10 92 și ex 7325 10 99 (cod Taric 7325109910). Dat fiind numărul mare de părți cooperante, un eșantion de producători-exportatori chinezi a fost selectat în timpul anchetei care a dus la instituirea măsurilor.

| (2) | Societăților incluse în eșantion le-au fost atribuite nivelurile individuale ale taxei stabilite în timpul anchetei. Societăților cooperante neincluse în eșantion și cărora li s-a acordat tratament de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață („TEP”), în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, li s-a atribuit o taxă antidumping de 0 %, aceeași cu cea stabilită pentru singura societate eșantionată căreia i s-a acordat TEP. Societăților cooperante neincluse în eșantion, cărora li s-a acordat tratament individual („TI”), în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, li s-a atribuit taxa antidumping medie ponderată de 28,6 %, stabilită pentru societățile incluse în eșantion cărora li s-a acordat TI. O taxă la nivel național de 47,8 % a fost stabilită pentru toate celelalte societăți. |
| --- | --- |

(2)

Societăților incluse în eșantion le-au fost atribuite nivelurile individuale ale taxei stabilite în timpul anchetei. Societăților cooperante neincluse în eșantion și cărora li s-a acordat tratament de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață („TEP”), în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, li s-a atribuit o taxă antidumping de 0 %, aceeași cu cea stabilită pentru singura societate eșantionată căreia i s-a acordat TEP. Societăților cooperante neincluse în eșantion, cărora li s-a acordat tratament individual („TI”), în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, li s-a atribuit taxa antidumping medie ponderată de 28,6 %, stabilită pentru societățile incluse în eșantion cărora li s-a acordat TI. O taxă la nivel național de 47,8 % a fost stabilită pentru toate celelalte societăți.

| (3) | Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 oferă posibilitatea producătorilor-exportatori chinezi care întrunesc cele patru criterii stabilite la articolul respectiv să beneficieze de același tratament ca cel menționat anterior la considerentul 2 pentru societățile cooperante neincluse în eșantion („tratament rezervat noilor producători-exportatori” sau „TNPE”). |
| --- | --- |

(3)

Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 oferă posibilitatea producătorilor-exportatori chinezi care întrunesc cele patru criterii stabilite la articolul respectiv să beneficieze de același tratament ca cel menționat anterior la considerentul 2 pentru societățile cooperante neincluse în eșantion („tratament rezervat noilor producători-exportatori” sau „TNPE”).

B.   CERERI ALE NOILOR PRODUCĂTORI-EXPORTATORI

| (4) | Șase societăți au solicitat acordarea TNPE. O societate și-a retras ulterior cererea pe parcursul anchetei. |
| --- | --- |

(4)

Șase societăți au solicitat acordarea TNPE. O societate și-a retras ulterior cererea pe parcursul anchetei.

| (5) | S-a efectuat o examinare pentru a se stabili dacă fiecare dintre solicitanți întrunește criteriile pentru acordarea TNPE în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, verificându-se dacă:






  1. | solicitantul nu a exportat în Comunitate produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă pe care se bazează măsurile (1 aprilie 2003-31 martie 2004) (primul criteriu); |
| --- | --- | --- |

(5)

S-a efectuat o examinare pentru a se stabili dacă fiecare dintre solicitanți întrunește criteriile pentru acordarea TNPE în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, verificându-se dacă:

1.

solicitantul nu a exportat în Comunitate produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă pe care se bazează măsurile (1 aprilie 2003-31 martie 2004) (primul criteriu);

| 2. | solicitantul nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin regulamentul respectiv (al doilea criteriu); |
| --- | --- |

2.

solicitantul nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin regulamentul respectiv (al doilea criteriu);

| 3. | solicitantul a exportat efectiv în Comunitate produsul în cauză după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau a subscris o obligație contractuală irevocabilă de export în Comunitate al unei cantități semnificative din produsul în cauză (al treilea criteriu); |
| --- | --- |

3.

solicitantul a exportat efectiv în Comunitate produsul în cauză după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau a subscris o obligație contractuală irevocabilă de export în Comunitate al unei cantități semnificative din produsul în cauză (al treilea criteriu);

| 4. | solicitantul funcționează în condițiile unei economii de piață în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază sau îndeplinește cerințele pentru a beneficia de o taxă individuală în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază (al patrulea criteriu). |
| --- | --- |

4.

solicitantul funcționează în condițiile unei economii de piață în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază sau îndeplinește cerințele pentru a beneficia de o taxă individuală în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază (al patrulea criteriu).

| (6) | Întrucât al patrulea criteriu presupune ca solicitanții să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață („TEP”) și/sau a tratamentului individual („TI”), Comisia a trimis formulare de cerere pentru TEP și TI tuturor solicitanților chinezi. Cinci societăți chineze solicitante au cerut acordarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. O societate a cerut doar TI în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât al patrulea criteriu presupune ca solicitanții să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață („TEP”) și/sau a tratamentului individual („TI”), Comisia a trimis formulare de cerere pentru TEP și TI tuturor solicitanților chinezi. Cinci societăți chineze solicitante au cerut acordarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. O societate a cerut doar TI în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (7) | Au fost trimise chestionare tuturor solicitanților cărora li s-a cerut să furnizeze dovezi prin care să demonstreze că întrunesc criteriile menționate anterior. |
| --- | --- |

(7)

Au fost trimise chestionare tuturor solicitanților cărora li s-a cerut să furnizeze dovezi prin care să demonstreze că întrunesc criteriile menționate anterior.

| (8) | Producătorilor-exportatori care întrunesc aceste criterii li se poate acorda, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, fie un nivel al taxei de 0 % aplicabil societăților care beneficiază de TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, fie un nivel al taxei medie ponderată de 28,6 % aplicabil societăților care beneficiază de TI, în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(8)

Producătorilor-exportatori care întrunesc aceste criterii li se poate acorda, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, fie un nivel al taxei de 0 % aplicabil societăților care beneficiază de TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, fie un nivel al taxei medie ponderată de 28,6 % aplicabil societăților care beneficiază de TI, în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (9) | Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili dacă se întrunesc cele patru criterii prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili dacă se întrunesc cele patru criterii prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005.

C.   CONSTATĂRI

| (10) | În urma examinării cererilor, s-a stabilit că două societăți nu au exportat produsul în cauză în Comunitate după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile și nici nu au subscris o obligație contractuală irevocabilă de export al produsului în cauză în Comunitate. Aceste societăți nu au întrunit al treilea criteriu menționat la considerentul 5 de mai sus și, prin urmare, nu li s-a putut acorda TNPE. |
| --- | --- |

(10)

În urma examinării cererilor, s-a stabilit că două societăți nu au exportat produsul în cauză în Comunitate după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile și nici nu au subscris o obligație contractuală irevocabilă de export al produsului în cauză în Comunitate. Aceste societăți nu au întrunit al treilea criteriu menționat la considerentul 5 de mai sus și, prin urmare, nu li s-a putut acorda TNPE.

| (11) | Doi producători-exportatori chinezi nu au putut demonstra că nu sunt afiliați unor exportatori sau producători din Republica Populară Chineză care fac obiectul măsurilor antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005; aceștia nu au reușit să respingă cu succes dovezile care indicau existența unei astfel de relații. Aceste societăți nu au întrunit al doilea criteriu menționat la considerentul 5 de mai sus și, prin urmare, nu li s-a putut acorda TNPE. |
| --- | --- |

(11)

Doi producători-exportatori chinezi nu au putut demonstra că nu sunt afiliați unor exportatori sau producători din Republica Populară Chineză care fac obiectul măsurilor antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005; aceștia nu au reușit să respingă cu succes dovezile care indicau existența unei astfel de relații. Aceste societăți nu au întrunit al doilea criteriu menționat la considerentul 5 de mai sus și, prin urmare, nu li s-a putut acorda TNPE.

| (12) | Un producător-exportator chinez, Weifang Stable Casting, care a solicitat doar TI, a furnizat suficiente dovezi pentru a demonstra că întrunește toate cele patru criterii menționate la considerentul 5 de mai sus. Mai exact, această societate a putut dovedi (i) că nu a exportat produsul în cauză în Comunitate în perioada 1 aprilie 2003-31 martie 2004, (ii) că nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, (iii) că a exportat efectiv în Comunitate o cantitate semnificativă din produsul în cauză începând cu anul 2008 și (iv) că îndeplinește cerințele pentru acordarea TI și că, prin urmare, poate beneficia de o taxă individuală în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Prin urmare, producătorul respectiv poate beneficia de nivelul de taxă medie ponderată pentru societățile care beneficiază de TI, aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion (și anume 28,6 %), în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 și poate fi adăugat pe lista de producători-exportatori prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(12)

Un producător-exportator chinez, Weifang Stable Casting, care a solicitat doar TI, a furnizat suficiente dovezi pentru a demonstra că întrunește toate cele patru criterii menționate la considerentul 5 de mai sus. Mai exact, această societate a putut dovedi (i) că nu a exportat produsul în cauză în Comunitate în perioada 1 aprilie 2003-31 martie 2004, (ii) că nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, (iii) că a exportat efectiv în Comunitate o cantitate semnificativă din produsul în cauză începând cu anul 2008 și (iv) că îndeplinește cerințele pentru acordarea TI și că, prin urmare, poate beneficia de o taxă individuală în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Prin urmare, producătorul respectiv poate beneficia de nivelul de taxă medie ponderată pentru societățile care beneficiază de TI, aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion (și anume 28,6 %), în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 și poate fi adăugat pe lista de producători-exportatori prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din respectivul regulament.

D.   MODIFICAREA LISTEI SOCIETĂȚILOR CARE BENEFICIAZĂ DE NIVELURI INDIVIDUALE ALE TAXEI

| (13) | Având în vedere constatările anchetei, menționate anterior la considerentul 12, s-a ajuns la concluzia că societatea Weifang Stable Casting ar trebui să fie adăugată pe lista societăților menționate în mod individual la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) 1212/2005 cu un nivel al taxei de 28,6 %. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere constatările anchetei, menționate anterior la considerentul 12, s-a ajuns la concluzia că societatea Weifang Stable Casting ar trebui să fie adăugată pe lista societăților menționate în mod individual la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) 1212/2005 cu un nivel al taxei de 28,6 %.

| (14) | Toți solicitanții și industria comunitară au fost informați cu privire la constatările anchetei și au avut ocazia să-și prezinte observațiile. Observațiile acestora au fost luate în considerare, după caz, |
| --- | --- |

(14)

Toți solicitanții și industria comunitară au fost informați cu privire la constatările anchetei și au avut ocazia să-și prezinte observațiile. Observațiile acestora au fost luate în considerare, după caz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate în Republica Populară Chineză de către următoarele societăți:

| Societatea | Taxa antidumping (%) | Cod adițional Taric |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City |
| Hebei Province, 051430 RPC |

Societatea

Taxa antidumping (%)

Cod adițional Taric

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City

Hebei Province, 051430 RPC

0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, RPC |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, RPC

0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, RPC |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, RPC

0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, RPC |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd

Jiaocheng County, Shanxi Province, RPC

0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, RPC |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town

Jinghai District, 301617 Tianjin, RPC

0

A679

| Baoding City Maikesaier Casting Ltd |
| --- |
| Xin'anli Town, Tang County |
| Hebei; Baoding 072350, RPC |

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

Xin'anli Town, Tang County

Hebei; Baoding 072350, RPC

0

A867

| Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd, |
| --- |
| No 333 Building A Tian E West Road, |
| Baoding, Hebei, RPC |

Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd,

No 333 Building A Tian E West Road,

Baoding, Hebei, RPC

0

A868

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, RPC |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, RPC

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City |
| 062159, Hebei Province, RPC |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City

062159, Hebei Province, RPC

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd, Qufu Road, Quyang |
| --- |
| 073100, RPC |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd, Qufu Road, Quyang

073100, RPC

28,6

A682

| Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd |
| --- |
| Guli Village, Xian County, |
| Hebei, Gouzhuang, RPC |

Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd

Guli Village, Xian County,

Hebei, Gouzhuang, RPC

28,6

A869

| Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd |
| --- |
| Wuxi New District |
| Jiangsu, RPC |

Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd

Wuxi New District

Jiangsu, RPC

28,6

A870

| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd |
| --- |
| South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, |
| Han Dan County, Hebei, RPC |

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd

South of Hu Cun Village, Hu Cun Town,

Han Dan County, Hebei, RPC

28,6

A871

| Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd |
| --- |
| Dongzhuangke, Yangchenzhuang, |
| Jinghai, Tianjin, RPC |

Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd

Dongzhuangke, Yangchenzhuang,

Jinghai, Tianjin, RPC

28,6

A872

| Weifang Stable Casting Co., Ltd |
| --- |
| Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, RPC |

Weifang Stable Casting Co., Ltd

Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, RPC

28,6

A931

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province |
| 074200, RPC |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province

074200, RPC

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd, North of Kouzhen Town |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, RPC. |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd, North of Kouzhen Town

Laiwu City, Shandong Province, 271114, RPC.

37,9

A684

Toate celelalte societăți

47,8

A999”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 6 aprilie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

J. POSPÍŠIL

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO L 199, 29.7.2005, p. 1.

2

---

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 283/2009 AL CONSILIULUI

din 6 aprilie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1858/2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de cabluri de oțel originare, printre altele, din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURĂ

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | La 12 august 1999, prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 (2) (denumit în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de cabluri de oțel (denumite în continuare „produsul în cauză”) originare, printre altele, din India (denumită în continuare „țara în cauză”). Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produselor fabricate de Usha Martin Limited (denumită în continuare „UML”) a fost stabilit la 23,8 %. |
| --- | --- |

(1)

La 12 august 1999, prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 (2) (denumit în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de cabluri de oțel (denumite în continuare „produsul în cauză”) originare, printre altele, din India (denumită în continuare „țara în cauză”). Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produselor fabricate de Usha Martin Limited (denumită în continuare „UML”) a fost stabilit la 23,8 %.

| (2) | Prin Decizia 1999/572/CE (3), Comisia a acceptat un angajament de preț din partea UML și ca urmare, importurilor produsului în cauză originar din India, fabricat de UML, care fac obiectul angajamentului, nu li s-a aplicat nivelul taxei antidumping definitive menționat mai sus. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia 1999/572/CE (3), Comisia a acceptat un angajament de preț din partea UML și ca urmare, importurilor produsului în cauză originar din India, fabricat de UML, care fac obiectul angajamentului, nu li s-a aplicat nivelul taxei antidumping definitive menționat mai sus.

| (3) | La 8 noiembrie 2005, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 (4), a decis că ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare, printre altele, din India (denumită în continuare „ancheta la expirarea măsurilor”). |
| --- | --- |

(3)

La 8 noiembrie 2005, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 (4), a decis că ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare, printre altele, din India (denumită în continuare „ancheta la expirarea măsurilor”).

| (4) | La 23 ianuarie 2006, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 121/2006 (5), a modificat Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 considerând că angajamentul de preț menționat mai sus a fost încălcat, iar acceptarea angajamentului a fost retrasă la 22 decembrie 2005 prin Decizia 2006/38/CE a Comisiei (6). |
| --- | --- |

(4)

La 23 ianuarie 2006, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 121/2006 (5), a modificat Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 considerând că angajamentul de preț menționat mai sus a fost încălcat, iar acceptarea angajamentului a fost retrasă la 22 decembrie 2005 prin Decizia 2006/38/CE a Comisiei (6).

2.   Cerere de reexaminare intermediară

| (5) | În 2007, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea intermediară”). Cererea, al cărei obiect a fost doar examinarea dumpingului, a fost depusă de UML. UML a susținut că prețurile sale de export către Comunitate crescuseră într-un ritm mai accelerat decât prețurile de pe piața internă din India, după cum s-a confirmat prin scăderea marjei de dumping. Astfel, UML a afirmat că împrejurările pe baza cărora măsurile au fost stabilite se schimbaseră, iar aceste schimbări erau de durată. |
| --- | --- |

(5)

În 2007, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea intermediară”). Cererea, al cărei obiect a fost doar examinarea dumpingului, a fost depusă de UML. UML a susținut că prețurile sale de export către Comunitate crescuseră într-un ritm mai accelerat decât prețurile de pe piața internă din India, după cum s-a confirmat prin scăderea marjei de dumping. Astfel, UML a afirmat că împrejurările pe baza cărora măsurile au fost stabilite se schimbaseră, iar aceste schimbări erau de durată.

| (6) | Întrucât a ajuns la concluzia, după consultarea Comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări intermediare, Comisia a decis să inițieze o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei obiect fiind doar examinarea dumpingului în ceea ce privește UML. La 9 ianuarie 2008, Comisia a publicat un aviz de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7) și a început o anchetă. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât a ajuns la concluzia, după consultarea Comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări intermediare, Comisia a decis să inițieze o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei obiect fiind doar examinarea dumpingului în ceea ce privește UML. La 9 ianuarie 2008, Comisia a publicat un aviz de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7) și a început o anchetă.

3.   Părțile vizate de anchetă

| (7) | Comisia a informat în mod oficial UML, autoritățile din țara exportatoare și organizația care reprezintă producătorii comunitari, Comitetul de legătură al Federației europene a industriilor cablurilor (denumit în continuare „EWRIS”) în legătură cu inițierea unei reexaminări intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a informat în mod oficial UML, autoritățile din țara exportatoare și organizația care reprezintă producătorii comunitari, Comitetul de legătură al Federației europene a industriilor cablurilor (denumit în continuare „EWRIS”) în legătură cu inițierea unei reexaminări intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale care să justifice audierea.

4.   Chestionarele și vizitele de verificare

| (8) | Au fost trimise chestionare către UML și societățile sale afiliate, iar acestea au răspuns toate în termenele stabilite în acest scop. Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru analiză și a întreprins vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:






  (a) | India






  — | Usha Martin Limited („UML”), Ranchi; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Au fost trimise chestionare către UML și societățile sale afiliate, iar acestea au răspuns toate în termenele stabilite în acest scop. Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru analiză și a întreprins vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:

(a)

India

—

Usha Martin Limited („UML”), Ranchi;

| (b) | Emiratele Arabe Unite (EAU)






  — | Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai; |
| --- | --- | --- |

(b)

Emiratele Arabe Unite (EAU)

—

Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai;

| (c) | Regatul Unit






  — | Usha Martin UK Ltd („UMUK”), Worksop. |
| --- | --- | --- |

(c)

Regatul Unit

—

Usha Martin UK Ltd („UMUK”), Worksop.

5.   Perioada anchetei de reexaminare

| (9) | Perioada anchetei de reexaminare privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007. |
| --- | --- |

(9)

Perioada anchetei de reexaminare privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (10) | Produsul care face obiectul prezentei reexaminări intermediare parțiale este denumit în mod obișnuit cablu din sârmă de oțel (denumit în continuare „CSO”) și este același cu cel definit în ancheta inițială și în ancheta în perspectiva expirării măsurilor care au dus la instituirea măsurilor în vigoare în prezent. Produsul în cauză este reprezentat de cablurile din oțel, inclusiv cablurile închise, altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm, originare din India (denumite în continuare „produsul în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(10)

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări intermediare parțiale este denumit în mod obișnuit cablu din sârmă de oțel (denumit în continuare „CSO”) și este același cu cel definit în ancheta inițială și în ancheta în perspectiva expirării măsurilor care au dus la instituirea măsurilor în vigoare în prezent. Produsul în cauză este reprezentat de cablurile din oțel, inclusiv cablurile închise, altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm, originare din India (denumite în continuare „produsul în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98.

2.   Produsul similar

| (11) | S-a constatat că CSO-urile fabricate de UML și vândute pe piața internă din India și CSO-urile exportate de UML în Comunitate prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale și aceeași utilizare. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(11)

S-a constatat că CSO-urile fabricate de UML și vândute pe piața internă din India și CSO-urile exportate de UML în Comunitate prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale și aceeași utilizare. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (12) | Pentru o înțelegere adecvată a produsului în cauză și a produsului similar, ar trebui reamintit faptul că procesul de fabricare a CSO-urilor constă în închiderea mai multor toroane, care, la rândul lor, sunt alcătuite dintr-un mănunchi de fire din oțel din sârmă de oțel. Definirea numerelor de control ale produsului („NCP”), care iau în considerare caracteristicile detaliate ale produsului, pentru a face distincție între diferitele tipuri de produse fabricate și vândute de producătorul-exportator pe piața internă a țării în cauză și cele exportate în Comunitate constituie o practică curentă în cadrul anchetelor. |
| --- | --- |

(12)

Pentru o înțelegere adecvată a produsului în cauză și a produsului similar, ar trebui reamintit faptul că procesul de fabricare a CSO-urilor constă în închiderea mai multor toroane, care, la rândul lor, sunt alcătuite dintr-un mănunchi de fire din oțel din sârmă de oțel. Definirea numerelor de control ale produsului („NCP”), care iau în considerare caracteristicile detaliate ale produsului, pentru a face distincție între diferitele tipuri de produse fabricate și vândute de producătorul-exportator pe piața internă a țării în cauză și cele exportate în Comunitate constituie o practică curentă în cadrul anchetelor.

| (13) | Industria comunitară a susținut că, la definirea NCP-urilor propuse pentru calcularea dumpingului, nu au fost luate în considerare două elemente-cheie, și anume tipul inimii cablului și rezistența la tracțiune a componentei sârmă. |
| --- | --- |

(13)

Industria comunitară a susținut că, la definirea NCP-urilor propuse pentru calcularea dumpingului, nu au fost luate în considerare două elemente-cheie, și anume tipul inimii cablului și rezistența la tracțiune a componentei sârmă.

| (14) | Cu toate acestea, în scopul stabilirii unei marje de dumping pentru UML, NCP-urile au fost stabilite în conformitate cu sistemul de codificare a produselor propriu societății, pentru a se asigura că, în cazul produsului vândut pe piața internă, caracteristicile fizice sunt comparabile cu cele ale produselor exportate în Comunitate. |
| --- | --- |

(14)

Cu toate acestea, în scopul stabilirii unei marje de dumping pentru UML, NCP-urile au fost stabilite în conformitate cu sistemul de codificare a produselor propriu societății, pentru a se asigura că, în cazul produsului vândut pe piața internă, caracteristicile fizice sunt comparabile cu cele ale produselor exportate în Comunitate.

| (15) | Ținând seama de cele menționate anterior, nu s-a considerat necesară modificarea NCP-urilor și, prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(15)

Ținând seama de cele menționate anterior, nu s-a considerat necesară modificarea NCP-urilor și, prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (16) | UML a afirmat că tipurile de produse foarte asemănătoare ar trebui să fie incluse în comparația dintre tipurile exportate și cele vândute pe piața lor internă, ținând seama de presupusele diferențe minime în diametrul cablului, cum ar fi aranjarea sârmelor în toroane, numărul de toroane în combinațiile de toron/sârmă, sau caracteristicile sârmei, cum ar fi sârma galvanizată, spre deosebire de sârma negalvanizată. |
| --- | --- |

(16)

UML a afirmat că tipurile de produse foarte asemănătoare ar trebui să fie incluse în comparația dintre tipurile exportate și cele vândute pe piața lor internă, ținând seama de presupusele diferențe minime în diametrul cablului, cum ar fi aranjarea sârmelor în toroane, numărul de toroane în combinațiile de toron/sârmă, sau caracteristicile sârmei, cum ar fi sârma galvanizată, spre deosebire de sârma negalvanizată.

| (17) | S-a considerat totuși că ancheta de reexaminare a pretinselor circumstanțe modificate ar trebui desfășurată, pe cât posibil, prin urmărirea acelorași parametri utilizați în anchetele anterioare. În plus, examinarea cererii a arătat că posibilul impact asupra constatărilor anchetei ar fi fost nesemnificativ. Prin urmare, această cerere a fost respinsă. |
| --- | --- |

(17)

S-a considerat totuși că ancheta de reexaminare a pretinselor circumstanțe modificate ar trebui desfășurată, pe cât posibil, prin urmărirea acelorași parametri utilizați în anchetele anterioare. În plus, examinarea cererii a arătat că posibilul impact asupra constatărilor anchetei ar fi fost nesemnificativ. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.

C.   DUMPING

1.   Valoarea normală

| (18) | Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar al UML sunt reprezentative în raport cu volumul său total de vânzări de produse la exportul către Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne sunt considerate reprezentative în cazul în care volumul total de vânzări efectuate pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total de vânzări corespunzătoare la exportul către Comunitate. S-a constatat că volumul vânzărilor UML pe piața internă era reprezentativ. |
| --- | --- |

(18)

Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar al UML sunt reprezentative în raport cu volumul său total de vânzări de produse la exportul către Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne sunt considerate reprezentative în cazul în care volumul total de vânzări efectuate pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total de vânzări corespunzătoare la exportul către Comunitate. S-a constatat că volumul vânzărilor UML pe piața internă era reprezentativ.

| (19) | Ulterior, s-au identificat acele tipuri de produs în cauză vândute pe piața internă de către UML, care sunt identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export în Comunitate. |
| --- | --- |

(19)

Ulterior, s-au identificat acele tipuri de produs în cauză vândute pe piața internă de către UML, care sunt identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export în Comunitate.

| (20) | Pentru fiecare tip de produs vândut de UML pe piața internă și găsit a fi direct comparabil cu tipurile vândute la export către Comunitate, s-a stabilit dacă volumul vânzărilor interne a fost reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

Pentru fiecare tip de produs vândut de UML pe piața internă și găsit a fi direct comparabil cu tipurile vândute la export către Comunitate, s-a stabilit dacă volumul vânzărilor interne a fost reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (21) | S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip puteau fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă a fiecărui tip exportat din produsul în cauză pe durata PAR. |
| --- | --- |

(21)

S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip puteau fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă a fiecărui tip exportat din produsul în cauză pe durata PAR.

| (22) | Pentru acele tipuri de produs la care mai mult de 80 %, în volum, din vânzările pe piața internă nu au fost efectuate la un preț mai mic decât costurile unitare, și anume atunci când prețul mediu de vânzare al tipului de produs în cauză a fost egal cu sau mai mare decât costul mediu de producție pentru tipul de produs în cauză, valoarea normală a fost calculată ca fiind prețul mediu al tuturor vânzărilor interne pentru tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile. |
| --- | --- |

(22)

Pentru acele tipuri de produs la care mai mult de 80 %, în volum, din vânzările pe piața internă nu au fost efectuate la un preț mai mic decât costurile unitare, și anume atunci când prețul mediu de vânzare al tipului de produs în cauză a fost egal cu sau mai mare decât costul mediu de producție pentru tipul de produs în cauză, valoarea normală a fost calculată ca fiind prețul mediu al tuturor vânzărilor interne pentru tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

| (23) | Pentru acele tipuri de produse pentru care nu mai mult de 80 % din volumul vânzărilor pe piața internă nu se situau sub costurile unitare, valoarea normală a fost calculată ca preț de vânzare mediu ponderat al acelor tranzacții care au fost făcute la sau peste costurile unitare ale tipului în cauză. |
| --- | --- |

(23)

Pentru acele tipuri de produse pentru care nu mai mult de 80 % din volumul vânzărilor pe piața internă nu se situau sub costurile unitare, valoarea normală a fost calculată ca preț de vânzare mediu ponderat al acelor tranzacții care au fost făcute la sau peste costurile unitare ale tipului în cauză.

| (24) | În cazurile în care toate tranzacțiile unui anumit tip de produs au fost efectuate în pierdere pe piața internă, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, și anume pe baza costului de fabricație a tipului în cauză, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (SG&A) și o marjă de profit rezonabilă. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul au fost stabilite pe baza costurilor medii de vânzare, a cheltuielilor medii administrative și a altor costuri generale, precum și a profitului obținut din vânzările produsului similar de UML practicate în cursul operațiunilor comerciale normale. |
| --- | --- |

(24)

În cazurile în care toate tranzacțiile unui anumit tip de produs au fost efectuate în pierdere pe piața internă, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, și anume pe baza costului de fabricație a tipului în cauză, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (SG&A) și o marjă de profit rezonabilă. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul au fost stabilite pe baza costurilor medii de vânzare, a cheltuielilor medii administrative și a altor costuri generale, precum și a profitului obținut din vânzările produsului similar de UML practicate în cursul operațiunilor comerciale normale.

2.   Prețul de export

| (25) | În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din cadrul Comunității, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(25)

În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din cadrul Comunității, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

| (26) | În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator sau un comerciant asociat, prețul de export luat în considerare a fost prețul de revânzare al respectivului importator sau comerciant asociat către clienți independenți din Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profiturile realizate în Comunitate de către importatorul asociat pe durata PAR. S-au efectuat ajustări privind cheltuielile de transport intern și maritim, cheltuielile de asigurare, de manipulare, de ambalare, costurile creditelor și taxele de import, care au fost integral deduse din prețul de revânzare pentru a se ajunge la prețul franco fabrică. |
| --- | --- |

(26)

În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator sau un comerciant asociat, prețul de export luat în considerare a fost prețul de revânzare al respectivului importator sau comerciant asociat către clienți independenți din Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profiturile realizate în Comunitate de către importatorul asociat pe durata PAR. S-au efectuat ajustări privind cheltuielile de transport intern și maritim, cheltuielile de asigurare, de manipulare, de ambalare, costurile creditelor și taxele de import, care au fost integral deduse din prețul de revânzare pentru a se ajunge la prețul franco fabrică.

3.   Comparația

| (27) | Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală medie și prețul mediu de export au fost comparate la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul de a asigura o comparație echitabilă, s-au efectuat ajustări pentru cheltuielile de transport intern și pe ocean, cheltuielile de asigurare, de manipulare și ambalare și cheltuielile cu creditele care au fost integral deduse din prețul de export în scopul de a ajunge la nivelul franco fabrică. |
| --- | --- |

(27)

Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală medie și prețul mediu de export au fost comparate la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul de a asigura o comparație echitabilă, s-au efectuat ajustări pentru cheltuielile de transport intern și pe ocean, cheltuielile de asigurare, de manipulare și ambalare și cheltuielile cu creditele care au fost integral deduse din prețul de export în scopul de a ajunge la nivelul franco fabrică.

| (28) | În ceea ce privește vânzările la export către societățile afiliate, UML a prezentat o cerere de ajustare în ceea ce privește nivelul comercial între vânzările interne către angrosiști și vânzările la export către societățile afiliate ale UML pe motivul că, în ambele cazuri, a existat o relație de lucru pe termen lung. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește vânzările la export către societățile afiliate, UML a prezentat o cerere de ajustare în ceea ce privește nivelul comercial între vânzările interne către angrosiști și vânzările la export către societățile afiliate ale UML pe motivul că, în ambele cazuri, a existat o relație de lucru pe termen lung.

| (29) | Ancheta a constatat, totuși, că, în cazul revânzării, importatorii asociați reprezintă doar un intermediar între UML și clienții independenți din Comunitate. Prin urmare, comparația între vânzările interne către comercianți și utilizatori finali și revânzarea la export către aceeași categorie de clienți din Comunitate nu este afectată de nivelul comercial al părților intermediare. În consecință, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(29)

Ancheta a constatat, totuși, că, în cazul revânzării, importatorii asociați reprezintă doar un intermediar între UML și clienții independenți din Comunitate. Prin urmare, comparația între vânzările interne către comercianți și utilizatori finali și revânzarea la export către aceeași categorie de clienți din Comunitate nu este afectată de nivelul comercial al părților intermediare. În consecință, argumentul a fost respins.

| (30) | UML a prezentat altă cerere de ajustare privind evoluția negativă a cursurilor de schimb ale euro, dolarului american și lirei sterline în comparație cu rupia indiană pe durata PAR. Această cerere a fost respinsă deoarece această modificare nu a fost considerată a fi de durată și, de asemenea, deoarece, pe lângă vânzările directe către clienți independenți din Comunitate în euro, ajustarea solicitată viza prețuri de transfer către societăți asociate. |
| --- | --- |

(30)

UML a prezentat altă cerere de ajustare privind evoluția negativă a cursurilor de schimb ale euro, dolarului american și lirei sterline în comparație cu rupia indiană pe durata PAR. Această cerere a fost respinsă deoarece această modificare nu a fost considerată a fi de durată și, de asemenea, deoarece, pe lângă vânzările directe către clienți independenți din Comunitate în euro, ajustarea solicitată viza prețuri de transfer către societăți asociate.

4.   Marja de dumping

| (31) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, s-a calculat o marjă de dumping prin compararea mediei ponderate a valorii normale cu media ponderată a prețului de export. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, s-a calculat o marjă de dumping prin compararea mediei ponderate a valorii normale cu media ponderată a prețului de export.

| (32) | În condițiile descrise mai sus, media ponderată a valorii normale în funcție de tip a fost comparată cu media ponderată a prețului de export pentru tipul corespunzător de produs în cauză la același nivel comercial. |
| --- | --- |

(32)

În condițiile descrise mai sus, media ponderată a valorii normale în funcție de tip a fost comparată cu media ponderată a prețului de export pentru tipul corespunzător de produs în cauză la același nivel comercial.

| (33) | Exprimată ca procent al prețului net, franco frontieră comunitară, înainte de plata taxei, marja de dumping stabilită pentru vânzările directe către societăți independente din Comunitate pe durata PAR a fost de 2,6 %, în timp ce marja de dumping determinată pentru vânzările prin intermediul societăților afiliate a fost de – 3,9 %, conducând la o marjă de dumping globală negativă de – 2,8 %. |
| --- | --- |

(33)

Exprimată ca procent al prețului net, franco frontieră comunitară, înainte de plata taxei, marja de dumping stabilită pentru vânzările directe către societăți independente din Comunitate pe durata PAR a fost de 2,6 %, în timp ce marja de dumping determinată pentru vânzările prin intermediul societăților afiliate a fost de – 3,9 %, conducând la o marjă de dumping globală negativă de – 2,8 %.

D.   CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR

| (34) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate constatate pot fi considerate în mod rezonabil durabile. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate constatate pot fi considerate în mod rezonabil durabile.

| (35) | Ancheta a arătat că, după ancheta la expirarea măsurilor, UML și-a restructurat în mod semnificativ și, în special, și-a diversificat producția, lărgindu-și rețeaua internațională de vânzări. Cu toate acestea, acest lucru nu a avut niciun impact negativ deosebit asupra anchetei, dat fiind că sistemul de înregistrare al grupului, de la producție la vânzare, permite o trasabilitate completă. |
| --- | --- |

(35)

Ancheta a arătat că, după ancheta la expirarea măsurilor, UML și-a restructurat în mod semnificativ și, în special, și-a diversificat producția, lărgindu-și rețeaua internațională de vânzări. Cu toate acestea, acest lucru nu a avut niciun impact negativ deosebit asupra anchetei, dat fiind că sistemul de înregistrare al grupului, de la producție la vânzare, permite o trasabilitate completă.

| (36) | Industria comunitară a afirmat că UML a exportat în Comunitate cabluri din oțel și toroane originare din India prin intermediul producătorilor săi afiliați din Regatul Unit și Emiratele Arabe Unite, modificând astfel originea cablurilor din oțel vândute pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(36)

Industria comunitară a afirmat că UML a exportat în Comunitate cabluri din oțel și toroane originare din India prin intermediul producătorilor săi afiliați din Regatul Unit și Emiratele Arabe Unite, modificând astfel originea cablurilor din oțel vândute pe piața comunitară.

| (37) | Ținând seama de afirmația de mai sus și pentru a avea o imagine completă, au fost examinate, de asemenea, diversele tranzacții ale grupului, precum și transformarea toroanelor în cabluri din oțel de către producătorii afiliați din Regatul Unit și Emiratele Arabe Unite. S-a constatat că aceste tranzacții nu afectează concluziile prezentei anchete de reexaminare. |
| --- | --- |

(37)

Ținând seama de afirmația de mai sus și pentru a avea o imagine completă, au fost examinate, de asemenea, diversele tranzacții ale grupului, precum și transformarea toroanelor în cabluri din oțel de către producătorii afiliați din Regatul Unit și Emiratele Arabe Unite. S-a constatat că aceste tranzacții nu afectează concluziile prezentei anchete de reexaminare.

| (38) | În ceea ce-l privește pe producătorul afiliat din EAU, s-a constatat că acesta nu a exportat în Comunitate cabluri de oțel achiziționate de la UML din India pe durata PAR. Au fost verificate toate tranzacțiile de vânzare ale acestuia și s-a constatat că aveau ca destinație clienți din restul lumii. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce-l privește pe producătorul afiliat din EAU, s-a constatat că acesta nu a exportat în Comunitate cabluri de oțel achiziționate de la UML din India pe durata PAR. Au fost verificate toate tranzacțiile de vânzare ale acestuia și s-a constatat că aveau ca destinație clienți din restul lumii.

| (39) | În ceea ce privește transformarea toroanelor în cabluri din oțel, s-a constatat că această transformare era importantă în cazul celor doi producători afiliați. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește transformarea toroanelor în cabluri din oțel, s-a constatat că această transformare era importantă în cazul celor doi producători afiliați.

| (40) | După cum s-a menționat anterior la considerentul 35, grupul Usha Martin și-a restructurat și diversificat producția. Acesta produce cabluri din oțel nu numai în India, dar și în celelalte instalații de producție pe care le deține la nivel mondial. Grupul continuă să facă investiții în productivitate și dezvoltare în India, dar, în același timp, devine un actor mondial cu o pondere crescândă, investind în toate regiunile lumii, inclusiv în Comunitate. |
| --- | --- |

(40)

După cum s-a menționat anterior la considerentul 35, grupul Usha Martin și-a restructurat și diversificat producția. Acesta produce cabluri din oțel nu numai în India, dar și în celelalte instalații de producție pe care le deține la nivel mondial. Grupul continuă să facă investiții în productivitate și dezvoltare în India, dar, în același timp, devine un actor mondial cu o pondere crescândă, investind în toate regiunile lumii, inclusiv în Comunitate.

| (41) | De asemenea, conform Eurostat, trebuie remarcat faptul că, în medie, prețul de import al cablurilor din sârmă de oțel din India către Comunitate a arătat o tendință ascendentă începând cu 2004. Într-adevăr, creșterea prețurilor medii de import din India s-a accentuat mai mult decât creșterea prețurilor medii de import la nivel mondial. |
| --- | --- |

(41)

De asemenea, conform Eurostat, trebuie remarcat faptul că, în medie, prețul de import al cablurilor din sârmă de oțel din India către Comunitate a arătat o tendință ascendentă începând cu 2004. Într-adevăr, creșterea prețurilor medii de import din India s-a accentuat mai mult decât creșterea prețurilor medii de import la nivel mondial.

| (42) | Ținând seama de cele menționate anterior, se preconizează că nu va exista o creștere a importurilor de cabluri din sârmă de oțel și nicio reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping în Comunitate a cablurilor din oțel de origine indiană, ca urmare a abrogării taxei antidumping în vigoare privind UML. |
| --- | --- |

(42)

Ținând seama de cele menționate anterior, se preconizează că nu va exista o creștere a importurilor de cabluri din sârmă de oțel și nicio reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping în Comunitate a cablurilor din oțel de origine indiană, ca urmare a abrogării taxei antidumping în vigoare privind UML.

| (43) | Prin urmare, se consideră că este improbabil ca circumstanțele care au condus la inițierea prezentei reexaminări să se modifice, în viitorul previzibil, într-un mod care să afecteze constatările acestei reexaminări. Prin urmare, se consideră că modificările au un caracter durabil. |
| --- | --- |

(43)

Prin urmare, se consideră că este improbabil ca circumstanțele care au condus la inițierea prezentei reexaminări să se modifice, în viitorul previzibil, într-un mod care să afecteze constatările acestei reexaminări. Prin urmare, se consideră că modificările au un caracter durabil.

E.   MĂSURI ANTIDUMPING

| (44) | Rezultă din cele menționate anterior că, în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază și ca urmare a concluziilor anchetei, adică, absența dumpingului pe durata PAR și absența oricăror indicii ale riscului de reapariție a dumpingului în viitor, măsurile antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare din India ar trebui abrogate în ceea ce privește UML. |
| --- | --- |

(44)

Rezultă din cele menționate anterior că, în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază și ca urmare a concluziilor anchetei, adică, absența dumpingului pe durata PAR și absența oricăror indicii ale riscului de reapariție a dumpingului în viitor, măsurile antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare din India ar trebui abrogate în ceea ce privește UML.

| (45) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea abrogării taxei antidumping în vigoare la importurile de cabluri din oțel originare din India în ceea ce privește UML și au avut posibilitatea de a formula observații. |
| --- | --- |

(45)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea abrogării taxei antidumping în vigoare la importurile de cabluri din oțel originare din India în ceea ce privește UML și au avut posibilitatea de a formula observații.

| (46) | Părțile interesate și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Cu toate acestea, observațiile nu au fost în măsură să schimbe concluziile de mai sus, |
| --- | --- |

(46)

Părțile interesate și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Cu toate acestea, observațiile nu au fost în măsură să schimbe concluziile de mai sus,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 se modifică după cum urmează, în ceea ce privește Usha Martin Limited:

| Țara | Societatea | Nivelul taxei (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited |
| 2A, Shakespeare Sarani Kolkata |
| 700 071, West Bengal, India |

Țara

Societatea

Nivelul taxei (%)

Codul adițional TARIC

India

Usha Martin Limited

2A, Shakespeare Sarani Kolkata

700 071, West Bengal, India

0

8613

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 6 aprilie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

J. POSPÍŠIL

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO L 217, 17.8.1999, p. 1.

2

(3)  JO L 217, 17.8.1999, p. 63.

3

(4)  JO L 299, 16.11.2005, p. 1.

4

(5)  JO L 22, 26.1.2006, p. 1.

5

(6)  JO L 22, 26.1.2006, p. 54.

6

(7)  JO C 4, 9.1.2008, p. 22.

7

---

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/10

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 284/2009 AL CONSILIULUI

din 7 aprilie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune, în ceea ce privește anumite dispoziții privind gestiunea financiară

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 161 paragraful al treilea,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul conform al Parlamentului European,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,

întrucât:

| (1) | Criza fără precedent care afectează piețele financiare internaționale a adus cu sine provocări majore pentru Comunitate, care necesită o reacție rapidă pentru a contracara efectele acesteia asupra economiei în ansamblul său și, îndeosebi, pentru a susține investițiile, astfel încât să fie promovate creșterea economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Criza fără precedent care afectează piețele financiare internaționale a adus cu sine provocări majore pentru Comunitate, care necesită o reacție rapidă pentru a contracara efectele acesteia asupra economiei în ansamblul său și, îndeosebi, pentru a susține investițiile, astfel încât să fie promovate creșterea economică și ocuparea forței de muncă.

| (2) | Cadrul de reglementare pentru perioada de programare 2007-2013 a fost adoptat cu scopul de a continua simplificarea programării și a gestionării Fondului European de Dezvoltare Regională, a Fondului Social European și a Fondului de coeziune, eficacitatea acestora și subsidiaritatea în ceea ce privește punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

(2)

Cadrul de reglementare pentru perioada de programare 2007-2013 a fost adoptat cu scopul de a continua simplificarea programării și a gestionării Fondului European de Dezvoltare Regională, a Fondului Social European și a Fondului de coeziune, eficacitatea acestora și subsidiaritatea în ceea ce privește punerea lor în aplicare.

| (3) | Este necesară adaptarea anumitor dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1) pentru facilitarea mobilizării resurselor financiare comunitare la demararea programelor operaționale, precum și a proiectelor subvenționate în cadrul acestor programe, astfel încât să se accelereze punerea în aplicare și impactul acestor investiții asupra economiei. |
| --- | --- |

(3)

Este necesară adaptarea anumitor dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1) pentru facilitarea mobilizării resurselor financiare comunitare la demararea programelor operaționale, precum și a proiectelor subvenționate în cadrul acestor programe, astfel încât să se accelereze punerea în aplicare și impactul acestor investiții asupra economiei.

| (4) | Este necesar să se consolideze posibilitatea Băncii Europene de Investiții (BEI) și a Fondului European de Investiții (FEI) de a furniza asistență statelor membre la pregătirea și la punerea în aplicare a programelor operaționale. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se consolideze posibilitatea Băncii Europene de Investiții (BEI) și a Fondului European de Investiții (FEI) de a furniza asistență statelor membre la pregătirea și la punerea în aplicare a programelor operaționale.

| (5) | Având în vedere statutul pe care îl dețin BEI și FEI ca entități financiare recunoscute prin tratat, atunci când se organizează operațiuni de inginerie financiară în care acestea sunt implicate ca fonduri de participare, ar trebui să existe posibilitatea de a li se atribui în mod direct un contract. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere statutul pe care îl dețin BEI și FEI ca entități financiare recunoscute prin tratat, atunci când se organizează operațiuni de inginerie financiară în care acestea sunt implicate ca fonduri de participare, ar trebui să existe posibilitatea de a li se atribui în mod direct un contract.

| (6) | Pentru a facilita utilizarea instrumentelor de inginerie financiară, în special în sectorul dezvoltării urbane durabile, este necesar să se prevadă posibilitatea de a considera contribuțiile în natură ca fiind cheltuieli eligibile la constituirea de, sau la contribuția la fonduri. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a facilita utilizarea instrumentelor de inginerie financiară, în special în sectorul dezvoltării urbane durabile, este necesar să se prevadă posibilitatea de a considera contribuțiile în natură ca fiind cheltuieli eligibile la constituirea de, sau la contribuția la fonduri.

| (7) | Pentru a sprijini întreprinderile și, în special, întreprinderile mici și mijlocii, condițiile privind plata avansurilor în cadrul ajutoarelor de stat acordate în conformitate cu articolul 87 din tratat ar trebui, de asemenea, să devină mai flexibile. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a sprijini întreprinderile și, în special, întreprinderile mici și mijlocii, condițiile privind plata avansurilor în cadrul ajutoarelor de stat acordate în conformitate cu articolul 87 din tratat ar trebui, de asemenea, să devină mai flexibile.

| (8) | Pentru a accelera punerea în aplicare a proiectelor majore, este necesar să se permită includerea în declarațiile de cheltuieli a cheltuielilor care se referă la proiecte majore care nu au fost încă adoptate de Comisie. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a accelera punerea în aplicare a proiectelor majore, este necesar să se permită includerea în declarațiile de cheltuieli a cheltuielilor care se referă la proiecte majore care nu au fost încă adoptate de Comisie.

| (9) | Pentru a susține resursele financiare ale statelor membre, facilitând astfel demararea rapidă a programelor operaționale într-un context de criză, este necesară modificarea dispozițiilor privind prefinanțarea. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a susține resursele financiare ale statelor membre, facilitând astfel demararea rapidă a programelor operaționale într-un context de criză, este necesară modificarea dispozițiilor privind prefinanțarea.

| (10) | Plata unui acont la începutul programelor operaționale ar trebui să permită un flux de lichidități regulat și să faciliteze plățile către beneficiari pe perioada punerii în aplicare a programului. Din acest motiv, ar trebui adoptate dispoziții privind astfel de aconturi pentru fondurile structurale: 7,5 % (pentru statele membre ale Uniunii Europene astfel cum era constituită înainte de 1 mai 2004) și 9 % (pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior), pentru a accelera punerea în aplicare a programelor operaționale. |
| --- | --- |

(10)

Plata unui acont la începutul programelor operaționale ar trebui să permită un flux de lichidități regulat și să faciliteze plățile către beneficiari pe perioada punerii în aplicare a programului. Din acest motiv, ar trebui adoptate dispoziții privind astfel de aconturi pentru fondurile structurale: 7,5 % (pentru statele membre ale Uniunii Europene astfel cum era constituită înainte de 1 mai 2004) și 9 % (pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior), pentru a accelera punerea în aplicare a programelor operaționale.

| (11) | În virtutea principiilor de egalitate de tratament și de securitate juridică, modificările privind articolul 56 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (1) ar trebui să se aplice pe durata întregii perioade de programare 2007-2013. Aplicarea retroactivă este, prin urmare, necesară, de la data de 1 august 2006, dată la care Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 a intrat în vigoare. Deoarece criza fără precedent care afectează piețele financiare internaționale necesită o reacție rapidă, pentru a contracara efectele acesteia asupra economiei în ansamblul său, alte modificări ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(11)

În virtutea principiilor de egalitate de tratament și de securitate juridică, modificările privind articolul 56 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (1) ar trebui să se aplice pe durata întregii perioade de programare 2007-2013. Aplicarea retroactivă este, prin urmare, necesară, de la data de 1 august 2006, dată la care Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 a intrat în vigoare. Deoarece criza fără precedent care afectează piețele financiare internaționale necesită o reacție rapidă, pentru a contracara efectele acesteia asupra economiei în ansamblul său, alte modificări ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (12) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 ar trebui modificat, |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 ar trebui modificat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 44, paragraful al doilea se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | în cazul în care acordul nu este un contract public de servicii în sensul legislației aplicabile în materie de achiziții publice, acordarea unei subvenții, definită în acest sens ca fiind o contribuție financiară directă sub formă de donație către o instituție financiară fără cerere de oferte, în cazul în care acest lucru se realizează în conformitate cu un act cu putere de lege național compatibil cu tratatul.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

La articolul 44, paragraful al doilea se modifică după cum urmează:

(a)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

în cazul în care acordul nu este un contract public de servicii în sensul legislației aplicabile în materie de achiziții publice, acordarea unei subvenții, definită în acest sens ca fiind o contribuție financiară directă sub formă de donație către o instituție financiară fără cerere de oferte, în cazul în care acest lucru se realizează în conformitate cu un act cu putere de lege național compatibil cu tratatul.”;

| (b) | se adaugă litera (c) cu următorul conținut:






  „(c) | atribuirea directă a unui contract către BEI sau FEI.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă litera (c) cu următorul conținut:

„(c)

atribuirea directă a unui contract către BEI sau FEI.”;

| 2. | La articolul 46 alineatul (1) se adaugă al doilea paragraf, după cum urmează:
  „La cererea statelor membre, BEI sau FEI pot participa la acțiunile de asistență tehnică menționate la primul paragraf.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 46 alineatul (1) se adaugă al doilea paragraf, după cum urmează:

„La cererea statelor membre, BEI sau FEI pot participa la acțiunile de asistență tehnică menționate la primul paragraf.”

| 3. | Articolul 56 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Prin derogare de la alineatul (1), contribuțiile în natură, costurile de amortizare și cheltuielile generale de administrare pot fi tratate ca și cheltuieli efectuate de beneficiari pentru punerea în aplicare a operațiunilor, în condițiile stabilite la paragraful al treilea din prezentul alineat.
  Prin derogare de la alineatul (1), contribuțiile în natură, în ceea ce privește instrumentele de inginerie financiară, astfel cum sunt definite la articolul 78 alineatul (6) primul paragraf, pot fi considerate cheltuieli plătite la constituirea fondurilor sau a fondurilor de participare sau pentru contribuția la acestea, în condițiile stabilite la paragraful al treilea din prezentul alineat.
  Cheltuielile menționate la primul și la al doilea paragraf trebuie să respecte următoarele condiții:






  (a) | normele de eligibilitate stabilite în temeiul alineatului (4) prevăd eligibilitatea unor astfel de cheltuieli; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 56 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Prin derogare de la alineatul (1), contribuțiile în natură, costurile de amortizare și cheltuielile generale de administrare pot fi tratate ca și cheltuieli efectuate de beneficiari pentru punerea în aplicare a operațiunilor, în condițiile stabilite la paragraful al treilea din prezentul alineat.

Prin derogare de la alineatul (1), contribuțiile în natură, în ceea ce privește instrumentele de inginerie financiară, astfel cum sunt definite la articolul 78 alineatul (6) primul paragraf, pot fi considerate cheltuieli plătite la constituirea fondurilor sau a fondurilor de participare sau pentru contribuția la acestea, în condițiile stabilite la paragraful al treilea din prezentul alineat.

Cheltuielile menționate la primul și la al doilea paragraf trebuie să respecte următoarele condiții:

(a)

normele de eligibilitate stabilite în temeiul alineatului (4) prevăd eligibilitatea unor astfel de cheltuieli;

| (b) | valoarea cheltuielilor este dovedită corespunzător prin documente justificative cu valoare probatorie echivalentă facturilor, fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute în regulamentele specifice; |
| --- | --- |

(b)

valoarea cheltuielilor este dovedită corespunzător prin documente justificative cu valoare probatorie echivalentă facturilor, fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute în regulamentele specifice;

| (c) | în cazul unor contribuții în natură, cofinanțarea din fonduri nu depășește totalul cheltuielilor eligibile excluzând valoarea contribuțiilor respective.” |
| --- | --- |

(c)

în cazul unor contribuții în natură, cofinanțarea din fonduri nu depășește totalul cheltuielilor eligibile excluzând valoarea contribuțiilor respective.”

| 4. | Articolul 78 se modifică după cum urmează:






  (a) | la articolul 78 alineatul (1) primul paragraf, ultima frază se înlocuiește cu următorul text:
  „Cheltuielile plătite de beneficiari se justifică prin facturi achitate sau documente contabile cu valoare probativă echivalentă, cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrarii în regulamentele specifice pentru fiecare fond.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 78 se modifică după cum urmează:

(a)

la articolul 78 alineatul (1) primul paragraf, ultima frază se înlocuiește cu următorul text:

„Cheltuielile plătite de beneficiari se justifică prin facturi achitate sau documente contabile cu valoare probativă echivalentă, cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrarii în regulamentele specifice pentru fiecare fond.”;

| (b) | la articolul 78 alineatul (2), litera (b) se elimină; |
| --- | --- |

(b)

la articolul 78 alineatul (2), litera (b) se elimină;

| (c) | articolul 78 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   În cazul în care, în aplicarea articolului 41 alineatul (3), Comisia refuză să contribuie financiar la un proiect major, declarația de cheltuieli ulterioară adoptării deciziei Comisiei trebuie să fie rectificată în consecință.” |
| --- | --- |

(c)

articolul 78 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   În cazul în care, în aplicarea articolului 41 alineatul (3), Comisia refuză să contribuie financiar la un proiect major, declarația de cheltuieli ulterioară adoptării deciziei Comisiei trebuie să fie rectificată în consecință.”

| 5. | La articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf, literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(a) | pentru statele membre ale Uniunii Europene, astfel cum era constituită înainte de 1 mai 2004: în 2007, 2 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional și în 2009, 2,5 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional; |
| --- | --- | --- |

5.

La articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf, literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text:

„(a)

pentru statele membre ale Uniunii Europene, astfel cum era constituită înainte de 1 mai 2004: în 2007, 2 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional și în 2009, 2,5 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional;

| (b) | pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior: în 2007, 2 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional și în 2009, 4 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional; |
| --- | --- |

(b)

pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior: în 2007, 2 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional și în 2009, 4 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional;

| (c) | în cazul în care programul operațional intră sub incidența obiectivului de cooperare teritorială europeană și cel puțin unul dintre participanți este un stat membru care a aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior: în 2007, 2 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional și în 2009, 4 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional.” |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care programul operațional intră sub incidența obiectivului de cooperare teritorială europeană și cel puțin unul dintre participanți este un stat membru care a aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior: în 2007, 2 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional și în 2009, 4 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Cu toate acestea, articolul 1 alineatul (3) și articolul 1 alineatul (4) litera (a) se aplică de la 1 august 2006.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 7 aprilie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

1

---

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/13

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 285/2009 AL COMISIEI

din 7 aprilie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 8 aprilie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 50,7 |
| SN | 208,5 |
| TN | 129,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 116,7 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 51,1 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 76,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | CN | 39,7 |
| EG | 43,8 |
| IL | 63,4 |
| MA | 46,5 |
| TN | 48,1 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 55,9 |
| ZZ | 55,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 110,7 |
| CL | 89,3 |
| CN | 75,2 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 113,4 |
| US | 122,1 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 78,9 |
| CL | 102,0 |
| CN | 59,2 |
| UY | 52,8 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

JO

88,9

MA

50,7

SN

208,5

TN

129,8

TR

105,8

ZZ

116,7

0707 00 05

JO

155,5

MA

51,1

TR

136,5

ZZ

114,4

0709 90 70

MA

64,2

TR

88,8

ZZ

76,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

CN

39,7

EG

43,8

IL

63,4

MA

46,5

TN

48,1

TR

76,6

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

55,9

ZZ

55,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

110,7

CL

89,3

CN

75,2

MK

24,7

NZ

113,4

US

122,1

UY

71,7

ZA

78,7

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

78,9

CL

102,0

CN

59,2

UY

52,8

ZA

95,9

ZZ

77,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/15

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 286/2009 AL COMISIEI

din 7 aprilie 2009

de înregistrare a unor denumiri în registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Melva de Andalucía (IGP), Caballa de Andalucía (IGP), Ovos Moles de Aveiro (IGP), Castagna di Vallerano (DOP)]

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 și în aplicarea articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererile de înregistrare a denumirilor „Melva de Andalucía” și „Caballa de Andalucía” depuse de Spania, cererea de înregistrare a denumirii „Ovos Moles de Aveiro” depusă de Portugalia și cererea de înregistrare a denumirii „Castagna di Vallerano” depusă de Italia au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 și în aplicarea articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererile de înregistrare a denumirilor „Melva de Andalucía” și „Caballa de Andalucía” depuse de Spania, cererea de înregistrare a denumirii „Ovos Moles de Aveiro” depusă de Portugalia și cererea de înregistrare a denumirii „Castagna di Vallerano” depusă de Italia au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, aceste denumiri trebuie, prin urmare, înregistrate, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, aceste denumiri trebuie, prin urmare, înregistrate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirile care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 177, 12.7.2008, p. 18 (Melva de Andalucía), JO C 177, 12.7.2008, p. 21 (Caballa de Andalucía), JO C 184, 22.7.2008, p. 42 (Ovos Moles de Aveiro), JO C 190, 29.7.2008, p. 7 (Castagna di Vallerano).

2

---

ANEXĂ

| 1. | Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

  Clasa 1.6.   Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

  ITALIA
  Castagna di Vallerano (DOP)

  Clasa 1.7.   Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

  SPANIA
  Melva de Andalucía (IGP)
  Caballa de Andalucía (IGP) |
| --- | --- |

1.

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.6.   Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

ITALIA

Castagna di Vallerano (DOP)

Clasa 1.7.   Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

SPANIA

Melva de Andalucía (IGP)

Caballa de Andalucía (IGP)

| 2. | Produsele alimentare enumerate în anexa I la regulament:

  Clasa 2.4.   Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

  PORTUGALIA
  Ovos Moles de Aveiro (IGP) |
| --- | --- |

2.

Produsele alimentare enumerate în anexa I la regulament:

Clasa 2.4.   Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

PORTUGALIA

Ovos Moles de Aveiro (IGP)

---

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/17

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 287/2009 AL COMISIEI

din 7 aprilie 2009

privind impunerea unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite folii de aluminiu originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Inițierea

| (1) | La 28 mai 2008, Comisia a primit o plângere privind foliile de aluminiu originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză (RPC), înaintată în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază de către Eurométaux (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 %, din totalul producției comunitare de folii de aluminiu. |
| --- | --- |

(1)

La 28 mai 2008, Comisia a primit o plângere privind foliile de aluminiu originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză (RPC), înaintată în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază de către Eurométaux (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 %, din totalul producției comunitare de folii de aluminiu.

| (2) | Această plângere conținea probe ale dumpingului și prejudiciului important rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Această plângere conținea probe ale dumpingului și prejudiciului important rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

| (3) | La 12 iulie 2008, procedura a fost inițiată prin publicarea unui aviz de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2008, procedura a fost inițiată prin publicarea unui aviz de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

2.   Părțile vizate de procedură

| (4) | Comisia a informat în mod oficial producătorii comunitari reclamanți, producătorii-exportatori din Armenia, Brazilia și RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanți ai Armeniei, Braziliei și RPC despre inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a informat în mod oficial producătorii comunitari reclamanți, producătorii-exportatori din Armenia, Brazilia și RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanți ai Armeniei, Braziliei și RPC despre inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere.

| (5) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din Armenia și RPC, în cazul în care doresc, să înainteze o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau a tratamentului individual (TI), Comisia a trimis formulare de cerere producătorului-exportator armean și producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi vizați, autorităților armene și chineze, precum și altor producători-exportatori chinezi care s-au făcut cunoscuți până la termenele limită fixate în avizul de inițiere. Producătorul-exportator armean și șase producători-exportatori chinezi, împreună cu societățile de vânzări afiliate lor, atunci când a fost cazul, au solicitat TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI dacă ancheta stabilește că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din Armenia și RPC, în cazul în care doresc, să înainteze o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau a tratamentului individual (TI), Comisia a trimis formulare de cerere producătorului-exportator armean și producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi vizați, autorităților armene și chineze, precum și altor producători-exportatori chinezi care s-au făcut cunoscuți până la termenele limită fixate în avizul de inițiere. Producătorul-exportator armean și șase producători-exportatori chinezi, împreună cu societățile de vânzări afiliate lor, atunci când a fost cazul, au solicitat TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI dacă ancheta stabilește că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP.

| (6) | Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC și de importatori din Comunitate, Comisia a indicat în avizul de inițiere că se pot utiliza în cadrul anchetei metode de eșantionare pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC și de importatori din Comunitate, Comisia a indicat în avizul de inițiere că se pot utiliza în cadrul anchetei metode de eșantionare pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (7) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să determine compoziția eșantionului, toți producătorii-exportatori din RPC și importatorii din Comunitate au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să prezinte, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să determine compoziția eșantionului, toți producătorii-exportatori din RPC și importatorii din Comunitate au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să prezinte, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008.

| (8) | Șase producători-exportatori din RPC au răspuns la exercițiul de eșantionare. Totuși, una dintre societăți a renunțat la continuarea cooperării cu ancheta într-un stadiu timpuriu și, prin urmare, au mai rămas doar cinci producători-exportatori. Prin urmare, nu a mai fost nevoie de eșantionare și toate părțile au fost informate că nu se va mai selecta un eșantion. |
| --- | --- |

(8)

Șase producători-exportatori din RPC au răspuns la exercițiul de eșantionare. Totuși, una dintre societăți a renunțat la continuarea cooperării cu ancheta într-un stadiu timpuriu și, prin urmare, au mai rămas doar cinci producători-exportatori. Prin urmare, nu a mai fost nevoie de eșantionare și toate părțile au fost informate că nu se va mai selecta un eșantion.

| (9) | Opt importatori/utilizatori au răspuns exercițiului de eșantionare. Prin urmare, nu a mai fost nevoie de eșantionare și toate părțile au fost informate că nu se va mai selecta un eșantion. |
| --- | --- |

(9)

Opt importatori/utilizatori au răspuns exercițiului de eșantionare. Prin urmare, nu a mai fost nevoie de eșantionare și toate părțile au fost informate că nu se va mai selecta un eșantion.

| (10) | Au fost trimise chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere. S-au primit răspunsuri de la un producător-exportator din Armenia, cinci din RPC și unul din Brazilia și de la un producător din țara analogă, Turcia. De asemenea, s-au primit răspunsuri complete la chestionare de la șase producători comunitari, iar opt importatori/utilizatori au cooperat prin prezentarea unui răspuns la chestionar. Niciunul dintre utilizatorii finali nu a furnizat Comisiei nicio informație și nici nu s-a făcut cunoscut în decursul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(10)

Au fost trimise chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere. S-au primit răspunsuri de la un producător-exportator din Armenia, cinci din RPC și unul din Brazilia și de la un producător din țara analogă, Turcia. De asemenea, s-au primit răspunsuri complete la chestionare de la șase producători comunitari, iar opt importatori/utilizatori au cooperat prin prezentarea unui răspuns la chestionar. Niciunul dintre utilizatorii finali nu a furnizat Comisiei nicio informație și nici nu s-a făcut cunoscut în decursul prezentei anchete.

| (11) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători comunitari







  — | Alcomet PLC, Shumen, Bulgaria |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători comunitari

—

Alcomet PLC, Shumen, Bulgaria

| — | Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Grecia |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Grecia

| (b) | Producători-exportatori din RPC







  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai și Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători-exportatori din RPC

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai și Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei

| — | North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (denumită în continuare „North China”) |
| --- | --- |

—

North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (denumită în continuare „North China”)

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (denumită în continuare „Shandong”) |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (denumită în continuare „Shandong”)

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu

| (c) | Producător-exportator din Armenia







  — | Societatea mixtă închisă pe acțiuni „Rusal-Armenal”, Erevan (denumită în continuare „Armenal”) și importatorii afiliați din Elveția și Rusia Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited și Rusal Marketing Limited. |
| --- | --- | --- |

(c)

Producător-exportator din Armenia

—

Societatea mixtă închisă pe acțiuni „Rusal-Armenal”, Erevan (denumită în continuare „Armenal”) și importatorii afiliați din Elveția și Rusia Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited și Rusal Marketing Limited.

| (d) | Producător-exportator din Brazilia







  — | Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo |
| --- | --- | --- |

(d)

Producător-exportator din Brazilia

—

Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo

| (e) | Importatori/utilizatori comunitari neafiliați







  — | Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Germania |
| --- | --- | --- |

(e)

Importatori/utilizatori comunitari neafiliați

—

Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Germania

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Germania |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Germania

| — | ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Țările de Jos

| — | Groupe Sphere, Paris, Franța |
| --- | --- |

—

Groupe Sphere, Paris, Franța

| (12) | Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-au efectuat verificări destinate stabilirii valorii normale, pe baza datelor din Turcia, ca țară analogă, la sediul următoarei societăți:






  (f) | Producător din Turcia







  — | Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (în prezent Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-au efectuat verificări destinate stabilirii valorii normale, pe baza datelor din Turcia, ca țară analogă, la sediul următoarei societăți:

(f)

Producător din Turcia

—

Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (în prezent Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.)

3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (13) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(13)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (14) | În avizul de inițiere, produsul în cauză se definește drept folii de aluminiu cu o grosime de minimum 0,008 mm și de maximum 0,018 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu lățimea de maximum 650 mm, originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză declarate în mod normal la codul NC ex 7607 11 10 la momentul inițierii procedurii. |
| --- | --- |

(14)

În avizul de inițiere, produsul în cauză se definește drept folii de aluminiu cu o grosime de minimum 0,008 mm și de maximum 0,018 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu lățimea de maximum 650 mm, originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză declarate în mod normal la codul NC ex 7607 11 10 la momentul inițierii procedurii.

| (15) | Ancheta a arătat că descrierea produsului mai sus menționată include produse diferite și, în mod special, așa numitele rulouri „jumbo” și „de consum”. Diferența între rulourile jumbo și cele de consum o reprezintă în principal greutatea (în mod normal, rulourile jumbo cântăresc cel puțin 150 kg), de unde rezultă necesitatea de a se reînfășura folia de aluminiu pentru a o transforma într-un produs de consum care poate fi utilizat pentru împachetare și în alte aplicații casnice. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a arătat că descrierea produsului mai sus menționată include produse diferite și, în mod special, așa numitele rulouri „jumbo” și „de consum”. Diferența între rulourile jumbo și cele de consum o reprezintă în principal greutatea (în mod normal, rulourile jumbo cântăresc cel puțin 150 kg), de unde rezultă necesitatea de a se reînfășura folia de aluminiu pentru a o transforma într-un produs de consum care poate fi utilizat pentru împachetare și în alte aplicații casnice.

| (16) | Codul NC ex 7607 11 10 menționat în avizul de inițiere a fost împărțit în ianuarie 2009 în două coduri: ex 7607 11 11 (folie de aluminiu cu grosimea sub 0,021 mm în rulouri având fiecare o greutate de maximum 10 kg pentru rulouri de consum) și ex 7607 11 19 (la fel, dar cu o greutate de peste 10 kg pentru rulouri jumbo). Codul NC se referă la greutatea ruloului de folie de aluminiu, sinonim cu bobina de folie de aluminiu din descrierea originală a produsului. Ambele se referă la folia de aluminiu însăși, înfășurată într-o bobină sau într-un rulou, pe un suport. |
| --- | --- |

(16)

Codul NC ex 7607 11 10 menționat în avizul de inițiere a fost împărțit în ianuarie 2009 în două coduri: ex 7607 11 11 (folie de aluminiu cu grosimea sub 0,021 mm în rulouri având fiecare o greutate de maximum 10 kg pentru rulouri de consum) și ex 7607 11 19 (la fel, dar cu o greutate de peste 10 kg pentru rulouri jumbo). Codul NC se referă la greutatea ruloului de folie de aluminiu, sinonim cu bobina de folie de aluminiu din descrierea originală a produsului. Ambele se referă la folia de aluminiu însăși, înfășurată într-o bobină sau într-un rulou, pe un suport.

| (17) | Industria în aval din Comunitate, respectiv „reînfășurătorii”, au susținut că produsul în cauză ar trebui să includă și rulourile de consum deoarece, dacă măsurile se impun numai asupra importurilor de folie de aluminiu cu greutate mai mare de 10 kg, rezultatul ar putea fi o creștere a exporturilor de produse din aval, respectiv folie de aluminiu cu greutate de maximum 10 kg. Operațiunea de reînfășurare ar avea loc în țările exportatoare în loc de țările comunitare și „reînfășurătorii” din Comunitate ar fi, prin urmare, grav afectați. Această chestiune este abordată mai jos, în considerentele 150-162. |
| --- | --- |

(17)

Industria în aval din Comunitate, respectiv „reînfășurătorii”, au susținut că produsul în cauză ar trebui să includă și rulourile de consum deoarece, dacă măsurile se impun numai asupra importurilor de folie de aluminiu cu greutate mai mare de 10 kg, rezultatul ar putea fi o creștere a exporturilor de produse din aval, respectiv folie de aluminiu cu greutate de maximum 10 kg. Operațiunea de reînfășurare ar avea loc în țările exportatoare în loc de țările comunitare și „reînfășurătorii” din Comunitate ar fi, prin urmare, grav afectați. Această chestiune este abordată mai jos, în considerentele 150-162.

| (18) | Folia de aluminiu se fabrică prin laminarea lingourilor de aluminiu sau a foliilor brute la grosimea dorită. După laminare, folia este recoaptă printr-un proces termic pentru a deveni pliabilă. După ce a fost laminată și recoaptă, folia se rulează în bobine cu lățime de maximum 650 mm. Dimensiunea bobinei determină utilizarea produsului, deoarece utilizatorii foliei („înfășurători” sau „reînfășurători”) urmează să îl transforme în rulouri de mici dimensiuni destinate vânzării cu amănuntul. |
| --- | --- |

(18)

Folia de aluminiu se fabrică prin laminarea lingourilor de aluminiu sau a foliilor brute la grosimea dorită. După laminare, folia este recoaptă printr-un proces termic pentru a deveni pliabilă. După ce a fost laminată și recoaptă, folia se rulează în bobine cu lățime de maximum 650 mm. Dimensiunea bobinei determină utilizarea produsului, deoarece utilizatorii foliei („înfășurători” sau „reînfășurători”) urmează să îl transforme în rulouri de mici dimensiuni destinate vânzării cu amănuntul.

| (19) | Având în vedere considerațiile de mai sus, se concluzionează că produsul în cauză îl constituie foliile de aluminiu cu o grosime de minimum 0,008 mm și de maximum 0,018 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu lățimea de maximum 650 mm și cu greutate mai mare de 10 kg originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză, declarate la codul NC ex 7607 11 19 (denumite în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere considerațiile de mai sus, se concluzionează că produsul în cauză îl constituie foliile de aluminiu cu o grosime de minimum 0,008 mm și de maximum 0,018 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu lățimea de maximum 650 mm și cu greutate mai mare de 10 kg originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză, declarate la codul NC ex 7607 11 19 (denumite în continuare „produsul în cauză”).

2.   Produsul similar

| (20) | Ancheta a arătat că folia de aluminiu produsă și vândută de către industria comunitară în Comunitate, folia de aluminiu produsă și vândută pe piețele naționale ale Armeniei, Braziliei și RPC și folia de aluminiu importată în Comunitate din aceste țări, precum și cea produsă și vândută în Turcia, au, în esență, aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale de bază. |
| --- | --- |

(20)

Ancheta a arătat că folia de aluminiu produsă și vândută de către industria comunitară în Comunitate, folia de aluminiu produsă și vândută pe piețele naționale ale Armeniei, Braziliei și RPC și folia de aluminiu importată în Comunitate din aceste țări, precum și cea produsă și vândută în Turcia, au, în esență, aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale de bază.

| (21) | Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că aceste produse sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(21)

Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că aceste produse sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   TRATAMENTUL DE SOCIETATE CARE FUNCȚIONEAZĂ ÎN CONDIȚIILE UNEI ECONOMII DE PIAȚĂ (TEP) ȘI ȚARA ANALOGĂ

| (22) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din Armenia și RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:






  — | deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței; |
| --- | --- | --- |

(22)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din Armenia și RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:

—

deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;

| — | întreprinderile utilizează o singură serie de documente contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt utilizate în toate scopurile; |
| --- | --- |

—

întreprinderile utilizează o singură serie de documente contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt utilizate în toate scopurile;

| — | nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

—

nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;

| — | legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și |
| --- | --- |

—

legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și

| — | operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței. |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.

| (23) | Singurul producător-exportator armean care a cooperat și cei cinci producători-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul acestei proceduri au cerut TEP și au răspuns formularului de cerere a TEP pentru producătorii-exportatori în termenele stabilite. |
| --- | --- |

(23)

Singurul producător-exportator armean care a cooperat și cei cinci producători-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul acestei proceduri au cerut TEP și au răspuns formularului de cerere a TEP pentru producătorii-exportatori în termenele stabilite.

| (24) | Armenal, singurul producător-exportator din Armenia care a cooperat, a susținut că aplicarea articolului 2 alineatul (7) în cazul Armeniei este ilegală, deoarece Armenia ar trebui să fie considerată ca având statut de economie de piață, conform normelor Organizației Mondiale a Comerțului (OMC). |
| --- | --- |

(24)

Armenal, singurul producător-exportator din Armenia care a cooperat, a susținut că aplicarea articolului 2 alineatul (7) în cazul Armeniei este ilegală, deoarece Armenia ar trebui să fie considerată ca având statut de economie de piață, conform normelor Organizației Mondiale a Comerțului (OMC).

| (25) | Cu toate acestea, tratamentul Armeniei drept economie în tranziție este în conformitate cu regulamentul de bază, care menționează explicit în acest sens Armenia în nota de subsol de la articolul 2 alineatul (7) litera (a). Prin urmare, acest argument se respinge. |
| --- | --- |

(25)

Cu toate acestea, tratamentul Armeniei drept economie în tranziție este în conformitate cu regulamentul de bază, care menționează explicit în acest sens Armenia în nota de subsol de la articolul 2 alineatul (7) litera (a). Prin urmare, acest argument se respinge.

| (26) | Pentru toți producătorii-exportatori din Armenia și RPC care au cooperat, Comisia a încercat să obțină toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile prezentate în cererea de TEP la sediile societăților în cauză. |
| --- | --- |

(26)

Pentru toți producătorii-exportatori din Armenia și RPC care au cooperat, Comisia a încercat să obțină toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile prezentate în cererea de TEP la sediile societăților în cauză.

1.   Armenia

| (27) | S-a refuzat TEP pentru Armenal pe motivul neîndeplinirii criteriilor 2 și 3. Pentru criteriul 2, registrele contabile ale societății pentru 2006 conțineau un aviz negativ din partea auditorilor acesteia și societatea nu a prezentat registre contabile auditate pentru 2007. |
| --- | --- |

(27)

S-a refuzat TEP pentru Armenal pe motivul neîndeplinirii criteriilor 2 și 3. Pentru criteriul 2, registrele contabile ale societății pentru 2006 conțineau un aviz negativ din partea auditorilor acesteia și societatea nu a prezentat registre contabile auditate pentru 2007.

| (28) | Societatea a susținut că respectarea procesului de auditare (realizat în 2006) și un angajament de prezentare a unor registre contabile auditate pentru anul 2007 în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS) ar fi suficiente pentru satisfacerea cerințelor criteriului 2. Mai mult, această societate a susținut că și în cazul în care auditorul dă un aviz negativ în ceea ce privește respectarea standardelor internaționale de contabilitate (IAS) în registrele contabile, faptul că acestea au fost auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate este suficient pentru îndeplinirea cerințelor criteriului 2. |
| --- | --- |

(28)

Societatea a susținut că respectarea procesului de auditare (realizat în 2006) și un angajament de prezentare a unor registre contabile auditate pentru anul 2007 în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS) ar fi suficiente pentru satisfacerea cerințelor criteriului 2. Mai mult, această societate a susținut că și în cazul în care auditorul dă un aviz negativ în ceea ce privește respectarea standardelor internaționale de contabilitate (IAS) în registrele contabile, faptul că acestea au fost auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate este suficient pentru îndeplinirea cerințelor criteriului 2.

| (29) | Acest argument nu poate fi acceptat. În primul rând, registrele contabile auditate pentru 2007 nu au fost prezentate, deși Comisia a cerut acest lucru și, în al doilea rând, în ceea ce privește registrele contabile auditate pentru 2006, trebuie să se aibă în vedere că articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază este o excepție și, ca atare, trebuie să fie interpretat cu strictețe. Este evident că registrele contabile nu trebuie doar să fie auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, ci și pregătite în conformitate cu IAS. Prin urmare, argumentul se respinge. |
| --- | --- |

(29)

Acest argument nu poate fi acceptat. În primul rând, registrele contabile auditate pentru 2007 nu au fost prezentate, deși Comisia a cerut acest lucru și, în al doilea rând, în ceea ce privește registrele contabile auditate pentru 2006, trebuie să se aibă în vedere că articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază este o excepție și, ca atare, trebuie să fie interpretat cu strictețe. Este evident că registrele contabile nu trebuie doar să fie auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, ci și pregătite în conformitate cu IAS. Prin urmare, argumentul se respinge.

| (30) | Pentru criteriul 3, ancheta a constatat că prețul plătit statului pentru un procent substanțial din acțiuni a fost de aproximativ o treime din valoarea nominală a acestora și că societatea a primit terenul gratuit din partea statului. S-a susținut că valoarea la care s-au achiziționat acțiunile era valoarea pieței și că, în plus, distorsiunile rezultate nu sunt semnificative. Cu toate acestea, nu s-au prezentat dovezi suficiente pentru justificarea acestei afirmații. Mai mult, societatea a susținut că nu poate să vândă terenul vizat fără să plătească statului valoarea cadastrală și că impactul faptului că este proprietara terenului nu este semnificativ. Acest argument nu poate fi acceptat, având în vedere că, așa cum s-a arătat mai sus, terenul este un activ important și are un impact direct și semnificativ asupra capacității de funcționare a societății și, în consecință, asupra situației financiare a acesteia. |
| --- | --- |

(30)

Pentru criteriul 3, ancheta a constatat că prețul plătit statului pentru un procent substanțial din acțiuni a fost de aproximativ o treime din valoarea nominală a acestora și că societatea a primit terenul gratuit din partea statului. S-a susținut că valoarea la care s-au achiziționat acțiunile era valoarea pieței și că, în plus, distorsiunile rezultate nu sunt semnificative. Cu toate acestea, nu s-au prezentat dovezi suficiente pentru justificarea acestei afirmații. Mai mult, societatea a susținut că nu poate să vândă terenul vizat fără să plătească statului valoarea cadastrală și că impactul faptului că este proprietara terenului nu este semnificativ. Acest argument nu poate fi acceptat, având în vedere că, așa cum s-a arătat mai sus, terenul este un activ important și are un impact direct și semnificativ asupra capacității de funcționare a societății și, în consecință, asupra situației financiare a acesteia.

| (31) | Pe baza celor de mai sus, s-a considerat, prin urmare, că trebuie să se respingă TEP pentru Rusal Armenal. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la această concluzie. |
| --- | --- |

(31)

Pe baza celor de mai sus, s-a considerat, prin urmare, că trebuie să se respingă TEP pentru Rusal Armenal. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la această concluzie.

2.   RPC: statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

| (32) | Tuturor celor cinci producători-exportatori din RPC care au cooperat le-a fost refuzat TEP deoarece costurile principalului input, aluminiul primar, nu reflectau în mare parte valorile pieței, astfel cum se cere în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Ancheta cu privire la TEP a arătat că această situație a fost generată de intervenția statului pe piața aluminiului din RPC. Prețurile aluminiului primar se bazează pe cotațiile aluminiului la bursa de schimb a metalelor neferoase de la Shanghai (SHFE), controlată de stat, la care au acces numai comercianții chinezi, în timp ce valoarea de referință pe plan mondial este cotația la bursa de schimb a metalelor de la Londra (LME). Cotația de la LME a fost, în medie lunară, cu peste 21 % mai mare decât cea de la SHFE în decursul PA. Mai mult, aluminiul primar nu este supus rambursărilor de TVA și este supus unei taxe la export de 15 %. Drept urmare, marea majoritate a producției de aluminiu primar se vinde pe piața chineză, producând o cădere a prețului intern al aluminiului primar și un avantaj important în materie de costuri pentru producătorii de folie de aluminiu stabiliți în RPC. Având în vedere că aluminiul primar înseamnă 70 % din costurile producției de folie de aluminiu, această diferență se traduce într-un avantaj în materie de costuri de aproximativ 14 % pentru producătorii chinezi, semnificativ într-o piață a produselor de bază cum este cea a foliei de aluminiu. |
| --- | --- |

(32)

Tuturor celor cinci producători-exportatori din RPC care au cooperat le-a fost refuzat TEP deoarece costurile principalului input, aluminiul primar, nu reflectau în mare parte valorile pieței, astfel cum se cere în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Ancheta cu privire la TEP a arătat că această situație a fost generată de intervenția statului pe piața aluminiului din RPC. Prețurile aluminiului primar se bazează pe cotațiile aluminiului la bursa de schimb a metalelor neferoase de la Shanghai (SHFE), controlată de stat, la care au acces numai comercianții chinezi, în timp ce valoarea de referință pe plan mondial este cotația la bursa de schimb a metalelor de la Londra (LME). Cotația de la LME a fost, în medie lunară, cu peste 21 % mai mare decât cea de la SHFE în decursul PA. Mai mult, aluminiul primar nu este supus rambursărilor de TVA și este supus unei taxe la export de 15 %. Drept urmare, marea majoritate a producției de aluminiu primar se vinde pe piața chineză, producând o cădere a prețului intern al aluminiului primar și un avantaj important în materie de costuri pentru producătorii de folie de aluminiu stabiliți în RPC. Având în vedere că aluminiul primar înseamnă 70 % din costurile producției de folie de aluminiu, această diferență se traduce într-un avantaj în materie de costuri de aproximativ 14 % pentru producătorii chinezi, semnificativ într-o piață a produselor de bază cum este cea a foliei de aluminiu.

| (33) | Mai mult, în plus față de situația generală descrisă mai sus, alte trei societăți nu îndeplinesc alte cerințe ale criteriului 1. Una dintre acestea face obiectul unei intervenții semnificative a statului în legătură cu decizii comerciale importante; o alta a primit o subvenție importantă la cumpărarea principalului echipament; iar mijloacele fixe ale unei a treia societăți nu reflectau valorile pieței. |
| --- | --- |

(33)

Mai mult, în plus față de situația generală descrisă mai sus, alte trei societăți nu îndeplinesc alte cerințe ale criteriului 1. Una dintre acestea face obiectul unei intervenții semnificative a statului în legătură cu decizii comerciale importante; o alta a primit o subvenție importantă la cumpărarea principalului echipament; iar mijloacele fixe ale unei a treia societăți nu reflectau valorile pieței.

| (34) | O societate nu a îndeplinit criteriul 2, având în vedere că s-au constatat erori de contabilitate evidente care nu fuseseră discutate de către auditori. |
| --- | --- |

(34)

O societate nu a îndeplinit criteriul 2, având în vedere că s-au constatat erori de contabilitate evidente care nu fuseseră discutate de către auditori.

| (35) | În ceea ce privește criteriul 3, două societăți nu au îndeplinit cerințele acestuia. În cazul uneia dintre societăți, dreptul acesteia de folosință a terenului a fost afectat de distorsiuni: în 1993, când societatea și-a schimbat statutul juridic, nu a transferat imediat drepturile de folosință a terenului noii entități, așa cum ar fi fost practica standard. De fapt, drepturile de folosință a terenului nu au fost transferate decât zece ani mai târziu. Nu exista în contract nicio clauză de penalitate în cazul în care drepturile nu erau transferate. Mai mult, în timpul anului 2004, această societate nu a plătit în avans impozitul pe venit nici în cursul trimestrului în cauză, nici la sfârșitul anului. Societatea susține că neregulile constatate în ceea ce privește transferul drepturilor de folosință a terenurilor nu au un impact relevant asupra conturilor și că întârzierea transferului a fost de jure și nu de facto. Cu toate acestea, capacitatea de a folosi un activ important cum este terenul are, per se, un impact direct și semnificativ asupra capacității societății de a funcționa și, în consecință, asupra situației sale financiare. |
| --- | --- |

(35)

În ceea ce privește criteriul 3, două societăți nu au îndeplinit cerințele acestuia. În cazul uneia dintre societăți, dreptul acesteia de folosință a terenului a fost afectat de distorsiuni: în 1993, când societatea și-a schimbat statutul juridic, nu a transferat imediat drepturile de folosință a terenului noii entități, așa cum ar fi fost practica standard. De fapt, drepturile de folosință a terenului nu au fost transferate decât zece ani mai târziu. Nu exista în contract nicio clauză de penalitate în cazul în care drepturile nu erau transferate. Mai mult, în timpul anului 2004, această societate nu a plătit în avans impozitul pe venit nici în cursul trimestrului în cauză, nici la sfârșitul anului. Societatea susține că neregulile constatate în ceea ce privește transferul drepturilor de folosință a terenurilor nu au un impact relevant asupra conturilor și că întârzierea transferului a fost de jure și nu de facto. Cu toate acestea, capacitatea de a folosi un activ important cum este terenul are, per se, un impact direct și semnificativ asupra capacității societății de a funcționa și, în consecință, asupra situației sale financiare.

| (36) | În cazul celei de-a doua societăți, aceasta a primit certificatul de folosință a terenului înainte de a-l plăti în întregime și a folosit certificatul respectiv pentru a obține un credit ipotecar de la o bancă proprietate de stat. |
| --- | --- |

(36)

În cazul celei de-a doua societăți, aceasta a primit certificatul de folosință a terenului înainte de a-l plăti în întregime și a folosit certificatul respectiv pentru a obține un credit ipotecar de la o bancă proprietate de stat.

| (37) | Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.

| (38) | Un producător-exportator a susținut că prețurile aluminiului trebuie să fie comparate între prețul LME fără TVA și prețul SHFE cu TVA. Aceasta ar duce, desigur, la o scădere a diferenței între prețuri constatată în cursul perioadei de anchetă, dar ideea a fost respinsă pe motiv de comparabilitate corectă între cele două burse. |
| --- | --- |

(38)

Un producător-exportator a susținut că prețurile aluminiului trebuie să fie comparate între prețul LME fără TVA și prețul SHFE cu TVA. Aceasta ar duce, desigur, la o scădere a diferenței între prețuri constatată în cursul perioadei de anchetă, dar ideea a fost respinsă pe motiv de comparabilitate corectă între cele două burse.

| (39) | Mai multe părți au susținut, de asemenea, că ceea ce s-a constatat în legătură cu prețurile aluminiului nu se corelează cu practicile Comisiei, pentru că, în cazurile anterioare de fuziune (analizate din punct de vedere al normelor concurențiale), Comisia a considerat că piața aluminiului primar este una mondială. Cu toate acestea, conform textului deciziei Comisiei din 2007 în legătură cu fuziunea Rio Tinto/Alcan
   (3), argumentul cu privire la SHFE nu a fost adus de către niciuna dintre părțile vizate și, prin urmare, Comisia nu a putut să îl analizeze. Fără a aduce atingere celor de mai sus, chiar dacă aspectul ar fi fost adus în discuție, Comisia ajunge, în cazuri de concurență cu privire la piețe geografice relevante, la concluzii din punctul de vedere al unui aviz care se aplică numai în sensul legislației concurențiale (4), iar dispozițiile avizului respectiv nu se aplică sau nu sunt relevante în mod obligatoriu în legislația instrumentelor de protecție comercială. Prin urmare, argumentul se respinge. |
| --- | --- |

(39)

Mai multe părți au susținut, de asemenea, că ceea ce s-a constatat în legătură cu prețurile aluminiului nu se corelează cu practicile Comisiei, pentru că, în cazurile anterioare de fuziune (analizate din punct de vedere al normelor concurențiale), Comisia a considerat că piața aluminiului primar este una mondială. Cu toate acestea, conform textului deciziei Comisiei din 2007 în legătură cu fuziunea Rio Tinto/Alcan
   (3), argumentul cu privire la SHFE nu a fost adus de către niciuna dintre părțile vizate și, prin urmare, Comisia nu a putut să îl analizeze. Fără a aduce atingere celor de mai sus, chiar dacă aspectul ar fi fost adus în discuție, Comisia ajunge, în cazuri de concurență cu privire la piețe geografice relevante, la concluzii din punctul de vedere al unui aviz care se aplică numai în sensul legislației concurențiale (4), iar dispozițiile avizului respectiv nu se aplică sau nu sunt relevante în mod obligatoriu în legislația instrumentelor de protecție comercială. Prin urmare, argumentul se respinge.

| (40) | Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile din RPC care au solicitat TEP nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că TEP trebuie să fie respins pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii. |
| --- | --- |

(40)

Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile din RPC care au solicitat TEP nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că TEP trebuie să fie respins pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii.

3.   RPC și Armenia: tratamentul individual

| (41) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la scară națională, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe. |
| --- | --- |

(41)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la scară națională, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe.

| (42) | Toți producătorii-exportatori care au cerut acordarea TEP au cerut și TI în eventualitatea în care nu li se acordă TEP. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit provizoriu că societatea din Armenia și patru dintre cele cinci societăți din RPC îndeplinesc toate cerințele pentru TI. Uneia dintre societățile din RPC i s-a refuzat TI pe motiv de intervenție semnificativă a statului în deciziile de afaceri ale societății. |
| --- | --- |

(42)

Toți producătorii-exportatori care au cerut acordarea TEP au cerut și TI în eventualitatea în care nu li se acordă TEP. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit provizoriu că societatea din Armenia și patru dintre cele cinci societăți din RPC îndeplinesc toate cerințele pentru TI. Uneia dintre societățile din RPC i s-a refuzat TI pe motiv de intervenție semnificativă a statului în deciziile de afaceri ale societății.

4.   Țara analogă

| (43) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să se stabilească pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă. |
| --- | --- |

(43)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să se stabilească pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.

| (44) | În avizul de inițiere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Turcia drept țară analogă, în scopul de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze această alegere. |
| --- | --- |

(44)

În avizul de inițiere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Turcia drept țară analogă, în scopul de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze această alegere.

| (45) | Armenal a sugerat că Rusia ar fi o țară analogă mai potrivită pentru Armenia, pe motiv că Rusia și Armenia au condiții similare de acces la materia primă pentru produsul în cauză și folosesc aceeași tehnologie și cunoștințe, având în vedere că Armenal este o filială a grupului Rusal, cel mai mare producător rus de folie de aluminiu. Armenal a argumentat, de asemenea, că poziția de frunte a Rusal pe piața din Rusia este similară cu poziția de frunte a Armenal pe piața din Armenia și că atât piața din Rusia, cât și cea din Armenia, precum și vânzările din aceste țări, sunt afectate de creșterea masivă a exporturilor chinezești la prețuri scăzute. Totuși, aceste afirmații nu au fost susținute cu dovezi corespunzătoare. Ancheta a arătat, de asemenea, că piața internă a produsului în cauză din Rusia era mică, mai mică decât cea din Turcia. |
| --- | --- |

(45)

Armenal a sugerat că Rusia ar fi o țară analogă mai potrivită pentru Armenia, pe motiv că Rusia și Armenia au condiții similare de acces la materia primă pentru produsul în cauză și folosesc aceeași tehnologie și cunoștințe, având în vedere că Armenal este o filială a grupului Rusal, cel mai mare producător rus de folie de aluminiu. Armenal a argumentat, de asemenea, că poziția de frunte a Rusal pe piața din Rusia este similară cu poziția de frunte a Armenal pe piața din Armenia și că atât piața din Rusia, cât și cea din Armenia, precum și vânzările din aceste țări, sunt afectate de creșterea masivă a exporturilor chinezești la prețuri scăzute. Totuși, aceste afirmații nu au fost susținute cu dovezi corespunzătoare. Ancheta a arătat, de asemenea, că piața internă a produsului în cauză din Rusia era mică, mai mică decât cea din Turcia.

| (46) | Ca opțiune alternativă la Rusia în calitate de țară analogă, Armenal a declarat că Turcia pare a fi a doua opțiune cea mai potrivită. |
| --- | --- |

(46)

Ca opțiune alternativă la Rusia în calitate de țară analogă, Armenal a declarat că Turcia pare a fi a doua opțiune cea mai potrivită.

| (47) | Societățile care aparțin grupului Alcoa au propus India drept o țară analogă mai potrivită pentru RPC. S-a confirmat că piața indiană nu este semnificativ mai mare decât cea turcească și că importurile chinezești sunt cele care generează cea mai importantă concurență. Alți furnizori ai pieței indiene sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), dintre care cele mai multe nu au instalații de laminare și folosesc material importat din China sub formă de rulouri jumbo sau direct rulouri mici. Prin urmare, nici Rusia și nici India nu au fost considerate potrivite pentru alegerea țării analoge. |
| --- | --- |

(47)

Societățile care aparțin grupului Alcoa au propus India drept o țară analogă mai potrivită pentru RPC. S-a confirmat că piața indiană nu este semnificativ mai mare decât cea turcească și că importurile chinezești sunt cele care generează cea mai importantă concurență. Alți furnizori ai pieței indiene sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), dintre care cele mai multe nu au instalații de laminare și folosesc material importat din China sub formă de rulouri jumbo sau direct rulouri mici. Prin urmare, nici Rusia și nici India nu au fost considerate potrivite pentru alegerea țării analoge.

| (48) | Comisia a examinat atunci dacă Turcia reprezenta o alegere satisfăcătoare ca țară analogă. S-a ajuns la concluzia că Turcia, în ciuda faptului că avea un singur producător pentru produsul în cauză, reprezenta o piață deschisă cu o taxă de import scăzută și importuri semnificative din țări terțe. În plus, ancheta nu a scos la iveală niciun motiv, precum costuri excesiv de ridicate pentru materia primă sau energie, pentru a considera că Turcia nu ar fi potrivită în scopul stabilirii valorii normale. |
| --- | --- |

(48)

Comisia a examinat atunci dacă Turcia reprezenta o alegere satisfăcătoare ca țară analogă. S-a ajuns la concluzia că Turcia, în ciuda faptului că avea un singur producător pentru produsul în cauză, reprezenta o piață deschisă cu o taxă de import scăzută și importuri semnificative din țări terțe. În plus, ancheta nu a scos la iveală niciun motiv, precum costuri excesiv de ridicate pentru materia primă sau energie, pentru a considera că Turcia nu ar fi potrivită în scopul stabilirii valorii normale.

| (49) | Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat că Turcia este o alegere mai potrivită de țară analogă în scopul prezentei anchete. Nicio altă parte interesată nu a susținut folosirea Indiei drept țară analogă corespunzătoare pentru prezenta anchetă, iar Armenal a considerat că Turcia ar putea fi și ea o alegere potrivită. |
| --- | --- |

(49)

Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat că Turcia este o alegere mai potrivită de țară analogă în scopul prezentei anchete. Nicio altă parte interesată nu a susținut folosirea Indiei drept țară analogă corespunzătoare pentru prezenta anchetă, iar Armenal a considerat că Turcia ar putea fi și ea o alegere potrivită.

| (50) | Un producător din Turcia a răspuns la chestionarul trimis tuturor producătorilor de folie de aluminiu din Turcia. |
| --- | --- |

(50)

Un producător din Turcia a răspuns la chestionarul trimis tuturor producătorilor de folie de aluminiu din Turcia.

| (51) | Informațiile furnizate în răspunsul producătorului cooperant din Turcia au fost verificate in situ și s-au dovedit a fi informații de încredere, pe care s-ar putea baza o valoare normală. |
| --- | --- |

(51)

Informațiile furnizate în răspunsul producătorului cooperant din Turcia au fost verificate in situ și s-au dovedit a fi informații de încredere, pe care s-ar putea baza o valoare normală.

| (52) | Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că Turcia reprezintă o țară analogă potrivită și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că Turcia reprezintă o țară analogă potrivită și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

D.   DUMPINGUL

1.   Brazilia

| (53) | S-a calculat dumpingul pentru singurul producător-exportator din Brazilia care a cooperat prin metoda descrisă mai jos. |
| --- | --- |

(53)

S-a calculat dumpingul pentru singurul producător-exportator din Brazilia care a cooperat prin metoda descrisă mai jos.

1.1.   Valoarea normală

| (54) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi pentru singurul producător-exportator dacă vânzările interne de produs în cauză către clienți independenți sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări este egal cu sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Comunitate. Vânzările interne ale singurului producător-exportator din Brazilia au fost reprezentative în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(54)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi pentru singurul producător-exportator dacă vânzările interne de produs în cauză către clienți independenți sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări este egal cu sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Comunitate. Vânzările interne ale singurului producător-exportator din Brazilia au fost reprezentative în cursul perioadei de anchetă.

| (55) | Apoi, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societatea respectivă, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Comunitate. |
| --- | --- |

(55)

Apoi, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societatea respectivă, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Comunitate.

| (56) | Vânzările pe plan intern ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți pe perioada anchetei a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Comunitate. |
| --- | --- |

(56)

Vânzările pe plan intern ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți pe perioada anchetei a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Comunitate.

| (57) | Comisia a analizat apoi dacă vânzările de pe piața internă ale fiecărui tip de folie de aluminiu vândut pe piața internă în cantități reprezentative puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a determinat, pentru fiecare tip de produs exportat, proporția vânzărilor interne profitabile către clienți independenți în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(57)

Comisia a analizat apoi dacă vânzările de pe piața internă ale fiecărui tip de folie de aluminiu vândut pe piața internă în cantități reprezentative puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a determinat, pentru fiecare tip de produs exportat, proporția vânzărilor interne profitabile către clienți independenți în cursul perioadei de anchetă.

| (58) | Toate vânzările interne ale fiecărui tip de folie de aluminiu vândut pe plan intern în cantități reprezentative au fost profitabile în proporție de peste 80 % și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real al tuturor tranzacțiilor în decursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(58)

Toate vânzările interne ale fiecărui tip de folie de aluminiu vândut pe plan intern în cantități reprezentative au fost profitabile în proporție de peste 80 % și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real al tuturor tranzacțiilor în decursul perioadei de anchetă.

| (59) | În cazul în care prețurile interne ale unui anumit tip de produs nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, a fost necesară aplicarea unei alte metode. În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a calculat în schimb o valoare normală construită, după cum urmează. |
| --- | --- |

(59)

În cazul în care prețurile interne ale unui anumit tip de produs nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, a fost necesară aplicarea unei alte metode. În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a calculat în schimb o valoare normală construită, după cum urmează.

| (60) | Valoarea normală s-a construit prin adăugarea la costurile de fabricare suportate de exportator pentru fiecare tip exportat, ajustate dacă a fost cazul, a unei valori rezonabile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și a unei marje de profit rezonabile. |
| --- | --- |

(60)

Valoarea normală s-a construit prin adăugarea la costurile de fabricare suportate de exportator pentru fiecare tip exportat, ajustate dacă a fost cazul, a unei valori rezonabile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și a unei marje de profit rezonabile.

| (61) | În toate cazurile, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul au fost stabilite în conformitate cu metodele menționate la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a examinat dacă costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul realizat de către producătorul-exportator pe piața internă, constituie date fiabile și a determinat, în acest caz, că acestea sunt convenabile pentru a fi folosite la construirea valorii normale. |
| --- | --- |

(61)

În toate cazurile, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul au fost stabilite în conformitate cu metodele menționate la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a examinat dacă costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul realizat de către producătorul-exportator pe piața internă, constituie date fiabile și a determinat, în acest caz, că acestea sunt convenabile pentru a fi folosite la construirea valorii normale.

1.2.   Prețul de export

| (62) | În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Comunitate și, prin urmare, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(62)

În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Comunitate și, prin urmare, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

1.3.   Comparația

| (63) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate la nivel franco fabrică. |
| --- | --- |

(63)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate la nivel franco fabrică.

| (64) | În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, incluzându-se ajustări pentru costurile de transport în țara exportatoare, costurile transportului oceanic, costurile cu manipularea și ambalarea, costurile de credit și comisioanele bancare. Societatea a cerut, de asemenea, și i s-a acordat provizoriu, o ajustare corespunzătoare diferențelor dintre etapele comerciale, solicitată în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(64)

În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, incluzându-se ajustări pentru costurile de transport în țara exportatoare, costurile transportului oceanic, costurile cu manipularea și ambalarea, costurile de credit și comisioanele bancare. Societatea a cerut, de asemenea, și i s-a acordat provizoriu, o ajustare corespunzătoare diferențelor dintre etapele comerciale, solicitată în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază.

1.4.   Marjele de dumping

| (65) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul-exportator care a cooperat s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(65)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul-exportator care a cooperat s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (66) | Pentru a determina marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți, s-a stabilit mai întâi nivelul lipsei de cooperare. În acest scop, volumul exporturilor către Comunitate raportat de către producătorul exportator cooperant a fost comparat cu statisticile de import Eurostat echivalente. |
| --- | --- |

(66)

Pentru a determina marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți, s-a stabilit mai întâi nivelul lipsei de cooperare. În acest scop, volumul exporturilor către Comunitate raportat de către producătorul exportator cooperant a fost comparat cu statisticile de import Eurostat echivalente.

| (67) | Datorită faptului că nivelul de cooperare din partea Braziliei a fost ridicat (practic 100 %) și deoarece nu a existat niciun motiv pentru a crede că vreunul dintre producătorii-exportatori s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, s-a considerat adecvată stabilirea marjei de dumping reziduale pentru oricare dintre producătorii-exportatori necooperanți din Brazilia la nivelul marjei celei mai ridicate impuse unui exportator cooperant. |
| --- | --- |

(67)

Datorită faptului că nivelul de cooperare din partea Braziliei a fost ridicat (practic 100 %) și deoarece nu a existat niciun motiv pentru a crede că vreunul dintre producătorii-exportatori s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, s-a considerat adecvată stabilirea marjei de dumping reziduale pentru oricare dintre producătorii-exportatori necooperanți din Brazilia la nivelul marjei celei mai ridicate impuse unui exportator cooperant.

| (68) | Marjele de dumping, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de plata taxelor vamale, sunt provizoriu următoarele:






  Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| --- | --- | --- |
| Toate celelalte societăți | 27,6 % |

(68)

Marjele de dumping, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de plata taxelor vamale, sunt provizoriu următoarele:

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Toate celelalte societăți

27,6 %

2.   Armenia

2.1.   Valoarea normală

(a)   Determinarea valorii normale pentru producătorul-exportator căruia nu i s-a acordat TEP

(i)   Țara analogă

| (69) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să se stabilească pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să se stabilească pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.

| (70) | După cum s-a stabilit anterior, Comisia a decis să folosească Turcia drept țară analogă potrivită în scopul stabilirii valorii normale. |
| --- | --- |

(70)

După cum s-a stabilit anterior, Comisia a decis să folosească Turcia drept țară analogă potrivită în scopul stabilirii valorii normale.

(ii)   Valoarea normală

| (71) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorul-exportator căruia nu i s-a acordat TEP s-a stabilit pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorul din țara analogă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața turcească pentru tipuri comparabile de produse, în conformitate cu metodologia descrisă anterior în considerentele 43-52 de mai sus. |
| --- | --- |

(71)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorul-exportator căruia nu i s-a acordat TEP s-a stabilit pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorul din țara analogă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața turcească pentru tipuri comparabile de produse, în conformitate cu metodologia descrisă anterior în considerentele 43-52 de mai sus.

2.2.   Prețurile de export

| (72) | Producătorul-exportator cooperant a realizat unele vânzări la export către Comunitate direct către clienți independenți din Comunitate. Prin urmare, prețurile de export pentru aceste vânzări s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Totuși, marea majoritate a vânzărilor s-au realizat prin intermediul unor societăți comerciale și de import afiliate din Rusia, Elveția și Germania. În aceste cazuri, prețurile de export s-au construit conform dispozițiilor articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustându-se provizoriu toate costurile care survin între import și revânzare, incluzându-se o marjă rezonabilă pentru costurile de vânzare, generale și administrative și o marjă de profit bazată pe profitul realizat de către un importator sau comerciant neafiliat de produs în cauză. |
| --- | --- |

(72)

Producătorul-exportator cooperant a realizat unele vânzări la export către Comunitate direct către clienți independenți din Comunitate. Prin urmare, prețurile de export pentru aceste vânzări s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Totuși, marea majoritate a vânzărilor s-au realizat prin intermediul unor societăți comerciale și de import afiliate din Rusia, Elveția și Germania. În aceste cazuri, prețurile de export s-au construit conform dispozițiilor articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustându-se provizoriu toate costurile care survin între import și revânzare, incluzându-se o marjă rezonabilă pentru costurile de vânzare, generale și administrative și o marjă de profit bazată pe profitul realizat de către un importator sau comerciant neafiliat de produs în cauză.

2.3.   Comparația

| (73) | S-au efectuat ajustări, acolo unde a fost cazul, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește costurile de transport, asigurare, manipulare și costurile auxiliare, ambalarea, creditele, taxele bancare și comisioanele și s-au acordat în toate cazurile în care s-au dovedit a fi acceptabile, precise și susținute cu probe verificate. |
| --- | --- |

(73)

S-au efectuat ajustări, acolo unde a fost cazul, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește costurile de transport, asigurare, manipulare și costurile auxiliare, ambalarea, creditele, taxele bancare și comisioanele și s-au acordat în toate cazurile în care s-au dovedit a fi acceptabile, precise și susținute cu probe verificate.

2.4.   Marjele de dumping

(a)   Pentru producătorul-exportator care a cooperat și a beneficiat de TI

| (74) | Pentru singurul producător-exportator care a cooperat și a beneficiat de TI, s-a stabilit o marjă de dumping prin compararea prețului său de export cu valoarea normală din țara analogă, după cum s-a descris anterior. |
| --- | --- |

(74)

Pentru singurul producător-exportator care a cooperat și a beneficiat de TI, s-a stabilit o marjă de dumping prin compararea prețului său de export cu valoarea normală din țara analogă, după cum s-a descris anterior.

(b)   Pentru toți ceilalți producători-exportatori

| (75) | Datorită faptului că nivelul de cooperare din partea Armeniei a fost ridicat (practic 100 %) și deoarece nu a existat niciun motiv pentru a crede că vreunul dintre producătorii-exportatori din această țară s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, s-a considerat adecvată stabilirea marjei de dumping reziduale pentru oricare dintre producătorii-exportatori necooperanți din Armenia la nivelul marjei celei mai ridicate impuse asupra exportatorului cooperant. |
| --- | --- |

(75)

Datorită faptului că nivelul de cooperare din partea Armeniei a fost ridicat (practic 100 %) și deoarece nu a existat niciun motiv pentru a crede că vreunul dintre producătorii-exportatori din această țară s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, s-a considerat adecvată stabilirea marjei de dumping reziduale pentru oricare dintre producătorii-exportatori necooperanți din Armenia la nivelul marjei celei mai ridicate impuse asupra exportatorului cooperant.

| (76) | Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 37,0 % din prețul CIF la frontiera Comunității, înainte de plata taxelor vamale. |
| --- | --- |

(76)

Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 37,0 % din prețul CIF la frontiera Comunității, înainte de plata taxelor vamale.

| (77) | Marja de dumping, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de plata taxelor vamale, este provizoriu următoarea:






  Societatea | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Societatea mixtă închisă pe acțiuni „Rusal-Armenal” | 37,0 % |
| Toate celelalte societăți | 37,0 % |

(77)

Marja de dumping, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de plata taxelor vamale, este provizoriu următoarea:

Societatea

Marja de dumping provizorie

Societatea mixtă închisă pe acțiuni „Rusal-Armenal”

37,0 %

Toate celelalte societăți

37,0 %

3.   RPC

2.1.   Valoarea normală

(a)   Determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP, dar li s-a acordat TI

| (78) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP s-a stabilit pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, respectiv pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața din Turcia pentru tipuri de produs comparabile, în conformitate cu metodologia expusă mai sus. |
| --- | --- |

(78)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP s-a stabilit pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, respectiv pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața din Turcia pentru tipuri de produs comparabile, în conformitate cu metodologia expusă mai sus.

| (79) | Atunci când vânzările pe piața internă către clienți independenți au fost reprezentative și profitabile, valoarea normală s-a stabilit pe baza tuturor prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața turcească pentru tipuri de produs comparabile, pentru vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale, după cum se descrie în considerentele 43-52. Atunci când, totuși, vânzările nu au fost reprezentative sau profitabile, valoarea normală s-a construit folosind costurile de fabricație suportate de producătorul turc plus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o valoare rezonabilă a profitului pe piața internă. |
| --- | --- |

(79)

Atunci când vânzările pe piața internă către clienți independenți au fost reprezentative și profitabile, valoarea normală s-a stabilit pe baza tuturor prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața turcească pentru tipuri de produs comparabile, pentru vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale, după cum se descrie în considerentele 43-52. Atunci când, totuși, vânzările nu au fost reprezentative sau profitabile, valoarea normală s-a construit folosind costurile de fabricație suportate de producătorul turc plus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o valoare rezonabilă a profitului pe piața internă.

2.2.   Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a acordat TI

| (80) | Pentru acei producători-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI și care au realizat vânzări la export în Comunitate direct către clienți independenți din cadrul Comunității, prețurile de export s-au bazat, în consecință, pe prețurile plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Pentru singurul grup producător-exportator cooperant care a realizat vânzări prin intermediul unui importator afiliat din Comunitate, prețul de export s-a construit conform dispozițiilor articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustându-se provizoriu toate costurile care survin între import și revânzare, incluzându-se o marjă rezonabilă pentru costurile de vânzare, generale și administrative și o marjă de profit bazată pe profitul realizat de către un importator sau comerciant neafiliat de produs în cauză. |
| --- | --- |

(80)

Pentru acei producători-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI și care au realizat vânzări la export în Comunitate direct către clienți independenți din cadrul Comunității, prețurile de export s-au bazat, în consecință, pe prețurile plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Pentru singurul grup producător-exportator cooperant care a realizat vânzări prin intermediul unui importator afiliat din Comunitate, prețul de export s-a construit conform dispozițiilor articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustându-se provizoriu toate costurile care survin între import și revânzare, incluzându-se o marjă rezonabilă pentru costurile de vânzare, generale și administrative și o marjă de profit bazată pe profitul realizat de către un importator sau comerciant neafiliat de produs în cauză.

2.3.   Comparația

| (81) | S-au efectuat ajustări, acolo unde a fost cazul, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește costurile de transport, asigurare, manipulare și costurile auxiliare, ambalarea, taxele și comisioanele de credit și bancare în toate cazurile în care s-au dovedit a fi acceptabile, precise și susținute cu probe verificate. |
| --- | --- |

(81)

S-au efectuat ajustări, acolo unde a fost cazul, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește costurile de transport, asigurare, manipulare și costurile auxiliare, ambalarea, taxele și comisioanele de credit și bancare în toate cazurile în care s-au dovedit a fi acceptabile, precise și susținute cu probe verificate.

2.4.   Marjele de dumping

(a)   Pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care au beneficiat de TI

| (82) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care au beneficiat de TI s-au stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus. Pentru cele două societăți afiliate din RPC care au beneficiat de TI, Alcoa Shanghai și Alcoa Bohai, s-a calculat o medie din datele de la ambele societăți pentru a se obține o singură marjă de dumping pentru grupul în cauză. |
| --- | --- |

(82)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care au beneficiat de TI s-au stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus. Pentru cele două societăți afiliate din RPC care au beneficiat de TI, Alcoa Shanghai și Alcoa Bohai, s-a calculat o medie din datele de la ambele societăți pentru a se obține o singură marjă de dumping pentru grupul în cauză.

(b)   Pentru toți ceilalți producători-exportatori

| (83) | Dat fiind că nivelul de cooperare din partea RPC a fost foarte scăzut, marja națională de dumping aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC s-a calculat folosind tranzacțiile care au făcut obiectul dumpingului celui mai important ale unui producător-exportator care a cooperat și căruia i s-a refuzat atât TEP, cât și TI. |
| --- | --- |

(83)

Dat fiind că nivelul de cooperare din partea RPC a fost foarte scăzut, marja națională de dumping aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC s-a calculat folosind tranzacțiile care au făcut obiectul dumpingului celui mai important ale unui producător-exportator care a cooperat și căruia i s-a refuzat atât TEP, cât și TI.

| (84) | Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 42,9 % din prețul CIF la frontiera Comunității, înainte de plata taxelor vamale. |
| --- | --- |

(84)

Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 42,9 % din prețul CIF la frontiera Comunității, înainte de plata taxelor vamale.

| (85) | Astfel, marjele de dumping exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Comunității, înainte de plata taxelor vamale, sunt, provizoriu, următoarele:






  Societatea | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Alcoa Bohai și Alcoa Shanghai | 23,9 % |
| Shandong Loften | 31,6 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % |
| Toate celelalte societăți | 42,9 % |

(85)

Astfel, marjele de dumping exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Comunității, înainte de plata taxelor vamale, sunt, provizoriu, următoarele:

Societatea

Marja de dumping provizorie

Alcoa Bohai și Alcoa Shanghai

23,9 %

Shandong Loften

31,6 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

Toate celelalte societăți

42,9 %

E.   PREJUDICIUL

1.   Producția comunitară și industria comunitară

| (86) | Având în vedere definiția industriei comunitare (denumită în continuare „IC”), după cum s-a stabilit la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a luat în considerare producția tuturor producătorilor comunitari de pe teritoriul Comunității și neafiliați niciunui producător-exportator vizat, pentru stabilirea volumului total al producției comunitare. |
| --- | --- |

(86)

Având în vedere definiția industriei comunitare (denumită în continuare „IC”), după cum s-a stabilit la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a luat în considerare producția tuturor producătorilor comunitari de pe teritoriul Comunității și neafiliați niciunui producător-exportator vizat, pentru stabilirea volumului total al producției comunitare.

| (87) | Reclamația a fost depusă de către Eurométaux în numele a patru producători comunitari care au cooperat în cadrul anchetei. Un alt producător a susținut reclamația, iar un producător i s-a opus. În decursul PA, producția celor cinci producători care au cooperat a reprezentat peste 60 % din totalul producției comunitare, după cum s-a stabilit anterior în considerentul 86. Așadar, se consideră că cei cinci producători care au cooperat constituie industria comunitară (IC) în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(87)

Reclamația a fost depusă de către Eurométaux în numele a patru producători comunitari care au cooperat în cadrul anchetei. Un alt producător a susținut reclamația, iar un producător i s-a opus. În decursul PA, producția celor cinci producători care au cooperat a reprezentat peste 60 % din totalul producției comunitare, după cum s-a stabilit anterior în considerentul 86. Așadar, se consideră că cei cinci producători care au cooperat constituie industria comunitară (IC) în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.   Consumul comunitar

| (88) | Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului de vânzări pe piața comunitară realizat de către IC, a datelor estimative cu privire la vânzări referitoare la vânzările comunitare realizate de către ceilalți producători, a importurilor provenind din țările vizate și din alte țări terțe, astfel cum reies din cifrele Eurostat, precum și a informațiilor prezentate de către producătorii-exportatori vizați. |
| --- | --- |

(88)

Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului de vânzări pe piața comunitară realizat de către IC, a datelor estimative cu privire la vânzări referitoare la vânzările comunitare realizate de către ceilalți producători, a importurilor provenind din țările vizate și din alte țări terțe, astfel cum reies din cifrele Eurostat, precum și a informațiilor prezentate de către producătorii-exportatori vizați.

| (89) | Se remarcă faptul că, în cadrul codului NC ex 7607 11 10, pe baza căruia s-au stabilit volumele importurilor în prezenta anchetă, cuprinde în plus față de produsul în cauză alte tipuri de folie de aluminiu, cum ar fi anumite folii convertoare de aluminiu (denumite în continuare „FCA”) (folosite în special la conservarea pe termen lung a lichidelor și alimentelor) sau alte produse din folie, inclusiv rulouri pentru consum (a se vedea considerentul 15 mai sus), care nu reprezintă produsul în cauză. Prin urmare, nu a fost posibil să se extragă din această categorie mai largă de produse datele referitoare numai la folia de aluminiu și, în consecință, volumul total al importurilor de produs în cauză a trebuit să fie estimat. În această privință, reclamantul a susținut că anumite importuri realizate la codul relevant ar trebui să fie excluse din cauza originii specifice a acestora (respectiv din țări în care nu exista nicio producție cunoscută de folie de aluminiu) sau a nivelului specific al prețurilor care ar arăta că aceste importuri nu sunt de produs în cauză. În același fel, importurile realizate în scopul perfecționării active urmau să fie excluse, deoarece perfecționarea activă nu este viabilă economic pentru folia de aluminiu din cauza complexității tehnice și a costurilor ridicate. S-a considerat că această metodologie ar oferi o imagine fiabilă a volumului total al importurilor de folie de aluminiu. |
| --- | --- |

(89)

Se remarcă faptul că, în cadrul codului NC ex 7607 11 10, pe baza căruia s-au stabilit volumele importurilor în prezenta anchetă, cuprinde în plus față de produsul în cauză alte tipuri de folie de aluminiu, cum ar fi anumite folii convertoare de aluminiu (denumite în continuare „FCA”) (folosite în special la conservarea pe termen lung a lichidelor și alimentelor) sau alte produse din folie, inclusiv rulouri pentru consum (a se vedea considerentul 15 mai sus), care nu reprezintă produsul în cauză. Prin urmare, nu a fost posibil să se extragă din această categorie mai largă de produse datele referitoare numai la folia de aluminiu și, în consecință, volumul total al importurilor de produs în cauză a trebuit să fie estimat. În această privință, reclamantul a susținut că anumite importuri realizate la codul relevant ar trebui să fie excluse din cauza originii specifice a acestora (respectiv din țări în care nu exista nicio producție cunoscută de folie de aluminiu) sau a nivelului specific al prețurilor care ar arăta că aceste importuri nu sunt de produs în cauză. În același fel, importurile realizate în scopul perfecționării active urmau să fie excluse, deoarece perfecționarea activă nu este viabilă economic pentru folia de aluminiu din cauza complexității tehnice și a costurilor ridicate. S-a considerat că această metodologie ar oferi o imagine fiabilă a volumului total al importurilor de folie de aluminiu.

| (90) | Reducerea cu 8 puncte procentuale a consumului comunitar în 2006 se poate explica prin creșterea bruscă a prețurilor aluminiului pe piața internațională, de 33 % în anul respectiv, care a avut un efect direct asupra cererii de folie de aluminiu.


  Tabelul 1



  Consumul în UE (volum) | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul (în tone) | 95 296 | 87 630 | 115 364 | 98 689 |
| Consumul (indice) | 100 | 92 | 121 | 104 |

(90)

Reducerea cu 8 puncte procentuale a consumului comunitar în 2006 se poate explica prin creșterea bruscă a prețurilor aluminiului pe piața internațională, de 33 % în anul respectiv, care a avut un efect direct asupra cererii de folie de aluminiu.

Tabelul 1

Consumul în UE (volum)

2005

2006

2007

PA

Consumul (în tone)

95 296

87 630

115 364

98 689

Consumul (indice)

100

92

121

104

3.   Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor vizate

| (91) | Comisia a examinat dacă importurile de folie de aluminiu originară din Armenia, Brazilia și RPC trebuie să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(91)

Comisia a examinat dacă importurile de folie de aluminiu originară din Armenia, Brazilia și RPC trebuie să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (92) | Exportatorul brazilian a susținut că volumele importate, precum și cotele de piață ale Braziliei, erau în scădere în perioada examinată, în timp ce importurile din celelalte două țări erau în creștere. Mai mult, se susține că produsul importat din Brazilia este de o calitate mai bună decât cel importat din RPC și Armenia, iar canalele de vânzare și „metodele de distribuție” sunt diferite. Aceasta ar arăta că importurile braziliene au condiții de concurență diferite de cele existente la nivelul importurilor din celelalte țări vizate. Prin urmare, cel puțin una dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază nu ar fi îndeplinite. |
| --- | --- |

(92)

Exportatorul brazilian a susținut că volumele importate, precum și cotele de piață ale Braziliei, erau în scădere în perioada examinată, în timp ce importurile din celelalte două țări erau în creștere. Mai mult, se susține că produsul importat din Brazilia este de o calitate mai bună decât cel importat din RPC și Armenia, iar canalele de vânzare și „metodele de distribuție” sunt diferite. Aceasta ar arăta că importurile braziliene au condiții de concurență diferite de cele existente la nivelul importurilor din celelalte țări vizate. Prin urmare, cel puțin una dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază nu ar fi îndeplinite.

| (93) | Această cerere nu a putut fi aprobată din motivele descrise în continuare.






  — | După cum s-a subliniat anterior în considerentele 53-85, marja de dumping calculată pentru importurile provenite din fiecare din țările vizate este superioară pragului de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- | --- |

(93)

Această cerere nu a putut fi aprobată din motivele descrise în continuare.

—

După cum s-a subliniat anterior în considerentele 53-85, marja de dumping calculată pentru importurile provenite din fiecare din țările vizate este superioară pragului de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| — | Volumul importurilor din Armenia, Brazilia și RPC nu este neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, întrucât cotele de piață ale acestora sunt de 5,2 %, 12,8 % și respectiv 30,7 % în decursul PA (a se vedea tabelul 4 de mai jos). S-a constatat că importurile din Brazilia au rămas constante din 2006 până la sfârșitul PA, în ciuda revenirii importurilor din China și a apariției importurilor din Armenia (a se vedea tabelul 3 de mai jos). |
| --- | --- |

—

Volumul importurilor din Armenia, Brazilia și RPC nu este neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, întrucât cotele de piață ale acestora sunt de 5,2 %, 12,8 % și respectiv 30,7 % în decursul PA (a se vedea tabelul 4 de mai jos). S-a constatat că importurile din Brazilia au rămas constante din 2006 până la sfârșitul PA, în ciuda revenirii importurilor din China și a apariției importurilor din Armenia (a se vedea tabelul 3 de mai jos).

| — | În ceea ce privește condițiile de concurență între produsele importate din țările vizate și produsul comunitar similar, ancheta a scos în evidență că produsele importate (din toate țările vizate) și produsele fabricate în Comunitate împărtășesc aceleași caracteristici fizice de bază, în pofida unor posibile diferențe de calitate, și se folosesc în cadrul acelorași aplicații. Contrar celor afirmate de exportatorul brazilian, s-a constatat că, în toate cazurile, canalele de vânzare sunt similare (respectiv produsele se vând, în principal, prin intermediul reînfășurătorilor, comercianților cu amănuntul și consumatorilor finali). În ceea ce privește „metodele de distribuție” diferite, este vorba în principal despre felul în care diferiți clienți sunt contactați și nu s-a considerat că ar fi un factor care demonstrează că există diferențe între condițiile de concurență. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește condițiile de concurență între produsele importate din țările vizate și produsul comunitar similar, ancheta a scos în evidență că produsele importate (din toate țările vizate) și produsele fabricate în Comunitate împărtășesc aceleași caracteristici fizice de bază, în pofida unor posibile diferențe de calitate, și se folosesc în cadrul acelorași aplicații. Contrar celor afirmate de exportatorul brazilian, s-a constatat că, în toate cazurile, canalele de vânzare sunt similare (respectiv produsele se vând, în principal, prin intermediul reînfășurătorilor, comercianților cu amănuntul și consumatorilor finali). În ceea ce privește „metodele de distribuție” diferite, este vorba în principal despre felul în care diferiți clienți sunt contactați și nu s-a considerat că ar fi un factor care demonstrează că există diferențe între condițiile de concurență.

| — | În ceea ce privește condițiile de concurență între importurile din țările vizate, ancheta a scos în evidență că, deși volumele importurilor din țările vizate au avut tendințe diferite în 2005 și 2006, după ce taxa antidumping aplicată RPC s-a abrogat (a se vedea considerentul 114), aceasta se datorează faptului că importurile din RPC și Armenia au (re)apărut doar în 2006, în timp ce produsul brazilian se afla deja pe piața comunitară. Numai din aceasta nu se poate concluziona că există o diferență între condițiile de concurență pentru cele trei țări vizate. Între 2007 și PA, volumele importurilor din RPC și Armenia s-au stabilizat, la fel ca și cele ale importurilor braziliene. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește condițiile de concurență între importurile din țările vizate, ancheta a scos în evidență că, deși volumele importurilor din țările vizate au avut tendințe diferite în 2005 și 2006, după ce taxa antidumping aplicată RPC s-a abrogat (a se vedea considerentul 114), aceasta se datorează faptului că importurile din RPC și Armenia au (re)apărut doar în 2006, în timp ce produsul brazilian se afla deja pe piața comunitară. Numai din aceasta nu se poate concluziona că există o diferență între condițiile de concurență pentru cele trei țări vizate. Între 2007 și PA, volumele importurilor din RPC și Armenia s-au stabilizat, la fel ca și cele ale importurilor braziliene.

| — | În sfârșit, după cum se poate vedea mai jos, în tabelul 2, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale importurilor braziliene sunt în concordanță cu prețurile de vânzare din celelalte țări vizate și că au urmat aceleași tendințe în decursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

—

În sfârșit, după cum se poate vedea mai jos, în tabelul 2, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale importurilor braziliene sunt în concordanță cu prețurile de vânzare din celelalte țări vizate și că au urmat aceleași tendințe în decursul perioadei examinate.

Tabelul 2

Prețurile medii la import din țările vizate

| Preț unitar
  (EUR/tonă) | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 2 170 | 2 666 | 2 722 | 2 602 |
| Indice | 0 | 100 | 102 | 98 |
| Armenia | — | 2 316 | 2 724 | 2 614 |
| Indice | — | 100 | 118 | 113 |
| Brazilia | 2 252 | 2 609 | 2 712 | 2 440 |
| Indice | 100 | 116 | 120 | 108 |

Preț unitar

(EUR/tonă)

2005

2006

2007

PA

RPC

2 170

2 666

2 722

2 602

Indice

0

100

102

98

Armenia

—

2 316

2 724

2 614

Indice

—

100

118

113

Brazilia

2 252

2 609

2 712

2 440

Indice

100

116

120

108

| (94) | Având în vedere cele de mai sus, se consideră provizoriu că toate criteriile enunțate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost întrunite și că importurile din țările vizate ar trebui să fie analizate cumulativ. |
| --- | --- |

(94)

Având în vedere cele de mai sus, se consideră provizoriu că toate criteriile enunțate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost întrunite și că importurile din țările vizate ar trebui să fie analizate cumulativ.

4.   Importurile din țările vizate

4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor vizate

| (95) | Importurile din țările vizate au crescut, de la 13 499 tone în 2005 la 48 141 tone în PA, o creștere de 257 %. Aceasta a avut o intensitate sporită între 2006 și 2007, când importurile au crescut cu 276 %.


  Tabelul 3



  Importurile din țările vizate










  Importuri (tone) | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armenia | 0 | 65 | 5 477 | 5 195 |
| Indice | — | 100 | 8 374 | 7 943 |
| Brazilia | 13 452 | 12 672 | 12 556 | 12 628 |
| Indice | 100 | 94 | 93 | 94 |
| RPC | 47 | 3 416 | 35 358 | 30 318 |
| Indice | — | 100 | 1 035 | 888 |
| Total țări vizate | 13 499 | 16 153 | 53 391 | 48 141 |
| Indice | 100 | 120 | 396 | 357 |

(95)

Importurile din țările vizate au crescut, de la 13 499 tone în 2005 la 48 141 tone în PA, o creștere de 257 %. Aceasta a avut o intensitate sporită între 2006 și 2007, când importurile au crescut cu 276 %.

Tabelul 3

Importurile din țările vizate

Importuri (tone)

2005

2006

2007

PA

Armenia

0

65

5 477

5 195

Indice

—

100

8 374

7 943

Brazilia

13 452

12 672

12 556

12 628

Indice

100

94

93

94

RPC

47

3 416

35 358

30 318

Indice

—

100

1 035

888

Total țări vizate

13 499

16 153

53 391

48 141

Indice

100

120

396

357

| (96) | Cota de piață deținută de țările vizate a crescut între 2005 și PA de la 14 la 49 %, respectiv cu 35 de puncte procentuale. Creșterea a avut o intensitate sporită între 2006 și 2007, când a atins 28 de puncte procentuale.


  Tabelul 4



  Cota de piață a țărilor vizate










  Cote de piață | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armenia | — | 0,07 % | 4,75 % | 5,26 % |
| Brazilia | 14,12 % | 14,46 % | 10,88 % | 12,80 % |
| RPC | 0,05 % | 3,90 % | 30,65 % | 30,72 % |
| Total țări vizate | 14 % | 18 % | 46 % | 49 % |

(96)

Cota de piață deținută de țările vizate a crescut între 2005 și PA de la 14 la 49 %, respectiv cu 35 de puncte procentuale. Creșterea a avut o intensitate sporită între 2006 și 2007, când a atins 28 de puncte procentuale.

Tabelul 4

Cota de piață a țărilor vizate

Cote de piață

2005

2006

2007

PA

Armenia

—

0,07 %

4,75 %

5,26 %

Brazilia

14,12 %

14,46 %

10,88 %

12,80 %

RPC

0,05 %

3,90 %

30,65 %

30,72 %

Total țări vizate

14 %

18 %

46 %

49 %

4.2.   Prețurile

| (97) | Din 2005 până în PA, prețurile importurilor din țările vizate au crescut cu 15 %, de la 2 211 EUR/tonă până la 2 552 EUR/tonă, ceea ce reflectă creșterea prețurilor materiilor prime, dar într-o mai mică măsură decât în cazul prețurilor IC (a se vedea tabelul 7 de mai jos).


  Tabelul 5



  Prețurile importurilor vizate










  Prețuri unitare (EUR/tonă) | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total țări vizate | 2 211 | 2 530 | 2 719 | 2 552 |
| Indice | 100 | 114 | 123 | 115 |

(97)

Din 2005 până în PA, prețurile importurilor din țările vizate au crescut cu 15 %, de la 2 211 EUR/tonă până la 2 552 EUR/tonă, ceea ce reflectă creșterea prețurilor materiilor prime, dar într-o mai mică măsură decât în cazul prețurilor IC (a se vedea tabelul 7 de mai jos).

Tabelul 5

Prețurile importurilor vizate

Prețuri unitare (EUR/tonă)

2005

2006

2007

PA

Total țări vizate

2 211

2 530

2 719

2 552

Indice

100

114

123

115

4.3.   Subcotarea prețurilor

| (98) | În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria comunitară pentru clienții independenți de pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor din țările vizate pentru primul client independent, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător pentru a ține cont de costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(98)

În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria comunitară pentru clienții independenți de pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor din țările vizate pentru primul client independent, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător pentru a ține cont de costurile ulterioare importului.

| (99) | Prețurile de vânzare practicate de industria comunitară și prețurile de import ale țărilor vizate au fost comparate la aceeași etapă comercială, respectiv către clienți independenți de pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(99)

Prețurile de vânzare practicate de industria comunitară și prețurile de import ale țărilor vizate au fost comparate la aceeași etapă comercială, respectiv către clienți independenți de pe piața comunitară.

| (100) | În decursul PA, marjele medii ponderate de subcotare a prețurilor, exprimate ca procentaj din prețurile de vânzare practicate de industria comunitară, au fost de 8,0 % pentru Armenia, 12,6 % pentru Brazilia și 20 % pentru RPC. Marja medie ponderată totală de subcotare pentru toate țările vizate a fost de 10,0 % în decursul PA. |
| --- | --- |

(100)

În decursul PA, marjele medii ponderate de subcotare a prețurilor, exprimate ca procentaj din prețurile de vânzare practicate de industria comunitară, au fost de 8,0 % pentru Armenia, 12,6 % pentru Brazilia și 20 % pentru RPC. Marja medie ponderată totală de subcotare pentru toate țările vizate a fost de 10,0 % în decursul PA.

5.   Situația industriei comunitare

| (101) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a implicat o analiză a tuturor factorilor economici care influențează situația acestei industrii în decursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(101)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a implicat o analiză a tuturor factorilor economici care influențează situația acestei industrii în decursul perioadei examinate.

5.1.   Producția, capacitatea și utilizarea capacităților

Tabelul 6

Producția, capacitatea și utilizarea capacităților

| | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția (în tone) | 56 662 | 50 184 | 41 482 | 33 645 |
| Producția (indice) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Capacitatea de producție (în tone) | 61 144 | 60 142 | 56 873 | 55 852 |
| Capacitatea de producție (indice) | 100 | 98 | 93 | 91 |
| Rata de utilizare a capacității | 86 % | 83 % | 73 % | 60 % |
| Utilizarea capacității (indice) | 100 | 97 | 85 | 70 |

2005

2006

2007

PA

Producția (în tone)

56 662

50 184

41 482

33 645

Producția (indice)

100

95

79

64

Capacitatea de producție (în tone)

61 144

60 142

56 873

55 852

Capacitatea de producție (indice)

100

98

93

91

Rata de utilizare a capacității

86 %

83 %

73 %

60 %

Utilizarea capacității (indice)

100

97

85

70

| (102) | Volumul de producție al industriei comunitare a prezentat o tendință negativă evidentă între 2005 și PA. Volumul de producție al industriei comunitare a scăzut cu 36 % și capacitatea globală de producție a scăzut cu 9 %. Aceasta explică de ce utilizarea capacității a scăzut numai cu 30 % în decursul perioadei examinate, pentru că altfel ar fi scăzut chiar și mai mult. |
| --- | --- |

(102)

Volumul de producție al industriei comunitare a prezentat o tendință negativă evidentă între 2005 și PA. Volumul de producție al industriei comunitare a scăzut cu 36 % și capacitatea globală de producție a scăzut cu 9 %. Aceasta explică de ce utilizarea capacității a scăzut numai cu 30 % în decursul perioadei examinate, pentru că altfel ar fi scăzut chiar și mai mult.

5.2.   Volumul de vânzări, cotele de piață, creșterea și prețul unitar mediu în CE

| (103) | Tabelul de mai jos arată performanțele industriei comunitare în raport cu vânzările sale către clienți independenți din Comunitate.


  Tabelul 7



  Volumul de vânzări, cota de piață, prețurile și prețurile unitare medii în Comunitate | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (în tone) | 43 972 | 45 540 | 37 531 | 30 589 |
| Volumul vânzărilor (indice) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Cota de piață | 47 % | 52 % | 33 % | 31 % |
| Prețuri unitare în EUR/tonă | 2 574 | 3 052 | 3 229 | 3 081 |
| Preț unitar (indice) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(103)

Tabelul de mai jos arată performanțele industriei comunitare în raport cu vânzările sale către clienți independenți din Comunitate.

Tabelul 7

Volumul de vânzări, cota de piață, prețurile și prețurile unitare medii în Comunitate

2005

2006

2007

PA

Volumul vânzărilor (în tone)

43 972

45 540

37 531

30 589

Volumul vânzărilor (indice)

100

104

85

70

Cota de piață

47 %

52 %

33 %

31 %

Prețuri unitare în EUR/tonă

2 574

3 052

3 229

3 081

Preț unitar (indice)

100

119

125

120

| (104) | În timp ce consumul comunitar a variat în perioada examinată și a crescut până la urmă cu 4 % la finalul PA, în comparație cu începutul perioadei examinate, volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de către industria comunitară către clienți independenți pe piața comunitară a scăzut cu 30 %. Aceasta înseamnă că industria comunitară nu a putut să beneficieze de pe urma creșterii consumului, în special în 2007 și la sfârșitul PA, și de pe urma consumului în general stabil în perioada examinată, din cauza importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu 16 puncte procentuale între 2005 și PA. |
| --- | --- |

(104)

În timp ce consumul comunitar a variat în perioada examinată și a crescut până la urmă cu 4 % la finalul PA, în comparație cu începutul perioadei examinate, volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de către industria comunitară către clienți independenți pe piața comunitară a scăzut cu 30 %. Aceasta înseamnă că industria comunitară nu a putut să beneficieze de pe urma creșterii consumului, în special în 2007 și la sfârșitul PA, și de pe urma consumului în general stabil în perioada examinată, din cauza importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu 16 puncte procentuale între 2005 și PA.

| (105) | În decursul aceleiași perioade, prețurile medii de vânzare franco fabrică ale industriei comunitare către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut cu 20 %, reflectând creșterea semnificativă a prețului principalei materii prime, respectiv aluminiul. Totuși, în timp ce costul aluminiului a crescut cu 27 %, prețul de vânzare al industriei comunitare a crescut numai cu 20 %. De fapt, industria comunitară nu a reușit să transfere în întregime creșterile globale de costuri către clienți. |
| --- | --- |

(105)

În decursul aceleiași perioade, prețurile medii de vânzare franco fabrică ale industriei comunitare către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut cu 20 %, reflectând creșterea semnificativă a prețului principalei materii prime, respectiv aluminiul. Totuși, în timp ce costul aluminiului a crescut cu 27 %, prețul de vânzare al industriei comunitare a crescut numai cu 20 %. De fapt, industria comunitară nu a reușit să transfere în întregime creșterile globale de costuri către clienți.

5.3.   Stocurile

| (106) | Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor la sfârșitul fiecărei perioade.


  Tabelul 8



  Stocurile | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri în tone | 3 300 | 2 936 | 3 260 | 3 068 |
| Stocuri (indice) | 100 | 89 | 99 | 93 |

(106)

Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor la sfârșitul fiecărei perioade.

Tabelul 8

Stocurile

2005

2006

2007

PA

Stocuri în tone

3 300

2 936

3 260

3 068

Stocuri (indice)

100

89

99

93

| (107) | Ancheta a arătat că stocurile nu pot fi considerate ca un factor de prejudiciu semnificativ, deoarece marea majoritate a producției se realizează pe bază de comenzi. Prin urmare, tendințele stocurilor se prezintă în scop informativ. În orice caz, nivelul stocurilor s-a diminuat cu 7 % între 2005 și PA. |
| --- | --- |

(107)

Ancheta a arătat că stocurile nu pot fi considerate ca un factor de prejudiciu semnificativ, deoarece marea majoritate a producției se realizează pe bază de comenzi. Prin urmare, tendințele stocurilor se prezintă în scop informativ. În orice caz, nivelul stocurilor s-a diminuat cu 7 % între 2005 și PA.

5.4.   Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului

Tabelul 9

Investițiile

| | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții (EUR) | 6 900 065 | 671 268 | 1 329 302 | 3 993 640 |
| Investiții (indice) | 100 | 10 | 19 | 58 |

2005

2006

2007

PA

Investiții (EUR)

6 900 065

671 268

1 329 302

3 993 640

Investiții (indice)

100

10

19

58

| (108) | Între 2005 și PA, investițiile pentru producția de produs similar au scăzut cu 42 %. După o scădere accentuată de 90 % între 2005 și 2006, acestea au rămas la un nivel scăzut în 2007. Pe durata PA, valoarea investițiilor a crescut cu 39 %, dar, în comparație cu 2005, a rămas la un nivel scăzut. Pe perioada de desfășurare a anchetei, s-a constatat că investițiile în clădiri, instalații și utilaje s-au realizat mai ales pentru a menține capacitatea de producție. Se remarcă faptul că aceste investiții pot fi folosite și pentru producția de alte folii de aluminiu, care nu corespund produsului în cauză. Totuși, cu toate că nu a fost posibil să se aloce valori exacte produsului în cauză, având în vedere utilizarea scăzută a capacității menționată anterior, se pare că investițiile nu s-au făcut, în orice caz, pentru a crește capacitatea generală de producție, ci pentru a îmbunătăți și a fluidiza mai bine procesul de producție pentru reducerea costurilor. |
| --- | --- |

(108)

Între 2005 și PA, investițiile pentru producția de produs similar au scăzut cu 42 %. După o scădere accentuată de 90 % între 2005 și 2006, acestea au rămas la un nivel scăzut în 2007. Pe durata PA, valoarea investițiilor a crescut cu 39 %, dar, în comparație cu 2005, a rămas la un nivel scăzut. Pe perioada de desfășurare a anchetei, s-a constatat că investițiile în clădiri, instalații și utilaje s-au realizat mai ales pentru a menține capacitatea de producție. Se remarcă faptul că aceste investiții pot fi folosite și pentru producția de alte folii de aluminiu, care nu corespund produsului în cauză. Totuși, cu toate că nu a fost posibil să se aloce valori exacte produsului în cauză, având în vedere utilizarea scăzută a capacității menționată anterior, se pare că investițiile nu s-au făcut, în orice caz, pentru a crește capacitatea generală de producție, ci pentru a îmbunătăți și a fluidiza mai bine procesul de producție pentru reducerea costurilor.

5.5.   Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități

Tabelul 10

Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități

| | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în CE | –4,8 % | –3,0 % | –0,1 % | –3,7 % |
| Randamentul totalului investițiilor | –90,3 % | – 718,8 % | –9,7 % | –85,7 % |
| Fluxul de lichidități | 3 % | –2 % | –1 % | 1 % |

2005

2006

2007

PA

Rentabilitatea vânzărilor în CE

–4,8 %

–3,0 %

–0,1 %

–3,7 %

Randamentul totalului investițiilor

–90,3 %

– 718,8 %

–9,7 %

–85,7 %

Fluxul de lichidități

3 %

–2 %

–1 %

1 %

| (109) | De-a lungul perioadei examinate, rentabilitatea, exprimată ca procent din vânzările nete ale industriei comunitare, a rămas negativă și a urmat aceeași tendință ca și consumul comunitar, respectiv ancheta a relevat o îmbunătățire ușoară în contextul unui consum comunitar sporit în anul 2007, dar aceasta a scăzut din nou în decursul PA. |
| --- | --- |

(109)

De-a lungul perioadei examinate, rentabilitatea, exprimată ca procent din vânzările nete ale industriei comunitare, a rămas negativă și a urmat aceeași tendință ca și consumul comunitar, respectiv ancheta a relevat o îmbunătățire ușoară în contextul unui consum comunitar sporit în anul 2007, dar aceasta a scăzut din nou în decursul PA.

| (110) | Randamentul totalului investițiilor s-a calculat prin exprimarea profitului net înainte de impozitare al produsului similar ca procent al valorii contabile nete a activelor fixe alocate produsului similar. S-a constatat că acest indice a fost negativ în perioada examinată și a fost puternic pronunțat între 2005 și 2006, când randamentul investițiilor a scăzut de la – 90 % la – 719 %. |
| --- | --- |

(110)

Randamentul totalului investițiilor s-a calculat prin exprimarea profitului net înainte de impozitare al produsului similar ca procent al valorii contabile nete a activelor fixe alocate produsului similar. S-a constatat că acest indice a fost negativ în perioada examinată și a fost puternic pronunțat între 2005 și 2006, când randamentul investițiilor a scăzut de la – 90 % la – 719 %.

| (111) | În ceea ce privește fluxul de lichidități generat de industria comunitară, s-a constatat o tendință negativă, având drept rezultat o deteriorare globală dramatică a situației financiare a industriei comunitare în PA. |
| --- | --- |

(111)

În ceea ce privește fluxul de lichidități generat de industria comunitară, s-a constatat o tendință negativă, având drept rezultat o deteriorare globală dramatică a situației financiare a industriei comunitare în PA.

5.6.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

Tabelul 11

Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

| | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați | 528 | 492 | 412 | 370 |
| Număr de angajați (indice) | 100 | 93 | 78 | 70 |
| Costuri cu forța de muncă | 12 868 631 | 12 653 345 | 10 281 921 | 9 116 970 |
| Costuri cu forța de muncă (indice) | 100 | 98 | 80 | 71 |
| Costuri medii cu forța de muncă | 24 379 | 25 710 | 24 967 | 24 655 |
| Costuri medii cu forța de muncă (indice) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Productivitate (tonă/angajat) | 100 | 102 | 101 | 91 |
| Productivitate (Indice) | 100 | 102 | 101 | 91 |

2005

2006

2007

PA

Număr de angajați

528

492

412

370

Număr de angajați (indice)

100

93

78

70

Costuri cu forța de muncă

12 868 631

12 653 345

10 281 921

9 116 970

Costuri cu forța de muncă (indice)

100

98

80

71

Costuri medii cu forța de muncă

24 379

25 710

24 967

24 655

Costuri medii cu forța de muncă (indice)

100

105

102

101

Productivitate (tonă/angajat)

100

102

101

91

Productivitate (Indice)

100

102

101

91

| (112) | Numărul de persoane angajate de industria comunitară a scăzut per ansamblu cu 30 %, parțial din cauza procesului de restructurare de la sfârșitul perioadei examinate. Costurile globale de angajare au scăzut considerabil, deși salariile medii au rămas stabile. Scăderea în ocuparea forței de muncă nu a fost la fel de rapidă precum scăderea producției. În consecință, industria comunitară nu a fost capabilă să mențină același nivel de productivitate ca în 2005. |
| --- | --- |

(112)

Numărul de persoane angajate de industria comunitară a scăzut per ansamblu cu 30 %, parțial din cauza procesului de restructurare de la sfârșitul perioadei examinate. Costurile globale de angajare au scăzut considerabil, deși salariile medii au rămas stabile. Scăderea în ocuparea forței de muncă nu a fost la fel de rapidă precum scăderea producției. În consecință, industria comunitară nu a fost capabilă să mențină același nivel de productivitate ca în 2005.

5.7.   Amploarea marjei de dumping

| (113) | Date fiind volumul și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping reale nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(113)

Date fiind volumul și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping reale nu poate fi considerat neglijabil.

5.8.   Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (114) | În 2001, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra foliei de aluminiu originare din RPC și Rusia (5). Măsurile respective au expirat în mai 2006 (6). Cifrele adunate pe durata prezentei anchete sugerează că industria comunitară nu se redresase în urma practicilor de dumping din trecut și că situația acesteia s-a deteriorat și mai mult după 2006, când taxele antidumping au fost abrogate, iar importurile care fac obiectul unui dumping au reintrat pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(114)

În 2001, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra foliei de aluminiu originare din RPC și Rusia (5). Măsurile respective au expirat în mai 2006 (6). Cifrele adunate pe durata prezentei anchete sugerează că industria comunitară nu se redresase în urma practicilor de dumping din trecut și că situația acesteia s-a deteriorat și mai mult după 2006, când taxele antidumping au fost abrogate, iar importurile care fac obiectul unui dumping au reintrat pe piața comunitară.

5.9.   Creșterea

| (115) | Ancheta a arătat că, în pofida unui nivel de consum relativ stabil, cu toate variațiile constatate în perioada examinată, industria comunitară a pierdut în termeni de volum de vânzări (– 31,4 %) și cotă de piață (– 35 %) în decursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(115)

Ancheta a arătat că, în pofida unui nivel de consum relativ stabil, cu toate variațiile constatate în perioada examinată, industria comunitară a pierdut în termeni de volum de vânzări (– 31,4 %) și cotă de piață (– 35 %) în decursul perioadei examinate.

6.   Concluzii privind prejudiciul

| (116) | Analiza indicatorilor de prejudiciu a arătat că situația industriei comunitare s-a deteriorat semnificativ în decursul perioadei examinate. Toți indicatorii de prejudiciu au urmat o tendință negativă în perioada examinată, cu excepția prețurilor unitare de vânzare, datorită creșterii prețurilor materiei prime și, prin urmare, nu au avut un impact pozitiv asupra rentabilității industriei comunitare, care a rămas negativă pe parcursul perioadei examinate. În mod special, pentru a nu mai pierde cotă de piață și pentru a menține producția la un nivel rezonabil, industria comunitară nu a avut altă opțiune decât să urmeze nivelurile de preț fixate de importurile care fac obiectul unui dumping și nu a putut să transfere în întregime clienților creșterea bruscă a costurilor cu materia primă. Aceasta a avut ca rezultat pierderi suferite de către industria comunitară și o deteriorare semnificativă a situației financiare a acesteia în perioada examinată. |
| --- | --- |

(116)

Analiza indicatorilor de prejudiciu a arătat că situația industriei comunitare s-a deteriorat semnificativ în decursul perioadei examinate. Toți indicatorii de prejudiciu au urmat o tendință negativă în perioada examinată, cu excepția prețurilor unitare de vânzare, datorită creșterii prețurilor materiei prime și, prin urmare, nu au avut un impact pozitiv asupra rentabilității industriei comunitare, care a rămas negativă pe parcursul perioadei examinate. În mod special, pentru a nu mai pierde cotă de piață și pentru a menține producția la un nivel rezonabil, industria comunitară nu a avut altă opțiune decât să urmeze nivelurile de preț fixate de importurile care fac obiectul unui dumping și nu a putut să transfere în întregime clienților creșterea bruscă a costurilor cu materia primă. Aceasta a avut ca rezultat pierderi suferite de către industria comunitară și o deteriorare semnificativă a situației financiare a acesteia în perioada examinată.

| (117) | Scăderea volumului de vânzări a însemnat, de asemenea, că industria comunitară nu a putut să beneficieze de cererea relativ stabilă de pe piața foliilor de aluminiu pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(117)

Scăderea volumului de vânzări a însemnat, de asemenea, că industria comunitară nu a putut să beneficieze de cererea relativ stabilă de pe piața foliilor de aluminiu pe parcursul perioadei examinate.

| (118) | Prin prisma celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(118)

Prin prisma celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

F.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (119) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping de produs în cauză, originare din Armenia, Brazilia și RPC, au cauzat prejudicii industriei comunitare într-un grad care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(119)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping de produs în cauză, originare din Armenia, Brazilia și RPC, au cauzat prejudicii industriei comunitare într-un grad care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (120) | Importurile din țările vizate au crescut semnificativ cu 257 % în volum și cu 35 de puncte procentuale în cotă de piață, pentru a ajunge la 49 % din piața comunitară în decursul PA. În același timp, cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu aproximativ 17 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(120)

Importurile din țările vizate au crescut semnificativ cu 257 % în volum și cu 35 de puncte procentuale în cotă de piață, pentru a ajunge la 49 % din piața comunitară în decursul PA. În același timp, cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu aproximativ 17 puncte procentuale.

| (121) | Prețul unitar mediu de vânzare pe tona de importuri din țările vizate a crescut cu numai 15 %, deși prețurile materiei prime au crescut la nivel internațional cu 27 %, subcotând prețurile medii ale industriei comunitare cu 10 % în medie în decursul PA. Creșterea substanțială a volumului importurilor din țările vizate și câștigul acestora în cotă de piață în decursul perioadei examinate, la prețuri semnificativ mai scăzute decât cele ale industriei comunitare, a coincis cu deteriorarea evidentă a situației financiare globale a industriei comunitare în decursul aceleiași perioade. Această deteriorare se observă, în special, în volumul de producție și volumul vânzărilor, care au scăzut semnificativ. Mai mult, prețurile de vânzare nu au crescut în același ritm cu costurile cu materia primă. Cu toate că s-au îmbunătățit ușor între 2005 și sfârșitul PA, marjele de profit rămân negative pe ansamblul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(121)

Prețul unitar mediu de vânzare pe tona de importuri din țările vizate a crescut cu numai 15 %, deși prețurile materiei prime au crescut la nivel internațional cu 27 %, subcotând prețurile medii ale industriei comunitare cu 10 % în medie în decursul PA. Creșterea substanțială a volumului importurilor din țările vizate și câștigul acestora în cotă de piață în decursul perioadei examinate, la prețuri semnificativ mai scăzute decât cele ale industriei comunitare, a coincis cu deteriorarea evidentă a situației financiare globale a industriei comunitare în decursul aceleiași perioade. Această deteriorare se observă, în special, în volumul de producție și volumul vânzărilor, care au scăzut semnificativ. Mai mult, prețurile de vânzare nu au crescut în același ritm cu costurile cu materia primă. Cu toate că s-au îmbunătățit ușor între 2005 și sfârșitul PA, marjele de profit rămân negative pe ansamblul perioadei examinate.

| (122) | În analiza efectului importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a constatat că prețul este un element important de concurență, deoarece aspectele calitative nu joacă un rol important. Trebuie menționat faptul că prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au fost în mod considerabil mai mici atât decât cele practicate de industria comunitară, cât și decât cele practicate de exportatorii din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(122)

În analiza efectului importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a constatat că prețul este un element important de concurență, deoarece aspectele calitative nu joacă un rol important. Trebuie menționat faptul că prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au fost în mod considerabil mai mici atât decât cele practicate de industria comunitară, cât și decât cele practicate de exportatorii din alte țări terțe.

| (123) | Astfel, se concluzionează provizoriu că presiunea exercitată de importurile vizate, care și-au mărit volumul și cota de piață începând din 2005, și care au fost realizate la prețuri foarte mici și de dumping, a jucat un rol determinant în producerea prejudiciului important. |
| --- | --- |

(123)

Astfel, se concluzionează provizoriu că presiunea exercitată de importurile vizate, care și-au mărit volumul și cota de piață începând din 2005, și care au fost realizate la prețuri foarte mici și de dumping, a jucat un rol determinant în producerea prejudiciului important.

3.   Efectul altor factori

(a)   
  Importurile originare din alte țări terțe decât RPC, Armenia și Brazilia

Tabelul 12

Importurile originare din alte țări terțe (cantitate)

| Importuri (tone) | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusia | 10 661 | 11 393 | 9 835 | 7 139 |
| Indice | 100 | 107 | 92 | 67 |
| Turcia | 3 525 | 2 278 | 1 968 | 2 075 |
| Indice | 100 | 65 | 56 | 59 |
| Venezuela | 3 446 | 1 346 | 1 814 | 1 039 |
| Indice | 100 | 39 | 53 | 30 |
| Alte țări terțe | 1 982 | 1 489 | 2 124 | 2 617 |
| Indice | 100 | 75 | 107 | 132 |
| Total | 19 614 | 16 506 | 15 741 | 12 870 |
| Indice | 100 | 84 | 80 | 66 |

Importuri (tone)

2005

2006

2007

PA

Rusia

10 661

11 393

9 835

7 139

Indice

100

107

92

67

Turcia

3 525

2 278

1 968

2 075

Indice

100

65

56

59

Venezuela

3 446

1 346

1 814

1 039

Indice

100

39

53

30

Alte țări terțe

1 982

1 489

2 124

2 617

Indice

100

75

107

132

Total

19 614

16 506

15 741

12 870

Indice

100

84

80

66

Tabelul 13

Importurile originare din alte țări terțe (preț mediu pe tonă)

| Prețuri medii (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusia | 2 366 | 2 718 | 2 905 | 2 743 |
| Indice | 100 | 115 | 123 | 116 |
| Turcia | 3 124 | 2 977 | 3 027 | 2 948 |
| Indice | 100 | 95 | 97 | 94 |
| Venezuela | 2 351 | 2 885 | 2 982 | 2 698 |
| Indice | 100 | 123 | 127 | 115 |
| Alte țări terțe | 2 325 | 2 728 | 3 123 | 3 307 |
| Indice | 100 | 117 | 134 | 142 |
| Total | 2 541 | 2 827 | 3 009 | 2 924 |
| Indice | 100 | 111 | 118 | 115 |

Prețuri medii (EUR)

2005

2006

2007

PA

Rusia

2 366

2 718

2 905

2 743

Indice

100

115

123

116

Turcia

3 124

2 977

3 027

2 948

Indice

100

95

97

94

Venezuela

2 351

2 885

2 982

2 698

Indice

100

123

127

115

Alte țări terțe

2 325

2 728

3 123

3 307

Indice

100

117

134

142

Total

2 541

2 827

3 009

2 924

Indice

100

111

118

115

Tabelul 14

Cote de piață

| Cote de piață (%) | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusia | 11,19 % | 13,00 % | 8,52 % | 7,23 % |
| Turcia | 3,70 % | 2,60 % | 1,71 % | 2,10 % |
| Venezuela | 3,62 % | 1,54 % | 1,57 % | 1,05 % |
| Alte țări terțe | 2,08 % | 1,70 % | 1,84 % | 2,65 % |
| Total | 20,6 % | 18,8 % | 13,6 % | 13,0 % |

Cote de piață (%)

2005

2006

2007

PA

Rusia

11,19 %

13,00 %

8,52 %

7,23 %

Turcia

3,70 %

2,60 %

1,71 %

2,10 %

Venezuela

3,62 %

1,54 %

1,57 %

1,05 %

Alte țări terțe

2,08 %

1,70 %

1,84 %

2,65 %

Total

20,6 %

18,8 %

13,6 %

13,0 %

| (124) | Celelalte țări exportatoare principale sunt Rusia, Turcia și Venezuela, care au deținut, în decursul PA, cote de piață între 1,0 și 7,3 %. Importurile celorlalte țări terțe luate individual au reprezentat cote de piață neglijabile. După cum se poate vedea mai sus, în tabelul 11, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut semnificativ în decursul perioadei examinate, respectiv cu 34 puncte procentuale, de la 19 614 tone în 2005 la 12 870 tone în decursul PA. La fel, cotele de piață au scăzut de la 20,6 % în 2005 la 13 % în decursul PA. |
| --- | --- |

(124)

Celelalte țări exportatoare principale sunt Rusia, Turcia și Venezuela, care au deținut, în decursul PA, cote de piață între 1,0 și 7,3 %. Importurile celorlalte țări terțe luate individual au reprezentat cote de piață neglijabile. După cum se poate vedea mai sus, în tabelul 11, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut semnificativ în decursul perioadei examinate, respectiv cu 34 puncte procentuale, de la 19 614 tone în 2005 la 12 870 tone în decursul PA. La fel, cotele de piață au scăzut de la 20,6 % în 2005 la 13 % în decursul PA.

| (125) | În ceea ce privește prețurile de import, se remarcă faptul că importurile provenind din cele trei principale alte țări exportatoare, respectiv Rusia, Turcia și Venezuela, s-au realizat la prețuri ușor mai scăzute decât prețurile de vânzare ale industriei comunitare. Totuși, cota de piață limitată și chiar în scădere gradată a acestora nu s-a considerat că ar fi avut un efect negativ asupra situației industriei comunitare. S-a constatat că prețurile pentru alte țări terțe, excluzând Rusia, Turcia, Venezuela și cele trei țări vizate, sunt, în medie, mai ridicate decât prețurile industriei comunitare (+ 7,8 %) |
| --- | --- |

(125)

În ceea ce privește prețurile de import, se remarcă faptul că importurile provenind din cele trei principale alte țări exportatoare, respectiv Rusia, Turcia și Venezuela, s-au realizat la prețuri ușor mai scăzute decât prețurile de vânzare ale industriei comunitare. Totuși, cota de piață limitată și chiar în scădere gradată a acestora nu s-a considerat că ar fi avut un efect negativ asupra situației industriei comunitare. S-a constatat că prețurile pentru alte țări terțe, excluzând Rusia, Turcia, Venezuela și cele trei țări vizate, sunt, în medie, mai ridicate decât prețurile industriei comunitare (+ 7,8 %)

| (126) | Prin urmare, se concluzionează că importurile din alte țări terțe nu au avut un impact semnificativ asupra situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(126)

Prin urmare, se concluzionează că importurile din alte țări terțe nu au avut un impact semnificativ asupra situației industriei comunitare.

(b)   
  Exporturile industriei comunitare

| (127) | Un producător-exportator a susținut că evoluția nefavorabilă a cursului de schimb EUR/USD a stat la originea unei deteriorări semnificative a performanței la export a industriei comunitare, ceea ce, la rândul său, a produs industriei comunitare prejudiciul important. |
| --- | --- |

(127)

Un producător-exportator a susținut că evoluția nefavorabilă a cursului de schimb EUR/USD a stat la originea unei deteriorări semnificative a performanței la export a industriei comunitare, ceea ce, la rândul său, a produs industriei comunitare prejudiciul important.

| (128) | Exporturile de folie de aluminiu realizate de către industria comunitară în afara Comunității au fost în scădere în perioada examinată (cu 63 %). În mod similar, prețurile de export ale industriei comunitare au scăzut în perioada examinată cu 26 %. Totuși, aceste exporturi au reprezentat doar 6,6 % din totalul vânzărilor industriei comunitare către părți independente în PA și, astfel, s-a concluzionat că nu au avut un impact important asupra prejudiciului material suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(128)

Exporturile de folie de aluminiu realizate de către industria comunitară în afara Comunității au fost în scădere în perioada examinată (cu 63 %). În mod similar, prețurile de export ale industriei comunitare au scăzut în perioada examinată cu 26 %. Totuși, aceste exporturi au reprezentat doar 6,6 % din totalul vânzărilor industriei comunitare către părți independente în PA și, astfel, s-a concluzionat că nu au avut un impact important asupra prejudiciului material suferit de industria comunitară.

(c)   
  Importurile industriei comunitare

| (129) | Un producător comunitar a importat produsul în cauză de la societatea sa afiliată din RPC și l-a revândut pe piața comunitară. Deși prețurile de revânzare au subcotat prețurile industriei comunitare, trebuie remarcat că volumul importurilor chinezești a reprezentat doar o parte minoră din totalul importurilor din RPC (între 1 și 5 %). În plus, aceste importuri au fost făcute doar pentru a păstra clienții internaționali care, altfel, ar fi cumpărat produsul în cauză de la furnizorii chinezi la prețuri de dumping. Prin urmare, s-a concluzionat că volumul scăzut al importurilor de produs în cauză din RPC ale producătorului comunitar respectiv nu a rupt legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(129)

Un producător comunitar a importat produsul în cauză de la societatea sa afiliată din RPC și l-a revândut pe piața comunitară. Deși prețurile de revânzare au subcotat prețurile industriei comunitare, trebuie remarcat că volumul importurilor chinezești a reprezentat doar o parte minoră din totalul importurilor din RPC (între 1 și 5 %). În plus, aceste importuri au fost făcute doar pentru a păstra clienții internaționali care, altfel, ar fi cumpărat produsul în cauză de la furnizorii chinezi la prețuri de dumping. Prin urmare, s-a concluzionat că volumul scăzut al importurilor de produs în cauză din RPC ale producătorului comunitar respectiv nu a rupt legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria comunitară.

(d)   
  Prejudiciile autoprovocate

| (130) | Un producător-exportator a afirmat că scăderea volumului de vânzări înregistrată de industria comunitară nu a fost provocată de importurile examinate ci de faptul că industria comunitară a decis să comute producția și vânzările pe piața mai lucrativă a FCA. |
| --- | --- |

(130)

Un producător-exportator a afirmat că scăderea volumului de vânzări înregistrată de industria comunitară nu a fost provocată de importurile examinate ci de faptul că industria comunitară a decis să comute producția și vânzările pe piața mai lucrativă a FCA.

| (131) | Reînfășurătorii au susținut că produsul în cauză ar fi fost, de fapt, un produs secundar pentru industria comunitară și că acesta ar fi fost folosit doar ca simplu „înlocuitor de producție” în cazul în care cererea pentru FCA ar scădea. |
| --- | --- |

(131)

Reînfășurătorii au susținut că produsul în cauză ar fi fost, de fapt, un produs secundar pentru industria comunitară și că acesta ar fi fost folosit doar ca simplu „înlocuitor de producție” în cazul în care cererea pentru FCA ar scădea.

| (132) | Totuși, ancheta a concluzionat provizoriu că aceste afirmații nu sunt fundamentate. Volumele de producție de FCA ale unuia dintre cei mai mari producători comunitari au rămas stabile în perioada examinată, în timp ce volumul vânzărilor de produs în cauză a scăzut semnificativ. Prin urmare, se poate concluziona provizoriu că industria comunitară deține capacități nefolosite semnificative. Capacitățile nefolosite ale industriei comunitare au crescut, într-adevăr, având în vedere că rata de utilizare a capacității a scăzut semnificativ (de la 86 la 60 %). |
| --- | --- |

(132)

Totuși, ancheta a concluzionat provizoriu că aceste afirmații nu sunt fundamentate. Volumele de producție de FCA ale unuia dintre cei mai mari producători comunitari au rămas stabile în perioada examinată, în timp ce volumul vânzărilor de produs în cauză a scăzut semnificativ. Prin urmare, se poate concluziona provizoriu că industria comunitară deține capacități nefolosite semnificative. Capacitățile nefolosite ale industriei comunitare au crescut, într-adevăr, având în vedere că rata de utilizare a capacității a scăzut semnificativ (de la 86 la 60 %).

(e)   
  Evoluția consumului pe piața comunitară

| (133) | S-a examinat dacă evoluția consumului ar fi putut fi un factor cauzator de prejudiciu important pentru industria comunitară. |
| --- | --- |

(133)

S-a examinat dacă evoluția consumului ar fi putut fi un factor cauzator de prejudiciu important pentru industria comunitară.

| (134) | După cum s-a menționat în considerentul 88, consumul comunitar nu prezintă o tendință omogenă. Deși a scăzut între 2005 și 2006, consumul comunitar total a crescut din nou în 2007. Acesta a scăzut în decursul PA cu 17 puncte procentuale. Totuși, volumele de vânzări ale industriei comunitare nu au urmat aceeași tendință, având în vedere că a existat un declin puternic al vânzărilor, în special între 2006 și 2007 (– 19 %), în timp ce consumul comunitar a crescut cu + 29 %. Mai mult, dacă se ia în considerare perioada examinată, se observă că industria comunitară nu a ajuns la același nivel al volumului vânzărilor în decursul PA, în comparație cu începutul perioadei examinate (– 30 %), deși consumul comunitar a revenit aproape la același nivel la finalul PA, cu o creștere globală de + 4 %. |
| --- | --- |

(134)

După cum s-a menționat în considerentul 88, consumul comunitar nu prezintă o tendință omogenă. Deși a scăzut între 2005 și 2006, consumul comunitar total a crescut din nou în 2007. Acesta a scăzut în decursul PA cu 17 puncte procentuale. Totuși, volumele de vânzări ale industriei comunitare nu au urmat aceeași tendință, având în vedere că a existat un declin puternic al vânzărilor, în special între 2006 și 2007 (– 19 %), în timp ce consumul comunitar a crescut cu + 29 %. Mai mult, dacă se ia în considerare perioada examinată, se observă că industria comunitară nu a ajuns la același nivel al volumului vânzărilor în decursul PA, în comparație cu începutul perioadei examinate (– 30 %), deși consumul comunitar a revenit aproape la același nivel la finalul PA, cu o creștere globală de + 4 %.

(f)   
  Evoluția costurilor industriei comunitare

| (135) | Având în vedere că 60-65 % din totalul costurilor de producție reprezintă costuri cu materia primă, creșterea rapidă a prețului aluminiului pe piața internațională, de 27 % în decursul perioadei examinate, a condus la o creștere semnificativă a costurilor industriei comunitare. |
| --- | --- |

(135)

Având în vedere că 60-65 % din totalul costurilor de producție reprezintă costuri cu materia primă, creșterea rapidă a prețului aluminiului pe piața internațională, de 27 % în decursul perioadei examinate, a condus la o creștere semnificativă a costurilor industriei comunitare.

| (136) | Totuși, în timp ce costurile cu materia primă au crescut cu 27 %, prețurile de vânzare practicate de industria comunitară au crescut numai cu 19 %, ceea ce înseamnă că nu s-au putut transfera în întregime creșterile costurilor către clienți. |
| --- | --- |

(136)

Totuși, în timp ce costurile cu materia primă au crescut cu 27 %, prețurile de vânzare practicate de industria comunitară au crescut numai cu 19 %, ceea ce înseamnă că nu s-au putut transfera în întregime creșterile costurilor către clienți.

4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (137) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că prejudiciul important suferit de către industria comunitară nu poate fi atribuit importurilor din alte țări terțe sau unei scăderi a cererii pe piața comunitară, ci creșterii, în decursul perioadei examinate, a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate. Concomitența între, pe de o parte, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Armenia, Brazilia și RPC, creșterea cotei de piață a acestora și subcotarea constatată și, pe de altă parte, deteriorarea evidentă a situației industriei comunitare permite să se concluzioneze că importurile care fac obiectul unui dumping sunt cauza prejudiciului important suferit de industria comunitară, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. În mod special, industria comunitară nu și-a putut mări prețurile de vânzare de pe piața comunitară, din cauza presiunii prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping. Astfel, creșterea globală a costurilor nu a putut fi transferată în întregime către clienți și marjele de profit au rămas foarte scăzute, în pofida creșterii puternice a consumului comunitar între 2006 și 2007, cu un impact grav asupra situației financiare generale a industriei comunitare. S-a analizat efectul posibil al altor factori, în principal importurile din alte țări terțe, exporturile industriei comunitare și evoluția costurilor, dar s-a constatat că acești factori nu constituie cauze determinante pentru prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(137)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că prejudiciul important suferit de către industria comunitară nu poate fi atribuit importurilor din alte țări terțe sau unei scăderi a cererii pe piața comunitară, ci creșterii, în decursul perioadei examinate, a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate. Concomitența între, pe de o parte, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Armenia, Brazilia și RPC, creșterea cotei de piață a acestora și subcotarea constatată și, pe de altă parte, deteriorarea evidentă a situației industriei comunitare permite să se concluzioneze că importurile care fac obiectul unui dumping sunt cauza prejudiciului important suferit de industria comunitară, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. În mod special, industria comunitară nu și-a putut mări prețurile de vânzare de pe piața comunitară, din cauza presiunii prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping. Astfel, creșterea globală a costurilor nu a putut fi transferată în întregime către clienți și marjele de profit au rămas foarte scăzute, în pofida creșterii puternice a consumului comunitar între 2006 și 2007, cu un impact grav asupra situației financiare generale a industriei comunitare. S-a analizat efectul posibil al altor factori, în principal importurile din alte țări terțe, exporturile industriei comunitare și evoluția costurilor, dar s-a constatat că acești factori nu constituie cauze determinante pentru prejudiciul suferit de industria comunitară.

| (138) | Pe baza analizei de mai sus, care a separat și a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți, având un efect asupra situației industriei comunitare pe de o parte, și efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile de folie de aluminiu din Armenia, Brazilia și RPC au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(138)

Pe baza analizei de mai sus, care a separat și a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți, având un efect asupra situației industriei comunitare pe de o parte, și efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile de folie de aluminiu din Armenia, Brazilia și RPC au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

G.   INTERESUL COMUNITAR

| (139) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei privind dumpingul prejudiciabil, există motive incontestabile pentru a se concluziona că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz specific. Impactul probabil al măsurilor posibile asupra tuturor părților implicate în procedură, precum și consecințele neluării de măsuri trebuie să fie luate în considerare în acest sens. |
| --- | --- |

(139)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei privind dumpingul prejudiciabil, există motive incontestabile pentru a se concluziona că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz specific. Impactul probabil al măsurilor posibile asupra tuturor părților implicate în procedură, precum și consecințele neluării de măsuri trebuie să fie luate în considerare în acest sens.

| (140) | Pentru a se evalua impactul probabil al deciziei de a se institui măsuri sau nu, s-au solicitat informații tuturor părților interesate, care fie erau cunoscute ca fiind vizate, fie s-au făcut chiar ele cunoscute. Pe această bază, Comisia a trimis chestionare către industria comunitară, doi importatori neafiliați și 24 de utilizatori. |
| --- | --- |

(140)

Pentru a se evalua impactul probabil al deciziei de a se institui măsuri sau nu, s-au solicitat informații tuturor părților interesate, care fie erau cunoscute ca fiind vizate, fie s-au făcut chiar ele cunoscute. Pe această bază, Comisia a trimis chestionare către industria comunitară, doi importatori neafiliați și 24 de utilizatori.

| (141) | După cum s-a explicat în considerentul 10, șase producători din industria comunitară și opt importatori/utilizatori neafiliați au răspuns chestionarului. |
| --- | --- |

(141)

După cum s-a explicat în considerentul 10, șase producători din industria comunitară și opt importatori/utilizatori neafiliați au răspuns chestionarului.

1.   Interesele industriei comunitare

| (142) | Situația prejudiciabilă în care se află industria comunitară rezultă din dificultatea de a concura cu importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(142)

Situația prejudiciabilă în care se află industria comunitară rezultă din dificultatea de a concura cu importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping.

| (143) | Se așteaptă ca impunerea măsurilor să prevină alte distorsiuni ale pieței și scăderea prețurilor, precum și să restabilească concurența corectă. Industria comunitară a trebui, în acest caz, să își sporească volumul vânzărilor și să recâștige cota de piață, generând drept urmare economii de scară mai bune și obținând astfel nivelul de profit necesar pentru îmbunătățirea situației financiare a industriei. Aceasta ar permite industriei comunitare să își continue investițiile în facilități de producție, ceea ce ar garanta supraviețuirea industriei comunitare. |
| --- | --- |

(143)

Se așteaptă ca impunerea măsurilor să prevină alte distorsiuni ale pieței și scăderea prețurilor, precum și să restabilească concurența corectă. Industria comunitară a trebui, în acest caz, să își sporească volumul vânzărilor și să recâștige cota de piață, generând drept urmare economii de scară mai bune și obținând astfel nivelul de profit necesar pentru îmbunătățirea situației financiare a industriei. Aceasta ar permite industriei comunitare să își continue investițiile în facilități de producție, ceea ce ar garanta supraviețuirea industriei comunitare.

| (144) | În caz contrar, dacă nu se instituie măsuri antidumping, deteriorarea situației industriei comunitare ar continua. Industria comunitară este marcată în mod special de o pierdere a veniturilor, în pofida creșterii prețurilor de vânzare unitare. Aceasta s-a întâmplat din cauza scăderii volumului de vânzări și a cotei de piață a industriei comunitare din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping. În plus, industria comunitară nu a reușit să transfere în întregime creșterile de costuri cu materia primă clienților săi, din cauza presiunii asupra prețurilor din partea importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Într-adevăr, având în vedere venitul scăzut și evoluția negativă semnificativă înregistrată în cursul PA, este foarte probabil ca situația financiară a industriei comunitare să se deterioreze în continuare în absența unor măsuri. Aceasta ar conduce în final la continuarea reducerilor de producție, care, la rândul lor, ar amenința ocuparea forței de muncă și investițiile din Comunitate. Odată cu încheierea producției comunitare, utilizatorii de folii de aluminiu ar deveni mai dependenți de furnizorii din afara Comunității. |
| --- | --- |

(144)

În caz contrar, dacă nu se instituie măsuri antidumping, deteriorarea situației industriei comunitare ar continua. Industria comunitară este marcată în mod special de o pierdere a veniturilor, în pofida creșterii prețurilor de vânzare unitare. Aceasta s-a întâmplat din cauza scăderii volumului de vânzări și a cotei de piață a industriei comunitare din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping. În plus, industria comunitară nu a reușit să transfere în întregime creșterile de costuri cu materia primă clienților săi, din cauza presiunii asupra prețurilor din partea importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Într-adevăr, având în vedere venitul scăzut și evoluția negativă semnificativă înregistrată în cursul PA, este foarte probabil ca situația financiară a industriei comunitare să se deterioreze în continuare în absența unor măsuri. Aceasta ar conduce în final la continuarea reducerilor de producție, care, la rândul lor, ar amenința ocuparea forței de muncă și investițiile din Comunitate. Odată cu încheierea producției comunitare, utilizatorii de folii de aluminiu ar deveni mai dependenți de furnizorii din afara Comunității.

| (145) | În consecință, se poate concluziona provizoriu că impunerea măsurilor antidumping ar permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil suferit și, astfel, ar fi în interesul industriei comunitare. |
| --- | --- |

(145)

În consecință, se poate concluziona provizoriu că impunerea măsurilor antidumping ar permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil suferit și, astfel, ar fi în interesul industriei comunitare.

2.   Interesul importatorilor neafiliați

| (146) | Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor/comercianților cunoscuți. În ceea ce privește importatorii, doi dintre aceștia au trimis un răspuns la chestionar. Volumele de produs în cauză importate de acești doi importatori au reprezentat 17,0 % din totalul importurilor în Comunitate din țările vizate și 8,0 % din consumul comunitar. |
| --- | --- |

(146)

Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor/comercianților cunoscuți. În ceea ce privește importatorii, doi dintre aceștia au trimis un răspuns la chestionar. Volumele de produs în cauză importate de acești doi importatori au reprezentat 17,0 % din totalul importurilor în Comunitate din țările vizate și 8,0 % din consumul comunitar.

| (147) | Pe baza informațiilor prezentate de către importatorii vizați, se pare că marjele de profit pentru produsul în cauză sunt, într-adevăr, relativ scăzute. Prin urmare, s-a afirmat că eventualele taxe antidumping nu ar putea fi transferate către clienții finali, în principal reînfășurători. |
| --- | --- |

(147)

Pe baza informațiilor prezentate de către importatorii vizați, se pare că marjele de profit pentru produsul în cauză sunt, într-adevăr, relativ scăzute. Prin urmare, s-a afirmat că eventualele taxe antidumping nu ar putea fi transferate către clienții finali, în principal reînfășurători.

| (148) | Mai întâi, trebuie să se remarce că ancheta a arătat că, cel puțin în parte, creșterile de prețuri pot fi transferate clienților datorită faptului că, după cum se menționează mai jos, prețurile foliei de aluminiu fluctuează semnificativ și că creșteri importante de prețuri din trecut au fost deja transferate către clienți. |
| --- | --- |

(148)

Mai întâi, trebuie să se remarce că ancheta a arătat că, cel puțin în parte, creșterile de prețuri pot fi transferate clienților datorită faptului că, după cum se menționează mai jos, prețurile foliei de aluminiu fluctuează semnificativ și că creșteri importante de prețuri din trecut au fost deja transferate către clienți.

| (149) | În al doilea rând, există alte țări furnizoare, cum ar fi Rusia, Venezuela sau Turcia, din care produsul se poate importa fără nicio taxă antidumping. În consecință, deși nu este exclus ca impunerea unei taxe antidumping să aibă un anumit impact asupra acestor companii, acest impact ar fi micșorat de existența celorlalte țări furnizoare. |
| --- | --- |

(149)

În al doilea rând, există alte țări furnizoare, cum ar fi Rusia, Venezuela sau Turcia, din care produsul se poate importa fără nicio taxă antidumping. În consecință, deși nu este exclus ca impunerea unei taxe antidumping să aibă un anumit impact asupra acestor companii, acest impact ar fi micșorat de existența celorlalte țări furnizoare.

3.   Interesul utilizatorilor

| (150) | Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți din Comunitate, dintre care șase au răspuns chestionarului. Utilizatorii principali din Comunitate sunt reînfășurătorii, ale căror activități constau în comercializarea materialului de împachetat (folie de aluminiu, dar și hârtie și plastic) după reînfășurarea produsului în cauză importat în rulouri mici și reambalarea acestora din urmă pentru întreprinderi industriale și de vânzări cu amănuntul. Reînfășurătorii nu sunt clienți pentru FCA. Reînfășurătorii reprezintă 80 % din consumul comunitar de produs în cauză. |
| --- | --- |

(150)

Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți din Comunitate, dintre care șase au răspuns chestionarului. Utilizatorii principali din Comunitate sunt reînfășurătorii, ale căror activități constau în comercializarea materialului de împachetat (folie de aluminiu, dar și hârtie și plastic) după reînfășurarea produsului în cauză importat în rulouri mici și reambalarea acestora din urmă pentru întreprinderi industriale și de vânzări cu amănuntul. Reînfășurătorii nu sunt clienți pentru FCA. Reînfășurătorii reprezintă 80 % din consumul comunitar de produs în cauză.

| (151) | În eventualitatea că s-ar impune măsuri antidumping, reînfășurătorii ar fi interesați în mod special de (i) riscul distorsionării concurenței cu reînfășurătorii din alte țări terțe, (ii) existența unei aprovizionări corespunzătoare cu folie de aluminiu în Comunitate și (iii) impactul unor eventuale măsuri asupra segmentului lor industrial. |
| --- | --- |

(151)

În eventualitatea că s-ar impune măsuri antidumping, reînfășurătorii ar fi interesați în mod special de (i) riscul distorsionării concurenței cu reînfășurătorii din alte țări terțe, (ii) existența unei aprovizionări corespunzătoare cu folie de aluminiu în Comunitate și (iii) impactul unor eventuale măsuri asupra segmentului lor industrial.

3.1.   Dezavantaj semnificativ față de reînfășurătorii din alte țări terțe

| (152) | S-a susținut că, în cazul impunerii de măsuri, producătorii de folie de aluminiu din țările vizate, mai ales din RPC, și-ar extinde activitatea la fabricarea de produse din aval (respectiv reînfășurând produsul în cauză în rulouri de folie de aluminiu pentru consum) pentru a le exporta în Comunitate, evitând să plătească taxe antidumping. În acest caz, se afirmă că dumpingul ar avea loc la nivelul produsului din aval și, prin urmare, reînfășurătorii din Comunitate ar putea fi eliminați de pe piață. |
| --- | --- |

(152)

S-a susținut că, în cazul impunerii de măsuri, producătorii de folie de aluminiu din țările vizate, mai ales din RPC, și-ar extinde activitatea la fabricarea de produse din aval (respectiv reînfășurând produsul în cauză în rulouri de folie de aluminiu pentru consum) pentru a le exporta în Comunitate, evitând să plătească taxe antidumping. În acest caz, se afirmă că dumpingul ar avea loc la nivelul produsului din aval și, prin urmare, reînfășurătorii din Comunitate ar putea fi eliminați de pe piață.

| (153) | Ar trebui să se remarce faptul că, pentru rulourile de consum, costul transportului este, proporțional, foarte ridicat și, prin urmare, transportul acestui produs către Comunitate ar putea să nu fie viabil din punct de vedere economic. Ca urmare, reînfășurătorii comunitari ar continua să beneficieze de avantaje naturale cum ar fi costurile de transport mai mici și o gamă mai largă de produse care pot fi oferite vânzătorilor cu amănuntul. |
| --- | --- |

(153)

Ar trebui să se remarce faptul că, pentru rulourile de consum, costul transportului este, proporțional, foarte ridicat și, prin urmare, transportul acestui produs către Comunitate ar putea să nu fie viabil din punct de vedere economic. Ca urmare, reînfășurătorii comunitari ar continua să beneficieze de avantaje naturale cum ar fi costurile de transport mai mici și o gamă mai largă de produse care pot fi oferite vânzătorilor cu amănuntul.

3.2.   Deficitul de aprovizionare

| (154) | Reînfășurătorii au susținut că producătorii comunitari de rulouri jumbo sunt mai interesați în fabricarea FCA, care are un preț de vânzare mai ridicat decât folia de aluminiu, și că i-ar aproviziona cu folie de aluminiu numai când cererea pentru FCA este scăzută. Având în vedere că FCA și folia de aluminiu se fabrică pe aceeași linie de producție, schimbarea de la un produs la altul ar fi ușoară și nu ar impune costuri semnificative. |
| --- | --- |

(154)

Reînfășurătorii au susținut că producătorii comunitari de rulouri jumbo sunt mai interesați în fabricarea FCA, care are un preț de vânzare mai ridicat decât folia de aluminiu, și că i-ar aproviziona cu folie de aluminiu numai când cererea pentru FCA este scăzută. Având în vedere că FCA și folia de aluminiu se fabrică pe aceeași linie de producție, schimbarea de la un produs la altul ar fi ușoară și nu ar impune costuri semnificative.

| (155) | Aceleași părți interesate au susținut că, din acest motiv, aprovizionarea cu folie de aluminiu în Comunitate nu este suficientă (sau este, în orice caz, instabilă), ceea ce duce la o mai mare dependență de importuri, în special din țările vizate. Totuși, la momentul actual, pe baza informațiilor disponibile verificate, ancheta a arătat că aceste afirmații nu sunt fundamentate. Astfel, volumele de producție de FCA ale unuia dintre cei mai mari producători comunitari au rămas stabile în perioada examinată, în timp ce volumul vânzărilor sale de folie de aluminiu a scăzut semnificativ. Aceasta arată că producția de folie de aluminiu nu a fost înlocuită cu producția de FCA, așa cum se afirmă. |
| --- | --- |

(155)

Aceleași părți interesate au susținut că, din acest motiv, aprovizionarea cu folie de aluminiu în Comunitate nu este suficientă (sau este, în orice caz, instabilă), ceea ce duce la o mai mare dependență de importuri, în special din țările vizate. Totuși, la momentul actual, pe baza informațiilor disponibile verificate, ancheta a arătat că aceste afirmații nu sunt fundamentate. Astfel, volumele de producție de FCA ale unuia dintre cei mai mari producători comunitari au rămas stabile în perioada examinată, în timp ce volumul vânzărilor sale de folie de aluminiu a scăzut semnificativ. Aceasta arată că producția de folie de aluminiu nu a fost înlocuită cu producția de FCA, așa cum se afirmă.

| (156) | În general, capacitățile nefolosite ale industriei comunitare au crescut, având în vedere că rata de utilizare a capacității a scăzut semnificativ (de la 88 la 62 %). Prin urmare, s-a concluzionat că există capacități nefolosite semnificative pentru folie de aluminiu în industria comunitară, care ar putea să absoarbă o creștere a cererii pentru produsul industriei comunitare. Pe această bază, nu s-a putut concluziona că există o dependență a clienților din Comunitate de importurile de folie de aluminiu. |
| --- | --- |

(156)

În general, capacitățile nefolosite ale industriei comunitare au crescut, având în vedere că rata de utilizare a capacității a scăzut semnificativ (de la 88 la 62 %). Prin urmare, s-a concluzionat că există capacități nefolosite semnificative pentru folie de aluminiu în industria comunitară, care ar putea să absoarbă o creștere a cererii pentru produsul industriei comunitare. Pe această bază, nu s-a putut concluziona că există o dependență a clienților din Comunitate de importurile de folie de aluminiu.

| (157) | Taxele nu ar trebui să ducă la un deficit de aprovizionare. Sunt disponibile surse de aprovizionare din alte țări terțe care nu sunt supuse unor taxe. Mai mult, alte țări terțe și-au văzut și ele cota de piață diminuată, ceea ce arată că există capacități nefolosite în aceste țări care pot aproviziona piața comunitară dacă se reinstaurează o competiție corectă. |
| --- | --- |

(157)

Taxele nu ar trebui să ducă la un deficit de aprovizionare. Sunt disponibile surse de aprovizionare din alte țări terțe care nu sunt supuse unor taxe. Mai mult, alte țări terțe și-au văzut și ele cota de piață diminuată, ceea ce arată că există capacități nefolosite în aceste țări care pot aproviziona piața comunitară dacă se reinstaurează o competiție corectă.

3.3.   Impactul eventualelor măsuri asupra reînfășurătorilor

| (158) | Aceste rulouri mici produse finite („rulouri de consum”) cântăresc mai puțin de 10 kg și se folosesc pentru ambalare multifuncțională pe termen scurt (mai ales la nivel casnic și în întreprinderile de catering și de comerț cu produse alimentare și flori). |
| --- | --- |

(158)

Aceste rulouri mici produse finite („rulouri de consum”) cântăresc mai puțin de 10 kg și se folosesc pentru ambalare multifuncțională pe termen scurt (mai ales la nivel casnic și în întreprinderile de catering și de comerț cu produse alimentare și flori).

| (159) | Reînfășurătorii au susținut că se află într-o poziție vulnerabilă, având în vedere că sunt situați între producătorii de folie de aluminiu și lanțurile majore de distribuție cu amănuntul care le impun marje de profit foarte strânse. S-a constatat că rentabilitatea globală a reînfășurătorilor se află în gama – 2 % – + 2 %. |
| --- | --- |

(159)

Reînfășurătorii au susținut că se află într-o poziție vulnerabilă, având în vedere că sunt situați între producătorii de folie de aluminiu și lanțurile majore de distribuție cu amănuntul care le impun marje de profit foarte strânse. S-a constatat că rentabilitatea globală a reînfășurătorilor se află în gama – 2 % – + 2 %.

| (160) | Cu toate că reînfășurătorii sunt, în general, furnizori ai unei game largi de produse de ambalare, folia de aluminiu reprezintă o parte importantă (până la 70 %) din cifra lor de afaceri și, având în vedere nivelul scăzut al rentabilității lor, impactul unor eventuale măsuri ar fi semnificativ, având în vedere că aceștia consideră că nu ar putea să îl transfere către clienți. |
| --- | --- |

(160)

Cu toate că reînfășurătorii sunt, în general, furnizori ai unei game largi de produse de ambalare, folia de aluminiu reprezintă o parte importantă (până la 70 %) din cifra lor de afaceri și, având în vedere nivelul scăzut al rentabilității lor, impactul unor eventuale măsuri ar fi semnificativ, având în vedere că aceștia consideră că nu ar putea să îl transfere către clienți.

| (161) | Reînfășurătorii ar putea să transfere taxa antidumping către clienți, mai ales dacă prețurile principalei materii prime rămân relativ scăzute în comparație cu nivelurile de preț foarte ridicate din 2006 și 2007. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 149, există alte țări furnizoare disponibile. |
| --- | --- |

(161)

Reînfășurătorii ar putea să transfere taxa antidumping către clienți, mai ales dacă prețurile principalei materii prime rămân relativ scăzute în comparație cu nivelurile de preț foarte ridicate din 2006 și 2007. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 149, există alte țări furnizoare disponibile.

| (162) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că impactul asupra utilizatorilor nu ar fi astfel încât măsurile să fie considerate a fi împotriva interesului general al Comunității. |
| --- | --- |

(162)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că impactul asupra utilizatorilor nu ar fi astfel încât măsurile să fie considerate a fi împotriva interesului general al Comunității.

4.   Concluzie privind interesul comunitar

| (163) | Luând în calcul toți factorii de mai sus, se concluzionează că impunerea măsurilor nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra situației utilizatorilor și importatorilor produsului în cauză. Pe această bază, se concluzionează provizoriu că nu există motive decisive pentru a nu se impune măsuri antidumping provizorii. |
| --- | --- |

(163)

Luând în calcul toți factorii de mai sus, se concluzionează că impunerea măsurilor nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra situației utilizatorilor și importatorilor produsului în cauză. Pe această bază, se concluzionează provizoriu că nu există motive decisive pentru a nu se impune măsuri antidumping provizorii.

H.   MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (164) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul comunitar, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(164)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul comunitar, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (165) | În vederea stabilirii nivelului taxei, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesară pentru a elimina prejudiciul suferit de Comunitate. Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile de producție și să realizeze la nivel global un profit înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector din vânzarea produsului similar în Comunitate, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. S-a folosit o marjă de profit înainte de impozitare pentru producători de 5 %, după cum s-a propus și în reclamație și s-a folosit în procedura inițială de anchetă. Acest nivel al profitului s-a confirmat în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(165)

În vederea stabilirii nivelului taxei, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesară pentru a elimina prejudiciul suferit de Comunitate. Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile de producție și să realizeze la nivel global un profit înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector din vânzarea produsului similar în Comunitate, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. S-a folosit o marjă de profit înainte de impozitare pentru producători de 5 %, după cum s-a propus și în reclamație și s-a folosit în procedura inițială de anchetă. Acest nivel al profitului s-a confirmat în cadrul prezentei anchete.

| (166) | Apoi s-a determinat majorarea necesară a prețurilor, prin compararea, pentru fiecare tip de produs, a prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru calcularea subcotării (a se vedea considerentele 98-100 mai sus), cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Prețul neprejudiciabil s-a obținut prin ajustarea prețului de vânzare al industriei comunitare luând în considerare pierderile reale din cursul perioadei de anchetă și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații s-a exprimat ca procentaj din valoarea totală CIF la import. Pentru Armenia și Brazilia, având în vedere nivelul ridicat de cooperare, marja de prejudiciu reziduală s-a stabilit la nivelul marjei constatate pentru exportatorii cooperanți vizați. Pentru China, având în vedere nivelul foarte scăzut de cooperare, marja de prejudiciu reziduală s-a calculat pe baza exporturilor celor mai prejudiciabile ale unuia dintre producătorii-exportatori cooperanți care a beneficiat de TI. |
| --- | --- |

(166)

Apoi s-a determinat majorarea necesară a prețurilor, prin compararea, pentru fiecare tip de produs, a prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru calcularea subcotării (a se vedea considerentele 98-100 mai sus), cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Prețul neprejudiciabil s-a obținut prin ajustarea prețului de vânzare al industriei comunitare luând în considerare pierderile reale din cursul perioadei de anchetă și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații s-a exprimat ca procentaj din valoarea totală CIF la import. Pentru Armenia și Brazilia, având în vedere nivelul ridicat de cooperare, marja de prejudiciu reziduală s-a stabilit la nivelul marjei constatate pentru exportatorii cooperanți vizați. Pentru China, având în vedere nivelul foarte scăzut de cooperare, marja de prejudiciu reziduală s-a calculat pe baza exporturilor celor mai prejudiciabile ale unuia dintre producătorii-exportatori cooperanți care a beneficiat de TI.

2.   Măsurile provizorii

| (167) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră drept urmare că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie la nivelul marjei celei mai scăzute, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. |
| --- | --- |

(167)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră drept urmare că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie la nivelul marjei celei mai scăzute, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.

| (168) | Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxele reziduale aplicabile „tuturor celorlalte societăți” din Armenia, Brazilia și RPC) se aplică, astfel, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara vizată, fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele de import fabricate de orice altă societate nemenționată în mod specific în partea operativă a prezentului document cu numele și adresa sa, inclusiv entitățile afiliate celor menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste rate și se supun nivelului taxei aplicabile tuturor celorlalte societăți. |
| --- | --- |

(168)

Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxele reziduale aplicabile „tuturor celorlalte societăți” din Armenia, Brazilia și RPC) se aplică, astfel, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara vizată, fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele de import fabricate de orice altă societate nemenționată în mod specific în partea operativă a prezentului document cu numele și adresa sa, inclusiv entitățile afiliate celor menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste rate și se supun nivelului taxei aplicabile tuturor celorlalte societăți.

| (169) | Orice solicitare cu privire la aplicarea acestor niveluri individuale pentru fiecare societate ale taxei antidumping (de exemplu, ca urmare a unei modificări a numelui entității sau ca urmare a stabilirii unei noi entități de producție sau de desfacere) trebuie să fie adresată Comisiei (7) imediat cu toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări pe piața internă și la export, asociate cu, spre exemplu, acea schimbare a numelui sau acea creare a unor noi entități de producție sau de desfacere. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(169)

Orice solicitare cu privire la aplicarea acestor niveluri individuale pentru fiecare societate ale taxei antidumping (de exemplu, ca urmare a unei modificări a numelui entității sau ca urmare a stabilirii unei noi entități de producție sau de desfacere) trebuie să fie adresată Comisiei (7) imediat cu toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări pe piața internă și la export, asociate cu, spre exemplu, acea schimbare a numelui sau acea creare a unor noi entități de producție sau de desfacere. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (170) | În baza celor de mai sus, nivelurile provizorii ale taxei sunt:









  Țara | Societatea | Marjele de dumping | Marjele de prejudiciu | Nivelurile provizorii ale taxei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Toate celelalte societăți | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| RPC | Alcoa Bohai și Alcoa Shanghai | 23,9 % | 10,7 % | 10,7 % |
| Shandong Loften | 31,6 % | 28,3 % | 28,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % | 33,3 % | 31,9 % |
| Toate celelalte societăți | 42,9 % | 52 % | 42,9 % |
| Armenia | RUSAL Armenal | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |
| Toate celelalte societăți | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |

(170)

În baza celor de mai sus, nivelurile provizorii ale taxei sunt:

Țara

Societatea

Marjele de dumping

Marjele de prejudiciu

Nivelurile provizorii ale taxei

Brazilia

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Toate celelalte societăți

27,6 %

25,9 %

25,9 %

RPC

Alcoa Bohai și Alcoa Shanghai

23,9 %

10,7 %

10,7 %

Shandong Loften

31,6 %

28,3 %

28,3 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

33,3 %

31,9 %

Toate celelalte societăți

42,9 %

52 %

42,9 %

Armenia

RUSAL Armenal

37,0 %

20,0 %

20,0 %

Toate celelalte societăți

37,0 %

20,0 %

20,0 %

I.   PREVEDERE FINALĂ

| (171) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat că acele constatări privind impunerea de taxe antidumping făcute în sensul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în sensul oricărei taxe definitive, |
| --- | --- |

(171)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat că acele constatări privind impunerea de taxe antidumping făcute în sensul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în sensul oricărei taxe definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de folii de aluminiu cu o grosime de minimum 0,008 mm și de maximum 0,018 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu lățimea de maximum 650 mm și cu greutate mai mare de 10 kg, declarate la codul NC ex 7607 11 19 (cod TARIC 7607111910), originare din Armenia, Brazilia și Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsele fabricate de societățile de mai jos este după cum urmează:

| Țara | Societatea | Taxa antidumping | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Armenia | Societatea mixtă închisă pe acțiuni Rusal-Armenal | 20,0 % | A943 |
| Toate celelalte societăți | 20,0 % | A999 |
| Republica Populară Chineză | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. și Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 10,7 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 28,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 31,9 % | A946 |
| Toate celelalte societăți | 42,9 % | A999 |
| Brazilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 25,9 % | A947 |
| Toate celelalte societăți | 25,9 % | A999 |

Țara

Societatea

Taxa antidumping

Codul adițional TARIC

Armenia

Societatea mixtă închisă pe acțiuni Rusal-Armenal

20,0 %

A943

Toate celelalte societăți

20,0 %

A999

Republica Populară Chineză

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. și Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

10,7 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

28,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

31,9 %

A946

Toate celelalte societăți

42,9 %

A999

Brazilia

Companhia Brasileira de Aluminio

25,9 %

A947

Toate celelalte societăți

25,9 %

A999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei prevăzute pentru societățile din Republica Populară Chineză menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, care este în conformitate cu cerințele stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.

(4)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții de securitate, echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile vizate pot transmite observații referitoare la aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Catherine ASHTON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO C 177, 12.7.2008, p. 13.

2

(3)  JO C 59, 4.3.2008, p. 1.

3

(4)  Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței JO C 372, 9.12.1997, p. 5.

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 950/2001 al Consiliului (JO L 134, 17.5.2001, p. 1).

5

(6)  JO C 112, 12.5.2006, p. 2.

6

(7)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

7

---

ANEXĂ

Factura comercială validă menționată la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament trebuie să includă o declarație semnată de un oficial al societății și să poarte ștampila oficială a societății, în formatul următor:

| 1. | Numele și funcția oficialului societății care a eliberat factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția oficialului societății care a eliberat factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific faptul că [volum] de folie de aluminiu vândută pentru export către Comunitatea Europeană acoperită de prezenta factură a fost fabricată de către [numele și adresa societății] [cod adițional TARIC] din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific faptul că [volum] de folie de aluminiu vândută pentru export către Comunitatea Europeană acoperită de prezenta factură a fost fabricată de către [numele și adresa societății] [cod adițional TARIC] din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.”

---

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/38

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 288/2009 AL COMISIEI

din 7 aprilie 2009

de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește acordarea de ajutoare comunitare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, fructe și legume prelucrate și produse pe bază de banane destinate copiilor, în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 103h litera (f), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 13/2009 (2) al Consiliului a modificat Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 în vederea acordării de ajutoare comunitare în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli pentru furnizarea de fructe și legume, de fructe și legume prelucrate și de produse pe bază de banane destinate copiilor care frecventează în mod regulat o instituție de învățământ administrată sau recunoscută de către autoritățile competente ale unui stat membru. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 13/2009 (2) al Consiliului a modificat Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 în vederea acordării de ajutoare comunitare în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli pentru furnizarea de fructe și legume, de fructe și legume prelucrate și de produse pe bază de banane destinate copiilor care frecventează în mod regulat o instituție de învățământ administrată sau recunoscută de către autoritățile competente ale unui stat membru.

| (2) | Pentru a asigura punerea în aplicare riguroasă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, statele membre care doresc să participe la acest program, la nivel național sau regional, ar trebui să elaboreze în prealabil strategii pentru punerea în aplicare a acestuia. Pentru a asigura o valoare adăugată programelor de încurajare a consumului de fructe în școli instituite în temeiul prezentului regulament, statele membre ar trebui să explice în strategiile lor cum vor garanta valoarea adăugată a programului propriu, în special în cazul în care mesele oferite în mod regulat de școli sunt servite în același timp cu produsele finanțate prin programele de încurajare a consumului de fructe în școli. În cazul în care statele membre decid să pună în aplicare mai mult de un singur program, acestea ar trebui să elaboreze câte o strategie pentru fiecare program. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a asigura punerea în aplicare riguroasă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, statele membre care doresc să participe la acest program, la nivel național sau regional, ar trebui să elaboreze în prealabil strategii pentru punerea în aplicare a acestuia. Pentru a asigura o valoare adăugată programelor de încurajare a consumului de fructe în școli instituite în temeiul prezentului regulament, statele membre ar trebui să explice în strategiile lor cum vor garanta valoarea adăugată a programului propriu, în special în cazul în care mesele oferite în mod regulat de școli sunt servite în același timp cu produsele finanțate prin programele de încurajare a consumului de fructe în școli. În cazul în care statele membre decid să pună în aplicare mai mult de un singur program, acestea ar trebui să elaboreze câte o strategie pentru fiecare program.

| (3) | Strategia unui stat membru ar trebui să conțină elementele cheie prevăzute la articolul 103ga alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în special bugetul programului, inclusiv contribuția națională și comunitară, durata sa, grupul țintă, produsele eligibile și implicarea părților interesate, precum autoritățile din domeniul educației și sănătății, sectorul privat sau părinții copiilor. Strategia unui stat membru ar trebui să descrie, de asemenea, și măsurile adiacente care ar trebui să fie adoptate în vederea asigurării eficienței programului. |
| --- | --- |

(3)

Strategia unui stat membru ar trebui să conțină elementele cheie prevăzute la articolul 103ga alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în special bugetul programului, inclusiv contribuția națională și comunitară, durata sa, grupul țintă, produsele eligibile și implicarea părților interesate, precum autoritățile din domeniul educației și sănătății, sectorul privat sau părinții copiilor. Strategia unui stat membru ar trebui să descrie, de asemenea, și măsurile adiacente care ar trebui să fie adoptate în vederea asigurării eficienței programului.

| (4) | În conformitate cu articolul 152 alineatul (1) din tratat, trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor comunitare. Astfel, pentru a se asigura că produsele eligibile pentru ajutor oferă copiilor un nivel ridicat de protecție a sănătății și promovează obiceiuri alimentare sănătoase, statele membre ar trebui să excludă din strategiile lor produsele cu adaos de zahăr, grăsimi, sare sau îndulcitori, cu excepția situațiilor în care, în cazuri justificate corespunzător, statele membre prevăd în strategiile lor că astfel de produse pot fi eligibile în cadrul programului lor. În toate cazurile, lista de produse eligibile a unui stat membru ar trebui aprobată de către autoritatea națională de sănătate competentă. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 152 alineatul (1) din tratat, trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor comunitare. Astfel, pentru a se asigura că produsele eligibile pentru ajutor oferă copiilor un nivel ridicat de protecție a sănătății și promovează obiceiuri alimentare sănătoase, statele membre ar trebui să excludă din strategiile lor produsele cu adaos de zahăr, grăsimi, sare sau îndulcitori, cu excepția situațiilor în care, în cazuri justificate corespunzător, statele membre prevăd în strategiile lor că astfel de produse pot fi eligibile în cadrul programului lor. În toate cazurile, lista de produse eligibile a unui stat membru ar trebui aprobată de către autoritatea națională de sănătate competentă.

| (5) | Pentru a fi eficient, programele de încurajare a consumului de fructe în școli necesită aplicarea unor măsuri adiacente. Aceste măsuri adiacente nu ar trebui să se limiteze la anumite zone geografice sau instituții de învățământ, excluzând astfel anumiți copii din domeniul lor de aplicare. Prin urmare, scopul statelor membre ar trebui să fie acela de a oferi acces la măsurile adiacente majorității copiilor din grupul țintă al programului lor. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a fi eficient, programele de încurajare a consumului de fructe în școli necesită aplicarea unor măsuri adiacente. Aceste măsuri adiacente nu ar trebui să se limiteze la anumite zone geografice sau instituții de învățământ, excluzând astfel anumiți copii din domeniul lor de aplicare. Prin urmare, scopul statelor membre ar trebui să fie acela de a oferi acces la măsurile adiacente majorității copiilor din grupul țintă al programului lor.

| (6) | În vederea unei bune administrări și gestionări bugetare, statele membre care doresc să pună în aplicare un program de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să solicite anual ajutoare comunitare. |
| --- | --- |

(6)

În vederea unei bune administrări și gestionări bugetare, statele membre care doresc să pună în aplicare un program de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să solicite anual ajutoare comunitare.

| (7) | În vederea asigurării transparenței, ar trebui prevăzută o repartizare orientativă a ajutoarelor comunitare per stat membru, calculată pe baza unei chei de repartizare menționată la articolul 103ga alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Pentru a fi luate în considerare creșterile demografice, Comisia ar trebui să evalueze cel puțin o dată la trei ani dacă respectiva repartizare este încă de actualitate. |
| --- | --- |

(7)

În vederea asigurării transparenței, ar trebui prevăzută o repartizare orientativă a ajutoarelor comunitare per stat membru, calculată pe baza unei chei de repartizare menționată la articolul 103ga alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Pentru a fi luate în considerare creșterile demografice, Comisia ar trebui să evalueze cel puțin o dată la trei ani dacă respectiva repartizare este încă de actualitate.

| (8) | Pentru a valorifica la maximum întregul potențial al fondurilor disponibile, ajutoarele comunitare care au fost atribuite orientativ statelor membre care nu au comunicat Comisiei strategiile lor în timp util, ar trebui să fie realocate între statele membre participante care au comunicat Comisiei dorința lor de a folosi mai mult decât alocarea inițială de ajutoare comunitare. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a valorifica la maximum întregul potențial al fondurilor disponibile, ajutoarele comunitare care au fost atribuite orientativ statelor membre care nu au comunicat Comisiei strategiile lor în timp util, ar trebui să fie realocate între statele membre participante care au comunicat Comisiei dorința lor de a folosi mai mult decât alocarea inițială de ajutoare comunitare.

| (9) | Ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare comunitare, dacă sunt prevăzute în strategia unui stat membru, nu doar costurile aferente cumpărării fructelor și legumelor, a fructelor și legumelor prelucrate și a produselor pe bază de banane, ci și anumite costuri legate direct de punerea în aplicare a unui program de încurajare a consumului de fructe în școli. Cu toate acestea, pentru a menține eficiența programului, doar un procentaj scăzut din ajutoarele comunitare ar trebui să fie alocat acestor costuri conexe. În vederea gestionării financiare și a controlului, aceste costuri ar trebui să reprezinte sume fixe, calculate în mod pro-rata. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare comunitare, dacă sunt prevăzute în strategia unui stat membru, nu doar costurile aferente cumpărării fructelor și legumelor, a fructelor și legumelor prelucrate și a produselor pe bază de banane, ci și anumite costuri legate direct de punerea în aplicare a unui program de încurajare a consumului de fructe în școli. Cu toate acestea, pentru a menține eficiența programului, doar un procentaj scăzut din ajutoarele comunitare ar trebui să fie alocat acestor costuri conexe. În vederea gestionării financiare și a controlului, aceste costuri ar trebui să reprezinte sume fixe, calculate în mod pro-rata.

| (10) | În vederea bunei administrări, gestionării bugetare și supravegherii, ar trebui specificate condițiile de acordare a ajutoarelor, aprobarea solicitanților de ajutoare și condițiile pentru o cerere de ajutor valabilă. În ceea ce privește plata ajutoarelor, ar trebui specificate cerințele care trebuie îndeplinite de către solicitanți și ar trebui stabilite norme privind depunerea cererilor, controalele care trebuie efectuate și sancțiunile care trebuie aplicate de către autoritățile competente, precum și privind procedura de plată. |
| --- | --- |

(10)

În vederea bunei administrări, gestionării bugetare și supravegherii, ar trebui specificate condițiile de acordare a ajutoarelor, aprobarea solicitanților de ajutoare și condițiile pentru o cerere de ajutor valabilă. În ceea ce privește plata ajutoarelor, ar trebui specificate cerințele care trebuie îndeplinite de către solicitanți și ar trebui stabilite norme privind depunerea cererilor, controalele care trebuie efectuate și sancțiunile care trebuie aplicate de către autoritățile competente, precum și privind procedura de plată.

| (11) | Pentru a proteja interesele financiare ale Comunității, ar trebui adoptate măsuri adecvate de control pentru combaterea neregulilor și a fraudei. Aceste măsuri de control ar trebui să presupună verificări administrative complete, suplimentate de controale la fața locului. Ar trebui specificate domeniul de aplicare, conținutul, calendarul și modul de raportare ale respectivelor măsuri de control pentru a asigura o abordare echitabilă și uniformă de către statele membre, ținând seama de modurile lor diferite de punere în aplicare a programului. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a proteja interesele financiare ale Comunității, ar trebui adoptate măsuri adecvate de control pentru combaterea neregulilor și a fraudei. Aceste măsuri de control ar trebui să presupună verificări administrative complete, suplimentate de controale la fața locului. Ar trebui specificate domeniul de aplicare, conținutul, calendarul și modul de raportare ale respectivelor măsuri de control pentru a asigura o abordare echitabilă și uniformă de către statele membre, ținând seama de modurile lor diferite de punere în aplicare a programului.

| (12) | Sumele plătite necuvenit ar trebui recuperate și ar trebui stabilite sancțiuni pentru a preveni un comportament fraudulos și neglijențe grave din partea solicitanților. |
| --- | --- |

(12)

Sumele plătite necuvenit ar trebui recuperate și ar trebui stabilite sancțiuni pentru a preveni un comportament fraudulos și neglijențe grave din partea solicitanților.

| (13) | Pentru a evalua eficiența programului de încurajare a consumului de fructe în școli și pentru a permite examinarea reciprocă și schimbul celor mai bune practici, statele membre ar trebui să monitorizeze și să evalueze în mod regulat punerea în aplicare a programului lor de încurajare a consumului de fructe în școli și să trimită Comisiei rezultatele și constatările lor. În cazul în care fructele și legumele, fructele și legumele prelucrate și produsele pe bază de banane nu sunt distribuite în mod gratuit grupului țintă din programul lor, statele membre ar trebui să evalueze impactul unei contribuții parentale asupra eficienței programului lor. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a evalua eficiența programului de încurajare a consumului de fructe în școli și pentru a permite examinarea reciprocă și schimbul celor mai bune practici, statele membre ar trebui să monitorizeze și să evalueze în mod regulat punerea în aplicare a programului lor de încurajare a consumului de fructe în școli și să trimită Comisiei rezultatele și constatările lor. În cazul în care fructele și legumele, fructele și legumele prelucrate și produsele pe bază de banane nu sunt distribuite în mod gratuit grupului țintă din programul lor, statele membre ar trebui să evalueze impactul unei contribuții parentale asupra eficienței programului lor.

| (14) | Experiența a demonstrat că beneficiarii proiectelor cofinanțate prin ajutoare comunitare nu sunt întotdeauna suficient de conștienți de rolul Comunității în respectivul proiect. Prin urmare, rolul Comunității în programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să fie clar indicat în fiecare instituție de învățământ participantă. |
| --- | --- |

(14)

Experiența a demonstrat că beneficiarii proiectelor cofinanțate prin ajutoare comunitare nu sunt întotdeauna suficient de conștienți de rolul Comunității în respectivul proiect. Prin urmare, rolul Comunității în programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să fie clar indicat în fiecare instituție de învățământ participantă.

| (15) | Pentru a acorda statelor membre suficient timp pentru a-și stabili programul de încurajare a consumului de fructe în școli sau pentru a-și alinia programul existent cu noile prevederi, statele membre pot elabora strategii care să conțină doar principalul element cheie pentru perioada inițială cuprinsă între 1 august 2009 și 31 iulie 2010. De asemenea, statele membre ar trebui să poată amâna adoptarea măsurilor adiacente pe parcursul acestei perioade de tranziție. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a acorda statelor membre suficient timp pentru a-și stabili programul de încurajare a consumului de fructe în școli sau pentru a-și alinia programul existent cu noile prevederi, statele membre pot elabora strategii care să conțină doar principalul element cheie pentru perioada inițială cuprinsă între 1 august 2009 și 31 iulie 2010. De asemenea, statele membre ar trebui să poată amâna adoptarea măsurilor adiacente pe parcursul acestei perioade de tranziție.

| (16) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniul de aplicare și utilizarea termenilor

(1)   Prezentul regulament stabilește normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce privește acordarea de ajutoare comunitare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, fructe și legume prelucrate și produse pe bază de banane destinate copiilor și pentru anumite costuri conexe, în cadrul programelor de încurajare a consumului de fructe în școli.

(2)   Termenii utilizați în prezentul regulament au același sens ca în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel.

Articolul 2

Grupul țintă

Ajutoarele prevăzute la articolul 103ga din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt destinate copiilor care frecventează în mod regulat oricare dintre instituțiile de învățământ administrate sau recunoscute de către autoritățile competente ale unui stat membru.

Articolul 3

Strategia

(1)   Statele membre care doresc să stabilească un program de încurajare a consumului de fructe în școli elaborează strategia prevăzută la articolul 103ga alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)   Strategia unui stat membru nu cuprinde produsele care sunt enumerate în anexa I la prezentul regulament. Totuși, în cazuri justificate corespunzător, ca de exemplu atunci când un stat membru dorește să asigure o gamă largă de produse prin programul său sau dorește ca programul său să fie mai atractiv, strategiile pot prevedea posibilitatea ca astfel de produse să devină eligibile, doar în cazul în care se adaugă cantități limitate din substanțele enumerate în anexa menționată.

Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile de sănătate competente aprobă lista de produse care sunt eligibile în cadrul programelor lor de încurajare a consumului de fructe în școli.

(3)   Statele membre explică în strategiile lor cum vor garanta valoarea adăugată a programului lor de încurajare a consumului de fructe în școli, în special în cazul în care strategiile lor permit servirea meselor oferite în mod regulat în școli în același timp cu produsele finanțate prin programele de încurajare a consumului de fructe în școli. Statele membre își descriu măsurile de control în strategiile lor.

(4)   Statele membre descriu în strategiile lor ce măsuri adiacente vor adopta pentru a asigura punerea în aplicare cu succes a programului lor. Măsurile respective se pot concentra asupra îmbunătățirii cunoștințelor grupului țintă despre sectorul fructelor și al legumelor sau despre obiceiurile alimentare sănătoase, de exemplu prin crearea de site-uri web sau organizarea de vizite la ferme sau de sesiuni de grădinărit.

(5)   Statele membre pot alege nivelul geografic și administrativ corespunzător la care doresc să pună în aplicare un program de încurajare a consumului de fructe în școli. Dacă doresc să pună în aplicare mai mult de un singur program, acestea trebuie să elaboreze câte o strategie pentru fiecare program. Un stat membru care pune în aplicare mai multe programe poate stabili un cadru de coordonare.

Articolul 4

Ajutoare pentru furnizarea fructelor și legumelor, a fructelor și legumelor prelucrate și a produselor pe bază de banane destinate copiilor

(1)   Statele membre care stabilesc un program de încurajare a consumului de fructe în școli pot solicita ajutoarele prevăzute la articolul 103ga din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru o perioadă de un an sau mai mulți, cuprinsă între 1 august și 31 iulie, prin comunicarea strategiei lor Comisiei până la data de 31 ianuarie a anului în care începe respectiva perioadă.

(2)   Statele membre care au deja un program de încurajare a consumului de fructe în școli sau alte programe de distribuire a fructelor în școli, înaintea intrării în vigoare a prezentului regulament, beneficiază de ajutoarele comunitare care fac obiectul condițiilor prevăzute la articolul 103ga alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Acestea comunică strategiile lor Comisiei până la termenul limită menționat la alineatul (1).

(3)   Anexa II la prezentul regulament prevede o repartizare orientativă a ajutoarelor comunitare per stat membru, calculată pe baza cheii de repartizare menționată la articolul 103ga alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Comisia evaluează cel puțin o dată la trei ani dacă anexa II încă mai corespunde cu respectiva cheie de repartizare.

(4)   Repartizările ajutoarelor comunitare rezervate statelor membre care nu au notificat Comisia până la data de 31 ianuarie a anului în care începe perioada menționată la alineatul (1) sau care au solicitat doar o parte din alocarea inițială, se realocă între statele membre participante care au notificat Comisia, până la termenul limită prevăzut la alineatul (1), cu privire la dezideratul acestora de a folosi mai mult decât alocarea inițială provenită din ajutoarele comunitare.

Realocarea ajutoarelor comunitare prevăzute la primul paragraf se realizează proporțional cu alocarea inițială a statului membru, calculată pe baza cheii de repartizare prevăzută la articolul 103ga alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

Comisia decide asupra alocării definitive a ajutoarelor comunitare către statele membre până la data de 31 martie a anului în care începe perioada menționată la alineatul (1).

Articolul 5

Costurile eligibile

(1)   Următoarele costuri sunt eligibile pentru ajutoarele comunitare prevăzute în articolul 103ga din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007:

| (a) | costul fructelor și legumelor, fructelor și legumelor prelucrate și produselor pe bază de banane cuprinse în programele de încurajare a consumului de fructe în școli prevăzut la articolul 3 alineatul (1) și furnizate instituției de învățământ; |
| --- | --- |

(a)

costul fructelor și legumelor, fructelor și legumelor prelucrate și produselor pe bază de banane cuprinse în programele de încurajare a consumului de fructe în școli prevăzut la articolul 3 alineatul (1) și furnizate instituției de învățământ;

| (b) | costurile conexe, care sunt costuri legate direct de punerea în aplicare a programelor de încurajare a consumului de fructe în școli și care includ doar:






  (i) | costurile de achiziționare, închiriere și achiziționare în leasing a echipamentelor, în cazul în care acestea sunt cuprinse în strategie; |
| --- | --- | --- |

(b)

costurile conexe, care sunt costuri legate direct de punerea în aplicare a programelor de încurajare a consumului de fructe în școli și care includ doar:

(i)

costurile de achiziționare, închiriere și achiziționare în leasing a echipamentelor, în cazul în care acestea sunt cuprinse în strategie;

| (ii) | costurile aferente monitorizării și evaluării prevăzute la articolul 12, care sunt legate direct de programele de încurajare a consumului de fructe în școli; |
| --- | --- |

(ii)

costurile aferente monitorizării și evaluării prevăzute la articolul 12, care sunt legate direct de programele de încurajare a consumului de fructe în școli;

| (iii) | costurile de comunicare, care includ doar costurile pentru afișul prevăzut la articolul 14 alineatul (1). |
| --- | --- |

(iii)

costurile de comunicare, care includ doar costurile pentru afișul prevăzut la articolul 14 alineatul (1).

În cazul în care costurile de transport și distribuție a produselor care fac obiectul programelor de încurajare a consumului de fructe în școli sunt facturate separat, aceste costuri nu trebuie să depășească 3 % din costul produselor.

În cazul în care produsele sunt furnizate instituțiilor de învățământ în mod gratuit, statele membre pot accepta facturi pentru transport și distribuție în limita plafonului stabilit în strategia statului membru.

Costurile de comunicare prevăzute la primul paragraf litera (b) punctul (iii) nu pot fi finanțate prin alte scheme de ajutoare comunitare.

(2)   Suma totală a costurilor menționate la alineatul (1) primul paragraf litera (b) punctele (i) și (iii) reprezintă o sumă fixă care este supusă unui plafon de maximum 5 % din pachetul de ajutoare comunitare, în urma alocării definitive a ajutoarelor comunitare prevăzute la articolul 4 alineatul (4).

Pentru anul în care are loc exercițiul de evaluare în conformitate cu articolul 12, suma totală a costurilor de la alineatul (1) primul paragraf litera (b) punctele (i) și (ii) nu trebuie să depășească 10 % din pachetul de ajutoare comunitare rezervat statului membre pentru anul în care are loc evaluarea, în urma alocării definitive a ajutoarelor comunitare prevăzute la articolul 4 alineatul (4).

Articolul 6

Condițiile generale pentru acordarea ajutoarelor

(1)   Statele membre trebuie să se asigure că ajutoarele prevăzute în strategiile lor sunt distribuite solicitanților de ajutoare în cazul în care aceștia au înaintat o cerere de ajutor valabilă autorităților competente. Cererea de ajutor este valabilă doar dacă este depusă de către un solicitant care a fost autorizat în acest sens de către autoritățile competente ale statului membru în care se găsește instituția de învățământ căreia îi sunt furnizate produsele.

(2)   Statul membru poate alege solicitanții de ajutor dintre următoarele organisme:

| (a) | instituții de învățământ; |
| --- | --- |

(a)

instituții de învățământ;

| (b) | autorități educaționale, pentru produsele distribuite copiilor din aria lor de competență; |
| --- | --- |

(b)

autorități educaționale, pentru produsele distribuite copiilor din aria lor de competență;

| (c) | furnizori și/sau distribuitori ale acestor produse; |
| --- | --- |

(c)

furnizori și/sau distribuitori ale acestor produse;

| (d) | organizații care acționează în numele uneia sau mai multor instituții de învățământ sau autorități educaționale și care au fost constituite special în acest sens; |
| --- | --- |

(d)

organizații care acționează în numele uneia sau mai multor instituții de învățământ sau autorități educaționale și care au fost constituite special în acest sens;

| (e) | orice alt organism public sau privat care gestionează:






  (i) | distribuția fructelor și legumelor, a fructelor și legumelor prelucrate și a produselor pe bază de banane către instituțiile de învățământ în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli stabilit în temeiul prezentului regulament sau aliniat cu acesta; |
| --- | --- | --- |

(e)

orice alt organism public sau privat care gestionează:

(i)

distribuția fructelor și legumelor, a fructelor și legumelor prelucrate și a produselor pe bază de banane către instituțiile de învățământ în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli stabilit în temeiul prezentului regulament sau aliniat cu acesta;

| (ii) | evaluarea și/sau comunicarea. |
| --- | --- |

(ii)

evaluarea și/sau comunicarea.

Articolul 7

Condițiile generale pentru aprobarea solicitanților de ajutor

Aprobarea este condiționată de următoarele angajamente scrise luate de solicitant față de autoritatea competentă:

| (a) | să folosească produse finanțate prin programele de încurajare a consumului de fructe în școli stabilite în temeiul prezentului regulament sau aliniate la acesta în vederea consumului de către copiii din instituția sa de învățământ sau din instituțiile sale de învățământ pentru care urmează să solicite ajutorul; |
| --- | --- |

(a)

să folosească produse finanțate prin programele de încurajare a consumului de fructe în școli stabilite în temeiul prezentului regulament sau aliniate la acesta în vederea consumului de către copiii din instituția sa de învățământ sau din instituțiile sale de învățământ pentru care urmează să solicite ajutorul;

| (b) | să returneze orice ajutor plătit nejustificat, pentru cantitățile în cauză, în cazul în care se constată că produsele nu au fost distribuite copiilor menționați la articolul 2 sau că ajutorul a fost plătit pentru produse care nu sunt eligibile în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(b)

să returneze orice ajutor plătit nejustificat, pentru cantitățile în cauză, în cazul în care se constată că produsele nu au fost distribuite copiilor menționați la articolul 2 sau că ajutorul a fost plătit pentru produse care nu sunt eligibile în temeiul prezentului regulament;

| (c) | în caz de fraudă sau neglijență gravă, să plătească o sumă egală cu diferența dintre suma plătită inițial și suma la care solicitantul are drept; |
| --- | --- |

(c)

în caz de fraudă sau neglijență gravă, să plătească o sumă egală cu diferența dintre suma plătită inițial și suma la care solicitantul are drept;

| (d) | să pună la dispoziția autorităților competente, la cererea acestora, documente justificative; |
| --- | --- |

(d)

să pună la dispoziția autorităților competente, la cererea acestora, documente justificative;

| (e) | să se supună oricărui control dispus de autoritatea competentă a statului membru, în special în ceea ce privește verificarea înregistrărilor și inspecția fizică. |
| --- | --- |

(e)

să se supună oricărui control dispus de autoritatea competentă a statului membru, în special în ceea ce privește verificarea înregistrărilor și inspecția fizică.

Statele membre pot condiționa asumarea de către solicitant a unor angajamente scrise suplimentare față de autoritatea competentă.

Articolul 8

Condițiile specifice pentru aprobarea anumitor solicitanți

În cazul în care unul dintre solicitanții menționați la articolul 6 alineatul (2) literele (c)-(e) solicită un ajutor, acesta trebuie să-și ia un angajament scris, în afara celor prevăzute la articolul 7, de a păstra înregistrări ale numelor și adreselor instituțiilor de învățământ sau, după caz, ale autorităților educaționale, precum și ale produselor și cantităților vândute sau furnizate acestor instituții sau autorități.

Articolul 9

Suspendarea și retragerea aprobării

În cazul în care se constată că un solicitant de ajutor nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 6, 7 și 8 sau orice altă obligație care decurge din prezentul regulament, aprobarea se suspendă pentru o perioadă cuprinsă între o lună și douăsprezece luni, sau se retrage, în funcție de gravitatea neregulii. O astfel de măsură nu se ia în caz de forță majoră sau dacă statul membru constată că neregula nu a fost comisă deliberat sau din neglijență sau dacă respectiva neregulă este de importanță minoră. În caz de retragere, aprobarea poate fi revalidată, la cererea solicitantului, după o perioadă de minimum 12 luni.

Articolul 10

Cererile de ajutor

(1)   Cererile de ajutor se întocmesc în conformitate cu specificațiile autorității competente ale statului membru și includ cel puțin următoarele informații:

| (a) | cantitățile distribuite; |
| --- | --- |

(a)

cantitățile distribuite;

| (b) | numele și adresa sau numărul unic de identificare al instituției de învățământ sau al autorității educaționale la care se referă informația de la litera (a); precum și |
| --- | --- |

(b)

numele și adresa sau numărul unic de identificare al instituției de învățământ sau al autorității educaționale la care se referă informația de la litera (a); precum și

| (c) | numărul de copii din respectiva instituție de învățământ care fac parte din grupul țintă așa cum este identificat în strategia statului membru. |
| --- | --- |

(c)

numărul de copii din respectiva instituție de învățământ care fac parte din grupul țintă așa cum este identificat în strategia statului membru.

(2)   Statele membre specifică frecvența cererilor în conformitate cu strategiile lor, dar perioadele de depunere a cererilor de ajutor nu pot să depășească mai mult de cinci luni. Dacă programul este în vigoare mai mult de șase luni față de perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (1), numărul total de cereri de ajutor per perioadă trebuie să fie cel puțin trei.

(3)   Cu excepția cazurilor de forță majoră, pentru a fi valabile, cererile de ajutor trebuie să fie completate corect și depuse până cel târziu în ultima zi a celei de-a treia luni care urmează după încheierea perioadei la care se referă cererea.

(4)   Cuantumul menționat în cererea de plată trebuie justificat prin documente păstrate la dispoziția autorităților competente. Aceste documente trebuie să indice prețul produselor livrate și să fie însoțite de chitanțe sau de dovezi de plată.

Articolul 11

Plata ajutorului

(1)   În ceea ce privește furnizorii, organizațiile sau organismele prevăzute la articolul 6 alineatul (2) literele (c)-(e), plata ajutorului se face doar:

| (a) | la prezentarea unei chitanțe pentru cantitățile livrate efectiv; sau |
| --- | --- |

(a)

la prezentarea unei chitanțe pentru cantitățile livrate efectiv; sau

| (b) | pe baza unui raport întocmit în urma inspecției efectuate de către autoritatea competentă înainte de plata finală a ajutorului, care să ateste îndeplinirea condițiilor de plată; sau |
| --- | --- |

(b)

pe baza unui raport întocmit în urma inspecției efectuate de către autoritatea competentă înainte de plata finală a ajutorului, care să ateste îndeplinirea condițiilor de plată; sau

| (c) | la prezentarea unei dovezi alternative de plată, în cazul în care statul membru autorizează acest lucru, pentru cantităților livrate în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(c)

la prezentarea unei dovezi alternative de plată, în cazul în care statul membru autorizează acest lucru, pentru cantităților livrate în sensul prezentului regulament.

(2)   Plata ajutorului se face de către autoritatea competentă în termen de trei luni de la data depunerii cererii de ajutor valabile și corect completate. Statele membre stabilesc forma și conținutul unei cereri de ajutor valabile.

(3)   În cazul în care termenul prevăzut la articolul 10 alineatul (3) este depășit cu două luni, ajutorul se plătește totuși, dar cu următoarele reduceri:

| (a) | 5 % dacă depășirea este mai mică sau egală cu o lună; |
| --- | --- |

(a)

5 % dacă depășirea este mai mică sau egală cu o lună;

| (b) | 10 % dacă depășirea este mai mare de o lună dar mai mică de două luni. |
| --- | --- |

(b)

10 % dacă depășirea este mai mare de o lună dar mai mică de două luni.

În cazul în care termenul prevăzut la articolul 10 alineatul (3) este depășit cu mai puțin de două luni, ajutorul se reduce cu 1 % pe zi suplimentară.

Articolul 12

Monitorizarea și evaluarea

(1)   Statele membre monitorizează anual punerea în aplicare a programelor de încurajare a consumului de fructe în școli. Monitorizarea se face pe baza datelor provenite din obligațiile de gestionare și de control, inclusiv cele prevăzute în articolele 10 și 11. Statele membre prevăd structurile și formele adecvate în vederea asigurării unei monitorizări regulate a punerii în aplicare a programului.

(2)   Statele membre evaluează punerea în aplicare a programului propriu de încurajare a consumului de fructe în școli și eficiența acestuia. Pentru perioada cuprinsă între 1 august 2010 și 31 iulie 2011, statele membre transmit Comisiei rezultatele exercițiului lor de evaluare până la data de 29 februarie 2012. Pentru perioadele ulterioare, statele membre evaluează punerea în aplicarea a programului lor cel puțin o dată la cinci ani și comunică rezultatele acestei evaluări o dată la cinci ani începând de la această dată.

(3)   În cazul în care un stat membru nu comunică rezultatele exercițiului său de evaluare până la data prevăzută la alineatul (2) sau o dată la cinci ani începând de la acea dată, suma următoarei alocării se reduce după cum urmează:

| (a) | cu 5 % dacă întârzierea este mai mică sau egală cu o lună; |
| --- | --- |

(a)

cu 5 % dacă întârzierea este mai mică sau egală cu o lună;

| (b) | cu 10 % dacă întârzierea este mai mare de o lună dar mai mică de două luni. |
| --- | --- |

(b)

cu 10 % dacă întârzierea este mai mare de o lună dar mai mică de două luni.

În cazul în care termenul limită prevăzut la primul paragraf este depășit cu două luni, ajutorul se reduce cu 1 % pe zi suplimentară.

Articolul 13

Controale și sancțiuni

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura respectarea prezentului regulament. Aceste măsuri includ controlul administrativ complet al cererilor de ajutor, la care se adaugă controalele la fața locului prevăzute la alineatele (2)-(8).

(2)   Controalele administrative se efectuează pentru toate cererile de ajutor și includ verificarea documentelor justificative, așa cum sunt definite de către statele membre, referitoare la livrarea produselor. Controalele administrative sunt completate de controalele la fața locului efectuate în special cu privire la:

| (a) | înregistrările menționate la articolul 8, incluzând înregistrările financiare, respectiv facturile de cumpărare și vânzare și extrasele de cont bancar; |
| --- | --- |

(a)

înregistrările menționate la articolul 8, incluzând înregistrările financiare, respectiv facturile de cumpărare și vânzare și extrasele de cont bancar;

| (b) | utilizarea produselor subvenționate în conformitate cu prezentul regulament, în special în cazul în care există motive de suspectare a unei nereguli. |
| --- | --- |

(b)

utilizarea produselor subvenționate în conformitate cu prezentul regulament, în special în cazul în care există motive de suspectare a unei nereguli.

(3)   Numărul total de controale la fața locului efectuate pentru fiecare perioadă cuprinsă între 1 august și 31 iulie acoperă cel puțin 5 % din ajutoarele distribuite la nivel național și cel puțin 5 % din numărul total de solicitanți menționați la articolul 6.

În cazul în care numărul de solicitanți dintr-un stat membru este mai mic de o sută, controalele la fața locului se efectuează la sediile a cinci solicitanți.

În cazul în care numărul de solicitanți dintr-un stat membru este mai mic de cinci, se controlează toți solicitanții.

(4)   Controalele la fața locului se efectuează de-a lungul întregii perioade cuprinse între 1 august și 31 iulie și acoperă cel puțin cele douăsprezece luni precedente.

(5)   Solicitanții care fac obiectul controalelor la fața locului sunt selecționați de către autoritatea competentă de control, ținând seama în mod corespunzător de zonele geografice distincte și pe baza unei analize a riscurilor care ia în considerare în special natura recurentă a erorilor, precum și constatările controalelor efectuate în anii anteriori. Analiza riscurilor ține seama, de asemenea, de valorile diferite ale ajutorului în cauză și de tipurile de solicitanți menționate la articolul 6 alineatul (2).

(6)   În cazurile în care solicitanții menționați la articolul 6 alineatul (2) literele (b)-(e) solicită un ajutor, la controalele la fața locului efectuate la sediul solicitantului se adaugă controale la fața locului efectuate la sediile a cel puțin două instituții educaționale sau, dacă numărul acestora este mai mare, la sediile a cel puțin 1 % din instituțiile de învățământ care figurează în evidențele solicitantului.

(7)   Cu condiția de a nu compromite obiectivul controlului, se poate da o înștiințare în avans, limitată strict la durata minimă necesară.

(8)   Autoritatea de control competentă întocmește un raport de control pentru fiecare control la fața locului efectuat. Raportul descrie cu precizie diferitele elemente controlate.

Raportul se împarte în următoarele părți:

| (a) | o parte generală care conține, în special, următoarele informații:






  (i) | programul, perioada la care se referă, solicitările de ajutor care au făcut obiectul controlului, cantitățile de produse incluse în programul de încurajare a consumului de fructe în școli, instituțiile de învățământ participante, estimarea pe baza datelor disponibile a numărului de copii pentru care s-a plătit ajutorul, precum și suma implicată; |
| --- | --- | --- |

(a)

o parte generală care conține, în special, următoarele informații:

(i)

programul, perioada la care se referă, solicitările de ajutor care au făcut obiectul controlului, cantitățile de produse incluse în programul de încurajare a consumului de fructe în școli, instituțiile de învățământ participante, estimarea pe baza datelor disponibile a numărului de copii pentru care s-a plătit ajutorul, precum și suma implicată;

| (ii) | persoanele responsabile prezente; |
| --- | --- |

(ii)

persoanele responsabile prezente;

| (b) | o parte care descrie separat controalele efectuate și care conține, în special, următoarele informații:






  (i) | documentele controlate; |
| --- | --- | --- |

(b)

o parte care descrie separat controalele efectuate și care conține, în special, următoarele informații:

(i)

documentele controlate;

| (ii) | natura și amploarea verificărilor realizate; |
| --- | --- |

(ii)

natura și amploarea verificărilor realizate;

| (iii) | observații și constatări. |
| --- | --- |

(iii)

observații și constatări.

(9)   Pentru recuperarea sumelor plătite nejustificat, se aplică mutatis mutandis articolul 73 alineatele (1), (3), (4) și (8) din Regulamentul (CE) nr. 796/2004 (3) al Comisiei.

(10)   Fără a aduce atingere articolului 9, în cazul unei fraude sau neglijențe grave de care este răspunzător solicitantul, pe lângă returnarea sumelor plătite nejustificat în conformitate cu alineatul (9), acesta plătește o sumă egală cu diferența dintre suma plătită inițial și suma pe care are dreptul să o primească.

Articolul 14

Afișul programului european de încurajare a consumului de fructe în școli

(1)   Statele membre care participă la programul european de încurajare a consumului de fructe în școli comunică publicului faptul că programul a primit sprijin financiar din partea Comunității Europene. În acest sens, statele membre pot utiliza un afiș realizat în conformitate cu cerințele minime prevăzute în anexa III, care este amplasat permanent într-un loc clar vizibil și lizibil la intrarea principală a instituției de învățământ participante.

(2)   În cazul în care statele membre decid să nu utilizeze afișul menționat la alineatul (1), acestea explică în mod clar în strategiile lor cum vor informa publicul cu privire la contribuția financiară a Comunității Europene la programul lor. Afișele, site-urile web sau orice alt instrument de informare sau publicitate cu privire la programul de încurajare a consumului de fructe în școli a unui stat membru prezintă, în orice caz, steagul european și următoarea propoziție: „[Tipul instituției de învățământ] noastră participă la programul european de încurajare a consumului de fructe în școli cu sprijinul financiar al Comunității Europene.”

(3)   Referirilor la contribuția financiară pusă la dispoziție de către Comunitatea Europeană li se acordă cel puțin aceeași vizibilitate ca și contribuțiilor altor entități private sau publice care sprijină programul unui stat membru.

Articolul 15

Notificările

(1)   Statele membre transmit Comisiei notificările prevăzute la articolul 4 alineatele (1) și (2), până la data de 31 ianuarie a anului în care începe perioada menționată la articolul 4 alineatul (1). Aceste notificări sunt trimise prin e-mail la AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu, într-un format care urmează să fie stabilit de către Comisie.

Începând cu anul 2010, statele membre notifică anual Comisia, de la data încheierii perioadei prevăzute la articolul 4 alineatul (1) până la data de 30 noiembrie a anului în care se termină perioada menționată la articolul 4 alineatul (1), cu privire la:

| (a) | rezultatele exercițiului de monitorizare, în cazul în care acest lucru se prevede în articolul 12; |
| --- | --- |

(a)

rezultatele exercițiului de monitorizare, în cazul în care acest lucru se prevede în articolul 12;

| (b) | controalele la fața locului efectuate în conformitate cu articolele 13 și 16 și constatările aferente. |
| --- | --- |

(b)

controalele la fața locului efectuate în conformitate cu articolele 13 și 16 și constatările aferente.

(2)   Forma și conținutul notificărilor vizate la alineatul (1) de definesc de către Comisie pe baza modelelor puse la dispoziția statelor membre de către Comisie. Respectivele modele se aplică numai după informarea Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole.

(3)   Comisia publică în mod regulat strategiile statelor membre și rezultatele exercițiului lor de monitorizare și evaluare.

(4)   În cazul în care un stat membru modifică strategia prevăzută la articolul 3, acesta comunică noua sa strategie Comisiei în cel mai scurt timp posibil, prin e-mail la adresa menționată la alineatul (1) primul paragraf.

Articolul 16

Dispoziții tranzitorii

(1)   Pentru perioada cuprinsă între 1 august 2009 și 31 iulie 2010, statele membre pot elabora o strategie care să conțină doar următoarele elemente cheie: buget, grup țintă și produse eligibile și, prin derogare de la articolul 3 alineatul (2), iar lista acestor produse eligibile poate să nu fie avizată de autoritățile de sănătate competente. Statele membre pot, de asemenea, să amâne punerea în aplicare a măsurilor adiacente până la sfârșitul perioadei respective.

(2)   Pentru perioada prevăzută la alineatul (1), și prin derogare de la articolul 4 alineatele (1) și (2), statele membre pot comunica strategiile lor până la 31 mai 2009, iar Comisia decide asupra alocării definitive a ajutoarelor comunitare până la 31 iulie 2009 cel târziu.

(3)   Pentru perioada prevăzută la alineatul (1) și prin derogare de la articolul 11 alineatul (2), plata ajutoarelor de către autoritatea competentă se face în termen de patru luni de la data depunerii cererii valabile și corect completate menționate la articolul 6 alineatul (1), în timp ce procentajul controalelor la fața locului menționate la articolul 13 alineatul (3) acoperă cel puțin 10 % din ajutoare și 10 % din cererile de ajutor.

Articolul 17

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 15 aprilie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 5, 9.1.2009, p. 1.

2

(3)  JO L 141, 30.4.2004, p. 18.

3

---

ANEXA I

Lista produselor care sunt excluse dintr-un program de încurajare a consumului de fructe în școli cofinanțat cu ajutoare comunitare

Produse cu:

| — | Adaos de zahăr |
| --- | --- |

—

Adaos de zahăr

| — | Adaos de grăsimi |
| --- | --- |

—

Adaos de grăsimi

| — | Adaos de sare |
| --- | --- |

—

Adaos de sare

| — | Adaos de îndulcitori |
| --- | --- |

—

Adaos de îndulcitori

---

ANEXA II

Repartizarea orientativă a ajutoarelor comunitare per stat membru

| State membre | Rata de cofinanțare
  (în) % | Copii (6-10)
  cifre absolute | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Austria | 50 | 439 035 | 1 320 400 |
| Belgia | 50 | 592 936 | 1 782 500 |
| Bulgaria | 75 | 320 634 | 1 446 100 |
| Cipru | 50 | 49 723 | 175 000 |
| Republica Cehă | 73 | 454 532 | 1 988 100 |
| Danemarca | 50 | 343 807 | 1 034 000 |
| Estonia | 75 | 62 570 | 282 400 |
| Finlanda | 50 | 299 866 | 901 200 |
| Franța | 51 | 3 838 940 | 11 778 700 |
| Germania | 52 | 3 972 476 | 12 488 300 |
| Grecia | 59 | 521 233 | 1 861 300 |
| Ungaria | 69 | 503 542 | 2 077 900 |
| Irlanda | 50 | 282 388 | 849 300 |
| Italia | 58 | 2 710 492 | 9 521 200 |
| Letonia | 75 | 99 689 | 450 100 |
| Lituania | 75 | 191 033 | 861 300 |
| Luxembourg | 50 | 29 277 | 175 000 |
| Malta | 75 | 24 355 | 175 000 |
| Țările de Jos | 50 | 985 163 | 2 962 100 |
| Polonia | 75 | 2 044 899 | 9 222 800 |
| Portugalia | 68 | 539 685 | 2 199 600 |
| România | 75 | 1 107 350 | 4 994 100 |
| Slovacia | 73 | 290 990 | 1 276 500 |
| Slovenia | 75 | 93 042 | 419 200 |
| Spania | 59 | 2 006 143 | 7 161 900 |
| Suedia | 50 | 481 389 | 1 447 100 |
| Regatul Unit | 51 | 3 635 300 | 11 148 900 |
| UE 27 | 58 | 25 920 489 | 90 000 000 |

State membre

Rata de cofinanțare

(în) %

Copii (6-10)

cifre absolute

EUR

Austria

50

439 035

1 320 400

Belgia

50

592 936

1 782 500

Bulgaria

75

320 634

1 446 100

Cipru

50

49 723

175 000

Republica Cehă

73

454 532

1 988 100

Danemarca

50

343 807

1 034 000

Estonia

75

62 570

282 400

Finlanda

50

299 866

901 200

Franța

51

3 838 940

11 778 700

Germania

52

3 972 476

12 488 300

Grecia

59

521 233

1 861 300

Ungaria

69

503 542

2 077 900

Irlanda

50

282 388

849 300

Italia

58

2 710 492

9 521 200

Letonia

75

99 689

450 100

Lituania

75

191 033

861 300

Luxembourg

50

29 277

175 000

Malta

75

24 355

175 000

Țările de Jos

50

985 163

2 962 100

Polonia

75

2 044 899

9 222 800

Portugalia

68

539 685

2 199 600

România

75

1 107 350

4 994 100

Slovacia

73

290 990

1 276 500

Slovenia

75

93 042

419 200

Spania

59

2 006 143

7 161 900

Suedia

50

481 389

1 447 100

Regatul Unit

51

3 635 300

11 148 900

UE 27

58

25 920 489

90 000 000

---

ANEXA III

Cerințe minime pentru afișul privind programul european de încurajare a consumului de fructe în școli

| Mărimea afișului | : | A3 sau mai mare |
| --- | --- | --- |
| Litere | : | 1 cm sau mai mari |
| Titlu | : | Programul european de încurajare a consumului de fructe în școli |
| Conținut | : | Cel puțin următoarea formulare, ținând seama de categoria instituției de învățământ:
  „[Tipul instituției de învățământ (de exemplu, grădiniță, clasă pregătitoare, școală)] noastră participă la programul european de încurajare a consumului de fructe în școli cu sprijinul financiar al Comunității Europene.” Pe afiș trebuie să figureze sigla Comunității Europene. |

Mărimea afișului

:

A3 sau mai mare

Litere

:

1 cm sau mai mari

Titlu

:

Programul european de încurajare a consumului de fructe în școli

Conținut

:

Cel puțin următoarea formulare, ținând seama de categoria instituției de învățământ:

„[Tipul instituției de învățământ (de exemplu, grădiniță, clasă pregătitoare, școală)] noastră participă la programul european de încurajare a consumului de fructe în școli cu sprijinul financiar al Comunității Europene.” Pe afiș trebuie să figureze sigla Comunității Europene.

---

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/48

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 289/2009 AL COMISIEI

din 7 aprilie 2009

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Inițierea

| (1) | La 9 iulie 2008, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Comunitate de anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel provenind din Republica Populară Chineză („țara în cauză” sau „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

La 9 iulie 2008, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Comunitate de anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel provenind din Republica Populară Chineză („țara în cauză” sau „RPC”).

| (2) | Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 28 mai 2008 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o mare parte, în cazul de față peste 50 %, din producția comunitară totală de anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a unui risc previzibil și iminent de prejudiciu important rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 28 mai 2008 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o mare parte, în cazul de față peste 50 %, din producția comunitară totală de anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a unui risc previzibil și iminent de prejudiciu important rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Comunitate, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și asociațiile acestora și reprezentanții țării exportatoare vizate, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Comunitate, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și asociațiile acestora și reprezentanții țării exportatoare vizate, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere.

| (4) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(4)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (5) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să înainteze o cerere de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau a tratamentului individual, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi interesați, precum și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în decursul termenelor-limită stabilite în avizul de inițiere. Zece (grupuri de) societăți au solicitat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau un tratament individual (TI) în cazul în care ancheta ar stabili că acestea nu îndeplinesc condițiile necesare obținerii acestui statut. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să înainteze o cerere de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau a tratamentului individual, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi interesați, precum și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în decursul termenelor-limită stabilite în avizul de inițiere. Zece (grupuri de) societăți au solicitat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau un tratament individual (TI) în cazul în care ancheta ar stabili că acestea nu îndeplinesc condițiile necesare obținerii acestui statut.

| (6) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, importatori și producători comunitari, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor comunitari li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în timpul perioadei de anchetă (1 iulie 2007-30 iunie 2008). |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, importatori și producători comunitari, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor comunitari li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în timpul perioadei de anchetă (1 iulie 2007-30 iunie 2008).

| (7) | După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mare de producători-exportatori și producători comunitari care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că trebuie să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește producătorii comunitari. Având în vedere numărul limitat de importatori care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce privește importatorii independenți. |
| --- | --- |

(7)

După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mare de producători-exportatori și producători comunitari care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că trebuie să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește producătorii comunitari. Având în vedere numărul limitat de importatori care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce privește importatorii independenți.

| (8) | Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, producătorilor comunitari incluși în eșantion, importatorilor și tuturor utilizatorilor cunoscuți și asociațiilor de utilizatori. Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, din partea producătorilor comunitari incluși în eșantion, cu excepția unei singure societăți care a furnizat doar informații parțiale, a șase importatori și a cinci utilizatori. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, producătorilor comunitari incluși în eșantion, importatorilor și tuturor utilizatorilor cunoscuți și asociațiilor de utilizatori. Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, din partea producătorilor comunitari incluși în eșantion, cu excepția unei singure societăți care a furnizat doar informații parțiale, a șase importatori și a cinci utilizatori.

| (9) | Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului sau a riscului de prejudiciu care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-a procedat la o verificare la fața locului în incintele următoarelor societăți. | Producători-exportatori din RPC







  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd și Daye Special Steel Co., Ltd) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului sau a riscului de prejudiciu care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-a procedat la o verificare la fața locului în incintele următoarelor societăți.

Producători-exportatori din RPC

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd și Daye Special Steel Co., Ltd)

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd și Hengyang Valin MPM Co., Ltd), și |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd și Hengyang Valin MPM Co., Ltd), și

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

| | Producători comunitari







  — | Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Franța |
| --- | --- | --- |

Producători comunitari

—

Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Franța

| — | Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Germania |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Germania

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia

| — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Republica Cehă |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Republica Cehă

| — | ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, România |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, România

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio Spania |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio Spania

| — | Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spania |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spania

| | Comercianți afiliați







  — | Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Spania |
| --- | --- | --- |

Comercianți afiliați

—

Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Spania

| | Importatori neafiliați







  — | Jan van Meever BV, Meerkerk, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

Importatori neafiliați

—

Jan van Meever BV, Meerkerk, Țările de Jos

| — | Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spania |
| --- | --- |

—

Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spania

| | Utilizator comunitar







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria. |
| --- | --- | --- |

Utilizator comunitar

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria.

| (10) | Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora nu li s-ar putea acorda TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analogă în incinta următoarei societăți:






  — | Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, SUA. |
| --- | --- | --- |

(10)

Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora nu li s-ar putea acorda TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analogă în incinta următoarei societăți:

—

Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, SUA.

3.   Eșantionarea

| (11) | În ceea ce privește exportatorii-producători, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a ales un eșantion, pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor, astfel încât ancheta să poată fi efectuată în mod rezonabil, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă din patru (grupuri de) societăți, care reprezintă 70 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către Comunitate. Părțile interesate au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nicio obiecție. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește exportatorii-producători, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a ales un eșantion, pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor, astfel încât ancheta să poată fi efectuată în mod rezonabil, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă din patru (grupuri de) societăți, care reprezintă 70 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către Comunitate. Părțile interesate au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nicio obiecție.

| (12) | În ceea ce privește producătorii comunitari, Comisia a ales, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției de produs similar în Comunitate, care putea fi analizat în mod rezonabil în timpul disponibil. Eșantionul selectat constă din 5 grupuri de societăți (un total de 9 societăți), care reprezintă 62 % din producția totală comunitară. Autoritățile chineze au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au formulat nicio obiecție în ceea ce privește eșantionul selectat. Deoarece numărul de importatori comunitari care au cooperat a fost limitat, s-a decis că, în ceea ce îi privește, tehnicile de eșantionare nu sunt necesare. |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește producătorii comunitari, Comisia a ales, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției de produs similar în Comunitate, care putea fi analizat în mod rezonabil în timpul disponibil. Eșantionul selectat constă din 5 grupuri de societăți (un total de 9 societăți), care reprezintă 62 % din producția totală comunitară. Autoritățile chineze au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au formulat nicio obiecție în ceea ce privește eșantionul selectat. Deoarece numărul de importatori comunitari care au cooperat a fost limitat, s-a decis că, în ceea ce îi privește, tehnicile de eșantionare nu sunt necesare.

4.   Perioada de anchetă

| (13) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008 (denumită în continuare „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 2005 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(13)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008 (denumită în continuare „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 2005 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (14) | Produsul în cauză este constituit din anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, având un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS) (3), originare din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”). Avizul de inițiere (a se vedea considerentul 1 de mai sus) a indicat că, în mod normal, produsul în cauză este declarat la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 și că aceste coduri sunt menționate numai cu titlu informativ. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că trei dintre aceste coduri NC nu se referă la produsul în cauză, și anume ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 și ex 7304 24 00, și că cinci alte coduri NC lipsesc, și anume ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 și ex 7304 59 10. |
| --- | --- |

(14)

Produsul în cauză este constituit din anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, având un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS) (3), originare din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”). Avizul de inițiere (a se vedea considerentul 1 de mai sus) a indicat că, în mod normal, produsul în cauză este declarat la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 și că aceste coduri sunt menționate numai cu titlu informativ. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că trei dintre aceste coduri NC nu se referă la produsul în cauză, și anume ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 și ex 7304 24 00, și că cinci alte coduri NC lipsesc, și anume ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 și ex 7304 59 10.

| (15) | Produsul în cauză este utilizat într-o mare varietate de aplicații: țevi de gaz (incluzând industria automobilelor și inginerie), piloni pentru construcții, țevi pentru boilere utilizate pentru producția de electricitate, tuburi de sondare pentru industria petrolieră (denumite „tuburi OCTG” – oil country tubular goods) utilizate pentru forare, extracție și tubare și ca conducte pentru transportul lichidelor sau gazelor. |
| --- | --- |

(15)

Produsul în cauză este utilizat într-o mare varietate de aplicații: țevi de gaz (incluzând industria automobilelor și inginerie), piloni pentru construcții, țevi pentru boilere utilizate pentru producția de electricitate, tuburi de sondare pentru industria petrolieră (denumite „tuburi OCTG” – oil country tubular goods) utilizate pentru forare, extracție și tubare și ca conducte pentru transportul lichidelor sau gazelor.

| (16) | Tuburile și țevile fără sudură pot fi livrate utilizatorului în diferite forme. De exemplu, pot fi galvanizate, filetate sau semifinite (fără tratament termic), pot avea extremități speciale, tăiate la dimensiune sau nu. Există numeroși parametri diferiți care definesc proprietățile unui tub, ceea ce explică faptul că majoritatea tuburilor și țevilor fără sudură sunt fabricate în conformitate cu cerințele clientului. Tuburile și țevile fără sudură sunt racordate între ele, în mod normal, prin sudură. Totuși, în anumite cazuri speciale, pot fi conectate prin propriile fileturi sau pot fi utilizate singure, rămânând însă sudabile. |
| --- | --- |

(16)

Tuburile și țevile fără sudură pot fi livrate utilizatorului în diferite forme. De exemplu, pot fi galvanizate, filetate sau semifinite (fără tratament termic), pot avea extremități speciale, tăiate la dimensiune sau nu. Există numeroși parametri diferiți care definesc proprietățile unui tub, ceea ce explică faptul că majoritatea tuburilor și țevilor fără sudură sunt fabricate în conformitate cu cerințele clientului. Tuburile și țevile fără sudură sunt racordate între ele, în mod normal, prin sudură. Totuși, în anumite cazuri speciale, pot fi conectate prin propriile fileturi sau pot fi utilizate singure, rămânând însă sudabile.

| (17) | Ancheta a arătat că, în ciuda diferențelor dintre aplicațiile finale ale diverselor tipuri de țevi și tuburi fără sudură, tipurile diferite de produs în cauză prezintă toate aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs. |
| --- | --- |

(17)

Ancheta a arătat că, în ciuda diferențelor dintre aplicațiile finale ale diverselor tipuri de țevi și tuburi fără sudură, tipurile diferite de produs în cauză prezintă toate aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.

| (18) | O asociație de producători chinezi a susținut că țevile și tuburile OCTG ar trebui excluse din definiția produsului în cauză deoarece au utilizări, specificații și caracteristici diferite și nu sunt interschimbabile cu alte țevi sau tuburi, iar volumurile de export din RPC către UE sunt limitate. Cu toate acestea, ancheta a arătat că țevile și tuburile OCTG prezintă, printre altele, caracteristici chimice comparabile cu celelalte tipuri de tuburi și țevi fără sudură, deoarece se situează sub valoarea de echivalent carbon de 0,86. În plus, acestea prezintă și alte caracteristici de bază identice cu cele ale celorlalte tipuri de țevi și tuburi fără sudură, cum ar fi diametrul exterior sau grosimea peretelui. În ceea ce privește utilizările finale ale țevilor și tuburilor OCTG, s-a demonstrat că anumite țevi și tuburi OCTG sunt interschimbabile cu alte tuburi din oțel nealiat. Având în vedere faptul că țevile și tuburile OCTG au aceleași caracteristici de bază ca alte țevi și tuburi fără sudură și că sunt interschimbabile într-o anumită măsură, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu existau motive pentru excluderea acestui tip din definiția produsului. |
| --- | --- |

(18)

O asociație de producători chinezi a susținut că țevile și tuburile OCTG ar trebui excluse din definiția produsului în cauză deoarece au utilizări, specificații și caracteristici diferite și nu sunt interschimbabile cu alte țevi sau tuburi, iar volumurile de export din RPC către UE sunt limitate. Cu toate acestea, ancheta a arătat că țevile și tuburile OCTG prezintă, printre altele, caracteristici chimice comparabile cu celelalte tipuri de tuburi și țevi fără sudură, deoarece se situează sub valoarea de echivalent carbon de 0,86. În plus, acestea prezintă și alte caracteristici de bază identice cu cele ale celorlalte tipuri de țevi și tuburi fără sudură, cum ar fi diametrul exterior sau grosimea peretelui. În ceea ce privește utilizările finale ale țevilor și tuburilor OCTG, s-a demonstrat că anumite țevi și tuburi OCTG sunt interschimbabile cu alte tuburi din oțel nealiat. Având în vedere faptul că țevile și tuburile OCTG au aceleași caracteristici de bază ca alte țevi și tuburi fără sudură și că sunt interschimbabile într-o anumită măsură, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu existau motive pentru excluderea acestui tip din definiția produsului.

2.   Produsul similar

| (19) | S-a constatat că produsul în cauză și țevile și tuburile fără sudură fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a SUA, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și țevile și tuburile fără sudură fabricate și vândute de industria comunitară în Comunitate prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

S-a constatat că produsul în cauză și țevile și tuburile fără sudură fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a SUA, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și țevile și tuburile fără sudură fabricate și vândute de industria comunitară în Comunitate prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPINGUL

1.   Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

| (20) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (21) | Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:






  1. | deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului; |
| --- | --- | --- |

(21)

Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

1.

deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului;

| 2. | evidențele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile; |
| --- | --- |

2.

evidențele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile;

| 3. | nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;

| 4. | certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate; |
| --- | --- |

4.

certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;

| 5. | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței.

| (22) | În ancheta actuală, trei dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:






  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd și Daye Special Steel Co., Ltd), |
| --- | --- | --- |

(22)

În ancheta actuală, trei dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd și Daye Special Steel Co., Ltd),

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd și Hengyang Valin MPM Co., Ltd), și |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd și Hengyang Valin MPM Co., Ltd), și

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| (23) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile comunicate în cererea de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, la sediul societăților în cauză, după cum a considerat că este necesar. |
| --- | --- |

(23)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile comunicate în cererea de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, la sediul societăților în cauză, după cum a considerat că este necesar.

| (24) | Ancheta a arătat că TEP nu poate fi acordat niciunuia dintre cele trei grupuri de societăți chineze deoarece niciunul dintre ele nu îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare. |
| --- | --- |

(24)

Ancheta a arătat că TEP nu poate fi acordat niciunuia dintre cele trei grupuri de societăți chineze deoarece niciunul dintre ele nu îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare.

| (25) | Niciunul dintre cele trei (grupuri de) societăți nu a reușit să demonstreze că îndeplinește al 3-lea criteriu și se pare că au fost moștenite denaturări semnificative de la precedentul sistem de economie planificată – și anume, toate cele trei (grupuri de) societăți au beneficiat de un regim fiscal preferențial și două (grupuri de) societăți au obținut active la o valoare situată sub prețul pieței. În urma dezvăluirii constatărilor referitoare la statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, două (grupuri de) societăți au susținut că faptul că au beneficiat de un regim fiscal preferențial nu putea să fie în contradicție cu criteriul 3, având în vedere faptul că reducerile fiscale se aplică și în țările cu economie de piață. Se precizează că societățile respective făceau obiectul mai multor tratamente fiscale preferențiale, deoarece erau scutite de impozitul local pe venit și beneficiau și de vacanțe fiscale numite „doi ani gratis, 3 ani la jumătate” aplicabile întreprinderilor care au făcut obiectul unor investiții străine sau asociațiilor în participațiune chineze-străine. Pe scurt, aceste regimuri fiscale preferențiale au oferit societăților avantaje semnificative susceptibile de a avea repercusiuni importante asupra costurilor și prețurilor pe parcursul perioadei examinate. A treia societate (al treilea grup de societăți) a susțin că avantajul fiscal de care a beneficiat nu mai este aplicabil de la 1 ianuarie 2008 și că acesta a reprezentat un regim de reducere fiscală unic care nu ar fi putut avea niciun impact asupra costurilor societății în anii următori și că scutirea de taxe era foarte scăzută. Se precizează că respectivul grup de societăți a beneficiat de scutirea de taxe pentru echipamentul cumpărat pe piața internă în 2006 și în 2007 (adică pe parcursul perioadei examinate). Avantajul primit nu poate fi considerat neglijabil și, prin urmare, se concluzionează că a avut în mod evident un impact semnificativ asupra costurilor și prețurilor în timpul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(25)

Niciunul dintre cele trei (grupuri de) societăți nu a reușit să demonstreze că îndeplinește al 3-lea criteriu și se pare că au fost moștenite denaturări semnificative de la precedentul sistem de economie planificată – și anume, toate cele trei (grupuri de) societăți au beneficiat de un regim fiscal preferențial și două (grupuri de) societăți au obținut active la o valoare situată sub prețul pieței. În urma dezvăluirii constatărilor referitoare la statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, două (grupuri de) societăți au susținut că faptul că au beneficiat de un regim fiscal preferențial nu putea să fie în contradicție cu criteriul 3, având în vedere faptul că reducerile fiscale se aplică și în țările cu economie de piață. Se precizează că societățile respective făceau obiectul mai multor tratamente fiscale preferențiale, deoarece erau scutite de impozitul local pe venit și beneficiau și de vacanțe fiscale numite „doi ani gratis, 3 ani la jumătate” aplicabile întreprinderilor care au făcut obiectul unor investiții străine sau asociațiilor în participațiune chineze-străine. Pe scurt, aceste regimuri fiscale preferențiale au oferit societăților avantaje semnificative susceptibile de a avea repercusiuni importante asupra costurilor și prețurilor pe parcursul perioadei examinate. A treia societate (al treilea grup de societăți) a susțin că avantajul fiscal de care a beneficiat nu mai este aplicabil de la 1 ianuarie 2008 și că acesta a reprezentat un regim de reducere fiscală unic care nu ar fi putut avea niciun impact asupra costurilor societății în anii următori și că scutirea de taxe era foarte scăzută. Se precizează că respectivul grup de societăți a beneficiat de scutirea de taxe pentru echipamentul cumpărat pe piața internă în 2006 și în 2007 (adică pe parcursul perioadei examinate). Avantajul primit nu poate fi considerat neglijabil și, prin urmare, se concluzionează că a avut în mod evident un impact semnificativ asupra costurilor și prețurilor în timpul perioadei examinate.

| (26) | În plus, două (grupuri de) societăți nu îndeplineau criteriul al 2-lea privind contabilitatea, având în vedere faptul că una dintre acestea compensa datoriile cu creanțele și cealaltă nu dispunea de situații financiare complete, iar principiul contabilității pe bază de angajamente nu era aplicat în mod coerent. În urma dezvăluirii constatărilor referitoare la statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, o societate a susținut că normele internaționale de contabilitate (IAS) nu erau obligatorii în cazul său datorită dimensiunilor sale reduse, faptului că nu este cotată la bursă și că își are sediul într-o zonă rurală. Totuși, această cerere a fost respinsă având în vedere faptul că încălcările erau foarte serioase, în special evidențele sale contabile auditate erau incomplete în domenii importante și principiul contabilității pe bază de angajamente nu era respectat. Aceste principii contabile de bază trebuie respectate indiferent de statutul juridic al societății, dimensiunile sale și locație. Celălalt grup de societăți a susținut că auditorul a garantat faptul că bilanțul situației financiare verificate este în conformitate cu IAS și a reclasificat conturile deja compensate în creanțe și datorii. Se precizează că această afirmație nu a fost făcută înainte de dezvăluire și, în special, nu a fost făcută în timpul vizitei de verificare și, prin urmare, nu poate fi verificată. Se precizează în continuare că respectivul grup de societăți nu neagă practica de compensare, care, în sine, nu este în conformitate cu IAS. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(26)

În plus, două (grupuri de) societăți nu îndeplineau criteriul al 2-lea privind contabilitatea, având în vedere faptul că una dintre acestea compensa datoriile cu creanțele și cealaltă nu dispunea de situații financiare complete, iar principiul contabilității pe bază de angajamente nu era aplicat în mod coerent. În urma dezvăluirii constatărilor referitoare la statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, o societate a susținut că normele internaționale de contabilitate (IAS) nu erau obligatorii în cazul său datorită dimensiunilor sale reduse, faptului că nu este cotată la bursă și că își are sediul într-o zonă rurală. Totuși, această cerere a fost respinsă având în vedere faptul că încălcările erau foarte serioase, în special evidențele sale contabile auditate erau incomplete în domenii importante și principiul contabilității pe bază de angajamente nu era respectat. Aceste principii contabile de bază trebuie respectate indiferent de statutul juridic al societății, dimensiunile sale și locație. Celălalt grup de societăți a susținut că auditorul a garantat faptul că bilanțul situației financiare verificate este în conformitate cu IAS și a reclasificat conturile deja compensate în creanțe și datorii. Se precizează că această afirmație nu a fost făcută înainte de dezvăluire și, în special, nu a fost făcută în timpul vizitei de verificare și, prin urmare, nu poate fi verificată. Se precizează în continuare că respectivul grup de societăți nu neagă practica de compensare, care, în sine, nu este în conformitate cu IAS. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (27) | În plus, două grupuri de societăți nu au demonstrat că deciziile privind costurile și producția sunt adoptate în funcție de situația pieței și fără intervenții importante din partea statului, neputând demonstra astfel că îndeplinesc criteriul nr. 1. În urma dezvăluirilor, o societate a susținut că motivele invocate pentru a respinge respectarea acestui criteriu nu ar fi bazate pe elemente de probă obiective, având în vedere faptul că societatea putea adopta în mod independent deciziile privind vânzările și prețurile în pofida clauzei găsite în situația sa financiară auditată cu privire la politica prețurilor între părțile asociate. Societatea a susținut că aceasta nu reprezenta o restricție, ci mai degrabă o obligație de prezentare a informațiilor către auditor în timpul verificării tranzacțiilor realizate între „părțile asociate”. Cu toate acestea, această declarație nu reprezintă o explicație suficientă pentru o stipulare explicită în situațiile financiare auditate conform căreia „atunci când prețul este stabilit de ministerul public al mărfurilor, acest preț prevalează”. Prin urmare, argumentul se respinge. Cealaltă societate a susținut că, în pofida faptului că este deținută în mod majoritar de către stat, ea este, de fapt, controlată în principal de o întreprindere privată și nu face obiectul unor intervenții din partea statului. Cu toate acestea, societatea nu o oferit niciun argument nou care ar putea modifica concluzia conform căreia, având în vedere compoziția reală a consiliului de administrație, în care majoritatea directorilor reprezintă întreprinderi deținute de stat, intervențiile din partea administrației nu pot fi excluse și societatea nu a demonstrat că deciziile sunt luate fără intervenții semnificative din partea statului, și, prin urmare nu a putut îndeplini acest criteriu. Se precizează, de asemenea, faptul că dezvăluirea concluziilor referitoare la statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață pentru acest grup de societăți a inclus un exemplu al unei decizii care nu a fost luată pe baza situației pieței și probabil sub influența ilegitimă a administrației (închiriere gratuită a terenului utilizat), iar societatea nu a făcut nicio observație. |
| --- | --- |

(27)

În plus, două grupuri de societăți nu au demonstrat că deciziile privind costurile și producția sunt adoptate în funcție de situația pieței și fără intervenții importante din partea statului, neputând demonstra astfel că îndeplinesc criteriul nr. 1. În urma dezvăluirilor, o societate a susținut că motivele invocate pentru a respinge respectarea acestui criteriu nu ar fi bazate pe elemente de probă obiective, având în vedere faptul că societatea putea adopta în mod independent deciziile privind vânzările și prețurile în pofida clauzei găsite în situația sa financiară auditată cu privire la politica prețurilor între părțile asociate. Societatea a susținut că aceasta nu reprezenta o restricție, ci mai degrabă o obligație de prezentare a informațiilor către auditor în timpul verificării tranzacțiilor realizate între „părțile asociate”. Cu toate acestea, această declarație nu reprezintă o explicație suficientă pentru o stipulare explicită în situațiile financiare auditate conform căreia „atunci când prețul este stabilit de ministerul public al mărfurilor, acest preț prevalează”. Prin urmare, argumentul se respinge. Cealaltă societate a susținut că, în pofida faptului că este deținută în mod majoritar de către stat, ea este, de fapt, controlată în principal de o întreprindere privată și nu face obiectul unor intervenții din partea statului. Cu toate acestea, societatea nu o oferit niciun argument nou care ar putea modifica concluzia conform căreia, având în vedere compoziția reală a consiliului de administrație, în care majoritatea directorilor reprezintă întreprinderi deținute de stat, intervențiile din partea administrației nu pot fi excluse și societatea nu a demonstrat că deciziile sunt luate fără intervenții semnificative din partea statului, și, prin urmare nu a putut îndeplini acest criteriu. Se precizează, de asemenea, faptul că dezvăluirea concluziilor referitoare la statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață pentru acest grup de societăți a inclus un exemplu al unei decizii care nu a fost luată pe baza situației pieței și probabil sub influența ilegitimă a administrației (închiriere gratuită a terenului utilizat), iar societatea nu a făcut nicio observație.

2.   Tratamentul individual (TI)

| (28) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (29) | Toate cele trei societăți chineze sau grupuri de societăți care au solicitat acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață au solicitat și acordarea tratamentului individual, pentru eventualitatea în care nu li s-ar acorda statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. |
| --- | --- |

(29)

Toate cele trei societăți chineze sau grupuri de societăți care au solicitat acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață au solicitat și acordarea tratamentului individual, pentru eventualitatea în care nu li s-ar acorda statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.

| (30) | Din informațiile disponibile a reieșit că două dintre cele trei societăți sau grupuri de societăți au demonstrat că îndeplinesc cumulativ toate criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual. |
| --- | --- |

(30)

Din informațiile disponibile a reieșit că două dintre cele trei societăți sau grupuri de societăți au demonstrat că îndeplinesc cumulativ toate criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual.

| (31) | În ceea ce privește a treia societate sau grup de societăți, majoritatea acțiunilor sale sunt deținute de către stat. În plus, având în vedere participația majoritară a statului și influența importantă pe care acesta o are asupra industriei siderurgice chineze, o posibilă eludare nu poate fi exclusă. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește a treia societate sau grup de societăți, majoritatea acțiunilor sale sunt deținute de către stat. În plus, având în vedere participația majoritară a statului și influența importantă pe care acesta o are asupra industriei siderurgice chineze, o posibilă eludare nu poate fi exclusă.

| (32) | S-a concluzionat astfel că tratamentul individual ar trebui să fie acordat doar următoarelor două societăți:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co., |
| --- | --- | --- |

(32)

S-a concluzionat astfel că tratamentul individual ar trebui să fie acordat doar următoarelor două societăți:

—

Hubei Xinyegang Steel Co.,

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

3.   Valoarea normală

3.1.   Țara analoagă

| (33) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu li s-a putut acorda statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analoagă. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu li s-a putut acorda statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analoagă.

| (34) | În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi Statele Unite ca țară analoagă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să-și formuleze observațiile în legătură cu aceasta. |
| --- | --- |

(34)

În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi Statele Unite ca țară analoagă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să-și formuleze observațiile în legătură cu aceasta.

| (35) | O parte interesată a făcut observații în legătură cu alegerea țării analoage și a sugerat că Ucraina și India ar fi mai potrivite în vederea stabilirii unei valori normale. |
| --- | --- |

(35)

O parte interesată a făcut observații în legătură cu alegerea țării analoage și a sugerat că Ucraina și India ar fi mai potrivite în vederea stabilirii unei valori normale.

| (36) | Ucraina a fost prezentată ca o alegere mai potrivită, având în vedere faptul că pe piața sa concurența este liberă și că procesele de producție și de acces la materii prime sunt similare situației observate în RPC. Se precizează că începând cu 30 iunie 2006, sunt impuse taxe antidumping asupra importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură originare din Ucraina care variază între 12,3 % și 25,7 %. Chiar dacă pe piața ucraineană există mai mulți producători, faptul că au fost observate practici de dumping în 2006 indică o posibilă denaturare a condițiilor de piață și pare îndoielnică utilizarea acestor prețuri și costuri interne. În orice caz, niciun producător ucrainean nu a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(36)

Ucraina a fost prezentată ca o alegere mai potrivită, având în vedere faptul că pe piața sa concurența este liberă și că procesele de producție și de acces la materii prime sunt similare situației observate în RPC. Se precizează că începând cu 30 iunie 2006, sunt impuse taxe antidumping asupra importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură originare din Ucraina care variază între 12,3 % și 25,7 %. Chiar dacă pe piața ucraineană există mai mulți producători, faptul că au fost observate practici de dumping în 2006 indică o posibilă denaturare a condițiilor de piață și pare îndoielnică utilizarea acestor prețuri și costuri interne. În orice caz, niciun producător ucrainean nu a cooperat la anchetă.

| (37) | Aceeași parte interesată a susținut că India ar fi, de asemenea, o alternativă mai bună decât SUA și a furnizat numele unui producător indian de produs similar. Totuși, acest producător nu a dorit să coopereze. Având în vedere faptul că producătorii indieni nu doresc să coopereze, India nu poate fi selectată ca țară analoagă. |
| --- | --- |

(37)

Aceeași parte interesată a susținut că India ar fi, de asemenea, o alternativă mai bună decât SUA și a furnizat numele unui producător indian de produs similar. Totuși, acest producător nu a dorit să coopereze. Având în vedere faptul că producătorii indieni nu doresc să coopereze, India nu poate fi selectată ca țară analoagă.

| (38) | În plus, dimensiunea pieței americane, numărul de producători interni și cantitățile semnificative de importuri indică faptul că piața americană este concurențială și, prin urmare, este selectată în mod provizoriu drept țara analoagă cea mai adecvată. Astfel cum se indică la considerentul 10 de mai sus, un producător american a cooperat în cadrul anchetei și a furnizat toate informațiile necesare. Alt producător american a furnizat, de asemenea, o serie de informații incomplete care au confirmat în general informațiile trimise de producătorul american care a cooperat. |
| --- | --- |

(38)

În plus, dimensiunea pieței americane, numărul de producători interni și cantitățile semnificative de importuri indică faptul că piața americană este concurențială și, prin urmare, este selectată în mod provizoriu drept țara analoagă cea mai adecvată. Astfel cum se indică la considerentul 10 de mai sus, un producător american a cooperat în cadrul anchetei și a furnizat toate informațiile necesare. Alt producător american a furnizat, de asemenea, o serie de informații incomplete care au confirmat în general informațiile trimise de producătorul american care a cooperat.

3.2.   Determinarea valorii normale

| (39) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP s-a stabilit pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul dintr-o țară analoagă, în conformitate cu metodologia prevăzută în continuare. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP s-a stabilit pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul dintr-o țară analoagă, în conformitate cu metodologia prevăzută în continuare.

| (40) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi pentru producătorul din țara analoagă dacă vânzările sale interne ale produsului în cauză sunt reprezentative pe parcursul perioadei de anchetă, adică dacă volumul total al acestora reprezintă cel puțin 5 % din vânzările chinezești la export de produs în cauză către Comunitate. |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi pentru producătorul din țara analoagă dacă vânzările sale interne ale produsului în cauză sunt reprezentative pe parcursul perioadei de anchetă, adică dacă volumul total al acestora reprezintă cel puțin 5 % din vânzările chinezești la export de produs în cauză către Comunitate.

| (41) | În continuare, pentru fiecare tip de produs în cauză vândut de către producătorul american pe piața internă a acestuia și despre care s-a constatat a fi direct comparabil cu tipul de produs în cauză vândut la export către Comunitate, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut de către producătorii chinezi la export către Comunitate. |
| --- | --- |

(41)

În continuare, pentru fiecare tip de produs în cauză vândut de către producătorul american pe piața internă a acestuia și despre care s-a constatat a fi direct comparabil cu tipul de produs în cauză vândut la export către Comunitate, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut de către producătorii chinezi la export către Comunitate.

| (42) | Ulterior, Comisia a examinat dacă fiecare tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități însemnate, ar putea fi considerat ca fiind vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Pentru aceasta, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă s-a stabilit, pentru fiecare categorie de produs, pe durata perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(42)

Ulterior, Comisia a examinat dacă fiecare tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități însemnate, ar putea fi considerat ca fiind vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Pentru aceasta, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă s-a stabilit, pentru fiecare categorie de produs, pe durata perioadei de anchetă.

| (43) | În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu. |
| --- | --- |

(43)

În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.

| (44) | În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip. |
| --- | --- |

(44)

În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.

4.   Prețul de export

| (45) | În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat unor clienți independenți din Comunitate și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit. |
| --- | --- |

(45)

În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat unor clienți independenți din Comunitate și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit.

5.   Comparația

| (46) | Valoarea normală și prețurile de export s-au comparat pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. A fost acordată o ajustare pentru acoperirea costurilor de navlu și de asigurare, a costurilor de manipulare, de încărcare și a costurilor auxiliare, a costurilor cu verificarea, a comisioanelor și a taxelor bancare. |
| --- | --- |

(46)

Valoarea normală și prețurile de export s-au comparat pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. A fost acordată o ajustare pentru acoperirea costurilor de navlu și de asigurare, a costurilor de manipulare, de încărcare și a costurilor auxiliare, a costurilor cu verificarea, a comisioanelor și a taxelor bancare.

| (47) | Atunci când au existat diferențe fizice între produsul în cauză vândut la nivel intern de către societăți în țara analoagă și produsul în cauză vândut la export către Comunitate, a fost făcută o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. Ajustarea corespunde unei estimări rezonabile a valorii de piață a diferenței. |
| --- | --- |

(47)

Atunci când au existat diferențe fizice între produsul în cauză vândut la nivel intern de către societăți în țara analoagă și produsul în cauză vândut la export către Comunitate, a fost făcută o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. Ajustarea corespunde unei estimări rezonabile a valorii de piață a diferenței.

6.   Marjele de dumping

| (48) | Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(48)

Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire.

| (49) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-ar putea acorda tratamentul individual, marjele de dumping individuale au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(49)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-ar putea acorda tratamentul individual, marjele de dumping individuale au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (50) | Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat statut de societăți care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca o medie a celor patru societăți incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(50)

Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat statut de societăți care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca o medie a celor patru societăți incluse în eșantion.

| (51) | Având în vedere faptul că nivelul de cooperare la anchetă a fost considerat scăzut, societățile care au cooperat reprezentând aproximativ 40 % din toate importurile din RPC în timpul perioadei examinate, în cazul societăților care nu au cooperat, marja de dumping națională a fost stabilită folosind cea mai mare marjă descoperită în cazul tipurilor reprezentative ale unui producător cooperant căruia nu i s-a acordat nici statut de societate care funcționează în condițiile economiei de piață nici tratament individual. |
| --- | --- |

(51)

Având în vedere faptul că nivelul de cooperare la anchetă a fost considerat scăzut, societățile care au cooperat reprezentând aproximativ 40 % din toate importurile din RPC în timpul perioadei examinate, în cazul societăților care nu au cooperat, marja de dumping națională a fost stabilită folosind cea mai mare marjă descoperită în cazul tipurilor reprezentative ale unui producător cooperant căruia nu i s-a acordat nici statut de societate care funcționează în condițiile economiei de piață nici tratament individual.

| (52) | Pe această bază, nivelurile provizorii de dumping sunt următoarele:






  Societatea | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co Ltd | 38 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 47 % |
| Alte societăți care au cooperat | 35 % |
| Altele | 51 % |

(52)

Pe această bază, nivelurile provizorii de dumping sunt următoarele:

Societatea

Marja de dumping provizorie

Hubei Xinyegang Steel Co Ltd

38 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

47 %

Alte societăți care au cooperat

35 %

Altele

51 %

D.   PREJUDICIUL

1.   Producția comunitară și industria comunitară

| (53) | În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de către douăzeci și trei de producători. Prin urmare, se consideră că producția acestor douăzeci și trei de producători comunitari constituie producția comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(53)

În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de către douăzeci și trei de producători. Prin urmare, se consideră că producția acestor douăzeci și trei de producători comunitari constituie producția comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (54) | Cincisprezece dintre cei douăzeci și trei de producători, majoritatea fiind membri ai asociației reclamante („ESTA”), s-au declarat interesați să coopereze la procedură în termenul menționat în avizul de deschidere a anchetei și au cooperat la aceasta. S-a constatat că acești cincisprezece producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 90 %, din producția comunitară totală a produsului similar. În consecință, se consideră că acești cincisprezece producători care au cooperat constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Ceilalți producători comunitari vor fi denumiți în continuare „ceilalți producători comunitari”. Acești ceilalți producători comunitari nu au sprijinit în mod activ reclamația, dar nici nu s-au declarat împotrivă. |
| --- | --- |

(54)

Cincisprezece dintre cei douăzeci și trei de producători, majoritatea fiind membri ai asociației reclamante („ESTA”), s-au declarat interesați să coopereze la procedură în termenul menționat în avizul de deschidere a anchetei și au cooperat la aceasta. S-a constatat că acești cincisprezece producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 90 %, din producția comunitară totală a produsului similar. În consecință, se consideră că acești cincisprezece producători care au cooperat constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Ceilalți producători comunitari vor fi denumiți în continuare „ceilalți producători comunitari”. Acești ceilalți producători comunitari nu au sprijinit în mod activ reclamația, dar nici nu s-au declarat împotrivă.

| (55) | Astfel cum a fost indicat la considerentul 12 de mai sus, a fost selectat un eșantion de cinci producători care reprezintă 62 % din totalul producției comunitare. Având în vedere faptul că acești producători sunt grupuri de societăți, eșantionul a fost constituit din 9 societăți individuale în total. |
| --- | --- |

(55)

Astfel cum a fost indicat la considerentul 12 de mai sus, a fost selectat un eșantion de cinci producători care reprezintă 62 % din totalul producției comunitare. Având în vedere faptul că acești producători sunt grupuri de societăți, eșantionul a fost constituit din 9 societăți individuale în total.

2.   Consumul comunitar

| (56) | Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei comunitare către UE, luându-se în considerare variația stocurilor, precum și pe baza datelor privind volumele importurilor și ale exporturilor, furnizate de Eurostat și, în cazul celuilalt producător comunitar, pe baza estimărilor efectuate de solicitant. |
| --- | --- |

(56)

Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei comunitare către UE, luându-se în considerare variația stocurilor, precum și pe baza datelor privind volumele importurilor și ale exporturilor, furnizate de Eurostat și, în cazul celuilalt producător comunitar, pe baza estimărilor efectuate de solicitant.

| (57) | Piața comunitară pentru produsul în cauză și produsul similar a crescut susținut, între 2005 și PA cu aproximativ 24 %. Creșterea cea mai semnificativă a avut loc între 2006 și 2007 când consumul a crescut cu 17 puncte procentuale. | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului la nivelul CE (tone) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 106 | 123 | 124 |

(57)

Piața comunitară pentru produsul în cauză și produsul similar a crescut susținut, între 2005 și PA cu aproximativ 24 %. Creșterea cea mai semnificativă a avut loc între 2006 și 2007 când consumul a crescut cu 17 puncte procentuale.

2005

2006

2007

PA

Totalul consumului la nivelul CE (tone)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

Indice (2005 = 100)

100

106

123

124

| (58) | În această privință, este important de precizat faptul că piața comunitară a produsului în cauză este împărțită în aceste segmente principale de piață: Mecanică și Construcții (aproximativ 60 %), Producerea de energie electrică (aproximativ 10 %), OCTG (aproximativ 8 %) și Conducte (aproximativ 8 %). Prin urmare, produsul în cauză este utilizat în principal în sectoarele de mecanică și construcții și aceste sectoare au înregistrat o evoluție rapidă în 2007. |
| --- | --- |

(58)

În această privință, este important de precizat faptul că piața comunitară a produsului în cauză este împărțită în aceste segmente principale de piață: Mecanică și Construcții (aproximativ 60 %), Producerea de energie electrică (aproximativ 10 %), OCTG (aproximativ 8 %) și Conducte (aproximativ 8 %). Prin urmare, produsul în cauză este utilizat în principal în sectoarele de mecanică și construcții și aceste sectoare au înregistrat o evoluție rapidă în 2007.

3.   Importurile provenite din țara în cauză

(a)   Volumul importurilor în cauză

| (59) | Volumul importurilor produsului în cauză din RPC în Comunitate a crescut semnificativ în perioada examinată. Importurile în UE au crescut de mai mult de 20 de ori începând cu 2005.









  Importur | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC (în tone) | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 518 | 1 782 | 2 057 |

(59)

Volumul importurilor produsului în cauză din RPC în Comunitate a crescut semnificativ în perioada examinată. Importurile în UE au crescut de mai mult de 20 de ori începând cu 2005.

Importur

2005

2006

2007

PA

RPC (în tone)

26 396

136 850

470 413

542 840

Indice (2005 = 100)

100

518

1 782

2 057

| (60) | Defalcarea importurilor din RPC pe diverse segmente de piață arată că importurile chinezești sunt în special prezente în Mecanică și Construcții (aproximativ 65 %) și Conducte (aproximativ 15 %), în timp ce OCTG și producerea de energie electrică reprezintă mai puțin de 5 %. |
| --- | --- |

(60)

Defalcarea importurilor din RPC pe diverse segmente de piață arată că importurile chinezești sunt în special prezente în Mecanică și Construcții (aproximativ 65 %) și Conducte (aproximativ 15 %), în timp ce OCTG și producerea de energie electrică reprezintă mai puțin de 5 %.

(b)   Cota de piață a importurilor în cauză

| (61) | Cota de piață deținută de importurile din RPC s-a menținut la 1 % în timpul anului 2005 și a crescut constant cu aproape 16 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Mai precis, aceasta a crescut cu 4 puncte procentuale între 2005 și 2006, apoi cu alte 10 puncte procentuale între 2006 și 2007 și, respectiv, cu 2 puncte procentuale în perioada de anchetă. În cursul perioadei de anchetă, cota de piață a importurilor chineze a fost de 17,1 %.









  Cota de piață | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % |

(61)

Cota de piață deținută de importurile din RPC s-a menținut la 1 % în timpul anului 2005 și a crescut constant cu aproape 16 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Mai precis, aceasta a crescut cu 4 puncte procentuale între 2005 și 2006, apoi cu alte 10 puncte procentuale între 2006 și 2007 și, respectiv, cu 2 puncte procentuale în perioada de anchetă. În cursul perioadei de anchetă, cota de piață a importurilor chineze a fost de 17,1 %.

Cota de piață

2005

2006

2007

PA

RPC

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

| (62) | Cu toate acestea, prezența importurilor chinezești nu este distribuită în mod egal în cadrul diverselor segmente care compun piața comunitară. În timpul perioadei de anchetă, importurile chinezești au avut o cotă de piață de aproximativ 38 % în cadrul segmentului conductelor, 19 % în mecanică și construcții, 9 % în OCTG și aproximativ 7 % în segmentul producerii de energie electrică. |
| --- | --- |

(62)

Cu toate acestea, prezența importurilor chinezești nu este distribuită în mod egal în cadrul diverselor segmente care compun piața comunitară. În timpul perioadei de anchetă, importurile chinezești au avut o cotă de piață de aproximativ 38 % în cadrul segmentului conductelor, 19 % în mecanică și construcții, 9 % în OCTG și aproximativ 7 % în segmentul producerii de energie electrică.

(c)   Prețurile

(i)   Evoluția prețurilor

| (63) | Între 2005 și 2007, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originare din RPC a scăzut brusc cu 9 %, iar apoi a crescut cu 2 puncte procentuale între 2007 și perioada de anchetă. În total, prețul mediu de import al produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză a scăzut cu 7 % între 2005 și perioada de anchetă.









  Prețuri unitare | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC (EUR/tonă) | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 |

(63)

Între 2005 și 2007, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originare din RPC a scăzut brusc cu 9 %, iar apoi a crescut cu 2 puncte procentuale între 2007 și perioada de anchetă. În total, prețul mediu de import al produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză a scăzut cu 7 % între 2005 și perioada de anchetă.

Prețuri unitare

2005

2006

2007

PA

RPC (EUR/tonă)

766,48

699,90

699,10

715,09

Indice (2005 = 100)

100

91

91

93

(ii)   Subcotarea de preț

| (64) | O comparație a prețurilor în funcție de model a fost efectuată între prețul de vânzare practicat în Comunitate de producătorii-exportatori chinezi și cel practicat de industria comunitară. În acest scop, prețurile practicate de industria comunitară către clienți independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză și care au cooperat la anchetă. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind etapa comercială și costurile post-import. |
| --- | --- |

(64)

O comparație a prețurilor în funcție de model a fost efectuată între prețul de vânzare practicat în Comunitate de producătorii-exportatori chinezi și cel practicat de industria comunitară. În acest scop, prețurile practicate de industria comunitară către clienți independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză și care au cooperat la anchetă. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind etapa comercială și costurile post-import.

| (65) | În scopul calculării subcotării de preț, au fost utilizate informații obținute de la toți producătorii comunitari cooperanți incluși în eșantion care au furnizat informații complete și verificabile pentru perioada de anchetă. Comparația a subliniat faptul că în timpul perioadei de referință marja de subcotare medie ponderată a prețurilor, exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei comunitare, a fost de 24 %. |
| --- | --- |

(65)

În scopul calculării subcotării de preț, au fost utilizate informații obținute de la toți producătorii comunitari cooperanți incluși în eșantion care au furnizat informații complete și verificabile pentru perioada de anchetă. Comparația a subliniat faptul că în timpul perioadei de referință marja de subcotare medie ponderată a prețurilor, exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei comunitare, a fost de 24 %.

4.   Situația industriei comunitare

| (66) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicii economici relevanți care au influență asupra situației industriei comunitare. Datele prezentate mai jos se referă la întreaga industrie comunitară pentru vânzări și cote de piață și la societățile incluse în eșantion pentru restul indicatorilor. Datele referitoare la cele trei societăți incluse în eșantion au fost excluse deoarece: (i) o companie a făcut parte dintr-un mare grup siderurgic până la scindarea acestuia în 2007, ceea ce înseamnă că informațiile de dinainte și de după scindare nu pot fi comparate, (ii) o altă societate nu a trimis date suficient de detaliate și (iii) o societate nu a putut furniza cifre reale pentru 2008 și o previziune pentru 2009. Pentru a avea informații consistente în vederea analizării indicatorilor prejudiciului și a riscului de prejudiciu, și cea de-a treia societate a trebuit să fie exclusă din analiza indicatorilor prejudiciului. Cu toate acestea, având în vedere importanța relativ scăzută a acestor trei societăți în eșantion, această excludere nu afectează în niciun fel viziunea de ansamblu prezentată de indicatori. |
| --- | --- |

(66)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicii economici relevanți care au influență asupra situației industriei comunitare. Datele prezentate mai jos se referă la întreaga industrie comunitară pentru vânzări și cote de piață și la societățile incluse în eșantion pentru restul indicatorilor. Datele referitoare la cele trei societăți incluse în eșantion au fost excluse deoarece: (i) o companie a făcut parte dintr-un mare grup siderurgic până la scindarea acestuia în 2007, ceea ce înseamnă că informațiile de dinainte și de după scindare nu pot fi comparate, (ii) o altă societate nu a trimis date suficient de detaliate și (iii) o societate nu a putut furniza cifre reale pentru 2008 și o previziune pentru 2009. Pentru a avea informații consistente în vederea analizării indicatorilor prejudiciului și a riscului de prejudiciu, și cea de-a treia societate a trebuit să fie exclusă din analiza indicatorilor prejudiciului. Cu toate acestea, având în vedere importanța relativ scăzută a acestor trei societăți în eșantion, această excludere nu afectează în niciun fel viziunea de ansamblu prezentată de indicatori.

(a)   Producție

| (67) | Pornind de la un nivel de aproximativ 2 000 000 tone în 2005, producția producătorilor incluși în eșantion a crescut pentru a atinge un maxim în 2007 de peste 2 200 000 tone, datorită creșterii cererii, astfel cum se explică la considerentul 57 de mai sus, înainte să înceapă să scadă în timpul PA. Per ansamblu, producția a crescut cu 7 % în perioada examinată, pentru a atinge un nivel de aproximativ 2 150 000 tone în timpul perioadei de anchetă.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 109 | 109 | 107 |

(67)

Pornind de la un nivel de aproximativ 2 000 000 tone în 2005, producția producătorilor incluși în eșantion a crescut pentru a atinge un maxim în 2007 de peste 2 200 000 tone, datorită creșterii cererii, astfel cum se explică la considerentul 57 de mai sus, înainte să înceapă să scadă în timpul PA. Per ansamblu, producția a crescut cu 7 % în perioada examinată, pentru a atinge un nivel de aproximativ 2 150 000 tone în timpul perioadei de anchetă.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Producție (tone)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

Indice (2005 = 100)

100

109

109

107

(b)   Capacitatea și ratele de utilizare a capacității

| (68) | Capacitatea de producție a fost stabilită pe baza capacităților nominale ale unităților de producție aparținând producătorilor incluși în eșantion, ținând cont de întreruperile în producție, precum și de faptul că, în anumite cazuri, o parte din capacitate a fost utilizată pentru alte produse fabricate pe aceleași linii de producție. |
| --- | --- |

(68)

Capacitatea de producție a fost stabilită pe baza capacităților nominale ale unităților de producție aparținând producătorilor incluși în eșantion, ținând cont de întreruperile în producție, precum și de faptul că, în anumite cazuri, o parte din capacitate a fost utilizată pentru alte produse fabricate pe aceleași linii de producție.

| (69) | Capacitatea de producție a producătorilor incluși în eșantion a rămas constantă în cursul perioadei examinate, la un nivel de aproximativ 2 400 000 de tone.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitate de producție (tone) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Utilizarea capacității | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 |

(69)

Capacitatea de producție a producătorilor incluși în eșantion a rămas constantă în cursul perioadei examinate, la un nivel de aproximativ 2 400 000 de tone.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Capacitate de producție (tone)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

Indice (2005 = 100)

100

101

100

98

Utilizarea capacității

83 %

89 %

90 %

90 %

Indice (2005 = 100)

100

108

110

109

| (70) | Utilizarea capacității era de 83 % în 2005 și a crescut până la aproximativ 90 % în restul perioadei examinate. Această evoluție reflectă variațiile înregistrate în privința volumului producției, conform explicațiilor furnizate la considerentul 67 de mai sus. În total, utilizarea capacității a crescut doar cu 7 puncte procentuale, o creștere redusă în comparație cu creșterea substanțială a consumului descrisă la considerentul 57 de mai sus. |
| --- | --- |

(70)

Utilizarea capacității era de 83 % în 2005 și a crescut până la aproximativ 90 % în restul perioadei examinate. Această evoluție reflectă variațiile înregistrate în privința volumului producției, conform explicațiilor furnizate la considerentul 67 de mai sus. În total, utilizarea capacității a crescut doar cu 7 puncte procentuale, o creștere redusă în comparație cu creșterea substanțială a consumului descrisă la considerentul 57 de mai sus.

| (71) | Cu toate acestea, este important de precizat că, datorită nivelului înalt de consum, producătorii incluși în eșantion funcționau la rate crescute de utilizare a capacității de producție. Posibilitatea obținerii unor rate crescute de utilizare a capacităților este considerată un element important în vederea atingerii unor niveluri satisfăcătoare de rentabilitate pentru produsul similar. De exemplu, situația în timpul perioadei examinate diferă în mod evident de situația care prevala între 2002 și 2004, când, din cauza presiunii exercitate de importurile care făceau obiectul unui dumping originare, inter alia, din Croația, Rusia și Ucraina, utilizarea capacităților industriei comunitare se situa doar în jurul valorii de 66-75 %, iar industria comunitară a suferit pierderi între 5 % și 10 %. |
| --- | --- |

(71)

Cu toate acestea, este important de precizat că, datorită nivelului înalt de consum, producătorii incluși în eșantion funcționau la rate crescute de utilizare a capacității de producție. Posibilitatea obținerii unor rate crescute de utilizare a capacităților este considerată un element important în vederea atingerii unor niveluri satisfăcătoare de rentabilitate pentru produsul similar. De exemplu, situația în timpul perioadei examinate diferă în mod evident de situația care prevala între 2002 și 2004, când, din cauza presiunii exercitate de importurile care făceau obiectul unui dumping originare, inter alia, din Croația, Rusia și Ucraina, utilizarea capacităților industriei comunitare se situa doar în jurul valorii de 66-75 %, iar industria comunitară a suferit pierderi între 5 % și 10 %.

(c)   Stocurile

| (72) | Nivelul stocurilor finale ale producătorilor incluși în eșantion a crescut cu 16 % în 2006 și a scăzut ușor, ulterior, cu 3 puncte procentuale în 2007 și cu încă un punct procentual în timpul perioadei de anchetă. Trebuie precizat faptul că marea majoritate a producției este efectuată la comandă. Prin urmare, relevanța acestui indicator în ceea ce privește analiza prejudiciului este considerată limitată.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone) | 142 303 | 165 070 | 160 668 | 159 924 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 116 | 113 | 112 |

(72)

Nivelul stocurilor finale ale producătorilor incluși în eșantion a crescut cu 16 % în 2006 și a scăzut ușor, ulterior, cu 3 puncte procentuale în 2007 și cu încă un punct procentual în timpul perioadei de anchetă. Trebuie precizat faptul că marea majoritate a producției este efectuată la comandă. Prin urmare, relevanța acestui indicator în ceea ce privește analiza prejudiciului este considerată limitată.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)

142 303

165 070

160 668

159 924

Indice (2005 = 100)

100

116

113

112

(d)   Volumul vânzărilor

| (73) | Volumul vânzărilor efectuate de industria comunitară din propria producție către clienți independenți de pe piața comunitară în cursul perioadei de anchetă a fost de aproximativ 2 000 000 de tone, o creștere cu 14 % față de nivelul din 2005. Această creștere se datorează creșterii substanțiale a consumului descrisă la considerentul 56 de mai sus, al cărei efect pozitiv, totuși, s-a reflectat doar parțial în vânzările crescute ale industriei comunitare.









  Industria comunitară | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările comunitare (tone) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 108 | 117 | 114 |

(73)

Volumul vânzărilor efectuate de industria comunitară din propria producție către clienți independenți de pe piața comunitară în cursul perioadei de anchetă a fost de aproximativ 2 000 000 de tone, o creștere cu 14 % față de nivelul din 2005. Această creștere se datorează creșterii substanțiale a consumului descrisă la considerentul 56 de mai sus, al cărei efect pozitiv, totuși, s-a reflectat doar parțial în vânzările crescute ale industriei comunitare.

Industria comunitară

2005

2006

2007

PA

Vânzările comunitare (tone)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

Indice (2005 = 100)

100

108

117

114

| (74) | Trebuie precizat faptul că importurile chinezești și vânzările industriei comunitare se află în competiție în principal pe trei segmente de piață: mecanică, construcții și conducte. Într-adevăr, 65 % din vânzările industriei comunitare și aproximativ 80 % din importurile chinezești corespund acestor trei segmente de piață. |
| --- | --- |

(74)

Trebuie precizat faptul că importurile chinezești și vânzările industriei comunitare se află în competiție în principal pe trei segmente de piață: mecanică, construcții și conducte. Într-adevăr, 65 % din vânzările industriei comunitare și aproximativ 80 % din importurile chinezești corespund acestor trei segmente de piață.

(e)   Cota de piață

| (75) | În timpul perioadei examinate, industria comunitară a pierdut 5 puncte procentuale din cota de piață, care a scăzut de la 69 % în 2005 până la 64 % în perioada de anchetă. Această pierdere de cotă de piață reflectă faptul că, în pofida unei creșteri substanțiale a consumului, industria comunitară a putut beneficia doar parțial de această situație, din cauza prezenței din ce în ce mai masive a importurilor chinezești. Se reamintește că cota de piață a importurilor chinezești a crescut de la 1 % la 17,1 % în timpul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 61 de mai sus). | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei comunitare | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 |

(75)

În timpul perioadei examinate, industria comunitară a pierdut 5 puncte procentuale din cota de piață, care a scăzut de la 69 % în 2005 până la 64 % în perioada de anchetă. Această pierdere de cotă de piață reflectă faptul că, în pofida unei creșteri substanțiale a consumului, industria comunitară a putut beneficia doar parțial de această situație, din cauza prezenței din ce în ce mai masive a importurilor chinezești. Se reamintește că cota de piață a importurilor chinezești a crescut de la 1 % la 17,1 % în timpul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 61 de mai sus).

2005

2006

2007

PA

Cota de piață a industriei comunitare

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

Indice (2005 = 100)

100

102

95

92

(f)   Creșterea

| (76) | Între 2005 și perioada de anchetă, în timp ce consumul comunitar a crescut cu 24 %, volumul de vânzări ale industriei comunitare pe piața comunitară a crescut doar cu 14 %, iar cota sa de piață a scăzut cu 5 puncte procentuale. Pe de altă parte, volumul importurilor chinezești a crescut de mai mult de 20 de ori, iar cota lor de piață a crescut cu 16 puncte procentuale în aceeași perioadă. Se concluzionează că, deși industria comunitară a înregistrat o anumită creștere, nu a putut beneficia pe deplin de pe urma creșterii substanțiale a cererii pe piață, în timp ce importurile chinezești au beneficiat de aceasta într-un mod mai mult decât proporțional. |
| --- | --- |

(76)

Între 2005 și perioada de anchetă, în timp ce consumul comunitar a crescut cu 24 %, volumul de vânzări ale industriei comunitare pe piața comunitară a crescut doar cu 14 %, iar cota sa de piață a scăzut cu 5 puncte procentuale. Pe de altă parte, volumul importurilor chinezești a crescut de mai mult de 20 de ori, iar cota lor de piață a crescut cu 16 puncte procentuale în aceeași perioadă. Se concluzionează că, deși industria comunitară a înregistrat o anumită creștere, nu a putut beneficia pe deplin de pe urma creșterii substanțiale a cererii pe piață, în timp ce importurile chinezești au beneficiat de aceasta într-un mod mai mult decât proporțional.

(g)   Ocuparea forței de muncă

| (77) | Nivelul de ocupare a forței de muncă al producătorilor incluși în eșantion a crescut cu 6 % între 2005 și 2007. A scăzut cu 6 puncte procentuale între 2007 și perioada de anchetă. În total, nivelul de ocupare a forței de muncă al producătorilor incluși în eșantion a rămas constant între 2005 și perioada de anchetă, la un nivel de aproximativ 9 100 de persoane. Această situație dovedește faptul că eficiența producătorilor incluși în eșantion a crescut deoarece, în aceeași perioadă, volumul producției a crescut cu 7 % (a se vedea considerentul 67 de mai sus).









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane angajate) | 9 119 | 9 444 | 9 644 | 9 151 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 104 | 106 | 100 |

(77)

Nivelul de ocupare a forței de muncă al producătorilor incluși în eșantion a crescut cu 6 % între 2005 și 2007. A scăzut cu 6 puncte procentuale între 2007 și perioada de anchetă. În total, nivelul de ocupare a forței de muncă al producătorilor incluși în eșantion a rămas constant între 2005 și perioada de anchetă, la un nivel de aproximativ 9 100 de persoane. Această situație dovedește faptul că eficiența producătorilor incluși în eșantion a crescut deoarece, în aceeași perioadă, volumul producției a crescut cu 7 % (a se vedea considerentul 67 de mai sus).

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Ocuparea forței de muncă (persoane angajate)

9 119

9 444

9 644

9 151

Indice (2005 = 100)

100

104

106

100

(h)   Productivitatea

| (78) | Productivitatea forței de muncă a producătorilor incluși în eșantion, măsurată ca producție (tone) pe persoană angajată pe an, a crescut constant în timpul perioadei examinate și s-a încheiat în timpul perioadei de anchetă la un nivel cu 7 % mai mare decât în 2005. Acest lucru este în conformitate cu faptul că ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în timpul perioadei examinate, în timp ce producția a crescut cu 7 %.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitate (tone pe angajat) | 369 | 387 | 386 | 395 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 105 | 105 | 107 |

(78)

Productivitatea forței de muncă a producătorilor incluși în eșantion, măsurată ca producție (tone) pe persoană angajată pe an, a crescut constant în timpul perioadei examinate și s-a încheiat în timpul perioadei de anchetă la un nivel cu 7 % mai mare decât în 2005. Acest lucru este în conformitate cu faptul că ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în timpul perioadei examinate, în timp ce producția a crescut cu 7 %.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Productivitate (tone pe angajat)

369

387

386

395

Indice (2005 = 100)

100

105

105

107

(i)   Salariile

| (79) | Salariul mediu pe angajat a crescut cu 7 % între 2005 și 2006, cu încă 8 puncte procentuale între 2006 și 2007 și a rămas aproape stabil între 2007 și perioada de anchetă. În total, salariul mediu pe angajat a crescut cu 16 % în timpul perioadei examinate. Creșterea costurilor salariilor medii se datorează, în parte, faptului că reducerile de personal pentru acei producători comunitari, al căror salariu mediu era relativ scăzut au fost compensate de creșterile de personal în rândul producătorilor comunitari, ale căror salarii medii erau relativ crescute. Având în vedere faptul că creșterea salariilor a fost compensată parțial de o creștere importantă în productivitate, impactul total în termeni de costuri ale forței de muncă nu a fost semnificativ, în mod special.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul anual al muncii pe angajat (EUR) | 46 527 | 49 968 | 53 704 | 54 030 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 107 | 115 | 116 |

(79)

Salariul mediu pe angajat a crescut cu 7 % între 2005 și 2006, cu încă 8 puncte procentuale între 2006 și 2007 și a rămas aproape stabil între 2007 și perioada de anchetă. În total, salariul mediu pe angajat a crescut cu 16 % în timpul perioadei examinate. Creșterea costurilor salariilor medii se datorează, în parte, faptului că reducerile de personal pentru acei producători comunitari, al căror salariu mediu era relativ scăzut au fost compensate de creșterile de personal în rândul producătorilor comunitari, ale căror salarii medii erau relativ crescute. Având în vedere faptul că creșterea salariilor a fost compensată parțial de o creștere importantă în productivitate, impactul total în termeni de costuri ale forței de muncă nu a fost semnificativ, în mod special.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Costul anual al muncii pe angajat (EUR)

46 527

49 968

53 704

54 030

Indice (2005 = 100)

100

107

115

116

(j)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

| (80) | Prețurile de vânzare ale producătorilor incluși în eșantion au crescut substanțial cu 21 %, între 2005 și 2007, și s-au menținut stabile în timpul perioadei de anchetă. Creșterea prețurilor de vânzare, în același timp cu creșterea volumurilor de vânzare este explicată de faptul că costurile au crescut, de asemenea, în timpul aceleiași perioade. Producătorii comunitari au reușit să transpună această creștere a costurilor în prețurile lor de vânzare și să o transmită clienților lor. Prin urmare, doar în timpul perioadei de anchetă, presiunea crescândă a produselor chinezești a început să producă primele efecte vizibile asupra prețurilor de vânzare, în timp ce prețurile de vânzare ale industriei comunitare au rămas constante în ciuda creșterii costurilor cu 4 puncte procentuale.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE – Prețul unitar pe piața CE (EUR/tonă) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 |

(80)

Prețurile de vânzare ale producătorilor incluși în eșantion au crescut substanțial cu 21 %, între 2005 și 2007, și s-au menținut stabile în timpul perioadei de anchetă. Creșterea prețurilor de vânzare, în același timp cu creșterea volumurilor de vânzare este explicată de faptul că costurile au crescut, de asemenea, în timpul aceleiași perioade. Producătorii comunitari au reușit să transpună această creștere a costurilor în prețurile lor de vânzare și să o transmită clienților lor. Prin urmare, doar în timpul perioadei de anchetă, presiunea crescândă a produselor chinezești a început să producă primele efecte vizibile asupra prețurilor de vânzare, în timp ce prețurile de vânzare ale industriei comunitare au rămas constante în ciuda creșterii costurilor cu 4 puncte procentuale.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

PE – Prețul unitar pe piața CE (EUR/tonă)

983

1 047

1 188

1 192

Indice (2005 = 100)

100

106

121

121

| (81) | După cum reiese din tabelul de mai jos, creșterea costurilor s-a datorat, în principal, unei creșteri a prețurilor materiilor prime. Într-adevăr, industria comunitară s-a dovedit a fi foarte eficientă în limitarea creșterii costurilor forței de muncă și a altor costuri generale. Cu toate acestea, creșterea prețurilor materiilor prime a putut fi echilibrată doar printr-o creștere corespunzătoare a prețurilor de vânzare și acest lucru a devenit din ce în ce mai dificil în timpul perioadei examinate.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri totale pe tonă | 863 | 863 | 974 | 1 007 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 100 | 113 | 117 |
| Costurile materiilor prime | 498 | 532 | 603 | 622 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 107 | 121 | 125 |

(81)

După cum reiese din tabelul de mai jos, creșterea costurilor s-a datorat, în principal, unei creșteri a prețurilor materiilor prime. Într-adevăr, industria comunitară s-a dovedit a fi foarte eficientă în limitarea creșterii costurilor forței de muncă și a altor costuri generale. Cu toate acestea, creșterea prețurilor materiilor prime a putut fi echilibrată doar printr-o creștere corespunzătoare a prețurilor de vânzare și acest lucru a devenit din ce în ce mai dificil în timpul perioadei examinate.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Costuri totale pe tonă

863

863

974

1 007

Indice (2005 = 100)

100

100

113

117

Costurile materiilor prime

498

532

603

622

Indice (2005 = 100)

100

107

121

125

(k)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (82) | În timpul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor pentru produsul similar ale producătorilor incluși în eșantion, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a crescut de la 12,1 % în 2005 până la 17,9 % în 2007. A scăzut apoi la 15,4 % în perioada de anchetă. Prin urmare, rentabilitatea a crescut cu 3 puncte procentuale între 2005 și perioada de anchetă.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitate vânzări CE către independenți (% vânzări nete) | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 |
| RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | 47,1 % | 85,1 % | 79,2 % | 51,7 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 181 | 168 | 110 |

(82)

În timpul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor pentru produsul similar ale producătorilor incluși în eșantion, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a crescut de la 12,1 % în 2005 până la 17,9 % în 2007. A scăzut apoi la 15,4 % în perioada de anchetă. Prin urmare, rentabilitatea a crescut cu 3 puncte procentuale între 2005 și perioada de anchetă.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Rentabilitate vânzări CE către independenți (% vânzări nete)

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

Indice (2005 = 100)

100

143

147

127

RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

47,1 %

85,1 %

79,2 %

51,7 %

Indice (2005 = 100)

100

181

168

110

| (83) | Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. A crescut de la un nivel de 47 % în 2005 până la 85 % în 2006. A scăzut la 79 % în 2007 și a scăzut în continuare la 52 % în perioada de anchetă. În total, randamentul investițiilor a crescut cu 4,6 puncte procentuale în timpul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(83)

Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. A crescut de la un nivel de 47 % în 2005 până la 85 % în 2006. A scăzut la 79 % în 2007 și a scăzut în continuare la 52 % în perioada de anchetă. În total, randamentul investițiilor a crescut cu 4,6 puncte procentuale în timpul perioadei examinate.

(l)   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (84) | Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost de aproximativ 367 milioane EUR în 2005. Acesta a crescut până la aproximativ 684 milioane EUR în 2006, până la 1 miliard EUR în 2007, iar apoi a scăzut până la aproximativ 630 milioane EUR în perioada de anchetă. Nu au existat indicații potrivit cărora industria comunitară ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluxul de numerar (EUR) | 367 215 052 | 684 541 347 | 1 034 223 612 | 634 658 147 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 186 | 282 | 173 |

(84)

Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost de aproximativ 367 milioane EUR în 2005. Acesta a crescut până la aproximativ 684 milioane EUR în 2006, până la 1 miliard EUR în 2007, iar apoi a scăzut până la aproximativ 630 milioane EUR în perioada de anchetă. Nu au existat indicații potrivit cărora industria comunitară ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Fluxul de numerar (EUR)

367 215 052

684 541 347

1 034 223 612

634 658 147

Indice (2005 = 100)

100

186

282

173

(m)   Investițiile

| (85) | Investițiile anuale ale societăților incluse în eșantion în producerea produsului similar au crescut cu 83 % între 2005 și 2006, cu încă 94 de puncte procentuale între 2006 și 2007 și apoi au crescut ușor în perioada de anchetă. În total, investițiile au crescut cu aproximativ 185 % între 2005 și perioada de anchetă. Aceste investiții ale industriei comunitare au avut, ca obiectiv principal, îmbunătățirea calității produsului, creșterea productivității instalațiilor, dezvoltarea unor noi produse și procese, îmbunătățirea siguranței industriale și protecției mediului. Acestea nu au avut ca rezultat o creștere a capacității de producție.









  Eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | 99 895 036 | 182 508 624 | 276 813 902 | 284 860 412 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 183 | 277 | 285 |

(85)

Investițiile anuale ale societăților incluse în eșantion în producerea produsului similar au crescut cu 83 % între 2005 și 2006, cu încă 94 de puncte procentuale între 2006 și 2007 și apoi au crescut ușor în perioada de anchetă. În total, investițiile au crescut cu aproximativ 185 % între 2005 și perioada de anchetă. Aceste investiții ale industriei comunitare au avut, ca obiectiv principal, îmbunătățirea calității produsului, creșterea productivității instalațiilor, dezvoltarea unor noi produse și procese, îmbunătățirea siguranței industriale și protecției mediului. Acestea nu au avut ca rezultat o creștere a capacității de producție.

Eșantion

2005

2006

2007

PA

Investiții nete (EUR)

99 895 036

182 508 624

276 813 902

284 860 412

Indice (2005 = 100)

100

183

277

285

| (86) | Se consideră că industria comunitară a direcționat o cantitate foarte mare de resurse către investiții în timpul perioadei examinate. Acest lucru trebuie considerat în contextul unui nivel foarte scăzut de investiții care a fost posibil în anii anteriori, atunci când nivelurile de rentabilitate ale industriei comunitare erau extrem de scăzute sau chiar negative. Din cauza perioadelor îndelungate în care industria comunitară era afectată, printre altele, de importuri care făceau obiectul unui dumping din Croația, Rusia și Ucraina și în care investițiile au trebuit să fie reduse în mod drastic (4), nivelul necesar de investiții nu a putut fi atins. Prin urmare, nivelul îmbunătățit de profituri în timpul perioadei examinate a fost esențial pentru a permite industriei comunitare să facă investițiile care fuseseră amânate o lungă perioadă de timp. Nu au fost făcute investiții pentru creșterea capacității de producție din cauza preocupărilor crescânde privind posibilitatea de a profita de o creștere a cererii în contextul unei expansiuni agresive a importurilor chinezești. |
| --- | --- |

(86)

Se consideră că industria comunitară a direcționat o cantitate foarte mare de resurse către investiții în timpul perioadei examinate. Acest lucru trebuie considerat în contextul unui nivel foarte scăzut de investiții care a fost posibil în anii anteriori, atunci când nivelurile de rentabilitate ale industriei comunitare erau extrem de scăzute sau chiar negative. Din cauza perioadelor îndelungate în care industria comunitară era afectată, printre altele, de importuri care făceau obiectul unui dumping din Croația, Rusia și Ucraina și în care investițiile au trebuit să fie reduse în mod drastic (4), nivelul necesar de investiții nu a putut fi atins. Prin urmare, nivelul îmbunătățit de profituri în timpul perioadei examinate a fost esențial pentru a permite industriei comunitare să facă investițiile care fuseseră amânate o lungă perioadă de timp. Nu au fost făcute investiții pentru creșterea capacității de producție din cauza preocupărilor crescânde privind posibilitatea de a profita de o creștere a cererii în contextul unei expansiuni agresive a importurilor chinezești.

(n)   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (87) | Date fiind volumul, cota de piață și prețul importurilor din țara în cauză, impactul marjelor de dumping actuale asupra industriei comunitare ar putea fi considerat semnificativ. Este important să reamintim faptul că măsurile antidumping au fost impuse în 2006 în vederea contrabalansării dumpingului prejudiciabil produs de importurile dintr-o serie de alte țări. Rezultatele financiare bune obținute de industria comunitară în timpul perioadei examinate i-a permis cu siguranță să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. Totuși, a fost, de asemenea, demonstrat că industria comunitară nu a putut beneficia pe deplin de excepționala expansiune a pieței care a avut loc în timpul perioadei examinate (a se vedea considerentul 75 de mai sus), deoarece cotele de piață deținute anterior de importurile care făceau obiectul măsurilor au fost substituite de importuri chinezești la prețuri reduse, care au contribuit, de asemenea, parțial la pierderea din cota de piață a industriei comunitare. Acest lucru a avut, cu siguranță, un efect de limitare a redresării complete a industriei comunitare și a tendinței acesteia de a investi și de a extinde capacitatea de producție pentru a urma tendința de expansiune a pieței (a se vedea considerentul 86 de mai sus). Prin urmare, se poate concluziona că redresarea industriei comunitare în urma practicilor de dumping anterioare nu poate fi considerată completă și că industria comunitară rămâne vulnerabilă în fața efectului prejudiciabil cauzat probabil de prezența cantităților substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(87)

Date fiind volumul, cota de piață și prețul importurilor din țara în cauză, impactul marjelor de dumping actuale asupra industriei comunitare ar putea fi considerat semnificativ. Este important să reamintim faptul că măsurile antidumping au fost impuse în 2006 în vederea contrabalansării dumpingului prejudiciabil produs de importurile dintr-o serie de alte țări. Rezultatele financiare bune obținute de industria comunitară în timpul perioadei examinate i-a permis cu siguranță să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. Totuși, a fost, de asemenea, demonstrat că industria comunitară nu a putut beneficia pe deplin de excepționala expansiune a pieței care a avut loc în timpul perioadei examinate (a se vedea considerentul 75 de mai sus), deoarece cotele de piață deținute anterior de importurile care făceau obiectul măsurilor au fost substituite de importuri chinezești la prețuri reduse, care au contribuit, de asemenea, parțial la pierderea din cota de piață a industriei comunitare. Acest lucru a avut, cu siguranță, un efect de limitare a redresării complete a industriei comunitare și a tendinței acesteia de a investi și de a extinde capacitatea de producție pentru a urma tendința de expansiune a pieței (a se vedea considerentul 86 de mai sus). Prin urmare, se poate concluziona că redresarea industriei comunitare în urma practicilor de dumping anterioare nu poate fi considerată completă și că industria comunitară rămâne vulnerabilă în fața efectului prejudiciabil cauzat probabil de prezența cantităților substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară.

5.   Concluzii privind prejudiciul

| (88) | Datele verificate arată anumite semne de prejudiciu. De fapt, pe o piață aflată în creștere semnificativă (+ 24 %), industria comunitară și-a putut crește vânzările pe piața comunitară doar parțial (+ 14 %), fapt ce a condus la o scădere a cotei sale de piață (de la 69 % la 64 %). Cu toate acestea, în acest context, industria comunitară a reușit să mențină un nivel suficient de ridicat al utilizării capacității și al prețurilor, astfel încât rentabilitatea sa s-a menținut la niveluri bune (aproximativ 15 % în PA). În concluzie, orice prejudiciu suferit de industria comunitară a fost limitat și nu a condus la nicio problemă economică importantă. |
| --- | --- |

(88)

Datele verificate arată anumite semne de prejudiciu. De fapt, pe o piață aflată în creștere semnificativă (+ 24 %), industria comunitară și-a putut crește vânzările pe piața comunitară doar parțial (+ 14 %), fapt ce a condus la o scădere a cotei sale de piață (de la 69 % la 64 %). Cu toate acestea, în acest context, industria comunitară a reușit să mențină un nivel suficient de ridicat al utilizării capacității și al prețurilor, astfel încât rentabilitatea sa s-a menținut la niveluri bune (aproximativ 15 % în PA). În concluzie, orice prejudiciu suferit de industria comunitară a fost limitat și nu a condus la nicio problemă economică importantă.

| (89) | Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că industria comunitară nu a suferit un prejudiciu important în PA, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. De asemenea, ar trebui precizat faptul că industria comunitară trecuse printr-o perioadă în care făcuse obiectul unui dumping prejudicios care a condus la instituirea unor măsuri antidumping în anul 2006. Industria comunitară a reușit să se redreseze parțial în urma practicilor de dumping anterioare doar datorită importantei expansiuni a pieței care a avut loc între 2005 și PA. Deși adoptarea măsurilor antidumping, în iunie 2006, a dus la eliminarea efectelor prejudicioase ale dumpingului dintr-o serie de țări, în timpul PA, pe piața comunitară se afla o cantitate importantă de produse vândute la prețuri reduse care făceau obiectul unui dumping, acestea fiind importuri chinezești. În cazul în care situația pieței s-ar schimba, expansiunea pieței observată în timpul perioadei examinate s-ar opri și tendința anterioară de creștere s-ar inversa, industria comunitară ar fi expusă complet potențialului efect prejudiciabil care rezultă din aceste importuri care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, se concluzionează că, deși industria comunitară nu a suferit un prejudiciu material în timpul PA, se găsea într-o stare vulnerabilă la finalul acestei perioade. |
| --- | --- |

(89)

Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că industria comunitară nu a suferit un prejudiciu important în PA, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. De asemenea, ar trebui precizat faptul că industria comunitară trecuse printr-o perioadă în care făcuse obiectul unui dumping prejudicios care a condus la instituirea unor măsuri antidumping în anul 2006. Industria comunitară a reușit să se redreseze parțial în urma practicilor de dumping anterioare doar datorită importantei expansiuni a pieței care a avut loc între 2005 și PA. Deși adoptarea măsurilor antidumping, în iunie 2006, a dus la eliminarea efectelor prejudicioase ale dumpingului dintr-o serie de țări, în timpul PA, pe piața comunitară se afla o cantitate importantă de produse vândute la prețuri reduse care făceau obiectul unui dumping, acestea fiind importuri chinezești. În cazul în care situația pieței s-ar schimba, expansiunea pieței observată în timpul perioadei examinate s-ar opri și tendința anterioară de creștere s-ar inversa, industria comunitară ar fi expusă complet potențialului efect prejudiciabil care rezultă din aceste importuri care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, se concluzionează că, deși industria comunitară nu a suferit un prejudiciu material în timpul PA, se găsea într-o stare vulnerabilă la finalul acestei perioade.

E.   RISCUL DE PREJUDICIU

1.   Evoluția probabilă a consumului în Comunitate, a importurilor din țara în cauză și a situației industriei comunitare după perioada de anchetă

| (90) | Pentru a putea evalua dacă industria comunitară a făcut obiectul unui risc de prejudiciu, unele dintre elementele stabilite pentru perioada examinată și PA a trebuit să fie analizate mai în detaliu. Această analiză aprofundată a fost efectuată pe baza informațiilor culese privind indicatorii principali de prejudiciu pentru anii 2008 și 2009. În acest scop, au fost solicitate informații societăților incluse în eșantion prin intermediul chestionarelor, au fost actualizate informații statistice și a fost analizat orice alt element transmis de către părți. Pe această bază, au fost stabilite următoarele: |
| --- | --- |

(90)

Pentru a putea evalua dacă industria comunitară a făcut obiectul unui risc de prejudiciu, unele dintre elementele stabilite pentru perioada examinată și PA a trebuit să fie analizate mai în detaliu. Această analiză aprofundată a fost efectuată pe baza informațiilor culese privind indicatorii principali de prejudiciu pentru anii 2008 și 2009. În acest scop, au fost solicitate informații societăților incluse în eșantion prin intermediul chestionarelor, au fost actualizate informații statistice și a fost analizat orice alt element transmis de către părți. Pe această bază, au fost stabilite următoarele:

1.1.   Consumul comunitar

| (91) | Consumul comunitar, care se afla în creștere până la PA, se estimează că a scăzut considerabil, cu cel puțin 30 % între finalul PA și 2009. Această estimare are la bază informații publice disponibile, care sunt sprijinite, de asemenea, de date trimise de către solicitant și de previziunile prezentate de producătorii comunitari incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(91)

Consumul comunitar, care se afla în creștere până la PA, se estimează că a scăzut considerabil, cu cel puțin 30 % între finalul PA și 2009. Această estimare are la bază informații publice disponibile, care sunt sprijinite, de asemenea, de date trimise de către solicitant și de previziunile prezentate de producătorii comunitari incluși în eșantion.

| (92) | În plus, solicitantul a trimis informații pe segmente de piață care prevăd o scădere în toate sectoarele, cu excepția sectorului OCTG, care se consideră a fi mai puțin afectat de importanta scădere generalizată a cererii. |
| --- | --- |

(92)

În plus, solicitantul a trimis informații pe segmente de piață care prevăd o scădere în toate sectoarele, cu excepția sectorului OCTG, care se consideră a fi mai puțin afectat de importanta scădere generalizată a cererii.

1.2.   Importuri din RPC și cota de piață în cauză

| (93) | Importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au continuat să crească substanțial până la finalul PA. Tendința lor crescătoare pe o bază anuală este confirmată cel puțin până la finalul anului 2008. Având în vederea scăderea consumului începând cu ultimele luni ale lui 2008, cota lor de piață se așteaptă să crească, de asemenea, în 2009. |
| --- | --- |

(93)

Importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au continuat să crească substanțial până la finalul PA. Tendința lor crescătoare pe o bază anuală este confirmată cel puțin până la finalul anului 2008. Având în vederea scăderea consumului începând cu ultimele luni ale lui 2008, cota lor de piață se așteaptă să crească, de asemenea, în 2009.

| (94) | Se prevede că importurile chinezești vor rămâne concentrate în sectorul mecanicii și al construcțiilor, precum și în segmentele de piață ale conductelor, astfel cum se indică la considerentul 60 de mai sus. |
| --- | --- |

(94)

Se prevede că importurile chinezești vor rămâne concentrate în sectorul mecanicii și al construcțiilor, precum și în segmentele de piață ale conductelor, astfel cum se indică la considerentul 60 de mai sus.

| (95) | Chiar dacă, ca rezultat al pieței aflate în scădere, volumul total al importurilor va scădea – scădere care nu se așteaptă totuși a fi semnificativă – cota de piață a importurilor chinezești va crește proporțional în aceste segmente în care sunt reprezentate puternic în mod tradițional. Într-adevăr, este probabil ca importurile cu prețuri reduse să devină chiar mai atractive pe o piață care tinde din ce în ce mai mult spre reducerea costurilor. |
| --- | --- |

(95)

Chiar dacă, ca rezultat al pieței aflate în scădere, volumul total al importurilor va scădea – scădere care nu se așteaptă totuși a fi semnificativă – cota de piață a importurilor chinezești va crește proporțional în aceste segmente în care sunt reprezentate puternic în mod tradițional. Într-adevăr, este probabil ca importurile cu prețuri reduse să devină chiar mai atractive pe o piață care tinde din ce în ce mai mult spre reducerea costurilor.

| (96) | În consecință, se prevede o creștere a cotei de piață estimate a importurilor chinezești. În funcție de evoluția consumului, cota de piață a importurilor chinezești ar putea chiar să crească cu câteva puncte procentuale între 2008 și 2009, având în vedere politica agresivă de expansiune a pieței înregistrată în ultimii ani, a se vedea considerentul 61 de mai sus și considerentele 114 și 115 de mai jos. |
| --- | --- |

(96)

În consecință, se prevede o creștere a cotei de piață estimate a importurilor chinezești. În funcție de evoluția consumului, cota de piață a importurilor chinezești ar putea chiar să crească cu câteva puncte procentuale între 2008 și 2009, având în vedere politica agresivă de expansiune a pieței înregistrată în ultimii ani, a se vedea considerentul 61 de mai sus și considerentele 114 și 115 de mai jos.

| (97) | În ceea ce privește prețurile importurilor de produs în cauză, asociația exportatorilor chinezi („CISA”) a susținut că aceste prețuri au crescut substanțial după PA. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește prețurile importurilor de produs în cauză, asociația exportatorilor chinezi („CISA”) a susținut că aceste prețuri au crescut substanțial după PA.

| (98) | Este confirmat faptul că datele Eurostat arată, într-adevăr, o astfel de creștere după PA. În această privință, se remarcă faptul că această creștere în anumite cazuri este semnificativă (până la 33-43 %). Cu toate acestea, ancheta a arătat că această creștere este o reflecție a creșterii generale a prețurilor anumitor materii prime (oțel, deșeuri metalice și fontă) și a costurilor cu energia care a avut loc la nivel mondial între aprilie și octombrie 2008, iar această creștere nu a eliminat subcotarea prețurilor, care se pare că se menține substanțială. |
| --- | --- |

(98)

Este confirmat faptul că datele Eurostat arată, într-adevăr, o astfel de creștere după PA. În această privință, se remarcă faptul că această creștere în anumite cazuri este semnificativă (până la 33-43 %). Cu toate acestea, ancheta a arătat că această creștere este o reflecție a creșterii generale a prețurilor anumitor materii prime (oțel, deșeuri metalice și fontă) și a costurilor cu energia care a avut loc la nivel mondial între aprilie și octombrie 2008, iar această creștere nu a eliminat subcotarea prețurilor, care se pare că se menține substanțială.

1.3.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității industriei comunitare

| (99) | Se prevede o scădere a producției industriei comunitare cu între 20 și 35 de puncte procentuale între PA și 2009. Această tendință a fost confirmată de previziunile prezentate de societățile incluse în eșantion. Din analiza acestor previziuni se poate presupune că scăderea generală a producției reflectă, de asemenea, faptul că, în cadrul unei scăderi generale a consumului, cererea pentru anumite tipuri de produse a scăzut mai puțin decât cererea pentru altele, astfel încât se prevede o schimbare a gamei de produse. |
| --- | --- |

(99)

Se prevede o scădere a producției industriei comunitare cu între 20 și 35 de puncte procentuale între PA și 2009. Această tendință a fost confirmată de previziunile prezentate de societățile incluse în eșantion. Din analiza acestor previziuni se poate presupune că scăderea generală a producției reflectă, de asemenea, faptul că, în cadrul unei scăderi generale a consumului, cererea pentru anumite tipuri de produse a scăzut mai puțin decât cererea pentru altele, astfel încât se prevede o schimbare a gamei de produse.

| (100) | Din informațiile trimise de societățile incluse în eșantion rezultă că capacitatea de producție se prevede a rămâne constantă în 2009, în timp ce utilizarea capacității se prevede să scadă dramatic la un nivel apropiat de 70 % în același an. Acest lucru este în conformitate cu scăderea bruscă a consumului după cum se descrie la considerentul 91. Într-adevăr, vizitele de verificare au indicat următoarele: (i) o reducere a turelor de lucru (care, cel mai adesea, au trecut de la 18 la 15 pe săptămână), (ii) o creștere a utilizării programelor de concediere colectivă și a șomajului tehnic, (iii) o închidere prelungită în timpul perioadelor de concedii. Se reamintește faptul că anchetele anterioare au indicat deja faptul că la o rată de utilizare a capacității mai mică de 75 %, industria comunitară are puține șanse să funcționeze într-un mod durabil (a se vedea considerentul 71 de mai sus). |
| --- | --- |

(100)

Din informațiile trimise de societățile incluse în eșantion rezultă că capacitatea de producție se prevede a rămâne constantă în 2009, în timp ce utilizarea capacității se prevede să scadă dramatic la un nivel apropiat de 70 % în același an. Acest lucru este în conformitate cu scăderea bruscă a consumului după cum se descrie la considerentul 91. Într-adevăr, vizitele de verificare au indicat următoarele: (i) o reducere a turelor de lucru (care, cel mai adesea, au trecut de la 18 la 15 pe săptămână), (ii) o creștere a utilizării programelor de concediere colectivă și a șomajului tehnic, (iii) o închidere prelungită în timpul perioadelor de concedii. Se reamintește faptul că anchetele anterioare au indicat deja faptul că la o rată de utilizare a capacității mai mică de 75 %, industria comunitară are puține șanse să funcționeze într-un mod durabil (a se vedea considerentul 71 de mai sus).

1.4.   Vânzările industriei comunitare în CE (volumuri și prețuri)

| (101) | Se prevede o scădere semnificativă a vânzărilor industriei comunitare pe piața CE, din aceleași motive explicate la considerentul 99 de mai jos, cel puțin conformă cu scăderea consumului, chiar mai mare probabil, în conformitate cu previziunile făcute de producătorii comunitari incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(101)

Se prevede o scădere semnificativă a vânzărilor industriei comunitare pe piața CE, din aceleași motive explicate la considerentul 99 de mai jos, cel puțin conformă cu scăderea consumului, chiar mai mare probabil, în conformitate cu previziunile făcute de producătorii comunitari incluși în eșantion.

| (102) | Deoarece se prevede că industria comunitară va continua să piardă din cota de piață CE în favoarea importurilor din China care fac obiectul unui dumping, va fi obligată să se bazeze mai mult pe piețele de export. Societățile comerciale incluse în eșantion au raportat o scădere a vânzărilor în comunitate mai mare decât creșterea per total a producției, deoarece producția pentru exporturi ar rămâne stabilă în comparație cu producția de mărfuri destinate pieței comunitare. Acest fenomen este cauzat de faptul că activitatea de export a industriei comunitare se concentrează pe tuburi OCTG (35 %), conducte (25 %) și producerea de energie electrică (13 %), în timp ce țevile cu utilizări în mecanică și în construcții au reprezentat numai 16 % din exporturile industriei comunitare (față de 60 % din vânzările lor la nivel comunitar, a se vedea considerentul 73 de mai sus). |
| --- | --- |

(102)

Deoarece se prevede că industria comunitară va continua să piardă din cota de piață CE în favoarea importurilor din China care fac obiectul unui dumping, va fi obligată să se bazeze mai mult pe piețele de export. Societățile comerciale incluse în eșantion au raportat o scădere a vânzărilor în comunitate mai mare decât creșterea per total a producției, deoarece producția pentru exporturi ar rămâne stabilă în comparație cu producția de mărfuri destinate pieței comunitare. Acest fenomen este cauzat de faptul că activitatea de export a industriei comunitare se concentrează pe tuburi OCTG (35 %), conducte (25 %) și producerea de energie electrică (13 %), în timp ce țevile cu utilizări în mecanică și în construcții au reprezentat numai 16 % din exporturile industriei comunitare (față de 60 % din vânzările lor la nivel comunitar, a se vedea considerentul 73 de mai sus).

| (103) | Industria comunitară a prezentat informații care arată că volumurile de vânzare au scăzut deja și/sau se estimează că vor scădea semnificativ, mai ales pe anumite segmente de piață unde prezența mărfurilor chinezești își exercită mai mult puterea de penetrare (și anume industria mecanică, construcții și conducte). |
| --- | --- |

(103)

Industria comunitară a prezentat informații care arată că volumurile de vânzare au scăzut deja și/sau se estimează că vor scădea semnificativ, mai ales pe anumite segmente de piață unde prezența mărfurilor chinezești își exercită mai mult puterea de penetrare (și anume industria mecanică, construcții și conducte).

| (104) | În ceea ce privește prețurile la vânzare, acestea trebuie să fie previzionate de către producătorii incluși în eșantion pentru a rămâne stabile în medie, în raport cu prețurile din PA. |
| --- | --- |

(104)

În ceea ce privește prețurile la vânzare, acestea trebuie să fie previzionate de către producătorii incluși în eșantion pentru a rămâne stabile în medie, în raport cu prețurile din PA.

| (105) | Totuși, dezvoltarea prețurilor de vânzare nu ar fi pe deplin reprezentativă pentru reducerea prețului real, care se estimează a se realiza de la produs la produs. Acest fapt va fi cauzat de încercarea Comunității de a se reorienta către țevi dintr-o clasă superioară, din cauza presiunii prețurilor la importurile din China. Prin urmare, cota pentru produsele de clasă inferioară din totalul vânzărilor industriei comunitare ar scădea considerabil mai mult decât scăderea medie a vânzărilor totale, prin urmare, ponderea produselor cu un preț de vânzare mai ridicat va fi proporțional mai ridicată. Acesta este motivul pentru care scăderea medie a prețului se estimează a fi mai limitată decât scăderea prețului suportată de acele produse, care se află în concurență mai directă cu importurile din China care fac obiectul unui dumping |
| --- | --- |

(105)

Totuși, dezvoltarea prețurilor de vânzare nu ar fi pe deplin reprezentativă pentru reducerea prețului real, care se estimează a se realiza de la produs la produs. Acest fapt va fi cauzat de încercarea Comunității de a se reorienta către țevi dintr-o clasă superioară, din cauza presiunii prețurilor la importurile din China. Prin urmare, cota pentru produsele de clasă inferioară din totalul vânzărilor industriei comunitare ar scădea considerabil mai mult decât scăderea medie a vânzărilor totale, prin urmare, ponderea produselor cu un preț de vânzare mai ridicat va fi proporțional mai ridicată. Acesta este motivul pentru care scăderea medie a prețului se estimează a fi mai limitată decât scăderea prețului suportată de acele produse, care se află în concurență mai directă cu importurile din China care fac obiectul unui dumping

| (106) | Prin urmare, s-au colectat de la industria comunitară informații privind evoluția prețului unor tipuri de produse reprezentative, cu privire la care s-a constatat că sunt în concurență directă cu importurile din China care fac obiectul unui dumping, în PA. Pe baza acestei analize, s-a stabilit că prețurile tipurilor de produse importante, care au fost importate în cantități semnificative din RPC în PA a înregistrat o creștere în al doilea semestru din 2008, pentru a reflecta parțial, creșterea costurilor, menționată, de asemenea la considerentul 98 de mai sus. |
| --- | --- |

(106)

Prin urmare, s-au colectat de la industria comunitară informații privind evoluția prețului unor tipuri de produse reprezentative, cu privire la care s-a constatat că sunt în concurență directă cu importurile din China care fac obiectul unui dumping, în PA. Pe baza acestei analize, s-a stabilit că prețurile tipurilor de produse importante, care au fost importate în cantități semnificative din RPC în PA a înregistrat o creștere în al doilea semestru din 2008, pentru a reflecta parțial, creșterea costurilor, menționată, de asemenea la considerentul 98 de mai sus.

1.5.   Prețurile/costurile industriei comunitare

| (107) | Societăților comerciale incluse în eșantion li s-a cerut, de asemenea, să prezinte date privind evoluția previzionată a costurilor lor pentru produsul în cauză, precum și costul major. |
| --- | --- |

(107)

Societăților comerciale incluse în eșantion li s-a cerut, de asemenea, să prezinte date privind evoluția previzionată a costurilor lor pentru produsul în cauză, precum și costul major.

| (108) | Datele prezentate indică faptul că este probabilă o creștere generală a costurilor. Acest fapt este cauzat de doi factori principali. În primul rând, nu se așteaptă ca scăderea forței de muncă ca urmare a producției mai mici și a ratelor de utilizare a capacității să aibă ca rezultat o scădere pe măsură a costurilor forței de muncă, datorită utilizării șomajului tehnic și orelor de lucru reduse, care ar putea crește costul mediu al forței de muncă. În al doilea rând, schimbarea gamei de produse către produse cu o valoare ridicată (deși nu este necesar mai profitabilă) înseamnă că, în medie, vor crește și costurile (inclusiv costurile materiilor prime). Mai mult, scăderea evidentă a eficienței cauzată de volumurile reduse și de utilizarea capacității sub nivelul optim ar duce la o creștere proporțională a costurilor fixe. |
| --- | --- |

(108)

Datele prezentate indică faptul că este probabilă o creștere generală a costurilor. Acest fapt este cauzat de doi factori principali. În primul rând, nu se așteaptă ca scăderea forței de muncă ca urmare a producției mai mici și a ratelor de utilizare a capacității să aibă ca rezultat o scădere pe măsură a costurilor forței de muncă, datorită utilizării șomajului tehnic și orelor de lucru reduse, care ar putea crește costul mediu al forței de muncă. În al doilea rând, schimbarea gamei de produse către produse cu o valoare ridicată (deși nu este necesar mai profitabilă) înseamnă că, în medie, vor crește și costurile (inclusiv costurile materiilor prime). Mai mult, scăderea evidentă a eficienței cauzată de volumurile reduse și de utilizarea capacității sub nivelul optim ar duce la o creștere proporțională a costurilor fixe.

1.6.   Cota de piață a industriei comunitare

| (109) | Se estimează că se va înregistra o scădere în cota de piață a industriei comunitare cu câteva puncte procentuale în PA și 2009, ca urmare a unei presiuni tot mai mari din partea importurilor din China care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentele 93 și 101 de mai sus) pe o piață europeană în cădere. |
| --- | --- |

(109)

Se estimează că se va înregistra o scădere în cota de piață a industriei comunitare cu câteva puncte procentuale în PA și 2009, ca urmare a unei presiuni tot mai mari din partea importurilor din China care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentele 93 și 101 de mai sus) pe o piață europeană în cădere.

1.7.   Rentabilitatea industriei comunitare

| (110) | Conform datelor prezentate de producătorii comunitari, rentabilitatea industriei comunitare a scăzut ușor, cu 0,5 puncte procentuale, între PA și 2008. Totuși, se raportează că această rentabilitate ar fi scăzut considerabil înainte de sfârșitul lui 2008 și se preconizează că se va reduce sever la aproximativ 2 % pentru 2009. |
| --- | --- |

(110)

Conform datelor prezentate de producătorii comunitari, rentabilitatea industriei comunitare a scăzut ușor, cu 0,5 puncte procentuale, între PA și 2008. Totuși, se raportează că această rentabilitate ar fi scăzut considerabil înainte de sfârșitul lui 2008 și se preconizează că se va reduce sever la aproximativ 2 % pentru 2009.

| (111) | Se reamintește deja că, în trecut, s-a arătat că rentabilitatea industriei comunitare a fost deosebit de scăzută în perioadele în care rata de utilizare a capacității a fost sub 75 %. S-a dovedit că acesta a fost cazul în perioada anchetei finalizate prin Regulamentul (CE) nr. 954/2006 al Consiliului (5), când utilizarea capacității scăzuse semnificativ din cauza presiunii din partea importurilor care făceau obiectul unui dumping din Croația, Rusia și Ucraina. |
| --- | --- |

(111)

Se reamintește deja că, în trecut, s-a arătat că rentabilitatea industriei comunitare a fost deosebit de scăzută în perioadele în care rata de utilizare a capacității a fost sub 75 %. S-a dovedit că acesta a fost cazul în perioada anchetei finalizate prin Regulamentul (CE) nr. 954/2006 al Consiliului (5), când utilizarea capacității scăzuse semnificativ din cauza presiunii din partea importurilor care făceau obiectul unui dumping din Croația, Rusia și Ucraina.

1.8.   Concluzia privind evoluția probabilă a consumului în Comunitate, importurile din țara în cauză și situația industriei comunitare după perioada de anchetă

| (112) | Analiza de mai sus privind dezvoltarea probabilă a consumului, a importurilor de produse din China care fac obiectul unui dumping și a principalilor indicatori ai prejudiciului pentru perioada dintre PA și 2009 ([a se vedea considerentele 90-111) arată că deja are loc o deteriorare considerabilă a situației economice în industria comunitară și se estimează că va continua sau chiar se va agrava în viitorul apropiat. Acest fenomen este clar indicat de o reducere evidentă a producției, a volumurilor vânzărilor din CE, a cotelor de piață și a profitabilității (aproximativ – 13 puncte procentuale). Această evaluare a fost realizată pe baza datelor privind previzionările bazate pe dovezi suficient de detaliate. În special, tendința reflectată pentru perioada de după PA și până la sfârșitul lui 2008, a putut fi deja verificată, în mare măsură, în cursul vizitelor de verificare care au avut loc. În cursul anchetei, s-au depus dovezi suplimentare (în special în ceea ce privește scăderea prețurilor de vânzare și a volumurilor pentru 2009). Deși, ca în cazul oricărei previzionări, nu se poate avea siguranța că tendințele indicate se vor realiza exact așa cum sunt preconizate, se consideră că este foarte probabil ca aceasta să fie dezvoltarea ulterioară. În consecință, concluzia este că industria comunitară se confruntă cu o situație de prejudiciu important încă din primele luni ale lui 2009. |
| --- | --- |

(112)

Analiza de mai sus privind dezvoltarea probabilă a consumului, a importurilor de produse din China care fac obiectul unui dumping și a principalilor indicatori ai prejudiciului pentru perioada dintre PA și 2009 ([a se vedea considerentele 90-111) arată că deja are loc o deteriorare considerabilă a situației economice în industria comunitară și se estimează că va continua sau chiar se va agrava în viitorul apropiat. Acest fenomen este clar indicat de o reducere evidentă a producției, a volumurilor vânzărilor din CE, a cotelor de piață și a profitabilității (aproximativ – 13 puncte procentuale). Această evaluare a fost realizată pe baza datelor privind previzionările bazate pe dovezi suficient de detaliate. În special, tendința reflectată pentru perioada de după PA și până la sfârșitul lui 2008, a putut fi deja verificată, în mare măsură, în cursul vizitelor de verificare care au avut loc. În cursul anchetei, s-au depus dovezi suplimentare (în special în ceea ce privește scăderea prețurilor de vânzare și a volumurilor pentru 2009). Deși, ca în cazul oricărei previzionări, nu se poate avea siguranța că tendințele indicate se vor realiza exact așa cum sunt preconizate, se consideră că este foarte probabil ca aceasta să fie dezvoltarea ulterioară. În consecință, concluzia este că industria comunitară se confruntă cu o situație de prejudiciu important încă din primele luni ale lui 2009.

2.   Riscul de prejudiciu

| (113) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază, s-a examinat care sunt faptele care, dacă este cazul, ar crea o situație în care importurile care fac obiectul unui dumping ar cauza un prejudiciu industriei comunitare. În acest context, se acordă atenție specială: (i) dezvoltării importurilor care fac obiectul unui dumping, (ii) existenței unor capacități disponibile ale exportatorilor, (iii) nivelului prețurilor importurilor din China și (iv) nivelului inventarelor. |
| --- | --- |

(113)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază, s-a examinat care sunt faptele care, dacă este cazul, ar crea o situație în care importurile care fac obiectul unui dumping ar cauza un prejudiciu industriei comunitare. În acest context, se acordă atenție specială: (i) dezvoltării importurilor care fac obiectul unui dumping, (ii) existenței unor capacități disponibile ale exportatorilor, (iii) nivelului prețurilor importurilor din China și (iv) nivelului inventarelor.

2.1.   Evoluția volumurilor importurilor care fac obiectul unui dumping

| (114) | Importurile din RPC au crescut spectaculos de la 26 000 la 543 000 tone între 2005 și PA, astfel cum se explică la considerentul 59 de mai sus. Aceste importuri s-au realizat, în mare măsură, la prețuri foarte mici, ceea ce a subcotat semnificativ orice altă ofertă de prețuri de pe piața comunitară din alte surse de aprovizionare. Creșterea substanțială a cotei de piață deținute de aceste importuri care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentul 61 de mai sus) confirmă că dezvoltarea acestor importuri nu a fost consecința unei creșteri a cererii. Dimpotrivă, se pare că această dezvoltare s-a datorat, în mare parte, strategiei care a stat la baza ei, centrată pe substituirea poziției pe piață deținute anterior de importurile care fac obiectul unui dumping din alte surse (a se vedea considerentul 141 de mai jos), cu obiectivul de a pătrunde agresiv pe o nouă piață. Creșterea prețurilor la import observată în al doilea semestru al lui 2008 s-a datorat în întregime unei creșteri considerabile a costurilor materiilor prime, ceea ce a avut ca rezultat o creștere la nivel mondial a costurilor pentru țevi și tuburi fără sudură și nu corespunde unei intenții de a reduce diferența de preț față de prețurile altor furnizori de pe piața CE. |
| --- | --- |

(114)

Importurile din RPC au crescut spectaculos de la 26 000 la 543 000 tone între 2005 și PA, astfel cum se explică la considerentul 59 de mai sus. Aceste importuri s-au realizat, în mare măsură, la prețuri foarte mici, ceea ce a subcotat semnificativ orice altă ofertă de prețuri de pe piața comunitară din alte surse de aprovizionare. Creșterea substanțială a cotei de piață deținute de aceste importuri care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentul 61 de mai sus) confirmă că dezvoltarea acestor importuri nu a fost consecința unei creșteri a cererii. Dimpotrivă, se pare că această dezvoltare s-a datorat, în mare parte, strategiei care a stat la baza ei, centrată pe substituirea poziției pe piață deținute anterior de importurile care fac obiectul unui dumping din alte surse (a se vedea considerentul 141 de mai jos), cu obiectivul de a pătrunde agresiv pe o nouă piață. Creșterea prețurilor la import observată în al doilea semestru al lui 2008 s-a datorat în întregime unei creșteri considerabile a costurilor materiilor prime, ceea ce a avut ca rezultat o creștere la nivel mondial a costurilor pentru țevi și tuburi fără sudură și nu corespunde unei intenții de a reduce diferența de preț față de prețurile altor furnizori de pe piața CE.

| (115) | Pe această bază, se consideră că nu se poate stabili o corelare directă între dezvoltarea consumului și nivelul importurilor care fac obiectul unui dumping. În schimb, se consideră că creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping înregistrată între 2005 și PA s-ar fi produs oricum, chiar și într-o situație de consum stabil, singura diferență fiind că ar fi avut un impact mai mare asupra cotelor de piață ale celorlalți furnizori. Nu se poate exclude posibilitatea că, dacă ritmul creșterii consumului nu ar fi fost la nivelul înregistrat, industria comunitară ar fi suferit poate deja un prejudiciu important în cursul perioadei examinate. Prin urmare, se consideră că o tendință de scădere în situația generală a pieței comunitare nu ar avea niciun impact considerabil asupra evoluției volumurilor importurilor care fac obiectul unui dumping. Este foarte probabil ca strategia agresivă de a pătrunde pe piața comunitară în cursul perioadei examinate să continue, având ca obiectiv general câștigarea de cote de piață în defavoarea celorlalți operatori economici, cu ajutorul prețurilor mici la importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(115)

Pe această bază, se consideră că nu se poate stabili o corelare directă între dezvoltarea consumului și nivelul importurilor care fac obiectul unui dumping. În schimb, se consideră că creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping înregistrată între 2005 și PA s-ar fi produs oricum, chiar și într-o situație de consum stabil, singura diferență fiind că ar fi avut un impact mai mare asupra cotelor de piață ale celorlalți furnizori. Nu se poate exclude posibilitatea că, dacă ritmul creșterii consumului nu ar fi fost la nivelul înregistrat, industria comunitară ar fi suferit poate deja un prejudiciu important în cursul perioadei examinate. Prin urmare, se consideră că o tendință de scădere în situația generală a pieței comunitare nu ar avea niciun impact considerabil asupra evoluției volumurilor importurilor care fac obiectul unui dumping. Este foarte probabil ca strategia agresivă de a pătrunde pe piața comunitară în cursul perioadei examinate să continue, având ca obiectiv general câștigarea de cote de piață în defavoarea celorlalți operatori economici, cu ajutorul prețurilor mici la importurile care fac obiectul unui dumping.

| (116) | Cele mai recente cifre disponibile cu privire la întregul an 2008 arată importuri de 507 589 tone, și anume mai mari decât în 2007, deși ușor mai scăzute decât în PA. Mai mult, cifrele privind ultimele două luni din 2008 arată că importurile au crescut în comparație cu aceeași perioadă din anul anterior (84 000 tone în 2008 față de 79 000 tone în 2007), în pofida faptului că ancheta a arătat că în noiembrie 2008, existau deja semne clare de scădere pe piața comunitară. Se poate concluziona astfel că, pe baza celor mai recente informații disponibile, volumul importurilor din RPC poate fi considerat ca cel mai puțin stabil. În acest sens, se subliniază că, și în cazul în care evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping ar arăta pe termen scurt o tendință diferită în comparație cu cea din trecut, și anume ar rămâne stabilă sau ar începe să scadă, această informație ar trebui să fie interpretată și analizată în fiecare caz în contextul evoluției consumului. Cu alte cuvine, constatările privind acest factor nu ar trebui să se bazeze pe o simplă observație a evoluției în termeni absoluți a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping, ci ar trebui să se țină seama de contextul pieței pe care această evoluție are loc și dacă ar fi putut avea ca rezultat o creștere sau o scădere a cotei de piață deținute de aceste importuri care fac obiectul unui dumping. Din informațiile disponibile, rezultă clar nu numai că importurile care fac obiectul unui dumping au înregistrat o creștere substanțială a cotelor de piață deținute în cursul perioadei examinate, dar nici nu au arătat semne de a opri sau de a inversa această tendință într-o perioadă în care cererea începuse deja să se diminueze. Prin urmare, cota de piață deținută de importurile din China care fac obiectul unui dumping ar trebui să crească (a se vedea considerentul 96 de mai sus). În consecință, concluzia este că, dată fiind scăderea substanțială a consumului, presiunea acestor importuri care fac obiectul unui dumping asupra pieței comunitare este probabil să crească semnificativ. |
| --- | --- |

(116)

Cele mai recente cifre disponibile cu privire la întregul an 2008 arată importuri de 507 589 tone, și anume mai mari decât în 2007, deși ușor mai scăzute decât în PA. Mai mult, cifrele privind ultimele două luni din 2008 arată că importurile au crescut în comparație cu aceeași perioadă din anul anterior (84 000 tone în 2008 față de 79 000 tone în 2007), în pofida faptului că ancheta a arătat că în noiembrie 2008, existau deja semne clare de scădere pe piața comunitară. Se poate concluziona astfel că, pe baza celor mai recente informații disponibile, volumul importurilor din RPC poate fi considerat ca cel mai puțin stabil. În acest sens, se subliniază că, și în cazul în care evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping ar arăta pe termen scurt o tendință diferită în comparație cu cea din trecut, și anume ar rămâne stabilă sau ar începe să scadă, această informație ar trebui să fie interpretată și analizată în fiecare caz în contextul evoluției consumului. Cu alte cuvine, constatările privind acest factor nu ar trebui să se bazeze pe o simplă observație a evoluției în termeni absoluți a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping, ci ar trebui să se țină seama de contextul pieței pe care această evoluție are loc și dacă ar fi putut avea ca rezultat o creștere sau o scădere a cotei de piață deținute de aceste importuri care fac obiectul unui dumping. Din informațiile disponibile, rezultă clar nu numai că importurile care fac obiectul unui dumping au înregistrat o creștere substanțială a cotelor de piață deținute în cursul perioadei examinate, dar nici nu au arătat semne de a opri sau de a inversa această tendință într-o perioadă în care cererea începuse deja să se diminueze. Prin urmare, cota de piață deținută de importurile din China care fac obiectul unui dumping ar trebui să crească (a se vedea considerentul 96 de mai sus). În consecință, concluzia este că, dată fiind scăderea substanțială a consumului, presiunea acestor importuri care fac obiectul unui dumping asupra pieței comunitare este probabil să crească semnificativ.

2.2.   Rezerva de capacități disponibile ale exportatorilor

| (117) | Analiza informațiilor prezentate de producătorii-exportatori incluși în eșantion a arătat că, numai în 2008, s-a preconizat a avea loc o creștere a capacității cu cel puțin 740 000 de tone în aceste societăți comerciale. În plus, industria comunitară susține că două societăți comerciale incluse în eșantion planifică să construiască fabrici producătoare de țevi fără sudură, a căror capacitate va atinge 500 000 tone până la jumătatea lui 2009. Desigur că verificarea creșterilor capacității previzionate poate fi făcută numai odată ce această capacitate este operațională; este așadar dificil să se evalueze rezerva viitoare de capacitate disponibilă care va exista în RPC. Totuși, chiar numai ținând seama de răspunsurile exportatorilor chinezi incluși în eșantion, se poate concluziona că, în temeiul faptului că totalul consumului comunitar s-a calculat la 3 300 000 tone în PA, există o capacitate de producție disponibilă substanțială în China. Mai mult, reclamantul a prezentat informații credibile privind punerea în funcțiune a două noi fabrici producătoare de țevi fără sudură în RPC în ianuarie 2009. Aceste două fabrici, cu o capacitate de aproximativ 400 000 de tone fiecare, pot aproviziona un sfert din piața CE numai ele însele. |
| --- | --- |

(117)

Analiza informațiilor prezentate de producătorii-exportatori incluși în eșantion a arătat că, numai în 2008, s-a preconizat a avea loc o creștere a capacității cu cel puțin 740 000 de tone în aceste societăți comerciale. În plus, industria comunitară susține că două societăți comerciale incluse în eșantion planifică să construiască fabrici producătoare de țevi fără sudură, a căror capacitate va atinge 500 000 tone până la jumătatea lui 2009. Desigur că verificarea creșterilor capacității previzionate poate fi făcută numai odată ce această capacitate este operațională; este așadar dificil să se evalueze rezerva viitoare de capacitate disponibilă care va exista în RPC. Totuși, chiar numai ținând seama de răspunsurile exportatorilor chinezi incluși în eșantion, se poate concluziona că, în temeiul faptului că totalul consumului comunitar s-a calculat la 3 300 000 tone în PA, există o capacitate de producție disponibilă substanțială în China. Mai mult, reclamantul a prezentat informații credibile privind punerea în funcțiune a două noi fabrici producătoare de țevi fără sudură în RPC în ianuarie 2009. Aceste două fabrici, cu o capacitate de aproximativ 400 000 de tone fiecare, pot aproviziona un sfert din piața CE numai ele însele.

| (118) | Mai mult, informațiile puse la dispoziție de asociația producătorilor din China (CISA) stabilesc totalul producției chineze la aproximativ 20 de milioane de tone. Producătorii chinezi incluși în eșantion au raportat că, în medie, exporturile lor au reprezentat 27 % din totalul vânzărilor pe care le-au avut în PA, de la 17 %, procentul lor de exporturi în 2005. Se poate concluziona așadar că, în perioada examinată, exportatorii chinezi și-au crescut semnificativ tendința către export, ceea ce a avut ca urmare o creștere foarte importantă a exporturilor lor ca valoare absolută, deoarece totalul vânzărilor producătorilor incluși în eșantion a crescut cu peste 56 % în perioada examinată. Nu există vreun indiciu că această tendință, care este efectul combinat al unei creșteri a producției și al unei creșteri a ratei exporturilor, s-ar inversa în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(118)

Mai mult, informațiile puse la dispoziție de asociația producătorilor din China (CISA) stabilesc totalul producției chineze la aproximativ 20 de milioane de tone. Producătorii chinezi incluși în eșantion au raportat că, în medie, exporturile lor au reprezentat 27 % din totalul vânzărilor pe care le-au avut în PA, de la 17 %, procentul lor de exporturi în 2005. Se poate concluziona așadar că, în perioada examinată, exportatorii chinezi și-au crescut semnificativ tendința către export, ceea ce a avut ca urmare o creștere foarte importantă a exporturilor lor ca valoare absolută, deoarece totalul vânzărilor producătorilor incluși în eșantion a crescut cu peste 56 % în perioada examinată. Nu există vreun indiciu că această tendință, care este efectul combinat al unei creșteri a producției și al unei creșteri a ratei exporturilor, s-ar inversa în viitorul apropiat.

| (119) | Procentajul de exporturi din China către Comunitate (ca procent din totalul exporturilor chineze) a crescut semnificativ în perioada examinată, de la 1 % în 2005 la 9 % în PA. Aceasta confirmă faptul că, în perioada examinată, s-a produs o schimbare considerabilă în ceea ce privește activitățile de export, iar Comunitatea a câștigat importanță în strategia globală de piață a exportatorilor chinezi. Celelalte principale piețe sunt SUA cu 36 % (de la 31 % în 2007), Algeria (6 %, de la 2 % în 2006) și Coreea de Sud (6 %, de la 3 % în 2005). Pe baza celor de mai sus, se poate estima că o parte semnificativă din capacitatea în exces nou creată va fi direcționată către piața CE. În plus, o reducere semnificativă a unora dintre aceste piețe și, în special, a pieței din Statele Unite, se poate produce în scurt timp, astfel încât volumurile puse la dispoziție de pe aceste piețe ar putea fi redirecționate cu ușurință către CE. Se poate ca această redirecționare să nu fi fost mai pronunțată până în prezent deoarece, conform statisticilor din China și informațiilor colectate de la producătorii chinezi incluși în eșantion, prețurile de pe piața CE au fost, până în acest moment, oarecum mai scăzute decât pe alte piețe. Totuși, se poate preconiza că, în cazul reducerii substanțiale a volumurilor vândute pe alte piețe, se va trece cu ușurință peste considerentele privind nivelurile prețului în fața necesității de a păstra nivelul producției și utilizarea capacității la niveluri suficient de ridicate. Mai mult, se estimează că piețe precum cea comunitară, în care pătrunderea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes, vor deveni ținta preferată a oricărei politici de redirecționare asemănătoare. |
| --- | --- |

(119)

Procentajul de exporturi din China către Comunitate (ca procent din totalul exporturilor chineze) a crescut semnificativ în perioada examinată, de la 1 % în 2005 la 9 % în PA. Aceasta confirmă faptul că, în perioada examinată, s-a produs o schimbare considerabilă în ceea ce privește activitățile de export, iar Comunitatea a câștigat importanță în strategia globală de piață a exportatorilor chinezi. Celelalte principale piețe sunt SUA cu 36 % (de la 31 % în 2007), Algeria (6 %, de la 2 % în 2006) și Coreea de Sud (6 %, de la 3 % în 2005). Pe baza celor de mai sus, se poate estima că o parte semnificativă din capacitatea în exces nou creată va fi direcționată către piața CE. În plus, o reducere semnificativă a unora dintre aceste piețe și, în special, a pieței din Statele Unite, se poate produce în scurt timp, astfel încât volumurile puse la dispoziție de pe aceste piețe ar putea fi redirecționate cu ușurință către CE. Se poate ca această redirecționare să nu fi fost mai pronunțată până în prezent deoarece, conform statisticilor din China și informațiilor colectate de la producătorii chinezi incluși în eșantion, prețurile de pe piața CE au fost, până în acest moment, oarecum mai scăzute decât pe alte piețe. Totuși, se poate preconiza că, în cazul reducerii substanțiale a volumurilor vândute pe alte piețe, se va trece cu ușurință peste considerentele privind nivelurile prețului în fața necesității de a păstra nivelul producției și utilizarea capacității la niveluri suficient de ridicate. Mai mult, se estimează că piețe precum cea comunitară, în care pătrunderea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes, vor deveni ținta preferată a oricărei politici de redirecționare asemănătoare.

2.3.   Prețurile importurilor din RPC

| (120) | Prețurile importurilor din China au fost, în perioada examinată, cu mult mai scăzute nu numai față de prețurile din industria comunitară, ci și față de prețurile din alte țări. Acest fapt este confirmat de analiza subcotării menționată la considerentele 65 de mai sus și 142 de mai jos. Subcotarea constatată, foarte substanțială și sistematică (și anume destul de omogenă în funcție de tip) a asigurat expansiunea continuă a cotei de piață deținute de importurile care au făcut obiectul unui dumping în perioada examinată. Prin urmare, a existat, în perioada examinată, o legătură clară între creșterea cotelor de piață ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping și scăderea cotelor de piață ale vânzărilor din alte surse, inclusiv industria comunitară, iar aceasta s-a putut obține prin avantajul câștigat cu ajutorul diferenței vizibile la prețurile de vânzare. Dacă nu a avut ca rezultat un prejudiciu important cauzat industriei comunitare în perioada examinată, aceasta se datorează numai faptului că extinderea pieței comunitare a pus la dispoziția acesteia din urmă suficient teren pentru a-și menține nivelurile de producție, capacitate de producție, vânzări și rentabilitate. |
| --- | --- |

(120)

Prețurile importurilor din China au fost, în perioada examinată, cu mult mai scăzute nu numai față de prețurile din industria comunitară, ci și față de prețurile din alte țări. Acest fapt este confirmat de analiza subcotării menționată la considerentele 65 de mai sus și 142 de mai jos. Subcotarea constatată, foarte substanțială și sistematică (și anume destul de omogenă în funcție de tip) a asigurat expansiunea continuă a cotei de piață deținute de importurile care au făcut obiectul unui dumping în perioada examinată. Prin urmare, a existat, în perioada examinată, o legătură clară între creșterea cotelor de piață ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping și scăderea cotelor de piață ale vânzărilor din alte surse, inclusiv industria comunitară, iar aceasta s-a putut obține prin avantajul câștigat cu ajutorul diferenței vizibile la prețurile de vânzare. Dacă nu a avut ca rezultat un prejudiciu important cauzat industriei comunitare în perioada examinată, aceasta se datorează numai faptului că extinderea pieței comunitare a pus la dispoziția acesteia din urmă suficient teren pentru a-și menține nivelurile de producție, capacitate de producție, vânzări și rentabilitate.

| (121) | Nu sunt motive pentru a considera că, într-un mediu economic caracterizat de o scădere substanțială a cererii, poate exista o tendință de creștere a prețurilor scăzute. Dimpotrivă, din punctul de vedere al furnizorului, într-un context în care consumul scade, se așteaptă ca prețurile scăzute să rămână la un nivel scăzut, cu obiectivul de a câștiga mai multe cote de piață sau, cel puțin, de a le menține și de a le consolida pe cele existente. În același timp, producătorii de mărfuri care încorporează produsul în cauză care deja cumpără mărfuri la prețuri scăzute, vor exercita presiune pentru a menține aceste prețuri la un nivel scăzut, sau chiar pentru a le reduce pentru a-și limita bugetul de costuri. Producătorii care în trecut favorizaseră produsele cu prețuri mai ridicate, vor avea tendința de a-și reduce costurile de producție oricând vor avea această posibilitate și, așadar, vor prefera achizițiile la prețuri mai mici, chiar dacă acest fapt ar putea cere anumite sacrificii din diferite puncte de vedere, cum ar fi calitatea produsului și siguranța aprovizionării. |
| --- | --- |

(121)

Nu sunt motive pentru a considera că, într-un mediu economic caracterizat de o scădere substanțială a cererii, poate exista o tendință de creștere a prețurilor scăzute. Dimpotrivă, din punctul de vedere al furnizorului, într-un context în care consumul scade, se așteaptă ca prețurile scăzute să rămână la un nivel scăzut, cu obiectivul de a câștiga mai multe cote de piață sau, cel puțin, de a le menține și de a le consolida pe cele existente. În același timp, producătorii de mărfuri care încorporează produsul în cauză care deja cumpără mărfuri la prețuri scăzute, vor exercita presiune pentru a menține aceste prețuri la un nivel scăzut, sau chiar pentru a le reduce pentru a-și limita bugetul de costuri. Producătorii care în trecut favorizaseră produsele cu prețuri mai ridicate, vor avea tendința de a-și reduce costurile de producție oricând vor avea această posibilitate și, așadar, vor prefera achizițiile la prețuri mai mici, chiar dacă acest fapt ar putea cere anumite sacrificii din diferite puncte de vedere, cum ar fi calitatea produsului și siguranța aprovizionării.

| (122) | S-a menționat la considerentul 98 de mai sus că prețurile importurilor din China au înregistrat o anumită creștere după PA. Deoarece această creștere menționată mai sus reflectă o creștere la nivel mondial a prețului anumitor materii prime importante, nu poate fi exclusă posibilitatea ca această creștere să fie doar temporară și ca tendința să se inverseze odată ce prețul acestor materii prime scade. Mai mult, aceste materii prime fiind produse de bază, creșterea observată la prețurile lor s-a reflectat în prețul final al țevilor și tuburilor fără sudură al tuturor producătorilor pe cât de mult posibil. Industria comunitară a fost obligată, de asemenea, să reflecte această creștere a costurilor în prețurile sale de vânzare, care, prin urmare, au crescut. Așadar, deoarece toate prețurile de pe piață au înregistrat o anumită creștere, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping continuă să fie substanțial mai scăzute decât prețurile de vânzare ale industriei comunitare, chiar și în perioada de după PA. |
| --- | --- |

(122)

S-a menționat la considerentul 98 de mai sus că prețurile importurilor din China au înregistrat o anumită creștere după PA. Deoarece această creștere menționată mai sus reflectă o creștere la nivel mondial a prețului anumitor materii prime importante, nu poate fi exclusă posibilitatea ca această creștere să fie doar temporară și ca tendința să se inverseze odată ce prețul acestor materii prime scade. Mai mult, aceste materii prime fiind produse de bază, creșterea observată la prețurile lor s-a reflectat în prețul final al țevilor și tuburilor fără sudură al tuturor producătorilor pe cât de mult posibil. Industria comunitară a fost obligată, de asemenea, să reflecte această creștere a costurilor în prețurile sale de vânzare, care, prin urmare, au crescut. Așadar, deoarece toate prețurile de pe piață au înregistrat o anumită creștere, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping continuă să fie substanțial mai scăzute decât prețurile de vânzare ale industriei comunitare, chiar și în perioada de după PA.

| (123) | În concluzie, s-a constatat că efectul negativ al prețurilor foarte scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping este dublu: (i) pe de o parte, diferența semnificativă de preț poate cauza o reorientare către importuri care fac obiectul unui dumping, deoarece este mai probabil ca utilizatorii să cumpere cantități din ce în ce mai mari de mărfuri vândute la prețuri mici; (ii) pe de altă parte, existența unor astfel de prețuri scăzute pe piață poate fi utilizată de cumpărători ca instrument de negociere pentru a deprecia prețurile oferite de producătorii comunitari și de alte surse, cauzând, astfel, un efect de depreciere atât din punct de vedere al volumurilor în scădere, cât și din punct de vedere al prețurilor mai scăzute. Deși aceste efecte pot fi puse sub semnul întrebării în situații în care diferențele de preț nu sunt substanțiale, în cazul de față și având în vedere subcotarea foarte pronunțată a prețurilor constatată, se estimează că prejudiciul rezultat va fi grav. |
| --- | --- |

(123)

În concluzie, s-a constatat că efectul negativ al prețurilor foarte scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping este dublu: (i) pe de o parte, diferența semnificativă de preț poate cauza o reorientare către importuri care fac obiectul unui dumping, deoarece este mai probabil ca utilizatorii să cumpere cantități din ce în ce mai mari de mărfuri vândute la prețuri mici; (ii) pe de altă parte, existența unor astfel de prețuri scăzute pe piață poate fi utilizată de cumpărători ca instrument de negociere pentru a deprecia prețurile oferite de producătorii comunitari și de alte surse, cauzând, astfel, un efect de depreciere atât din punct de vedere al volumurilor în scădere, cât și din punct de vedere al prețurilor mai scăzute. Deși aceste efecte pot fi puse sub semnul întrebării în situații în care diferențele de preț nu sunt substanțiale, în cazul de față și având în vedere subcotarea foarte pronunțată a prețurilor constatată, se estimează că prejudiciul rezultat va fi grav.

2.4.   Nivelul inventarelor

| (124) | Acest factor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece stocurile normale sunt ținute de comercianți (angrosiști) și nu de producători. Deși industria comunitară a făcut anumite afirmații, nu s-au putut găsi dovezi în sprijinul faptului că ar fi putut avea loc activități de acumulare într-o măsură în care ar putea influența semnificativ piața în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(124)

Acest factor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece stocurile normale sunt ținute de comercianți (angrosiști) și nu de producători. Deși industria comunitară a făcut anumite afirmații, nu s-au putut găsi dovezi în sprijinul faptului că ar fi putut avea loc activități de acumulare într-o măsură în care ar putea influența semnificativ piața în viitorul apropiat.

2.5.   Alte elemente

| (125) | De asemenea, ar trebui să se menționeze că niciunul dintre producătorii chinezi incluși în eșantion nu a respectat criteriile care trebuie îndeplinite pentru acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, printre altele deoarece aceste societăți comerciale sunt toate considerate ca funcționând încă sub influența statului (de fapt, toate acestea nu respectă cel puțin unul dintre criteriile 1 sau 3). Într-o situație de criză economică la nivel mondial, este probabil ca guvernul chinez să fie tentat să intervină și mai mult în sprijinul acestor societăți (sau al furnizorilor acestora), ajutându-le astfel să își mențină costurile scăzute și menținând așadar sau chiar crescând avantajul pe care îl dețin acestea din punct de vedere al prețului pe piața comunitară. În concluzie, se consideră că exportatorii chinezi funcționează într-un mediu care le poate furniza cu ușurință oportunități de a-și menține în continuare avantajul prețului, chiar și în cazul în care ceilalți furnizori de pe piața comunitară și-ar reduce prețurile pentru a reduce diferența față de prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping aplicabile în cursul perioadei examinate. Chiar în cazul în care presiunea exercitată de subcotarea semnificativă arătată de importurile care au făcut obiectul unui dumping în PA ar duce la o reducere a nivelului prețurilor industriei comunitare, nu poate fi exclusă o reducere suplimentară a prețurilor făcută de exportatorii chinezi cu obiectivul de a menține diferența vizibilă în PA. |
| --- | --- |

(125)

De asemenea, ar trebui să se menționeze că niciunul dintre producătorii chinezi incluși în eșantion nu a respectat criteriile care trebuie îndeplinite pentru acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, printre altele deoarece aceste societăți comerciale sunt toate considerate ca funcționând încă sub influența statului (de fapt, toate acestea nu respectă cel puțin unul dintre criteriile 1 sau 3). Într-o situație de criză economică la nivel mondial, este probabil ca guvernul chinez să fie tentat să intervină și mai mult în sprijinul acestor societăți (sau al furnizorilor acestora), ajutându-le astfel să își mențină costurile scăzute și menținând așadar sau chiar crescând avantajul pe care îl dețin acestea din punct de vedere al prețului pe piața comunitară. În concluzie, se consideră că exportatorii chinezi funcționează într-un mediu care le poate furniza cu ușurință oportunități de a-și menține în continuare avantajul prețului, chiar și în cazul în care ceilalți furnizori de pe piața comunitară și-ar reduce prețurile pentru a reduce diferența față de prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping aplicabile în cursul perioadei examinate. Chiar în cazul în care presiunea exercitată de subcotarea semnificativă arătată de importurile care au făcut obiectul unui dumping în PA ar duce la o reducere a nivelului prețurilor industriei comunitare, nu poate fi exclusă o reducere suplimentară a prețurilor făcută de exportatorii chinezi cu obiectivul de a menține diferența vizibilă în PA.

3.   Concluzie privind riscul de prejudiciu

| (126) | Factorii privind riscul de prejudiciu analizați la considerentele 113-125 de mai sus trebuie să se interpreteze în contextul situației de piață specifice care s-a schimbat după PA și este probabil să se mențină cel puțin în viitorul apropiat pe piața CE. În contextul unei reduceri semnificative a consumului, menționată la considerentul 91 de mai sus, importurile chineze constituie un risc semnificativ de prejudiciu din cauza:






  (i) | creșterii record a volumurilor lor atât în termeni absoluți, cât și relativi, pe piața comunitară, ceea ce subliniază o strategie de penetrare pe piață alături de o dezvoltare slabă după PA, în pofida unei cereri în scădere; |
| --- | --- | --- |

(126)

Factorii privind riscul de prejudiciu analizați la considerentele 113-125 de mai sus trebuie să se interpreteze în contextul situației de piață specifice care s-a schimbat după PA și este probabil să se mențină cel puțin în viitorul apropiat pe piața CE. În contextul unei reduceri semnificative a consumului, menționată la considerentul 91 de mai sus, importurile chineze constituie un risc semnificativ de prejudiciu din cauza:

(i)

creșterii record a volumurilor lor atât în termeni absoluți, cât și relativi, pe piața comunitară, ceea ce subliniază o strategie de penetrare pe piață alături de o dezvoltare slabă după PA, în pofida unei cereri în scădere;

| (ii) | eventualei lor creșteri în viitor, în termeni absoluți și/sau relativi ca urmare a existenței unor mari capacități de producție neutilizate în RPC și a posibilei reduceri a altor piețe, care ar elibera alte volumuri care ar fi redirecționate către Europa; și |
| --- | --- |

(ii)

eventualei lor creșteri în viitor, în termeni absoluți și/sau relativi ca urmare a existenței unor mari capacități de producție neutilizate în RPC și a posibilei reduceri a altor piețe, care ar elibera alte volumuri care ar fi redirecționate către Europa; și

| (iii) | diferenței semnificative de preț, comparat cu cel al produsului similar din comunitare sau din alte țări, care probabil va favoriza o reorientare către importuri chineze care fac obiectul unui dumping și va deprecia nivelul prețurilor de pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(iii)

diferenței semnificative de preț, comparat cu cel al produsului similar din comunitare sau din alte țări, care probabil va favoriza o reorientare către importuri chineze care fac obiectul unui dumping și va deprecia nivelul prețurilor de pe piața comunitară.

Se concluzionează, cu titlu provizoriu, că, în lipsa unor măsuri, este iminent ca importurile chineze care fac obiectul unui dumping să cauzeze un prejudiciu important industriei comunitare vulnerabile, în special, din punct de vedere al vânzărilor, cotei de piață, producției și profitabilității reduse.

F.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (127) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei comunitare un prejudiciu sau constituie un risc de prejudiciu pentru industria comunitară care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia industria comunitară sau ar putea fi cauza unui risc pentru aceasta din urmă, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(127)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei comunitare un prejudiciu sau constituie un risc de prejudiciu pentru industria comunitară care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia industria comunitară sau ar putea fi cauza unui risc pentru aceasta din urmă, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (128) | Între 2005 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, a crescut cu mai mult de 20 de ori, de la 26 273 tone la 542 840 tone, iar cota de piață a acestora în cadrul pieței comunitare a crescut cu aproximativ 16 puncte procentuale (de la 1 % la 17,1 %). Prețul mediu al acestor importuri a scăzut între 2005 și PA, rămânând semnificativ mai scăzut decât prețul mediu al tuturor celorlalte surse de aprovizionare. |
| --- | --- |

(128)

Între 2005 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, a crescut cu mai mult de 20 de ori, de la 26 273 tone la 542 840 tone, iar cota de piață a acestora în cadrul pieței comunitare a crescut cu aproximativ 16 puncte procentuale (de la 1 % la 17,1 %). Prețul mediu al acestor importuri a scăzut între 2005 și PA, rămânând semnificativ mai scăzut decât prețul mediu al tuturor celorlalte surse de aprovizionare.

| (129) | După cum se menționează la considerentul 65 de mai sus, subcotarea prețurilor importurilor din China a atins în total 24 % pe baza unei medii ponderate. Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că, pentru aceeași perioadă, aceleași importuri care au făcut obiectul unui dumping, au fost vândute la prețuri semnificativ mai mici decât importurile din orice alte surse (a se vedea considerentul 143 de mai jos). |
| --- | --- |

(129)

După cum se menționează la considerentul 65 de mai sus, subcotarea prețurilor importurilor din China a atins în total 24 % pe baza unei medii ponderate. Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că, pentru aceeași perioadă, aceleași importuri care au făcut obiectul unui dumping, au fost vândute la prețuri semnificativ mai mici decât importurile din orice alte surse (a se vedea considerentul 143 de mai jos).

| (130) | Importurile din RPC nu au cauzat un prejudiciu care să poată fi considerat important în perioada din 2005 până la PA. Totuși, există o coincidență clară, în timp, între creșterea substanțială a importurilor chineze și deteriorarea unor indicatori de prejudiciu, precum creșterea cotei de piață deținute de industria comunitară, care a scăzut cu 5 puncte procentuale in contextul creșterii consumului. Prin urmare, creșterea importurilor chineze care fac obiectul unui dumping a fost motivul pentru care industria comunitară nu a putut beneficia pe deplin de creșterea cererii, care a avut loc pe piața comunitară. În acest sens, ar trebui menționat, de asemenea, că există o coincidență clară de timp între creșterea rapidă a cotei de piață deținute de importurile chineze și reculul substanțial corespunzător al cotelor de piață deținute de importurile din Rusia și Ucraina, care erau cel mai strâns concurent al importurilor din China din punct de vedere al prețurilor. |
| --- | --- |

(130)

Importurile din RPC nu au cauzat un prejudiciu care să poată fi considerat important în perioada din 2005 până la PA. Totuși, există o coincidență clară, în timp, între creșterea substanțială a importurilor chineze și deteriorarea unor indicatori de prejudiciu, precum creșterea cotei de piață deținute de industria comunitară, care a scăzut cu 5 puncte procentuale in contextul creșterii consumului. Prin urmare, creșterea importurilor chineze care fac obiectul unui dumping a fost motivul pentru care industria comunitară nu a putut beneficia pe deplin de creșterea cererii, care a avut loc pe piața comunitară. În acest sens, ar trebui menționat, de asemenea, că există o coincidență clară de timp între creșterea rapidă a cotei de piață deținute de importurile chineze și reculul substanțial corespunzător al cotelor de piață deținute de importurile din Rusia și Ucraina, care erau cel mai strâns concurent al importurilor din China din punct de vedere al prețurilor.

| (131) | Mai mult, având în vedere subcotarea substanțială a prețurilor industriei comunitare de importurile din RPC, se consideră că aceste importuri care fac obiectul unui dumping au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața comunitară, începând din PA, și împiedicând astfel industria comunitară să crească propriile prețuri de vânzare până la nivelul necesar în vederea menținerii nivelului de profit atins. |
| --- | --- |

(131)

Mai mult, având în vedere subcotarea substanțială a prețurilor industriei comunitare de importurile din RPC, se consideră că aceste importuri care fac obiectul unui dumping au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața comunitară, începând din PA, și împiedicând astfel industria comunitară să crească propriile prețuri de vânzare până la nivelul necesar în vederea menținerii nivelului de profit atins.

| (132) | Astfel cum se menționează la considerentul 89 de mai sus, fără a ține seama de tendința de descreștere exercitată asupra anumitor indicatori de importurile din China, s-a concluzionat că prejudiciul total suferit de industria comunitară nu a fost important. Totuși, aceste constatări se vor interpreta ținând seama de viitoarea analiză privind evoluția consumului, a importurilor și a anumitor indicatori de prejudiciu, realizată pentru perioada de după PA și descrisă la considerentele 91-112 de mai sus. |
| --- | --- |

(132)

Astfel cum se menționează la considerentul 89 de mai sus, fără a ține seama de tendința de descreștere exercitată asupra anumitor indicatori de importurile din China, s-a concluzionat că prejudiciul total suferit de industria comunitară nu a fost important. Totuși, aceste constatări se vor interpreta ținând seama de viitoarea analiză privind evoluția consumului, a importurilor și a anumitor indicatori de prejudiciu, realizată pentru perioada de după PA și descrisă la considerentele 91-112 de mai sus.

| (133) | Astfel cum s-a explicat la considerentul 93 de mai sus, informațiile privind cea mai recentă perioadă, între PA și decembrie 2008, arată că volumul importurilor care fac obiectul unui dumping nu a scăzut în ultimele două luni ale acestui an în comparație cu 2007 și aceasta în pofida unor semne clare care indică un consum comunitar deja în scădere în lunile noiembrie și decembrie ale anului 2008. Acest fenomen indică faptul că reducerea incipientă a consumului nu a avut niciun efect asupra volumurilor de import, care, dimpotrivă, și-au crescut cota de piață. Nu există motive pentru a crede că această tendință se va inversa într-un scenariu pe termen scurt similar sau chiar mai rău. |
| --- | --- |

(133)

Astfel cum s-a explicat la considerentul 93 de mai sus, informațiile privind cea mai recentă perioadă, între PA și decembrie 2008, arată că volumul importurilor care fac obiectul unui dumping nu a scăzut în ultimele două luni ale acestui an în comparație cu 2007 și aceasta în pofida unor semne clare care indică un consum comunitar deja în scădere în lunile noiembrie și decembrie ale anului 2008. Acest fenomen indică faptul că reducerea incipientă a consumului nu a avut niciun efect asupra volumurilor de import, care, dimpotrivă, și-au crescut cota de piață. Nu există motive pentru a crede că această tendință se va inversa într-un scenariu pe termen scurt similar sau chiar mai rău.

| (134) | Totuși, chiar în cazul în care importurile care fac obiectul unui dumping ar scădea într-o anumită măsură în termeni absoluți, cota de piață a acestora ar trebui să rămână stabilă sau să crească, pe o piață cu privire la care se prevede că se va diminua relativ repede. În fine, chiar și în cazul în care volumurile importurilor chineze ar începe să scadă mai mult proporțional decât scăderea consumului, se consideră că însăși prezența unor volumuri substanțiale de mărfuri chineze la prețuri scăzute în contextul unui consum în scădere ar trebui să se considere ca reprezentând o cauză de prejudiciu, deoarece va exercita o presiune importantă care va scădea nivelul general al prețurilor pe piață. Într-o situație de ofertă excedentară în care clienții încearcă să își reducă costurile de producție pentru a rămâne competitivi, prețurile produselor de bază se vor alinia cel mai probabil la nivelul lor cel mai scăzut (reprezentat de prețurile produselor din China). Considerentele de calitate și siguranță a aprovizionării, care, pentru moment, poate că au favorizat industria comunitară, este probabil să dețină un rol mai puțin important, iar industria comunitară va fi obligată să își reducă prețurile din cauza presiunii exercitate pe piață de produsele chinezești cu prețuri scăzute. |
| --- | --- |

(134)

Totuși, chiar în cazul în care importurile care fac obiectul unui dumping ar scădea într-o anumită măsură în termeni absoluți, cota de piață a acestora ar trebui să rămână stabilă sau să crească, pe o piață cu privire la care se prevede că se va diminua relativ repede. În fine, chiar și în cazul în care volumurile importurilor chineze ar începe să scadă mai mult proporțional decât scăderea consumului, se consideră că însăși prezența unor volumuri substanțiale de mărfuri chineze la prețuri scăzute în contextul unui consum în scădere ar trebui să se considere ca reprezentând o cauză de prejudiciu, deoarece va exercita o presiune importantă care va scădea nivelul general al prețurilor pe piață. Într-o situație de ofertă excedentară în care clienții încearcă să își reducă costurile de producție pentru a rămâne competitivi, prețurile produselor de bază se vor alinia cel mai probabil la nivelul lor cel mai scăzut (reprezentat de prețurile produselor din China). Considerentele de calitate și siguranță a aprovizionării, care, pentru moment, poate că au favorizat industria comunitară, este probabil să dețină un rol mai puțin important, iar industria comunitară va fi obligată să își reducă prețurile din cauza presiunii exercitate pe piață de produsele chinezești cu prețuri scăzute.

| (135) | În concluzie, având în vedere că, deși industria comunitară nu suferise un prejudiciu important în perioada examinată, dar, la sfârșitul PA se afla într-o stare de vulnerabilitate, (a se vedea considerentul 89), toate condițiile pentru ca prejudiciul să se producă pe deplin după PA sunt prezente (a se vedea considerentul 112 de mai sus), și condiția riscului de prejudiciu este, de asemenea îndeplinită, astfel cum se explică la considerentul 126 de mai sus, se concluzionează că există o legătură de cauzalitate între riscul iminent al importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și prejudiciul care se estimează că va fi suportat de industria comunitară. |
| --- | --- |

(135)

În concluzie, având în vedere că, deși industria comunitară nu suferise un prejudiciu important în perioada examinată, dar, la sfârșitul PA se afla într-o stare de vulnerabilitate, (a se vedea considerentul 89), toate condițiile pentru ca prejudiciul să se producă pe deplin după PA sunt prezente (a se vedea considerentul 112 de mai sus), și condiția riscului de prejudiciu este, de asemenea îndeplinită, astfel cum se explică la considerentul 126 de mai sus, se concluzionează că există o legătură de cauzalitate între riscul iminent al importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și prejudiciul care se estimează că va fi suportat de industria comunitară.

3.   Efectul altor factori

3.1.   Activitatea de import și export a industriei comunitare

| (136) | S-a constatat că anumiți membri ai industriei comunitare au importat produsul în cauză în cantități limitate din RPC și din alte țări. Aceste importuri (estimate la mai puțin de 2 % din importurile totale din RPC) au fost făcute pentru a onora anumite cereri specifice din partea clienților, care, fie cer produse cu specificații care nu sunt produse de acești producători comunitari, fie cer mărfuri la un preț extrem de scăzut. Având în vedere cantitățile foarte mici importate, nu se consideră că aceste importuri pot fi considerate ca întrerupând legătura de cauzalitate identificată mai sus. |
| --- | --- |

(136)

S-a constatat că anumiți membri ai industriei comunitare au importat produsul în cauză în cantități limitate din RPC și din alte țări. Aceste importuri (estimate la mai puțin de 2 % din importurile totale din RPC) au fost făcute pentru a onora anumite cereri specifice din partea clienților, care, fie cer produse cu specificații care nu sunt produse de acești producători comunitari, fie cer mărfuri la un preț extrem de scăzut. Având în vedere cantitățile foarte mici importate, nu se consideră că aceste importuri pot fi considerate ca întrerupând legătura de cauzalitate identificată mai sus.

| (137) | În plus, un grup de producători comunitari este legat de un producător-exportator chinez printr-o participație minoritară. S-a stabilit totuși că nu se fac vânzări la export către comunitate de respectivul producător-exportator chinez către societăți comerciale relaționate cu respectivul producător comunitar. Prin urmare, s-a concluzionat că respectiva participație minoritară nu are un impact asupra industriei comunitare și nu este probabil să aibă vreun impact în viitor. |
| --- | --- |

(137)

În plus, un grup de producători comunitari este legat de un producător-exportator chinez printr-o participație minoritară. S-a stabilit totuși că nu se fac vânzări la export către comunitate de respectivul producător-exportator chinez către societăți comerciale relaționate cu respectivul producător comunitar. Prin urmare, s-a concluzionat că respectiva participație minoritară nu are un impact asupra industriei comunitare și nu este probabil să aibă vreun impact în viitor.

| (138) | Un grup de producători comunitari a importat cantități substanțiale de țevi și tuburi de oțel originare din Argentina și Mexic de la societăți afiliate. Aceste produse au fost, în majoritate, produse cu o valoare ridicată, precum conducte și tuburi OCTG, și au reprezentat mai puțin de 10 % din producția comunitară a respectivului grup. Mai mult, o comparație de la model la model a arătat că aceste importuri nu au subcotat prețurile de vânzare ale industriei comunitare. Prin urmare, s-a concluzionat că aceste importuri nu au cauzat și nici nu vor cauza în viitor niciun prejudiciu industriei comunitare. |
| --- | --- |

(138)

Un grup de producători comunitari a importat cantități substanțiale de țevi și tuburi de oțel originare din Argentina și Mexic de la societăți afiliate. Aceste produse au fost, în majoritate, produse cu o valoare ridicată, precum conducte și tuburi OCTG, și au reprezentat mai puțin de 10 % din producția comunitară a respectivului grup. Mai mult, o comparație de la model la model a arătat că aceste importuri nu au subcotat prețurile de vânzare ale industriei comunitare. Prin urmare, s-a concluzionat că aceste importuri nu au cauzat și nici nu vor cauza în viitor niciun prejudiciu industriei comunitare.

| (139) | Conform tabelului de mai jos, volumul exporturilor a rămas stabil în decursul perioadei analizate. Activitatea de export a industriei comunitare a fost, de asemenea, examinată și poate fi exclusă ipoteza că ar contribui la prejudiciul industriei comunitare. Mai întâi, efectele posibile ale acestor activități au fost izolate și examinate adecvat în timpul anchetei. În al doilea rând, astfel cum se menționează la considerentul 102 de mai sus, se previzionează că exporturile industriei comunitare vor rămâne stabile în comparație cu producția în scădere și cu vânzările de pe piața comunitară, deoarece exporturile se concentrează pe segmente de piață diferite, astfel cum se explică la considerentul 102 de mai sus.









  Industria comunitară | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări la export (în tone) | 1 651 514 | 1 825 543 | 1 711 165 | 1 646 927 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 111 | 104 | 100 |

(139)

Conform tabelului de mai jos, volumul exporturilor a rămas stabil în decursul perioadei analizate. Activitatea de export a industriei comunitare a fost, de asemenea, examinată și poate fi exclusă ipoteza că ar contribui la prejudiciul industriei comunitare. Mai întâi, efectele posibile ale acestor activități au fost izolate și examinate adecvat în timpul anchetei. În al doilea rând, astfel cum se menționează la considerentul 102 de mai sus, se previzionează că exporturile industriei comunitare vor rămâne stabile în comparație cu producția în scădere și cu vânzările de pe piața comunitară, deoarece exporturile se concentrează pe segmente de piață diferite, astfel cum se explică la considerentul 102 de mai sus.

Industria comunitară

2005

2006

2007

PA

Vânzări la export (în tone)

1 651 514

1 825 543

1 711 165

1 646 927

Indice (2005 = 100)

100

111

104

100

3.2.   Importuri din țări terțe (Rusia + Ucraina)

| (140) | Conform tabelului de mai jos, atât volumurile importurilor din Rusia, cât și din Ucraina au scăzut semnificativ în perioada examinată. Cota de piață combinată a acestora a scăzut constant de la 15,4 % în 2005 la 4,4 % în PA. În același timp, prețul mediu al acestor vânzări a crescut cu 33 %. Este important să se remarce că atât importurile din Rusia, cât și din Ucraina au făcut obiectul unor măsuri antidumping începând din 2006 (a se vedea, de asemenea, considerentul 86 de mai sus). Prin urmare, prețurile raportate în tabelele de mai jos nu sunt cele la care bunurile au pătruns cu adevărat pe piața CE. În cazul în care taxa antidumping aplicabilă se adaugă la aceste prețuri, prețul mediu al importurilor din Rusia și Ucraina crește la 860 EUR/tonă în PA. |
| --- | --- |

(140)

Conform tabelului de mai jos, atât volumurile importurilor din Rusia, cât și din Ucraina au scăzut semnificativ în perioada examinată. Cota de piață combinată a acestora a scăzut constant de la 15,4 % în 2005 la 4,4 % în PA. În același timp, prețul mediu al acestor vânzări a crescut cu 33 %. Este important să se remarce că atât importurile din Rusia, cât și din Ucraina au făcut obiectul unor măsuri antidumping începând din 2006 (a se vedea, de asemenea, considerentul 86 de mai sus). Prin urmare, prețurile raportate în tabelele de mai jos nu sunt cele la care bunurile au pătruns cu adevărat pe piața CE. În cazul în care taxa antidumping aplicabilă se adaugă la aceste prețuri, prețul mediu al importurilor din Rusia și Ucraina crește la 860 EUR/tonă în PA.

| (141) | Ținând seama de diferența de preț semnificativă între prețul mediu la care importurile din RPC și importurile din Rusia și Ucraina au pătruns pe piața comunitară și de faptul că importurile din Rusia și Ucraina erau concurenți clari ai importurilor din China pe segmentul prețului pe piață cel mai apropiat, se concluzionează că scăderea dramatică a cotei de piață a Rusiei și Ucrainei este cauzată de faptul că taxele antidumping impuse au făcut ca aceste importuri să fie mai puțin competitive față de importurile chineze care fac obiectul unui dumping, care, ulterior, au provocat reculul cotei de piață deținute anterior de importurile din Rusia și Ucraina. Se remarcă, de asemenea, faptul că acest recul a fost deja atât de semnificativ, încât orice altă extindere suplimentară a cotei de piață deținute de importurile din China se va produce în dauna principalilor săi competitori pe segmentul prețului pe piață cel mai apropiat, și anume industria comunitară.









  Rusia + Ucraina | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor (în tone) | 395 926 | 255 394 | 172 155 | 140 910 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 65 | 43 | 36 |
| Cota de piață a importurilor | 15,4 % | 9,4 % | 5,5 % | 4,4 % |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 613 | 672 | 777 | 814 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 110 | 127 | 133 |
| Sursa: Eurostat |

(141)

Ținând seama de diferența de preț semnificativă între prețul mediu la care importurile din RPC și importurile din Rusia și Ucraina au pătruns pe piața comunitară și de faptul că importurile din Rusia și Ucraina erau concurenți clari ai importurilor din China pe segmentul prețului pe piață cel mai apropiat, se concluzionează că scăderea dramatică a cotei de piață a Rusiei și Ucrainei este cauzată de faptul că taxele antidumping impuse au făcut ca aceste importuri să fie mai puțin competitive față de importurile chineze care fac obiectul unui dumping, care, ulterior, au provocat reculul cotei de piață deținute anterior de importurile din Rusia și Ucraina. Se remarcă, de asemenea, faptul că acest recul a fost deja atât de semnificativ, încât orice altă extindere suplimentară a cotei de piață deținute de importurile din China se va produce în dauna principalilor săi competitori pe segmentul prețului pe piață cel mai apropiat, și anume industria comunitară.

Rusia + Ucraina

2005

2006

2007

PA

Volumul importurilor (în tone)

395 926

255 394

172 155

140 910

Indice (2005 = 100)

100

65

43

36

Cota de piață a importurilor

15,4 %

9,4 %

5,5 %

4,4 %

Prețul importurilor (EUR/tonă)

613

672

777

814

Indice (2005 = 100)

100

110

127

133

Sursa: Eurostat

3.3.   Importurile din alte țări terțe

| (142) | Importurile din alte țări au crescut semnificativ din punct de vedere al volumurilor și al piețelor pe piață între 2005 și PA. Totuși, cota de piață a acestora a rămas în general stabilă în această perioadă. Din analiza prețurilor pe piață rezultă că produsele originare din aceste țări au prețuri foarte ridicate în comparație cu mărfuri produse și vândute de industria comunitară și cu cele din importurile chineze care fac obiectul unui dumping.









  Alte țări terțe | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina |
| Volumul importurilor (în tone) | 54 082 | 53 423 | 60 556 | 70 804 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 99 | 112 | 131 |
| Cota de piață a importurilor | 2,1 % | 2,0 % | 1,9 % | 2,2 % |
| Japonia |
| Volumul importurilor (în tone) | 40 686 | 61 807 | 45 719 | 41 028 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 152 | 112 | 101 |
| Cota de piață a importurilor | 1,6 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| SUA |
| Volumul importurilor (în tone) | 25 866 | 18 006 | 26 875 | 41 226 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 70 | 104 | 159 |
| Cota de piață a importurilor | 1,0 % | 0,7 % | 0,9 % | 1,3 % |
| Mexic |
| Volumul importurilor (în tone) | 16 211 | 18 412 | 30 001 | 25 771 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 114 | 185 | 159 |
| Cota de piață a importurilor | 0,6 % | 0,7 % | 1,0 % | 0,8 % |
| Toate celelalte |
| Volumul importurilor (în tone) | 63 107 | 64 620 | 77 647 | 90 788 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 102 | 123 | 144 |
| Cota de piață a importurilor | 2,5 % | 2,4 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Total alte țări terțe |
| Volumul importurilor (în tone) | 199 952 | 216 268 | 240 798 | 269 617 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 108 | 120 | 135 |
| Cota de piață a importurilor | 7,8 % | 8,0 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 332 | 1 911 | 1 875 | 1 709 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 143 | 141 | 128 |
| Sursa: Eurostat. |

(142)

Importurile din alte țări au crescut semnificativ din punct de vedere al volumurilor și al piețelor pe piață între 2005 și PA. Totuși, cota de piață a acestora a rămas în general stabilă în această perioadă. Din analiza prețurilor pe piață rezultă că produsele originare din aceste țări au prețuri foarte ridicate în comparație cu mărfuri produse și vândute de industria comunitară și cu cele din importurile chineze care fac obiectul unui dumping.

Alte țări terțe

2005

2006

2007

PA

Argentina

Volumul importurilor (în tone)

54 082

53 423

60 556

70 804

Indice (2005 = 100)

100

99

112

131

Cota de piață a importurilor

2,1 %

2,0 %

1,9 %

2,2 %

Japonia

Volumul importurilor (în tone)

40 686

61 807

45 719

41 028

Indice (2005 = 100)

100

152

112

101

Cota de piață a importurilor

1,6 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

SUA

Volumul importurilor (în tone)

25 866

18 006

26 875

41 226

Indice (2005 = 100)

100

70

104

159

Cota de piață a importurilor

1,0 %

0,7 %

0,9 %

1,3 %

Mexic

Volumul importurilor (în tone)

16 211

18 412

30 001

25 771

Indice (2005 = 100)

100

114

185

159

Cota de piață a importurilor

0,6 %

0,7 %

1,0 %

0,8 %

Toate celelalte

Volumul importurilor (în tone)

63 107

64 620

77 647

90 788

Indice (2005 = 100)

100

102

123

144

Cota de piață a importurilor

2,5 %

2,4 %

2,5 %

2,9 %

Total alte țări terțe

Volumul importurilor (în tone)

199 952

216 268

240 798

269 617

Indice (2005 = 100)

100

108

120

135

Cota de piață a importurilor

7,8 %

8,0 %

7,6 %

8,5 %

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 332

1 911

1 875

1 709

Indice (2005 = 100)

100

143

141

128

Sursa: Eurostat.

| (143) | Prețurile de import din Argentina și Mexic au fost, în medie, semnificativ mai ridicate decât prețurile de vânzare din industria comunitară. Astfel cum se explică la considerentul 138 de mai sus, prețurile din Argentina și Mexic nu au subcotat prețurile industriei comunitare. |
| --- | --- |

(143)

Prețurile de import din Argentina și Mexic au fost, în medie, semnificativ mai ridicate decât prețurile de vânzare din industria comunitară. Astfel cum se explică la considerentul 138 de mai sus, prețurile din Argentina și Mexic nu au subcotat prețurile industriei comunitare.

| (144) | Prețurile de import din Japonia și SUA au fost, de asemenea, în medie, semnificativ mai ridicate decât prețurile de vânzare din industria comunitară. Mai mult, aceste importuri nu au câștigat deloc cotă de piață. În consecință, nici aceste importuri nu sunt considerate ca fiind o posibilă sursă de prejudiciu pentru industria comunitară. |
| --- | --- |

(144)

Prețurile de import din Japonia și SUA au fost, de asemenea, în medie, semnificativ mai ridicate decât prețurile de vânzare din industria comunitară. Mai mult, aceste importuri nu au câștigat deloc cotă de piață. În consecință, nici aceste importuri nu sunt considerate ca fiind o posibilă sursă de prejudiciu pentru industria comunitară.

| (145) | Importurile din toate celelalte țări se fac în volumuri care sunt atât de reduse încât nu se poate considera că ar cauza vreun prejudiciu. Prin urmare, se concluzionează că importurile din alte surse decât China nu au cauzat vreun prejudiciu industriei comunitare și că nu există motive pentru a considera că ar putea contribui la cauzarea unui prejudiciu în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(145)

Importurile din toate celelalte țări se fac în volumuri care sunt atât de reduse încât nu se poate considera că ar cauza vreun prejudiciu. Prin urmare, se concluzionează că importurile din alte surse decât China nu au cauzat vreun prejudiciu industriei comunitare și că nu există motive pentru a considera că ar putea contribui la cauzarea unui prejudiciu în viitorul apropiat.

3.4.   Concurența celorlalți producători comunitari

| (146) | Nu există motive pentru a considera că ceilalți producători comunitari care nu sprijină activ plângerea s-au confruntat cu o situație foarte diferită de cea a industriei comunitare în PA sau că se vor confrunta cu o situație diferită în viitorul apropiat. Nu există informații care să indice faptul că conduita acestor producători ar putea cauza un prejudiciu industriei comunitare într-un viitor care poate fi prevăzut. |
| --- | --- |

(146)

Nu există motive pentru a considera că ceilalți producători comunitari care nu sprijină activ plângerea s-au confruntat cu o situație foarte diferită de cea a industriei comunitare în PA sau că se vor confrunta cu o situație diferită în viitorul apropiat. Nu există informații care să indice faptul că conduita acestor producători ar putea cauza un prejudiciu industriei comunitare într-un viitor care poate fi prevăzut.

3.5.   Costul producției (materii prime)

| (147) | Astfel cum s-a menționat la considerentul 80 de mai sus, industria comunitară a putut reflecta creșterea costurilor care a avut loc în perioada examinată printr-o creștere suficientă a prețurilor de vânzare. Prin urmare, în perioada 2005-PA, se poate afirma că industria comunitară și-a demonstrat capacitatea de a funcționa eficient și de a reacționa adecvat la schimbările prețurilor lor de achiziție, în condiții normale. |
| --- | --- |

(147)

Astfel cum s-a menționat la considerentul 80 de mai sus, industria comunitară a putut reflecta creșterea costurilor care a avut loc în perioada examinată printr-o creștere suficientă a prețurilor de vânzare. Prin urmare, în perioada 2005-PA, se poate afirma că industria comunitară și-a demonstrat capacitatea de a funcționa eficient și de a reacționa adecvat la schimbările prețurilor lor de achiziție, în condiții normale.

| (148) | Astfel cum se menționează la considerentul 107 de mai sus, costurile au fost majorate substanțial pentru perioada de după PA și se estimează că vor continua să crească în perioada următoare, în principal ca urmare a unei creșteri previzionate, în termeni relativi, a costurilor fixe cauzată de utilizarea redusă a capacității. În orice caz, ar trebui să se țină seama de faptul că o creștere a costurilor medii totale ale industriei comunitate poate fi cauzată, de asemenea, de schimbarea gamei de produse pe care industria comunitară ar putea fi forțată să o facă din cauza presiunii grave în jos exercitate de anumite tipuri de produse chineze care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(148)

Astfel cum se menționează la considerentul 107 de mai sus, costurile au fost majorate substanțial pentru perioada de după PA și se estimează că vor continua să crească în perioada următoare, în principal ca urmare a unei creșteri previzionate, în termeni relativi, a costurilor fixe cauzată de utilizarea redusă a capacității. În orice caz, ar trebui să se țină seama de faptul că o creștere a costurilor medii totale ale industriei comunitate poate fi cauzată, de asemenea, de schimbarea gamei de produse pe care industria comunitară ar putea fi forțată să o facă din cauza presiunii grave în jos exercitate de anumite tipuri de produse chineze care fac obiectul unui dumping.

| (149) | După cum se menționează la considerentul 105 de mai sus, din cauza subcotării pronunțate, piața pentru anumite tipuri de produse poate fi redusă substanțial sau total închisă pentru industria comunitară, obligând-o astfel să își reorienteze producția către tipuri de produse cu prețuri mai mari de vânzare, dar cu costuri de producție proporțional mai mari. Contrar celor întâmplate în perioada examinată, din cauza presiunii exercitate de importurile din China din punct de vedere al pierderii cotelor de piață și al deprecierii prețului de vânzare, industria comunitară nu pare să mai aibă mijloace suficiente pentru a reflecta majorarea costurilor printr-o majorare corespunzătoare a prețurilor de vânzare. |
| --- | --- |

(149)

După cum se menționează la considerentul 105 de mai sus, din cauza subcotării pronunțate, piața pentru anumite tipuri de produse poate fi redusă substanțial sau total închisă pentru industria comunitară, obligând-o astfel să își reorienteze producția către tipuri de produse cu prețuri mai mari de vânzare, dar cu costuri de producție proporțional mai mari. Contrar celor întâmplate în perioada examinată, din cauza presiunii exercitate de importurile din China din punct de vedere al pierderii cotelor de piață și al deprecierii prețului de vânzare, industria comunitară nu pare să mai aibă mijloace suficiente pentru a reflecta majorarea costurilor printr-o majorare corespunzătoare a prețurilor de vânzare.

3.6.   Scăderea pieței comunitare pentru țevi și tuburi fără sudură ca urmare a scăderii economice

| (150) | În ceea ce privește efectele probabile ale scăderii consumului și ale cererii tot mai reduse, acestea se vor reflecta cu siguranță în performanțele industriei comunitare în general. Totuși, acest posibil efect negativ va fi mai mult sau mai puțin semnificativ în funcție de evoluția cotei de piață deținute de importurile din China. Chiar dacă scăderea economică ar putea fi așadar considerată ca reprezentând o posibilă cauză de prejudiciu pentru perioada începând din noiembrie 2008, aceasta nu ar putea în niciun caz diminua efectele negative legate de prezența pe piața comunitară a unor cantități semnificative de importuri chineze care fac obiectul unui dumping cu prețuri foarte mici. De exemplu, chiar și în cazul unor volumuri în scădere, industria comunitară ar putea menține un nivel acceptabil de prețuri și limita astfel efectele negative ale unei scăderi a consumului, în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a mărfurilor chineze la prețuri foarte mici care fac obiectul unui dumping și care depreciază nivelul general al prețurilor pe piață. Prin urmare, scăderea economică nu poate fi considerată ca o posibilă cauză care întrerupe legătura de cauzalitate dintre riscul de prejudiciu și importurile chineze care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(150)

În ceea ce privește efectele probabile ale scăderii consumului și ale cererii tot mai reduse, acestea se vor reflecta cu siguranță în performanțele industriei comunitare în general. Totuși, acest posibil efect negativ va fi mai mult sau mai puțin semnificativ în funcție de evoluția cotei de piață deținute de importurile din China. Chiar dacă scăderea economică ar putea fi așadar considerată ca reprezentând o posibilă cauză de prejudiciu pentru perioada începând din noiembrie 2008, aceasta nu ar putea în niciun caz diminua efectele negative legate de prezența pe piața comunitară a unor cantități semnificative de importuri chineze care fac obiectul unui dumping cu prețuri foarte mici. De exemplu, chiar și în cazul unor volumuri în scădere, industria comunitară ar putea menține un nivel acceptabil de prețuri și limita astfel efectele negative ale unei scăderi a consumului, în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a mărfurilor chineze la prețuri foarte mici care fac obiectul unui dumping și care depreciază nivelul general al prețurilor pe piață. Prin urmare, scăderea economică nu poate fi considerată ca o posibilă cauză care întrerupe legătura de cauzalitate dintre riscul de prejudiciu și importurile chineze care fac obiectul unui dumping.

4.   Concluzie privind cauzalitatea

| (151) | Coincidența de timp între, pe de o parte, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, creșterea cotelor de piață și subcotarea constatată și, pe de altă parte, existența tuturor elementelor care indică evidența unui risc iminent de prejudiciu care va duce la deteriorarea semnificativă a situației economice a industriei comunitare, duce la concluzia că importurile care fac obiectul unui dumping ar provoca un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, dacă nu se vor lua măsuri de protecție. |
| --- | --- |

(151)

Coincidența de timp între, pe de o parte, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, creșterea cotelor de piață și subcotarea constatată și, pe de altă parte, existența tuturor elementelor care indică evidența unui risc iminent de prejudiciu care va duce la deteriorarea semnificativă a situației economice a industriei comunitare, duce la concluzia că importurile care fac obiectul unui dumping ar provoca un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, dacă nu se vor lua măsuri de protecție.

| (152) | Au fost analizați și alți factori, dar s-a considerat că aceștia nu reprezintă un motiv determinant al prejudiciului care poate fi prevăzut. În special, nici importurile din alte țări și nici costurile sau o reducere generală a cererii pentru produsul în cauză ca urmare a scăderii economice nu pot diminua în vreun fel potențialul efect perturbator al riscului implicat de importurile din China asupra situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(152)

Au fost analizați și alți factori, dar s-a considerat că aceștia nu reprezintă un motiv determinant al prejudiciului care poate fi prevăzut. În special, nici importurile din alte țări și nici costurile sau o reducere generală a cererii pentru produsul în cauză ca urmare a scăderii economice nu pot diminua în vreun fel potențialul efect perturbator al riscului implicat de importurile din China asupra situației industriei comunitare.

| (153) | Pe baza analizei de mai sus, care a separat și a făcut în mod adecvat distincția dintre efectele tuturor factorilor cunoscuți care ar fi putut avea sau probabil vor avea un efect asupra situației industriei comunitare de la efectul prejudiciabil care poate fi estimat al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează că importurile din RPC constituie un risc iminent pentru industria comunitară în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(153)

Pe baza analizei de mai sus, care a separat și a făcut în mod adecvat distincția dintre efectele tuturor factorilor cunoscuți care ar fi putut avea sau probabil vor avea un efect asupra situației industriei comunitare de la efectul prejudiciabil care poate fi estimat al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează că importurile din RPC constituie un risc iminent pentru industria comunitară în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

G.   INTERESUL COMUNITAR

| (154) | Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor privind existența unui dumping, a prejudiciului, a riscului de prejudiciu și a unei legături de cauzalitate, există motive determinante care să ducă la concluzia că nu este în interesul Comunității să adopte măsuri în acest caz particular. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al măsurilor asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(154)

Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor privind existența unui dumping, a prejudiciului, a riscului de prejudiciu și a unei legături de cauzalitate, există motive determinante care să ducă la concluzia că nu este în interesul Comunității să adopte măsuri în acest caz particular. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al măsurilor asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.

1.   Interesul industriei comunitare

| (155) | Având în vedere cele menționate anterior, se vor impune măsuri cu privire la importurile din RPC. Se așteaptă ca impunerea acestor măsuri să ducă la creșterea prețurilor pentru țara respectivă și să ofere industriei comunitare o oportunitate de a-și ameliora situația menținând un nivel suficient de volumuri de producție, vânzări și, astfel, cota de piață. În lipsa unor măsuri, se estimează că, în contextul scăderii consumului, importurile din RPC ar continua la prețuri foarte reduse, crescându-le astfel cota de piață și exercitând un efect de depreciere asupra nivelului general al prețurilor de pe piață. În această situație, industria comunitară se confruntă cu un risc de prejudiciu iminent din cauza pierderii de volum cauzate de prezența importurilor din China și a posibilei scăderi a prețului cauzate de presiunea către scăderea prețurilor pe piață creată de o tot mai mare prezență a importurilor din China pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(155)

Având în vedere cele menționate anterior, se vor impune măsuri cu privire la importurile din RPC. Se așteaptă ca impunerea acestor măsuri să ducă la creșterea prețurilor pentru țara respectivă și să ofere industriei comunitare o oportunitate de a-și ameliora situația menținând un nivel suficient de volumuri de producție, vânzări și, astfel, cota de piață. În lipsa unor măsuri, se estimează că, în contextul scăderii consumului, importurile din RPC ar continua la prețuri foarte reduse, crescându-le astfel cota de piață și exercitând un efect de depreciere asupra nivelului general al prețurilor de pe piață. În această situație, industria comunitară se confruntă cu un risc de prejudiciu iminent din cauza pierderii de volum cauzate de prezența importurilor din China și a posibilei scăderi a prețului cauzate de presiunea către scăderea prețurilor pe piață creată de o tot mai mare prezență a importurilor din China pe piața comunitară.

2.   Interesele celorlalți producători comunitari

| (156) | Nu există indicii că interesele celorlalți producători comunitari care nu sprijină activ plângerea ar fi diferite de cele indicate pentru industria comunitară. Conform informațiilor disponibile, nu există de fapt niciun motiv pentru ca analiza efectuată pentru industria comunitară să nu se aplice pe baza acelorași termeni și acestor alte societăți comerciale. |
| --- | --- |

(156)

Nu există indicii că interesele celorlalți producători comunitari care nu sprijină activ plângerea ar fi diferite de cele indicate pentru industria comunitară. Conform informațiilor disponibile, nu există de fapt niciun motiv pentru ca analiza efectuată pentru industria comunitară să nu se aplice pe baza acelorași termeni și acestor alte societăți comerciale.

3.   Interesul importatorilor independenți din Comunitate

| (157) | Numai șase importatori au cooperat la prezenta anchetă. Doar un importator, care reprezintă aproximativ 1,5 % din importurile totale din China în CE cumpără exclusiv din China; acest importator are o rentabilitate de sub 5 % și este singurul care a exprimat o opunere clară față de posibila impunere de măsuri. Trebuie remarcat totuși că, în timpul PA, produsul în cauză a reprezentat mai puțin de 10 % din cifra de afaceri a societății. Mai mult, cum se vor impune taxe antidumping tuturor producătorilor chinezi, este probabil ca acest importator să poată trece creșterea costurilor pe seama clienților săi, deoarece concurenții săi direcți sunt la fel de afectați. Toți ceilalți importatori cooperanți cumpără, de asemenea, din alte surse, inclusiv din industria comunitară (aprovizionarea acestora din industria comunitară variază între 25 % și 95 % din nevoile lor) iar rentabilitatea acestora este mult mai ridicată. |
| --- | --- |

(157)

Numai șase importatori au cooperat la prezenta anchetă. Doar un importator, care reprezintă aproximativ 1,5 % din importurile totale din China în CE cumpără exclusiv din China; acest importator are o rentabilitate de sub 5 % și este singurul care a exprimat o opunere clară față de posibila impunere de măsuri. Trebuie remarcat totuși că, în timpul PA, produsul în cauză a reprezentat mai puțin de 10 % din cifra de afaceri a societății. Mai mult, cum se vor impune taxe antidumping tuturor producătorilor chinezi, este probabil ca acest importator să poată trece creșterea costurilor pe seama clienților săi, deoarece concurenții săi direcți sunt la fel de afectați. Toți ceilalți importatori cooperanți cumpără, de asemenea, din alte surse, inclusiv din industria comunitară (aprovizionarea acestora din industria comunitară variază între 25 % și 95 % din nevoile lor) iar rentabilitatea acestora este mult mai ridicată.

4.   Interesul utilizatorilor

| (158) | Doar unul din singurii cinci utilizatori cooperanți cumpără din China (aproximativ 20 % din achiziții, ca volum, restul provenind în principal din industria comunitară) și susține că impunerea unor măsuri ar avea un impact major asupra activității sale economice. Totuși, rentabilitatea acestei societăți comerciale pentru produsele ce încorporează produsul în cauză este foarte ridicată, reprezentând peste 10 %. Un calcul a arătat că, chiar și în cel mai rău caz, și anume dacă toate produsele chineze sunt cumpărate la prețurile industriei comunitare și nicio creștere de preț nu poate fi trecută pe seama clienților, impactul asupra rentabilității acestui utilizator ar fi minor (în jur de 1 % din cifra sa de afaceri). Prin urmare, se consideră că posibila impunere de măsuri nu ar crea în niciun caz un prejudiciu grav intereselor acestui utilizator. |
| --- | --- |

(158)

Doar unul din singurii cinci utilizatori cooperanți cumpără din China (aproximativ 20 % din achiziții, ca volum, restul provenind în principal din industria comunitară) și susține că impunerea unor măsuri ar avea un impact major asupra activității sale economice. Totuși, rentabilitatea acestei societăți comerciale pentru produsele ce încorporează produsul în cauză este foarte ridicată, reprezentând peste 10 %. Un calcul a arătat că, chiar și în cel mai rău caz, și anume dacă toate produsele chineze sunt cumpărate la prețurile industriei comunitare și nicio creștere de preț nu poate fi trecută pe seama clienților, impactul asupra rentabilității acestui utilizator ar fi minor (în jur de 1 % din cifra sa de afaceri). Prin urmare, se consideră că posibila impunere de măsuri nu ar crea în niciun caz un prejudiciu grav intereselor acestui utilizator.

5.   Concluzie privind interesul comunitar

| (159) | În încheiere, se preconizează că impunerea de măsuri privind importurile din RPC, într-un context de scădere a consumului, nu ar avea vreun efect din punct de vedere al volumului oferit pe piața CE pentru care nu există o capacitate de producție disponibilă suficientă din partea industriei comunitare. Prin urmare, nu se pot estima efecte negative privind siguranța aprovizionării (se reamintește că tipurile de produse importate sunt produse, de asemenea, de industria comunitară). Analiza arată, de asemenea, că nu există interese majore ale importatorilor sau ale utilizatorilor care ar fi în joc în cazul în care se impun măsurile și cooperarea relativ redusă a importatorilor și a utilizatorilor, în acest caz, vine în sprijinul acestei constatări. |
| --- | --- |

(159)

În încheiere, se preconizează că impunerea de măsuri privind importurile din RPC, într-un context de scădere a consumului, nu ar avea vreun efect din punct de vedere al volumului oferit pe piața CE pentru care nu există o capacitate de producție disponibilă suficientă din partea industriei comunitare. Prin urmare, nu se pot estima efecte negative privind siguranța aprovizionării (se reamintește că tipurile de produse importate sunt produse, de asemenea, de industria comunitară). Analiza arată, de asemenea, că nu există interese majore ale importatorilor sau ale utilizatorilor care ar fi în joc în cazul în care se impun măsurile și cooperarea relativ redusă a importatorilor și a utilizatorilor, în acest caz, vine în sprijinul acestei constatări.

H.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (160) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, riscul de prejudiciu, cauzalitatea și interesul Comunității, ar trebui impuse măsuri provizorii în ceea ce privește importurile produsului în cauză provenind din RPC, pentru a preveni producerea unui prejudiciu important cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciu care este iminent sau care s-ar produce în lipsa acestor măsuri. |
| --- | --- |

(160)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, riscul de prejudiciu, cauzalitatea și interesul Comunității, ar trebui impuse măsuri provizorii în ceea ce privește importurile produsului în cauză provenind din RPC, pentru a preveni producerea unui prejudiciu important cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciu care este iminent sau care s-ar produce în lipsa acestor măsuri.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (161) | Măsurile provizorii asupra importurilor originare din RPC ar trebui să fie impuse la un nivel suficient pentru a elimina riscul de prejudiciu cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră, în mod normal, că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(161)

Măsurile provizorii asupra importurilor originare din RPC ar trebui să fie impuse la un nivel suficient pentru a elimina riscul de prejudiciu cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră, în mod normal, că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (162) | Industria comunitară a pretins că o marjă de profit de 12 % ar fi necesară pentru a garanta o situație de concurență normală pe piața comunitară, în lipsa unor practici de dumping prejudiciabile. Asociația exportatorilor chinezi a admis că un profit de 8 % poate fi considerat, în anumite condiții, ca reprezentând o marjă de profit adecvată. |
| --- | --- |

(162)

Industria comunitară a pretins că o marjă de profit de 12 % ar fi necesară pentru a garanta o situație de concurență normală pe piața comunitară, în lipsa unor practici de dumping prejudiciabile. Asociația exportatorilor chinezi a admis că un profit de 8 % poate fi considerat, în anumite condiții, ca reprezentând o marjă de profit adecvată.

| (163) | Totuși, o anchetă pe baza riscului de prejudiciu este necesar să implice un număr mai considerabil de evaluări și de ipoteze decât o anchetă bazată pe prejudiciul important din PA. Aceasta se explică prin faptul că prin conceptul de risc de prejudiciu se implică automat realizarea de predicții privind viitoarea materializare a prejudiciului, care nu a fost prezent în perioada de anchetă. În acest caz nesigur, se consideră ca o abordare prudentă să se utilizeze provizoriu marja de profit care s-a stabilit în cursul celei mai recente proceduri privind același produs (6), și anume 3 %. Totuși, se admite faptul că acest aspect va necesita o analiză ulterioară în etapa finală, atunci când va fi posibil să se colecteze mai multe dovezi cu privire la prejudiciul previzionat. |
| --- | --- |

(163)

Totuși, o anchetă pe baza riscului de prejudiciu este necesar să implice un număr mai considerabil de evaluări și de ipoteze decât o anchetă bazată pe prejudiciul important din PA. Aceasta se explică prin faptul că prin conceptul de risc de prejudiciu se implică automat realizarea de predicții privind viitoarea materializare a prejudiciului, care nu a fost prezent în perioada de anchetă. În acest caz nesigur, se consideră ca o abordare prudentă să se utilizeze provizoriu marja de profit care s-a stabilit în cursul celei mai recente proceduri privind același produs (6), și anume 3 %. Totuși, se admite faptul că acest aspect va necesita o analiză ulterioară în etapa finală, atunci când va fi posibil să se colecteze mai multe dovezi cu privire la prejudiciul previzionat.

| (164) | Având în vedere cele de mai sus, majorarea de preț necesară a fost determinată prin compararea, la același nivel de comercializare, a prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru a stabili subcotarea, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de către industria comunitară pe piața comunitară, stabilit în conformitate cu cele prevăzute la considerentul 162 de mai sus. |
| --- | --- |

(164)

Având în vedere cele de mai sus, majorarea de preț necesară a fost determinată prin compararea, la același nivel de comercializare, a prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru a stabili subcotarea, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de către industria comunitară pe piața comunitară, stabilit în conformitate cu cele prevăzute la considerentul 162 de mai sus.

| (165) | Orice diferență rezultată din comparația menționată la considerentul 163 de mai sus a fost ulterior exprimată ca procentaj din valoarea totală de import CIF stabilită pentru PA. Având în vedere că la doi dintre producătorii chinezi cooperanți li s-a acordat tratamentul individual și, în vedere nivelului scăzut de cooperare, nivelul provizoriu de eliminare a prejudiciului la scară națională s-a calculat la cea mai ridicată marjă de prejudiciu pentru tipurile de produs reprezentativ vândut de un producător-exportator dintr-o economie planificată. |
| --- | --- |

(165)

Orice diferență rezultată din comparația menționată la considerentul 163 de mai sus a fost ulterior exprimată ca procentaj din valoarea totală de import CIF stabilită pentru PA. Având în vedere că la doi dintre producătorii chinezi cooperanți li s-a acordat tratamentul individual și, în vedere nivelului scăzut de cooperare, nivelul provizoriu de eliminare a prejudiciului la scară națională s-a calculat la cea mai ridicată marjă de prejudiciu pentru tipurile de produs reprezentativ vândut de un producător-exportator dintr-o economie planificată.

| (166) | Prin urmare, marja de prejudiciu stabilită în cazul RPC a fost semnificativ mai scăzută decât marja de dumping constatată.






  Numele societății | Marjă de prejudiciu |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Alte societăți cooperante | 22,3 % |
| Toate celelalte societăți | 24,2 % |

(166)

Prin urmare, marja de prejudiciu stabilită în cazul RPC a fost semnificativ mai scăzută decât marja de dumping constatată.

Numele societății

Marjă de prejudiciu

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Alte societăți cooperante

22,3 %

Toate celelalte societăți

24,2 %

2.   Măsurile provizorii

| (167) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau prejudiciu constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de prejudiciu. |
| --- | --- |

(167)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau prejudiciu constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de prejudiciu.

| (168) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:






  Societatea | Taxa antidumping (%) |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Alte societăți cooperante | 22,3 % |
| Toate celelalte societăți | 24,2 % |

(168)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:

Societatea

Taxa antidumping (%)

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Alte societăți cooperante

22,3 %

Toate celelalte societăți

24,2 %

| (169) | Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate în parte, specificate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor din cadrul prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de o altă societate care nu este menționată cu nume și adresă în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv entitățile relaționate cu cele menționate în mod special, nu beneficiază de aceste niveluri și fac obiectul nivelului de taxă aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(169)

Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate în parte, specificate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor din cadrul prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de o altă societate care nu este menționată cu nume și adresă în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv entitățile relaționate cu cele menționate în mod special, nu beneficiază de aceste niveluri și fac obiectul nivelului de taxă aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

| (170) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri de taxă antidumping pentru societățile individuale (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a persoanei juridice sau ca urmare a stabilirii unor noi entități de producție și vânzări) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (7), împreună cu toate informațiile aferente, în special orice modificări ale domeniului de activitate al societății legat de producție, vânzări interne și la export asociate, de exemplu, cu această schimbare a denumirii sau respectiva modificare a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(170)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri de taxă antidumping pentru societățile individuale (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a persoanei juridice sau ca urmare a stabilirii unor noi entități de producție și vânzări) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (7), împreună cu toate informațiile aferente, în special orice modificări ale domeniului de activitate al societății legat de producție, vânzări interne și la export asociate, de exemplu, cu această schimbare a denumirii sau respectiva modificare a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.

| (171) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Comunitate în decursul PA. |
| --- | --- |

(171)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Comunitate în decursul PA.

I.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (172) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. De asemenea, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea taxelor percepute în sensul prezentului regulament sunt provizorii și că pot fi reexaminate în vederea instituirii unei taxe definitive, |
| --- | --- |

(172)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. De asemenea, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea taxelor percepute în sensul prezentului regulament sunt provizorii și că pot fi reexaminate în vederea instituirii unei taxe definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de tuburi și țevi fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, având un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS) (8), încadrate la codurile NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 (9) (codurile TARIC 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 și 7304599320) și provenind din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare:

| Societatea | Taxa antidumping (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd., Huangshi City | 15,6 | A948 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Qingzhou City | 15,1 | A949 |
| Societățile enumerate în anexă | 22,3 | A950 |
| Toate celelalte societăți | 24,2 | A999 |

Societatea

Taxa antidumping (%)

Codul adițional TARIC

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd., Huangshi City

15,6

A948

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Qingzhou City

15,1

A949

Societățile enumerate în anexă

22,3

A950

Toate celelalte societăți

24,2

A999

(3)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) se supune furnizării unei garanții, echivalentă cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile vizate pot transmite observații referitoare la aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Catherine ASHTON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO C 174, 9.7.2008, p. 7.

2

(3)  Valoarea carbonului echivalent trebuie să fie determinată în conformitate cu documentul intitulat „Technical Report”, 1967, IIW doc. IX-535-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIS).

3

Technical Report

(4)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 954/2006 al Consiliului din 27 iunie 2006 (JO L 175, 29.6.2006, p. 4), considerentele 160 și 168. În 2001, singurul an profitabil din timpul perioadei de anchetă al anchetei anterioare, investițiile se ridicau la 65 MEUR. Până în 2004 (un an în care IC a suferit pierderi masive), această sumă a trebuit să fie redusă la 26 MEUR.

4

(5)  JO L 175, 29.6.2006, p. 4.

5

(6)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 954/2006 al Consiliului din 27 iunie 2006 (JO L 175, 29.6.2006, p. 4, considerentul 233).

6

(7)

7

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Comerț |
| Direcția H |
| Office Nerv-105 |
| B-1049 Bruxelles. |

Comisia Europeană

Direcția Generală Comerț

Direcția H

Office Nerv-105

B-1049 Bruxelles.

(8)  Valoarea carbonului echivalent trebuie să fie determinată în conformitate cu documentul intitulat „Technical Report”, 1967, IIW doc. IX-535-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIS).

8

Technical Report

(9)  Astfel cum sunt definite acestea în Regulamentul (CE) nr. 1031/2008 al Comisiei din 19 septembrie 2008 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 291, 31.10.2008, p. 1). Sfera de acoperire a produsului în cauză se determină prin combinarea descrierii produsului menționat la articolul 1 alineatul (1) și descrierea produselor încadrate la codurile NC.

9

---

ANEXĂ

Lista producătorilor cooperanți menționați la articolul 1 alineatul (2) de la codul adițional TARIC 950

| Denumirea societății | Orașul |
| --- | --- |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Denumirea societății

Orașul

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.4.2009 | RO EN | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO EN

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/75

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 290/2009 AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 31 martie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 63/2002 (BCE/2001/18) privind statisticile referitoare la ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare pentru depozitele constituite de gospodării și societăți nefinanciare și creditele acordate acestora

(BCE/2009/7)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Din momentul intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 63/2002 al Băncii Centrale Europene din 20 decembrie 2001 privind statisticile referitoare la ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare pentru depozitele constituite de gospodării și societăți nefinanciare și creditele acordate acestora (BCE/2001/18) (2), au fost identificate mai multe modalități de îmbunătățire a sistemului de raportare pentru creditele noi acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare. Cerințele privind raportarea existente ar trebui să fie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(1)

Din momentul intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 63/2002 al Băncii Centrale Europene din 20 decembrie 2001 privind statisticile referitoare la ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare pentru depozitele constituite de gospodării și societăți nefinanciare și creditele acordate acestora (BCE/2001/18) (2), au fost identificate mai multe modalități de îmbunătățire a sistemului de raportare pentru creditele noi acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare. Cerințele privind raportarea existente ar trebui să fie modificate în consecință.

| (2) | Includerea unei defalcări generale a creditelor noi, identificând separat ratele dobânzii aplicate acestora și volumul celor care sunt garantate cu garanții reale și/sau cu garanții personale ar trebui să contribuie la obținerea unor date armonizate la nivelul zonei euro și să faciliteze comparațiile între țări. |
| --- | --- |

(2)

Includerea unei defalcări generale a creditelor noi, identificând separat ratele dobânzii aplicate acestora și volumul celor care sunt garantate cu garanții reale și/sau cu garanții personale ar trebui să contribuie la obținerea unor date armonizate la nivelul zonei euro și să faciliteze comparațiile între țări.

| (3) | Includerea unei defalcări în funcție de valoarea creditelor noi acordate societăților nefinanciare ar trebui să furnizeze informații suplimentare referitoare la finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(3)

Includerea unei defalcări în funcție de valoarea creditelor noi acordate societăților nefinanciare ar trebui să furnizeze informații suplimentare referitoare la finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii.

| (4) | Includerea unei defalcări în funcție de perioada inițială fixă a ratei dobânzii pentru creditele noi ar trebui să ofere informații mai omogene cu privire la ratele dobânzii, prin creșterea numărului de categorii de perioade fixe și, în consecință, prin creșterea omogenității fiecărei categorii. |
| --- | --- |

(4)

Includerea unei defalcări în funcție de perioada inițială fixă a ratei dobânzii pentru creditele noi ar trebui să ofere informații mai omogene cu privire la ratele dobânzii, prin creșterea numărului de categorii de perioade fixe și, în consecință, prin creșterea omogenității fiecărei categorii.

| (5) | Raportarea separată a ratelor dobânzii aplicate creanțelor aferente cărților de credit (denumite și credite prin card de credit) va permite monitorizarea acestor rate ale dobânzii și va asigura tratamentul egal al acestui instrument în toate țările din zona euro. |
| --- | --- |

(5)

Raportarea separată a ratelor dobânzii aplicate creanțelor aferente cărților de credit (denumite și credite prin card de credit) va permite monitorizarea acestor rate ale dobânzii și va asigura tratamentul egal al acestui instrument în toate țările din zona euro.

| (6) | Categoria suplimentară a creditelor noi acordate întreprinzătorilor persoane fizice în cadrul „creditelor pentru alte scopuri acordate gospodăriilor” va furniza informații suplimentare cu privire la finanțarea societăților de persoane și va contribui la interpretarea evoluției generale a creditelor acordate gospodăriilor. |
| --- | --- |

(6)

Categoria suplimentară a creditelor noi acordate întreprinzătorilor persoane fizice în cadrul „creditelor pentru alte scopuri acordate gospodăriilor” va furniza informații suplimentare cu privire la finanțarea societăților de persoane și va contribui la interpretarea evoluției generale a creditelor acordate gospodăriilor.

| (7) | Raportarea suplimentară a creditelor noi acordate societăților nefinanciare în funcție de scadență ar trebui să faciliteze diferențierea ratelor aplicate finanțărilor pe termen scurt și pe termen lung. |
| --- | --- |

(7)

Raportarea suplimentară a creditelor noi acordate societăților nefinanciare în funcție de scadență ar trebui să faciliteze diferențierea ratelor aplicate finanțărilor pe termen scurt și pe termen lung.

| (8) | Clarificarea, redefinirea și o legătură mai directă cu Regulamentul (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (reformare) (BCE/2008/32) (3) sunt necesare în ceea ce privește creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts). |
| --- | --- |

(8)

Clarificarea, redefinirea și o legătură mai directă cu Regulamentul (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (reformare) (BCE/2008/32) (3) sunt necesare în ceea ce privește creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts).

| (9) | De asemenea, este necesar să fie adoptate norme mai clare cu privire la stratificare și la selectarea agenților raportori de către băncile centrale naționale (BCN) și să fie prevăzut dreptul Consiliului guvernatorilor de a verifica astfel de proceduri, |
| --- | --- |

(9)

De asemenea, este necesar să fie adoptate norme mai clare cu privire la stratificare și la selectarea agenților raportori de către băncile centrale naționale (BCN) și să fie prevăzut dreptul Consiliului guvernatorilor de a verifica astfel de proceduri,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 63/2002 (BCE/2001/18) se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Consiliul guvernatorilor are dreptul de a verifica conformitatea cu anexa 1.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 2 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Consiliul guvernatorilor are dreptul de a verifica conformitatea cu anexa 1.”

| 2. | Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

| 3. | Anexa II se înlocuiește cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexa II se înlocuiește cu anexa II la prezentul regulament.

| 4. | Anexa IV se înlocuiește cu anexa III la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexa IV se înlocuiește cu anexa III la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 alineatul (3) se aplică de la 1 iunie 2010.

Adoptat la Frankfurt pe Main, la 31 martie 2009.

În numele Consiliului guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  JO L 10, 12.1.2002, p. 24.

2

(3)  JO L 15, 20.1.2009, p. 14.

3

---

ANEXA I

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 63/2002 (BCE/2001/18) se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea 1 secțiunea III, punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:






  „7. | BCN definesc criteriile de stratificare care permit subdiviziunea unităților de observare statistică potențiale cu obligații de raportare în straturi omogene. Straturile sunt considerate omogene dacă suma variațiilor în cadrul straturilor ale variabilelor de eșantionare este considerabil mai mică decât variația totală în cadrul tuturor unităților de observare statistică efective cu obligații de raportare (1). Criteriile de stratificare se asociază statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, adică există o relație între criteriile de stratificare și ratele dobânzii și sumele care urmează să fie estimate în cadrul eșantionului. |
| --- | --- | --- |

1.

În partea 1 secțiunea III, punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„7.

BCN definesc criteriile de stratificare care permit subdiviziunea unităților de observare statistică potențiale cu obligații de raportare în straturi omogene. Straturile sunt considerate omogene dacă suma variațiilor în cadrul straturilor ale variabilelor de eșantionare este considerabil mai mică decât variația totală în cadrul tuturor unităților de observare statistică efective cu obligații de raportare (1). Criteriile de stratificare se asociază statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, adică există o relație între criteriile de stratificare și ratele dobânzii și sumele care urmează să fie estimate în cadrul eșantionului.

| 2. | În partea 1 secțiunea V, punctul 16 se înlocuiește cu următorul text:






  „16. | Fiecare BCN alege cea mai adecvată repartizare a dimensiunii eșantionului național n între straturi. Astfel, fiecare BCN definește numărul de agenți raportori nh selectați din totalul instituțiilor de credit și al altor instituții Nh din fiecare strat. Rata de eșantionare nh/Nh pentru fiecare strat h permite estimarea variației fiecărui strat. Acest lucru înseamnă că se selectează cel puțin doi agenți raportori din fiecare strat.” |
| --- | --- | --- |

2.

În partea 1 secțiunea V, punctul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„16.

Fiecare BCN alege cea mai adecvată repartizare a dimensiunii eșantionului național n între straturi. Astfel, fiecare BCN definește numărul de agenți raportori nh selectați din totalul instituțiilor de credit și al altor instituții Nh din fiecare strat. Rata de eșantionare nh/Nh pentru fiecare strat h permite estimarea variației fiecărui strat. Acest lucru înseamnă că se selectează cel puțin doi agenți raportori din fiecare strat.”

| 3. | În partea 1 secțiunea V, punctul 20 se înlocuiește cu următorul text:






  „20. | Dacă o BCN optează pentru un recensământ al tuturor instituțiilor de credit și al celorlalte instituții dintr-un strat, BCN poate face o eșantionare în cadrul stratului în cauză la nivelul sucursalelor. Condiția prealabilă este ca BCN să dispună de o listă completă a sucursalelor, care să acopere toate activitățile instituțiilor de credit și ale altor instituții din cadrul stratului și să dețină date corespunzătoare pentru evaluarea variației ratelor dobânzii pentru contractele noi încheiate cu gospodării și societăți nefinanciare în toate sucursalele. Selectarea și întreținerea sucursalelor se face cu respectarea tuturor cerințelor prevăzute în prezenta anexă. Sucursalele selectate devin agenți raportori fictivi și sunt supuse tuturor cerințelor de raportare prevăzute în anexa II. Această procedură nu aduce atingere obligațiilor de a fi agenți raportori ale instituțiilor de credit sau ale altor instituții cărora le aparțin sucursalele.” |
| --- | --- | --- |

3.

În partea 1 secțiunea V, punctul 20 se înlocuiește cu următorul text:

„20.

Dacă o BCN optează pentru un recensământ al tuturor instituțiilor de credit și al celorlalte instituții dintr-un strat, BCN poate face o eșantionare în cadrul stratului în cauză la nivelul sucursalelor. Condiția prealabilă este ca BCN să dispună de o listă completă a sucursalelor, care să acopere toate activitățile instituțiilor de credit și ale altor instituții din cadrul stratului și să dețină date corespunzătoare pentru evaluarea variației ratelor dobânzii pentru contractele noi încheiate cu gospodării și societăți nefinanciare în toate sucursalele. Selectarea și întreținerea sucursalelor se face cu respectarea tuturor cerințelor prevăzute în prezenta anexă. Sucursalele selectate devin agenți raportori fictivi și sunt supuse tuturor cerințelor de raportare prevăzute în anexa II. Această procedură nu aduce atingere obligațiilor de a fi agenți raportori ale instituțiilor de credit sau ale altor instituții cărora le aparțin sucursalele.”

---

(1)  Adică suma variațiilor în cadrul straturilor definită caFormula trebuie să fie considerabil mai scăzută decât variația totală în cadrul unităților de observare statistică cu obligații de raportare definită ca Formula, unde h indică fiecare strat, xi rata dobânzii pentru instituția i Formula media simplă a ratei dobânzii a stratului h, n numărul total de instituții din eșantion și Formula media simplă a ratelor dobânzii tuturor instituțiilor din eșantion.”

---

ANNEX II

ANEXA II

SISTEM DE RAPORTARE PENTRU STATISTICILE PRIVIND RATELE DOBÂNZILOR PRACTICATE DE INSTITUȚIILE FINANCIARE MONETARE

PARTEA 1

TIP DE RATĂ

I.   Rata anualizată a dobânzii

Principiu general

| 1. | 1.Tipul de rată pe care agenții raportori îl furnizează pentru toate categoriile de instrumente de depozit și de credit aferente contractelor noi și soldurilor este rata anualizată a dobânzii (RAD). Aceasta este definită ca rata dobânzii care este stabilită individual de comun acord de agentul raportor și gospodăria sau societatea nefinanciară pentru un depozit sau un credit, calculată în termeni anuali și exprimată în procente pe an. RAD include toate plățile în contul dobânzilor aferente depozitelor și creditelor, dar nu și alte speze care pot fi aplicabile. Disagio, definit ca diferența dintre valoarea nominală a creditului și suma primită de client, este considerat ca plată în contul dobânzii la începutul perioadei contractuale (momentul t0) și, prin urmare, este inclus în RAD. |
| --- | --- |

1.

1.Tipul de rată pe care agenții raportori îl furnizează pentru toate categoriile de instrumente de depozit și de credit aferente contractelor noi și soldurilor este rata anualizată a dobânzii (RAD). Aceasta este definită ca rata dobânzii care este stabilită individual de comun acord de agentul raportor și gospodăria sau societatea nefinanciară pentru un depozit sau un credit, calculată în termeni anuali și exprimată în procente pe an. RAD include toate plățile în contul dobânzilor aferente depozitelor și creditelor, dar nu și alte speze care pot fi aplicabile. Disagio, definit ca diferența dintre valoarea nominală a creditului și suma primită de client, este considerat ca plată în contul dobânzii la începutul perioadei contractuale (momentul t0) și, prin urmare, este inclus în RAD.

| 2. | 2.În cazul în care plățile în contul dobânzii stabilite de comun acord între agentul raportor și gospodăria sau societatea nefinanciară sunt capitalizate periodic pe parcursul anului, de exemplu lunar sau trimestrial, și nu anual, rata dobânzii este exprimată pe bază anuală prin următoarea formulă care permite calcularea ratei anualizate a dobânzii:



  unde:






  x | reprezintă RAD; |
| --- | --- | --- |
| rag | reprezintă rata dobânzii pe an care este stabilită de comun acord între agenții raportori și gospodăria sau societatea nefinanciară pentru un depozit sau un credit atunci când datele capitalizării dobânzii pentru depozit și toate plățile și rambursările în contul creditului se fac la intervale regulate pe parcursul anului; și |
| n | reprezintă numărul de perioade de capitalizare a dobânzii pentru depozit și de perioade de plată (rambursare) în contul creditului pe an, adică 1 pentru plăți anuale, 2 pentru plăți semestriale, 4 pentru plăți trimestriale și 12 pentru plăți lunare. |

2.

2.În cazul în care plățile în contul dobânzii stabilite de comun acord între agentul raportor și gospodăria sau societatea nefinanciară sunt capitalizate periodic pe parcursul anului, de exemplu lunar sau trimestrial, și nu anual, rata dobânzii este exprimată pe bază anuală prin următoarea formulă care permite calcularea ratei anualizate a dobânzii:

Formula

unde:

x

reprezintă RAD;

rag

reprezintă rata dobânzii pe an care este stabilită de comun acord între agenții raportori și gospodăria sau societatea nefinanciară pentru un depozit sau un credit atunci când datele capitalizării dobânzii pentru depozit și toate plățile și rambursările în contul creditului se fac la intervale regulate pe parcursul anului; și

n

reprezintă numărul de perioade de capitalizare a dobânzii pentru depozit și de perioade de plată (rambursare) în contul creditului pe an, adică 1 pentru plăți anuale, 2 pentru plăți semestriale, 4 pentru plăți trimestriale și 12 pentru plăți lunare.

| 3. | 3.Băncile centrale naționale (BCN) pot solicita agenților raportori să furnizeze rata efectivă definită în sens restrâns (REDR), pentru toate sau pentru o parte dintre instrumentele de depozit și de credit aferente contractelor noi și soldurilor, în locul RAD. REDR se definește ca rata dobânzii, calculată în termeni anuali, pentru care valoarea actuală a creditului/depozitului acordat/plasat este egală cu valoarea actuală a tuturor angajamentelor, altele decât spezele (depozite sau credite, plăți sau rambursări, plăți în contul dobânzilor), viitoare sau existente, stabilite de comun acord între agenții raportori și gospodăria sau societatea nefinanciară. REDR este echivalentă cu componenta de rată a dobânzii a dobânzii anuale efective (DAE) definite la articolul 3 litera (i) din Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (1). Singura diferență dintre REDR și RAD este metoda subiacentă de exprimare pe bază anuală a plăților în contul dobânzilor. REDR utilizează aproximări succesive și, prin urmare, poate fi aplicată oricărui tip de depozit sau de credit, în timp ce RAD utilizează formula algebrică definită la punctul 2 și, prin urmare, poate fi aplicată doar depozitelor și creditelor cu capitalizare periodică a plăților în contul dobânzilor. Toate celelalte cerințe sunt identice, ceea ce înseamnă că trimiterile din restul prezentei anexe la RAD se aplică și REDR. |
| --- | --- |

3.

3.Băncile centrale naționale (BCN) pot solicita agenților raportori să furnizeze rata efectivă definită în sens restrâns (REDR), pentru toate sau pentru o parte dintre instrumentele de depozit și de credit aferente contractelor noi și soldurilor, în locul RAD. REDR se definește ca rata dobânzii, calculată în termeni anuali, pentru care valoarea actuală a creditului/depozitului acordat/plasat este egală cu valoarea actuală a tuturor angajamentelor, altele decât spezele (depozite sau credite, plăți sau rambursări, plăți în contul dobânzilor), viitoare sau existente, stabilite de comun acord între agenții raportori și gospodăria sau societatea nefinanciară. REDR este echivalentă cu componenta de rată a dobânzii a dobânzii anuale efective (DAE) definite la articolul 3 litera (i) din Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (1). Singura diferență dintre REDR și RAD este metoda subiacentă de exprimare pe bază anuală a plăților în contul dobânzilor. REDR utilizează aproximări succesive și, prin urmare, poate fi aplicată oricărui tip de depozit sau de credit, în timp ce RAD utilizează formula algebrică definită la punctul 2 și, prin urmare, poate fi aplicată doar depozitelor și creditelor cu capitalizare periodică a plăților în contul dobânzilor. Toate celelalte cerințe sunt identice, ceea ce înseamnă că trimiterile din restul prezentei anexe la RAD se aplică și REDR.

Regimul aplicabil impozitelor, subvențiilor și dispozițiilor de reglementare

| 4. | Plățile în contul dobânzilor incluse în RAD reflectă sumele pe care agentul raportor le plătește pentru depozite, respectiv pe care le primește pentru credite. În cazul în care suma plătită de una dintre părți diferă de suma primită de cealaltă parte, rata dobânzii raportată în sensul statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare (IFM) este stabilită din punctul de vedere al agentului raportor. |
| --- | --- |

4.

Plățile în contul dobânzilor incluse în RAD reflectă sumele pe care agentul raportor le plătește pentru depozite, respectiv pe care le primește pentru credite. În cazul în care suma plătită de una dintre părți diferă de suma primită de cealaltă parte, rata dobânzii raportată în sensul statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare (IFM) este stabilită din punctul de vedere al agentului raportor.

| 5. | Conform acestui principiu, ratele dobânzii sunt înregistrate la valoarea brută, înainte de impozitare, deoarece ratele dobânzii înainte de impozitare reflectă sumele pe care agenții raportori le plătesc pentru depozite și le primesc pentru credite. |
| --- | --- |

5.

Conform acestui principiu, ratele dobânzii sunt înregistrate la valoarea brută, înainte de impozitare, deoarece ratele dobânzii înainte de impozitare reflectă sumele pe care agenții raportori le plătesc pentru depozite și le primesc pentru credite.

| 6. | În plus, subvențiile acordate de terți gospodăriilor sau societăților nefinanciare nu sunt luate în considerare la determinarea plăților în contul dobânzilor, întrucât subvențiile nu sunt plătite sau primite de agentul raportor. |
| --- | --- |

6.

În plus, subvențiile acordate de terți gospodăriilor sau societăților nefinanciare nu sunt luate în considerare la determinarea plăților în contul dobânzilor, întrucât subvențiile nu sunt plătite sau primite de agentul raportor.

| 7. | Ratele preferențiale pe care agenții raportori le acordă angajaților proprii se includ în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. |
| --- | --- |

7.

Ratele preferențiale pe care agenții raportori le acordă angajaților proprii se includ în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM.

| 8. | Atunci când plățile în contul dobânzilor sunt afectate de dispoziții de reglementare, de exemplu plafoane ale ratei dobânzii sau interzicerea remunerării pentru depozitele overnight, acestea sunt reflectate în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Orice modificare a dispozițiilor de reglementare, de exemplu în ceea ce privește nivelul ratelor administrate ale dobânzilor sau plafoanele ratei dobânzii, este reflectată în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM ca o modificare a ratei dobânzii. |
| --- | --- |

8.

Atunci când plățile în contul dobânzilor sunt afectate de dispoziții de reglementare, de exemplu plafoane ale ratei dobânzii sau interzicerea remunerării pentru depozitele overnight, acestea sunt reflectate în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Orice modificare a dispozițiilor de reglementare, de exemplu în ceea ce privește nivelul ratelor administrate ale dobânzilor sau plafoanele ratei dobânzii, este reflectată în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM ca o modificare a ratei dobânzii.

II.   Dobânda anuală efectivă

| 9. | Pe lângă RAD, agenții raportori prezintă DAE pentru contractele noi privind creditele pentru consum și creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor, adică:






  — | o DAE pentru creditele noi pentru consum (a se vedea indicatorul 30 din apendicele 2); și |
| --- | --- | --- |

9.

Pe lângă RAD, agenții raportori prezintă DAE pentru contractele noi privind creditele pentru consum și creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor, adică:

—

o DAE pentru creditele noi pentru consum (a se vedea indicatorul 30 din apendicele 2); și

| — | o DAE pentru creditele noi pentru locuințe acordate gospodăriilor (a se vedea indicatorul 31 din apendicele 2) (2). |
| --- | --- |

—

o DAE pentru creditele noi pentru locuințe acordate gospodăriilor (a se vedea indicatorul 31 din apendicele 2) (2).

| 10. | DAE include „costul total al creditului pentru consumatori”, conform definiției de la articolul 3 litera (g) din Directiva 2008/48/CE. Aceste costuri totale includ o componentă a ratei dobânzii și o componentă a altor speze (conexe), precum costul studierii dosarului, costul de administrare, costul pregătirii documentelor, garanții, asigurarea creditului etc. |
| --- | --- |

10.

DAE include „costul total al creditului pentru consumatori”, conform definiției de la articolul 3 litera (g) din Directiva 2008/48/CE. Aceste costuri totale includ o componentă a ratei dobânzii și o componentă a altor speze (conexe), precum costul studierii dosarului, costul de administrare, costul pregătirii documentelor, garanții, asigurarea creditului etc.

| 11. | Alcătuirea componentei celorlalte speze poate varia de la o țară la alta, deoarece definițiile din Directiva 2008/48/CE se aplică diferit și ca urmare a faptului că sistemele financiare naționale și procedura de garantare a creditelor diferă. |
| --- | --- |

11.

Alcătuirea componentei celorlalte speze poate varia de la o țară la alta, deoarece definițiile din Directiva 2008/48/CE se aplică diferit și ca urmare a faptului că sistemele financiare naționale și procedura de garantare a creditelor diferă.

III.   Convenție

| 12. | Agenții raportori aplică un an standard de 365 de zile pentru calcularea RAD, ceea ce înseamnă că se ignoră efectul zilei în plus din anii bisecți. |
| --- | --- |

12.

Agenții raportori aplică un an standard de 365 de zile pentru calcularea RAD, ceea ce înseamnă că se ignoră efectul zilei în plus din anii bisecți.

PARTEA 2

DEFINIREA ACTIVIȚILOR

| 13. | Agenții raportori furnizează statistici privind ratele dobânzilor practicate de IFM cu privire la solduri și la contractele noi. |
| --- | --- |

13.

Agenții raportori furnizează statistici privind ratele dobânzilor practicate de IFM cu privire la solduri și la contractele noi.

IV.   Ratele dobânzii aferente soldurilor

| 14. | Soldurile sunt definite ca stocul tuturor depozitelor constituite de gospodării și de societăți nefinanciare la agentul raportor și stocul tuturor creditelor acordate de agentul raportor gospodăriilor și societăților nefinanciare. |
| --- | --- |

14.

Soldurile sunt definite ca stocul tuturor depozitelor constituite de gospodării și de societăți nefinanciare la agentul raportor și stocul tuturor creditelor acordate de agentul raportor gospodăriilor și societăților nefinanciare.

| 15. | Rata dobânzii aferente soldurilor reflectă media ponderată a ratei dobânzii aferente stocului de depozite și de credite din categoria relevantă de instrumente în momentul de referință definit la punctul 26. Media ponderată a ratei dobânzii reprezintă valoarea RAD înmulțită cu soldurile corespunzătoare și împărțită la totalul soldurilor. Aceasta acoperă toate contractele în curs de desfășurare încheiate în toate perioadele anterioare datei de referință. |
| --- | --- |

15.

Rata dobânzii aferente soldurilor reflectă media ponderată a ratei dobânzii aferente stocului de depozite și de credite din categoria relevantă de instrumente în momentul de referință definit la punctul 26. Media ponderată a ratei dobânzii reprezintă valoarea RAD înmulțită cu soldurile corespunzătoare și împărțită la totalul soldurilor. Aceasta acoperă toate contractele în curs de desfășurare încheiate în toate perioadele anterioare datei de referință.

| 16. | Creditele neperformante nu se includ în media ponderată a ratelor dobânzii. Creditele neperformante sunt definite în conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (reformare) (BCE/2008/32) (3). Valoarea totală a unui credit clasificat parțial sau total drept credit neperformant este exclusă din statisticile privind ratele dobânzilor. Creditele destinate restructurării datoriei acordate la rate sub nivelul celor aplicate pe piață, adică pentru restructurarea datoriei acordate debitorilor cu o situație financiară dificilă, sunt, de asemenea, excluse din statisticile privind ratele dobânzilor. |
| --- | --- |

16.

Creditele neperformante nu se includ în media ponderată a ratelor dobânzii. Creditele neperformante sunt definite în conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (reformare) (BCE/2008/32) (3). Valoarea totală a unui credit clasificat parțial sau total drept credit neperformant este exclusă din statisticile privind ratele dobânzilor. Creditele destinate restructurării datoriei acordate la rate sub nivelul celor aplicate pe piață, adică pentru restructurarea datoriei acordate debitorilor cu o situație financiară dificilă, sunt, de asemenea, excluse din statisticile privind ratele dobânzilor.

V.   Contracte noi pentru depozite overnight, depozite rambursabile după notificare, creanțe aferente cărților de credit și credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts)

| 17. | În cazul depozitelor overnight, al depozitelor rambursabile după notificare, al creanțelor aferente cărților de credit (extinse și de oportunitate) (denumite și credite prin card de credit) și al creditelor reînnoibile automat (revolving) și al creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) definite la punctele 42-45 și 51, noțiunea de contract nou se extinde asupra întregului stoc. Prin urmare, soldul debitor sau creditor, adică soldul în momentul de referință definit la punctul 29, este utilizat ca indicator pentru contractele noi pentru depozite overnight, depozite rambursabile după notificare, creanțe aferente cărților de credit și credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts). |
| --- | --- |

17.

În cazul depozitelor overnight, al depozitelor rambursabile după notificare, al creanțelor aferente cărților de credit (extinse și de oportunitate) (denumite și credite prin card de credit) și al creditelor reînnoibile automat (revolving) și al creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) definite la punctele 42-45 și 51, noțiunea de contract nou se extinde asupra întregului stoc. Prin urmare, soldul debitor sau creditor, adică soldul în momentul de referință definit la punctul 29, este utilizat ca indicator pentru contractele noi pentru depozite overnight, depozite rambursabile după notificare, creanțe aferente cărților de credit și credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts).

| 18. | Ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) reflectă media ponderată a ratei dobânzii aplicate soldului acestor conturi în momentul de referință definit la punctul 29. Acestea acoperă situațiile financiare actuale pentru toate contractele în curs de desfășurare încheiate în toate perioadele anterioare datei de referință. |
| --- | --- |

18.

Ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) reflectă media ponderată a ratei dobânzii aplicate soldului acestor conturi în momentul de referință definit la punctul 29. Acestea acoperă situațiile financiare actuale pentru toate contractele în curs de desfășurare încheiate în toate perioadele anterioare datei de referință.

| 19. | Pentru a calcula ratele dobânzilor practicate de IFM pentru conturile care pot fi depozite sau credite, în funcție de soldul acestora, agenții raportori fac o distincție între perioadele cu sold creditor și perioadele cu sold debitor. Agenții raportori prezintă media ponderată a ratelor dobânzii pentru soldurile creditoare ca depozite overnight și media ponderată a ratelor dobânzii pentru soldurile debitoare drept credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts). Aceștia nu prezintă media ponderată a ratelor dobânzii combinând ratele (reduse) pentru depozitele overnight și ratele (ridicate) pentru credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts). |
| --- | --- |

19.

Pentru a calcula ratele dobânzilor practicate de IFM pentru conturile care pot fi depozite sau credite, în funcție de soldul acestora, agenții raportori fac o distincție între perioadele cu sold creditor și perioadele cu sold debitor. Agenții raportori prezintă media ponderată a ratelor dobânzii pentru soldurile creditoare ca depozite overnight și media ponderată a ratelor dobânzii pentru soldurile debitoare drept credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts). Aceștia nu prezintă media ponderată a ratelor dobânzii combinând ratele (reduse) pentru depozitele overnight și ratele (ridicate) pentru credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts).

VI.   Contracte noi având ca obiect alte categorii de instrumente decât depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțe aferente cărților de credit și credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts)

| 20. | Punctele 21-25 se referă la depozitele la termen, operațiunile repo și toate creditele, altele decât creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cărților de credit, definite la punctele 42-45 și 51. |
| --- | --- |

20.

Punctele 21-25 se referă la depozitele la termen, operațiunile repo și toate creditele, altele decât creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cărților de credit, definite la punctele 42-45 și 51.

| 21. | Contractul nou se definește ca orice nou acord încheiat între o gospodărie sau o societate nefinanciară și agentul raportor. Contractele noi includ:






  — | toate contractele financiare care specifică pentru prima dată rata dobânzii pentru depozit sau pentru credit; și |
| --- | --- | --- |

21.

Contractul nou se definește ca orice nou acord încheiat între o gospodărie sau o societate nefinanciară și agentul raportor. Contractele noi includ:

—

toate contractele financiare care specifică pentru prima dată rata dobânzii pentru depozit sau pentru credit; și

| — | toate negocierile noi ale depozitelor și creditelor existente. |
| --- | --- |

—

toate negocierile noi ale depozitelor și creditelor existente.

Prelungirile contractelor existente de depozit și de credit, care se efectuează automat, adică fără implicarea activă a gospodăriei sau a societății nefinanciare și care nu implică o renegociere a condițiilor contractuale, inclusiv a ratei dobânzii, nu sunt considerate contracte noi.

| 22. | Rata pentru contractele noi reflectă media ponderată a ratei dobânzii aplicate depozitelor și creditelor din categoria relevantă de instrumente pentru acordurile noi încheiate între gospodării sau societăți nefinanciare și agentul raportor în perioada de referință definită la punctul 32. |
| --- | --- |

22.

Rata pentru contractele noi reflectă media ponderată a ratei dobânzii aplicate depozitelor și creditelor din categoria relevantă de instrumente pentru acordurile noi încheiate între gospodării sau societăți nefinanciare și agentul raportor în perioada de referință definită la punctul 32.

| 23. | Modificările ratelor variabile ale dobânzii în sensul ajustărilor automate ale ratei dobânzii efectuate de agentul raportor nu sunt acorduri noi și, prin urmare, nu sunt considerate contracte noi. Pentru contractele existente, aceste modificări ale ratelor variabile nu sunt incluse, prin urmare, în ratele pentru contractele noi, ci doar în media ratelor pentru solduri. |
| --- | --- |

23.

Modificările ratelor variabile ale dobânzii în sensul ajustărilor automate ale ratei dobânzii efectuate de agentul raportor nu sunt acorduri noi și, prin urmare, nu sunt considerate contracte noi. Pentru contractele existente, aceste modificări ale ratelor variabile nu sunt incluse, prin urmare, în ratele pentru contractele noi, ci doar în media ratelor pentru solduri.

| 24. | O modificare a ratelor fixe ale dobânzii în rate variabile sau invers (în momentul t1) pe durata contractului, care a fost convenită la începutul contractului (în momentul t0), nu reprezintă un acord nou, ci face parte din condițiile creditului, stabilite în momentul t0. Prin urmare, această modificare nu este considerată un contract nou. |
| --- | --- |

24.

O modificare a ratelor fixe ale dobânzii în rate variabile sau invers (în momentul t1) pe durata contractului, care a fost convenită la începutul contractului (în momentul t0), nu reprezintă un acord nou, ci face parte din condițiile creditului, stabilite în momentul t0. Prin urmare, această modificare nu este considerată un contract nou.

| 25. | O gospodărie sau o societate nefinanciară obține, în mod obișnuit, un credit, altul decât un credit reînnoibil automat (revolving) sau un credit acordat pe descoperit de cont (overdrafts), integral, la începutul contractului. Totuși, aceasta poate obține un credit și în tranșe în momentele t1, t2, t3 etc., în loc să obțină întreaga sumă corespunzătoare creditului la începutul contractului (momentul t0). Obținerea creditului în tranșe este irelevantă pentru statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Acordul încheiat între gospodăria sau societatea nefinanciară și agentul raportor în momentul t0, care include rata dobânzii și valoarea integrală a creditului, este inclus în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contracte noi. |
| --- | --- |

25.

O gospodărie sau o societate nefinanciară obține, în mod obișnuit, un credit, altul decât un credit reînnoibil automat (revolving) sau un credit acordat pe descoperit de cont (overdrafts), integral, la începutul contractului. Totuși, aceasta poate obține un credit și în tranșe în momentele t1, t2, t3 etc., în loc să obțină întreaga sumă corespunzătoare creditului la începutul contractului (momentul t0). Obținerea creditului în tranșe este irelevantă pentru statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Acordul încheiat între gospodăria sau societatea nefinanciară și agentul raportor în momentul t0, care include rata dobânzii și valoarea integrală a creditului, este inclus în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contracte noi.

PARTEA 3

MOMENT DE REFERINȚĂ

VII.   Moment de referință pentru ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri

| 26. | BCN decid dacă, la nivel național, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri, adică indicatorii 1-14 descriși în apendicele 1, sunt prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de perioadă sau ca rate implicite referitoare la mediile perioadei. Perioada acoperită este de o lună. |
| --- | --- |

26.

BCN decid dacă, la nivel național, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri, adică indicatorii 1-14 descriși în apendicele 1, sunt prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de perioadă sau ca rate implicite referitoare la mediile perioadei. Perioada acoperită este de o lună.

| 27. | Ratele dobânzii pentru solduri prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună se calculează ca medii ponderate ale ratelor dobânzii aferente stocului de depozite și de credite într-un anumit moment în ultima zi a lunii. În acel moment, agentul raportor colectează ratele dobânzii aplicabile și soldurile tuturor depozitelor și creditelor gospodăriilor și societăților nefinanciare și calculează o medie ponderată a ratei dobânzii pentru fiecare categorie de instrumente. Spre deosebire de mediile lunare, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca observații de sfârșit de lună includ doar contractele care sunt încă în curs de desfășurare în momentul colectării datelor. |
| --- | --- |

27.

Ratele dobânzii pentru solduri prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună se calculează ca medii ponderate ale ratelor dobânzii aferente stocului de depozite și de credite într-un anumit moment în ultima zi a lunii. În acel moment, agentul raportor colectează ratele dobânzii aplicabile și soldurile tuturor depozitelor și creditelor gospodăriilor și societăților nefinanciare și calculează o medie ponderată a ratei dobânzii pentru fiecare categorie de instrumente. Spre deosebire de mediile lunare, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca observații de sfârșit de lună includ doar contractele care sunt încă în curs de desfășurare în momentul colectării datelor.

| 28. | Ratele dobânzii pentru solduri prezentate ca rate implicite referitoare la media lunară se calculează sub formă de raporturi, numărătorul fiind dobânda acumulată de plătit pentru depozite și de încasat pentru credite pe parcursul lunii de referință, iar numitorul fiind stocul mediu lunar. La sfârșitul perioadei de referință, agentul raportor raportează dobânda acumulată de plătit sau de încasat în cursul lunii pentru fiecare categorie de instrumente și stocul mediu de depozite și de credite pentru aceeași lună. Spre deosebire de observațiile de sfârșit de lună, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca medii lunare includ, de asemenea, contracte care erau în curs de desfășurare la un moment dat pe parcursul lunii, dar care nu mai sunt în desfășurare la sfârșitul lunii. Stocul mediu de depozite și de credite în luna de referință se calculează, în mod ideal, ca medie a stocurilor zilnice din cursul lunii. Ca standard minim, stocul mediu lunar se calculează pe baza soldurilor zilnice pentru categoriile de instrumente variabile, adică cel puțin pentru depozite overnight, depozite rambursabile după notificare, creanțe extinse aferente cărților de credit și credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts). Pentru toate celelalte categorii de instrumente, stocul mediu lunar se calculează pornind de la soldurile săptămânale sau de la solduri pe perioade mai scurte. Pentru o perioadă de tranziție de maxim doi ani, pentru credite cu scadența peste cinci ani, se acceptă observațiile de sfârșit de lună. |
| --- | --- |

28.

Ratele dobânzii pentru solduri prezentate ca rate implicite referitoare la media lunară se calculează sub formă de raporturi, numărătorul fiind dobânda acumulată de plătit pentru depozite și de încasat pentru credite pe parcursul lunii de referință, iar numitorul fiind stocul mediu lunar. La sfârșitul perioadei de referință, agentul raportor raportează dobânda acumulată de plătit sau de încasat în cursul lunii pentru fiecare categorie de instrumente și stocul mediu de depozite și de credite pentru aceeași lună. Spre deosebire de observațiile de sfârșit de lună, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca medii lunare includ, de asemenea, contracte care erau în curs de desfășurare la un moment dat pe parcursul lunii, dar care nu mai sunt în desfășurare la sfârșitul lunii. Stocul mediu de depozite și de credite în luna de referință se calculează, în mod ideal, ca medie a stocurilor zilnice din cursul lunii. Ca standard minim, stocul mediu lunar se calculează pe baza soldurilor zilnice pentru categoriile de instrumente variabile, adică cel puțin pentru depozite overnight, depozite rambursabile după notificare, creanțe extinse aferente cărților de credit și credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts). Pentru toate celelalte categorii de instrumente, stocul mediu lunar se calculează pornind de la soldurile săptămânale sau de la solduri pe perioade mai scurte. Pentru o perioadă de tranziție de maxim doi ani, pentru credite cu scadența peste cinci ani, se acceptă observațiile de sfârșit de lună.

VIII.   Moment de referință pentru contractele noi pentru depozite overnight, depozite rambursabile după notificare, creanțe extinse aferente cărților de credit și credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts)

| 29. | BCN stabilesc dacă la nivel național ratele dobânzilor practicate de IFM pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 descriși în apendicele 2, se determină ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună sau ca rate implicite referitoare la mediile perioadei. Perioada acoperită este de o lună. |
| --- | --- |

29.

BCN stabilesc dacă la nivel național ratele dobânzilor practicate de IFM pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 descriși în apendicele 2, se determină ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună sau ca rate implicite referitoare la mediile perioadei. Perioada acoperită este de o lună.

| 30. | La fel ca în cazul calculării ratelor dobânzii aferente soldurilor menționate în apendicele 1, ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) se calculează în unul dintre următoarele moduri:






  (a) | se determină un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună, adică medii ponderate ale ratelor dobânzii aplicate stocului de astfel de depozite și credite la un anumit moment în ultima zi a lunii. În acel moment, agentul raportor colectează ratele dobânzii și valorile corespunzătoare pentru toate depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) ale gospodăriilor și societăților nefinanciare și calculează o medie ponderată a ratei dobânzii pentru fiecare categorie de instrumente. Spre deosebire de mediile lunare, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca observații de sfârșit de lună includ doar contractele care sunt încă în curs de desfășurare în momentul colectării datelor; |
| --- | --- | --- |

30.

La fel ca în cazul calculării ratelor dobânzii aferente soldurilor menționate în apendicele 1, ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) se calculează în unul dintre următoarele moduri:

(a)

se determină un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună, adică medii ponderate ale ratelor dobânzii aplicate stocului de astfel de depozite și credite la un anumit moment în ultima zi a lunii. În acel moment, agentul raportor colectează ratele dobânzii și valorile corespunzătoare pentru toate depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) ale gospodăriilor și societăților nefinanciare și calculează o medie ponderată a ratei dobânzii pentru fiecare categorie de instrumente. Spre deosebire de mediile lunare, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca observații de sfârșit de lună includ doar contractele care sunt încă în curs de desfășurare în momentul colectării datelor;

| (b) | se determină ratele implicite referitoare la media lunară, adică raporturi în care numărătorul este dobânda acumulată de plătit pentru depozite și de încasat pentru credite, iar numitorul este media stocurilor zilnice. La sfârșitul lunii, pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), agentul raportor raportează dobânda acumulată de plătit sau de încasat în cursul lunii și stocul mediu de depozite și de credite pentru aceeași lună. Pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), stocul mediu lunar se calculează pornind de la soldurile zilnice. Spre deosebire de observațiile de sfârșit de lună, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca medii lunare includ, de asemenea, contracte care erau în curs de desfășurare la un moment dat pe parcursul lunii, dar care nu mai sunt în desfășurare la sfârșitul lunii. |
| --- | --- |

(b)

se determină ratele implicite referitoare la media lunară, adică raporturi în care numărătorul este dobânda acumulată de plătit pentru depozite și de încasat pentru credite, iar numitorul este media stocurilor zilnice. La sfârșitul lunii, pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), agentul raportor raportează dobânda acumulată de plătit sau de încasat în cursul lunii și stocul mediu de depozite și de credite pentru aceeași lună. Pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), stocul mediu lunar se calculează pornind de la soldurile zilnice. Spre deosebire de observațiile de sfârșit de lună, ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile calculate ca medii lunare includ, de asemenea, contracte care erau în curs de desfășurare la un moment dat pe parcursul lunii, dar care nu mai sunt în desfășurare la sfârșitul lunii.

| 31. | În ceea ce privește conturile care pot fi de depozit sau de credit, în funcție de soldul acestora, doar soldul într-un anumit moment din ultima zi a lunii determină dacă acel cont este un depozit overnight sau un credit acordat pe descoperit de cont (overdraft) în luna respectivă, în cazul în care ratele dobânzilor practicate de IFM se determină ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună. Dacă ratele dobânzilor practicate de IFM se calculează ca rate implicite referitoare la media lunară, se evaluează zilnic dacă acel cont este de depozit sau de credit. Apoi se calculează media soldurilor creditoare zilnice și a soldurilor debitoare zilnice pentru a obține stocul mediu lunar pentru numitorul ratelor implicite. În plus, în cazul fluxurilor de la numărător se face distincția între dobânda acumulată de plătit pentru depozite și de încasat pentru credite. Agenții raportori nu raportează media ponderată a ratelor dobânzii care combină ratele (reduse) pentru depozitul overnight și ratele (ridicate) pentru creditul acordat pe descoperit de cont (overdraft). |
| --- | --- |

31.

În ceea ce privește conturile care pot fi de depozit sau de credit, în funcție de soldul acestora, doar soldul într-un anumit moment din ultima zi a lunii determină dacă acel cont este un depozit overnight sau un credit acordat pe descoperit de cont (overdraft) în luna respectivă, în cazul în care ratele dobânzilor practicate de IFM se determină ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună. Dacă ratele dobânzilor practicate de IFM se calculează ca rate implicite referitoare la media lunară, se evaluează zilnic dacă acel cont este de depozit sau de credit. Apoi se calculează media soldurilor creditoare zilnice și a soldurilor debitoare zilnice pentru a obține stocul mediu lunar pentru numitorul ratelor implicite. În plus, în cazul fluxurilor de la numărător se face distincția între dobânda acumulată de plătit pentru depozite și de încasat pentru credite. Agenții raportori nu raportează media ponderată a ratelor dobânzii care combină ratele (reduse) pentru depozitul overnight și ratele (ridicate) pentru creditul acordat pe descoperit de cont (overdraft).

IX.   Moment de referință pentru contractele noi [altele decât depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts)]

| 32. | Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru alte contracte noi decât depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică toți indicatorii descriși în apendicele 2, cu excepția indicatorilor 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36, se calculează ca medii ale perioadei. Perioada acoperită este de o lună (completă). |
| --- | --- |

32.

Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru alte contracte noi decât depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică toți indicatorii descriși în apendicele 2, cu excepția indicatorilor 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36, se calculează ca medii ale perioadei. Perioada acoperită este de o lună (completă).

| 33. | Pentru fiecare categorie de instrumente, agenții raportori calculează rata pentru contractele noi ca o medie ponderată a tuturor ratelor dobânzii aferente operațiunilor în baza contractelor noi din categoria de instrumente derulate pe parcursul lunii de referință. Aceste rate ale dobânzii referitoare la media lunară sunt transmise BCN a statului membru participant în care agentul raportor este rezident, împreună cu informațiile privind ponderea aplicată valorii contractelor noi încheiate în luna de raportare pentru fiecare categorie de instrumente. Agenții raportori iau în considerare operațiunile în baza contractelor noi realizate pe tot parcursul întregii lunii. |
| --- | --- |

33.

Pentru fiecare categorie de instrumente, agenții raportori calculează rata pentru contractele noi ca o medie ponderată a tuturor ratelor dobânzii aferente operațiunilor în baza contractelor noi din categoria de instrumente derulate pe parcursul lunii de referință. Aceste rate ale dobânzii referitoare la media lunară sunt transmise BCN a statului membru participant în care agentul raportor este rezident, împreună cu informațiile privind ponderea aplicată valorii contractelor noi încheiate în luna de raportare pentru fiecare categorie de instrumente. Agenții raportori iau în considerare operațiunile în baza contractelor noi realizate pe tot parcursul întregii lunii.

PARTEA 4

CATEGORII DE INSTRUMENTE

X.   Dispoziții generale

| 34. | Agenții raportori furnizează statistici privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile aferente categoriilor de instrumente menționate în apendicele 1 și pentru contractele noi aferente categoriilor de instrumente menționate în apendicele 2. Conform definiției de la punctul 17, ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele extinse aferente cărților de credit sunt considerate rate ale dobânzii pentru contractele noi și, prin urmare, sunt incluse în apendicele 2. Totuși, deoarece metoda de calcul și momentul de referință pentru ratele depozitelor overnight, depozitelor rambursabile după notificare, creanțelor extinse aferente cărților de credit și creditelor reînnoibile automat (revolving) și creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) sunt aceleași ca și pentru ceilalți indicatori privind soldurile, indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 din apendicele 2 se repetă în apendicele 1. |
| --- | --- |

34.

Agenții raportori furnizează statistici privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile aferente categoriilor de instrumente menționate în apendicele 1 și pentru contractele noi aferente categoriilor de instrumente menționate în apendicele 2. Conform definiției de la punctul 17, ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele extinse aferente cărților de credit sunt considerate rate ale dobânzii pentru contractele noi și, prin urmare, sunt incluse în apendicele 2. Totuși, deoarece metoda de calcul și momentul de referință pentru ratele depozitelor overnight, depozitelor rambursabile după notificare, creanțelor extinse aferente cărților de credit și creditelor reînnoibile automat (revolving) și creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) sunt aceleași ca și pentru ceilalți indicatori privind soldurile, indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 din apendicele 2 se repetă în apendicele 1.

| 35. | O categorie de instrumente menționată în apendicele 1 și 2 nu este aplicabilă la nivel național în unele state membre participante și, în consecință, este ignorată dacă instituțiile de credit rezidente și alte instituții nu oferă deloc produse aparținând acestei categorii gospodăriilor și societăților nefinanciare. Se furnizează date dacă există orice activitate, indiferent de amploarea acesteia. |
| --- | --- |

35.

O categorie de instrumente menționată în apendicele 1 și 2 nu este aplicabilă la nivel național în unele state membre participante și, în consecință, este ignorată dacă instituțiile de credit rezidente și alte instituții nu oferă deloc produse aparținând acestei categorii gospodăriilor și societăților nefinanciare. Se furnizează date dacă există orice activitate, indiferent de amploarea acesteia.

| 36. | Pentru fiecare categorie de instrumente definită în apendicele 1 și 2 și utilizată în activitățile bancare ale instituțiilor de credit rezidente și ale celorlalte instituții în relația cu gospodăriile și societățile nefinanciare rezidente în statele membre participante, statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM se întocmesc pe baza tuturor ratelor dobânzii aplicate tuturor produselor care se încadrează în categoria de instrumente în cauză. Acest lucru înseamnă că BCN nu pot defini un set de produse naționale în cadrul fiecărei categorii de instrumente pentru care se colectează informații statistice privind ratele dobânzilor practicate de IFM; în schimb, sunt incluse ratele aplicate tuturor produselor oferite de fiecare dintre agenții raportori. Astfel cum se menționează la punctul 28 din anexa I, BCN nu trebuie să includă în eșantion fiecare produs care există la nivel național. Cu toate acestea, BCN nu trebuie să excludă integral o categorie de instrumente pe motiv că sumele implicate sunt foarte mici. Prin urmare, dacă o categorie de instrumente este oferită doar de o singură instituție, atunci instituția respectivă este reprezentată în eșantion. Dacă o categorie de instrumente nu exista într-un stat membru participant în momentul alegerii inițiale a eșantionului, dar, ulterior, o instituție introduce un produs nou din categoria în cauză, instituția respectivă este inclusă în eșantion la următoarea verificare a reprezentativității. Dacă se creează un produs nou în cadrul unei categorii de instrumente existente la nivel național, instituțiile din eșantion îl includ în următoarea raportare, întrucât toți agenții raportori trebuie să prezinte rapoarte privind totalitatea produselor oferite. |
| --- | --- |

36.

Pentru fiecare categorie de instrumente definită în apendicele 1 și 2 și utilizată în activitățile bancare ale instituțiilor de credit rezidente și ale celorlalte instituții în relația cu gospodăriile și societățile nefinanciare rezidente în statele membre participante, statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM se întocmesc pe baza tuturor ratelor dobânzii aplicate tuturor produselor care se încadrează în categoria de instrumente în cauză. Acest lucru înseamnă că BCN nu pot defini un set de produse naționale în cadrul fiecărei categorii de instrumente pentru care se colectează informații statistice privind ratele dobânzilor practicate de IFM; în schimb, sunt incluse ratele aplicate tuturor produselor oferite de fiecare dintre agenții raportori. Astfel cum se menționează la punctul 28 din anexa I, BCN nu trebuie să includă în eșantion fiecare produs care există la nivel național. Cu toate acestea, BCN nu trebuie să excludă integral o categorie de instrumente pe motiv că sumele implicate sunt foarte mici. Prin urmare, dacă o categorie de instrumente este oferită doar de o singură instituție, atunci instituția respectivă este reprezentată în eșantion. Dacă o categorie de instrumente nu exista într-un stat membru participant în momentul alegerii inițiale a eșantionului, dar, ulterior, o instituție introduce un produs nou din categoria în cauză, instituția respectivă este inclusă în eșantion la următoarea verificare a reprezentativității. Dacă se creează un produs nou în cadrul unei categorii de instrumente existente la nivel național, instituțiile din eșantion îl includ în următoarea raportare, întrucât toți agenții raportori trebuie să prezinte rapoarte privind totalitatea produselor oferite.

| 37. | Excepția de la principiul includerii tuturor ratelor dobânzii aplicate tuturor produselor o reprezintă ratele dobânzii pentru creditele neperformante și pentru creditele destinate restructurării datoriei. Astfel cum se menționează la punctul 16, toate creditele neperformante și creditele destinate restructurării datoriei acordate la rate sub nivelul celor aplicate pe piață, adică cele aplicate debitorilor cu o situație financiară dificilă, nu sunt incluse în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. |
| --- | --- |

37.

Excepția de la principiul includerii tuturor ratelor dobânzii aplicate tuturor produselor o reprezintă ratele dobânzii pentru creditele neperformante și pentru creditele destinate restructurării datoriei. Astfel cum se menționează la punctul 16, toate creditele neperformante și creditele destinate restructurării datoriei acordate la rate sub nivelul celor aplicate pe piață, adică cele aplicate debitorilor cu o situație financiară dificilă, nu sunt incluse în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM.

XI.   Defalcare în funcție de monedă

| 38. | Statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM se referă la ratele dobânzii aplicate de unitățile de observare statistică cu obligații de raportare. Datele privind depozitele și creditele în alte monede decât euro nu sunt necesare la nivelul tuturor statelor membre participante. Acest lucru este reflectat în apendicele 1 și 2, în care toți indicatorii se referă la depozitele și creditele exprimate în euro. |
| --- | --- |

38.

Statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM se referă la ratele dobânzii aplicate de unitățile de observare statistică cu obligații de raportare. Datele privind depozitele și creditele în alte monede decât euro nu sunt necesare la nivelul tuturor statelor membre participante. Acest lucru este reflectat în apendicele 1 și 2, în care toți indicatorii se referă la depozitele și creditele exprimate în euro.

XII.   Defalcare în funcție de sector

| 39. | Cu excepția operațiunilor repo, toate depozitele și creditele necesare pentru statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM sunt defalcate în funcție de sector. Prin urmare, apendicele 1 și 2 fac o distincție între indicatorii pentru gospodării (inclusiv instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor) (4) și indicatorii pentru societățile nefinanciare (5). În plus, sunt raportate date separate pentru întreprinzători persoane fizice/asociații de persoane fără personalitate juridică ca parte din gospodării, însă numai în ceea ce privește contractele noi pentru „alte scopuri”. BCN pot renunța la cerința identificării separate a creditelor acordate întreprinzătorilor persoane fizice atunci când aceste credite reprezintă mai puțin de 5 % din totalitatea împrumuturilor acordate gospodăriilor din statele membre participante în funcție de solduri, calculate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). |
| --- | --- |

39.

Cu excepția operațiunilor repo, toate depozitele și creditele necesare pentru statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM sunt defalcate în funcție de sector. Prin urmare, apendicele 1 și 2 fac o distincție între indicatorii pentru gospodării (inclusiv instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor) (4) și indicatorii pentru societățile nefinanciare (5). În plus, sunt raportate date separate pentru întreprinzători persoane fizice/asociații de persoane fără personalitate juridică ca parte din gospodării, însă numai în ceea ce privește contractele noi pentru „alte scopuri”. BCN pot renunța la cerința identificării separate a creditelor acordate întreprinzătorilor persoane fizice atunci când aceste credite reprezintă mai puțin de 5 % din totalitatea împrumuturilor acordate gospodăriilor din statele membre participante în funcție de solduri, calculate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32).

| 40. | Indicatorul 5 din apendicele 1 și indicatorul 11 din apendicele 2 se referă la operațiunile repo. Deși remunerarea operațiunilor repo nu este independentă de sectorul deținător în toate statele membre participante, nu este necesară o defalcare în funcție de sector, adică pe gospodării și societăți nefinanciare, pentru operațiunile repo la nivelul tuturor statelor membre participante. Mai mult, nu este necesară o defalcare în funcție de scadență la nivelul tuturor statelor membre participante, întrucât se presupune că, în cea mai mare parte, operațiunile repo sunt încheiate pe termen foarte scurt. Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru operațiunile repo se referă, fără nicio diferențiere, la ambele sectoare. |
| --- | --- |

40.

Indicatorul 5 din apendicele 1 și indicatorul 11 din apendicele 2 se referă la operațiunile repo. Deși remunerarea operațiunilor repo nu este independentă de sectorul deținător în toate statele membre participante, nu este necesară o defalcare în funcție de sector, adică pe gospodării și societăți nefinanciare, pentru operațiunile repo la nivelul tuturor statelor membre participante. Mai mult, nu este necesară o defalcare în funcție de scadență la nivelul tuturor statelor membre participante, întrucât se presupune că, în cea mai mare parte, operațiunile repo sunt încheiate pe termen foarte scurt. Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru operațiunile repo se referă, fără nicio diferențiere, la ambele sectoare.

| 41. | Indicatorii 5 și 6 din apendicele 2 se referă la depozitele rambursabile după notificare deținute de gospodării. Cu toate acestea, la nivelul tuturor statelor membre participante, rata dobânzii și ponderea depozitelor rambursabile după notificare se referă la depozitele rambursabile după notificare deținute atât de gospodării, cât și de societățile nefinanciare, adică ambele sectoare sunt reunite, dar alocate gospodăriilor. La nivelul tuturor statelor membre participante, nu este necesară nicio defalcare pe sectoare. |
| --- | --- |

41.

Indicatorii 5 și 6 din apendicele 2 se referă la depozitele rambursabile după notificare deținute de gospodării. Cu toate acestea, la nivelul tuturor statelor membre participante, rata dobânzii și ponderea depozitelor rambursabile după notificare se referă la depozitele rambursabile după notificare deținute atât de gospodării, cât și de societățile nefinanciare, adică ambele sectoare sunt reunite, dar alocate gospodăriilor. La nivelul tuturor statelor membre participante, nu este necesară nicio defalcare pe sectoare.

XIII.   Defalcare în funcție de tipul de instrument

| 42. | În absența unor dispoziții contrare prevăzute la punctele 43-52, defalcarea în funcție de instrument a ratelor dobânzilor practicate de IFM și definițiile tipurilor de instrumente corespund categoriilor de active și de pasive prevăzute în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). |
| --- | --- |

42.

În absența unor dispoziții contrare prevăzute la punctele 43-52, defalcarea în funcție de instrument a ratelor dobânzilor practicate de IFM și definițiile tipurilor de instrumente corespund categoriilor de active și de pasive prevăzute în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32).

| 43. | Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru depozitele overnight, adică indicatorii 1 și 7 din apendicele 2, se referă la toate depozitele overnight, indiferent dacă acestea sunt sau nu purtătoare de dobândă. Depozitele overnight fără dobândă sunt incluse, prin urmare, în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. |
| --- | --- |

43.

Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru depozitele overnight, adică indicatorii 1 și 7 din apendicele 2, se referă la toate depozitele overnight, indiferent dacă acestea sunt sau nu purtătoare de dobândă. Depozitele overnight fără dobândă sunt incluse, prin urmare, în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM.

| 44. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 12 și 23 din apendicele 2, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), indiferent de perioada inițială fixă a ratei dobânzii. Penalitățile pentru creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) aplicate ca o componentă a altor speze, de exemplu sub forma unor comisioane speciale, nu se includ în RAD astfel cum este definită la punctul 1, deoarece acest tip de rată include doar rata dobânzii pentru credite. Creditele raportate în această categorie nu sunt raportate în nicio altă categorie de contracte noi. |
| --- | --- |

44.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 12 și 23 din apendicele 2, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), indiferent de perioada inițială fixă a ratei dobânzii. Penalitățile pentru creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) aplicate ca o componentă a altor speze, de exemplu sub forma unor comisioane speciale, nu se includ în RAD astfel cum este definită la punctul 1, deoarece acest tip de rată include doar rata dobânzii pentru credite. Creditele raportate în această categorie nu sunt raportate în nicio altă categorie de contracte noi.

| 45. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creanțele aferente cărților de credit au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). Datele privind rata dobânzii se raportează numai în ceea ce privește creanțele extinse aferente cărților de credit, la indicatorii 32 și 36. Rata dobânzii pentru creditele de oportunitate nu se raportează separat, întrucât aceasta este prin definiție 0 %. Cu toate acestea, creanțele de oportunitate aferente cărților de credit scadente se includ în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri, împreună cu creanțele extinse aferente cărților de credit scadente. Creanțele extinse aferente cărților de credit și creanțele de oportunitate aferente cărților de credit nu se raportează în niciunul dintre indicatorii privind un contract nou. |
| --- | --- |

45.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creanțele aferente cărților de credit au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). Datele privind rata dobânzii se raportează numai în ceea ce privește creanțele extinse aferente cărților de credit, la indicatorii 32 și 36. Rata dobânzii pentru creditele de oportunitate nu se raportează separat, întrucât aceasta este prin definiție 0 %. Cu toate acestea, creanțele de oportunitate aferente cărților de credit scadente se includ în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri, împreună cu creanțele extinse aferente cărților de credit scadente. Creanțele extinse aferente cărților de credit și creanțele de oportunitate aferente cărților de credit nu se raportează în niciunul dintre indicatorii privind un contract nou.

| 46. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi acordate societăților nefinanciare [cu excepția creditelor reînnoibile automat (revolving) și creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțelor aferente cărților de credit], adică indicatorii 37-54 din apendicele 2, cuprind toate creditele cu excepția creanțelor (de oportunitate sau extinse) aferente cărților de credit și creditelor reînnoibile automat (revolving) și creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) acordate întreprinderilor, indiferent de valoarea acestora, în timp ce indicatorii 62-85 se referă la credite garantate astfel cum sunt definite la punctul 60. Creditele acordate societăților nefinanciare, din apendicele 1, care se referă la solduri, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), precum și creanțele de oportunitate și extinse aferente cărților de credit. |
| --- | --- |

46.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi acordate societăților nefinanciare [cu excepția creditelor reînnoibile automat (revolving) și creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțelor aferente cărților de credit], adică indicatorii 37-54 din apendicele 2, cuprind toate creditele cu excepția creanțelor (de oportunitate sau extinse) aferente cărților de credit și creditelor reînnoibile automat (revolving) și creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) acordate întreprinderilor, indiferent de valoarea acestora, în timp ce indicatorii 62-85 se referă la credite garantate astfel cum sunt definite la punctul 60. Creditele acordate societăților nefinanciare, din apendicele 1, care se referă la solduri, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), precum și creanțele de oportunitate și extinse aferente cărților de credit.

| 47. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi pentru consum acordate gospodăriilor, adică indicatorii 13-15, 30 și 55-57 din apendicele 2, sunt definite ca fiind alte credite decât creanțele (de oportunitate sau extinse) aferente cărților de credit sau creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), acordate pentru uz personal pentru consumul de bunuri și servicii, în timp ce indicatorii 55-57 se referă la credite garantate definite la punctul 60. Creditele pentru consum, din apendicele 1, care se referă la solduri, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele de oportunitate și extinse aferente cărților de credit. |
| --- | --- |

47.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi pentru consum acordate gospodăriilor, adică indicatorii 13-15, 30 și 55-57 din apendicele 2, sunt definite ca fiind alte credite decât creanțele (de oportunitate sau extinse) aferente cărților de credit sau creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), acordate pentru uz personal pentru consumul de bunuri și servicii, în timp ce indicatorii 55-57 se referă la credite garantate definite la punctul 60. Creditele pentru consum, din apendicele 1, care se referă la solduri, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele de oportunitate și extinse aferente cărților de credit.

| 48. | Creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor, adică indicatorii 6-8 din apendicele 1 și indicatorii 16-19 și 31 din apendicele 2, pot fi garantate sau negarantate, în timp ce indicatorii 58-61 se referă la creditele garantate definite la punctul 60. Statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM includ, în mod nediferențiat, creditele pentru locuințe garantate și negarantate acordate gospodăriilor în cadrul indicatorilor 16-19 și 31. În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi pentru locuințe acordate gospodăriilor, adică indicatorii 16-19, 31 și 58-61 din apendicele 2, sunt definite ca fiind alte credite decât creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) sau creanțele aferente cărților de credit, extinse pentru investiții în locuințe, inclusiv construcții, garaje și îmbunătățiri aduse locuinței (renovarea locuințelor). Creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor, din apendicele 1, care se referă la solduri, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cărților de credit. |
| --- | --- |

48.

Creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor, adică indicatorii 6-8 din apendicele 1 și indicatorii 16-19 și 31 din apendicele 2, pot fi garantate sau negarantate, în timp ce indicatorii 58-61 se referă la creditele garantate definite la punctul 60. Statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM includ, în mod nediferențiat, creditele pentru locuințe garantate și negarantate acordate gospodăriilor în cadrul indicatorilor 16-19 și 31. În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi pentru locuințe acordate gospodăriilor, adică indicatorii 16-19, 31 și 58-61 din apendicele 2, sunt definite ca fiind alte credite decât creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) sau creanțele aferente cărților de credit, extinse pentru investiții în locuințe, inclusiv construcții, garaje și îmbunătățiri aduse locuinței (renovarea locuințelor). Creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor, din apendicele 1, care se referă la solduri, au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cărților de credit.

| 49. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi acordate gospodăriilor pentru alte scopuri, adică indicatorii 20-22 și 33-35 din apendicele 2, sunt definite ca fiind alte credite decât creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) sau creanțele aferente cărților de credit, acordate pentru activități comerciale, consolidarea datoriilor, educație etc. Celelalte credite acordate gospodăriilor din apendicele 1 care se referă la solduri au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cărților de credit. |
| --- | --- |

49.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele noi acordate gospodăriilor pentru alte scopuri, adică indicatorii 20-22 și 33-35 din apendicele 2, sunt definite ca fiind alte credite decât creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) sau creanțele aferente cărților de credit, acordate pentru activități comerciale, consolidarea datoriilor, educație etc. Celelalte credite acordate gospodăriilor din apendicele 1 care se referă la solduri au același înțeles ca în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și includ creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cărților de credit.

| 50. | În ceea ce privește ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri, creditele pentru consum, creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor și celelalte credite acordate gospodăriilor pentru alte scopuri acoperă împreună toate creditele acordate gospodăriilor de către instituțiile de credit și alte instituții rezidente, inclusiv creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele (de oportunitate sau extinse) aferente cărților de credit. |
| --- | --- |

50.

În ceea ce privește ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri, creditele pentru consum, creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor și celelalte credite acordate gospodăriilor pentru alte scopuri acoperă împreună toate creditele acordate gospodăriilor de către instituțiile de credit și alte instituții rezidente, inclusiv creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele (de oportunitate sau extinse) aferente cărților de credit.

| 51. | În ceea ce privește ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contractele noi, creanțele extinse aferente cărților de credit, creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), creditele acordate gospodăriilor pentru consum, pentru locuințe și pentru alte scopuri acoperă împreună toate creditele acordate gospodăriilor de instituțiile de credit și alte instituții rezidente. Creanțele de oportunitate aferente cărților de credit nu se raportează separat în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contracte noi, dar sunt incluse în pozițiile corespunzătoare soldurilor. |
| --- | --- |

51.

În ceea ce privește ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contractele noi, creanțele extinse aferente cărților de credit, creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), creditele acordate gospodăriilor pentru consum, pentru locuințe și pentru alte scopuri acoperă împreună toate creditele acordate gospodăriilor de instituțiile de credit și alte instituții rezidente. Creanțele de oportunitate aferente cărților de credit nu se raportează separat în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contracte noi, dar sunt incluse în pozițiile corespunzătoare soldurilor.

XIV.   Defalcare în funcție de categoriile valorice

| 52. | Pentru alte credite acordate societăților nefinanciare, adică indicatorii 37-54 și 62-85 din apendicele 2, se disting trei categorii valorice: (a) „până la 0,25 milioane de euro, inclusiv”; (b) „peste 0,25 milioane euro și până la 1 milion de euro, inclusiv”; și (c) „peste 1 milion de euro”. Această valoare se referă la o singură operațiune de creditare considerată un contract nou, și nu la toate contractele încheiate între societatea nefinanciară și agentul raportor. |
| --- | --- |

52.

Pentru alte credite acordate societăților nefinanciare, adică indicatorii 37-54 și 62-85 din apendicele 2, se disting trei categorii valorice: (a) „până la 0,25 milioane de euro, inclusiv”; (b) „peste 0,25 milioane euro și până la 1 milion de euro, inclusiv”; și (c) „peste 1 milion de euro”. Această valoare se referă la o singură operațiune de creditare considerată un contract nou, și nu la toate contractele încheiate între societatea nefinanciară și agentul raportor.

XV.   Defalcare în funcție de scadența inițială, perioada notificată sau perioada inițială fixă a ratei dobânzii

| 53. | În funcție de tipul de instrument și dacă rata dobânzii practicate de IFM se referă la solduri sau la contractele noi, statisticile sunt defalcate în funcție de scadența inițială, perioada notificată și/sau perioada inițială fixă a ratei dobânzii. Aceste defalcări se referă la segmente temporale sau intervale, de exemplu o rată a dobânzii la un depozit la termen cu o scadență până la doi ani se referă la o rată medie aplicabilă tuturor depozitelor la termen cu o scadență inițială între două zile și maxim doi ani, în funcție de valoarea depozitului. |
| --- | --- |

53.

În funcție de tipul de instrument și dacă rata dobânzii practicate de IFM se referă la solduri sau la contractele noi, statisticile sunt defalcate în funcție de scadența inițială, perioada notificată și/sau perioada inițială fixă a ratei dobânzii. Aceste defalcări se referă la segmente temporale sau intervale, de exemplu o rată a dobânzii la un depozit la termen cu o scadență până la doi ani se referă la o rată medie aplicabilă tuturor depozitelor la termen cu o scadență inițială între două zile și maxim doi ani, în funcție de valoarea depozitului.

| 54. | Defalcarea în funcție de scadența inițială și perioada notificată respectă definițiile prevăzute în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). O defalcare în funcție de scadența inițială se aplică tuturor categoriilor de depozite, altele decât operațiunile repo, referitoare la solduri și tuturor categoriilor de credite referitoare la solduri, în conformitate cu apendicele 1. O defalcare în funcție de scadența inițială se aplică, de asemenea, contractelor noi de depozite la termen, iar o defalcare în funcție de perioada notificată se aplică contractelor noi de depozite rambursabile după notificare, în conformitate cu apendicele 2. Date separate referitoare la creditele acordate societăților nefinanciare având o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la un an împreună cu scadența inițială la peste un an se raportează pentru fiecare valoare a liniei de credit menționată la punctul 52, în conformitate cu apendicele 2. |
| --- | --- |

54.

Defalcarea în funcție de scadența inițială și perioada notificată respectă definițiile prevăzute în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). O defalcare în funcție de scadența inițială se aplică tuturor categoriilor de depozite, altele decât operațiunile repo, referitoare la solduri și tuturor categoriilor de credite referitoare la solduri, în conformitate cu apendicele 1. O defalcare în funcție de scadența inițială se aplică, de asemenea, contractelor noi de depozite la termen, iar o defalcare în funcție de perioada notificată se aplică contractelor noi de depozite rambursabile după notificare, în conformitate cu apendicele 2. Date separate referitoare la creditele acordate societăților nefinanciare având o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la un an împreună cu scadența inițială la peste un an se raportează pentru fiecare valoare a liniei de credit menționată la punctul 52, în conformitate cu apendicele 2.

| 55. | Ratele dobânzii pentru contractele noi de creditare din apendicele 2 sunt defalcate în funcție de perioada inițială fixă a ratei dobânzii, prevăzută în contract. În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, perioada inițială fixă este definită ca perioada predeterminată la începutul contractului în cursul căreia valoarea ratei dobânzii nu se va modifica. Perioada inițială fixă poate fi mai scurtă sau egală cu scadența inițială a creditului. Valoarea ratei dobânzii este considerată a fi fixă doar dacă aceasta este stabilită la un nivel exact, de exemplu 10 %, sau ca diferență față de o rată de referință la un anumit moment, de exemplu rata Euribor pe șase luni plus 2 puncte procentuale într-o zi și într-un moment stabilite anterior. Dacă la începutul contractului, gospodăria sau societatea nefinanciară și agentul raportor convin asupra unei metode de calcul a ratei la credite, pentru o perioadă determinată, de exemplu rata Euribor pe șase luni plus 2 puncte procentuale pentru o perioadă de trei ani, aceasta nu este considerată a fi o fixare inițială a ratei, întrucât valoarea ratei dobânzii se poate modifica pe parcursul celor trei ani. Statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contractele noi de creditare reflectă doar rata dobânzii care este stabilită pentru perioada inițială fixă la începutul unui contract sau după renegocierea creditului. În cazul în care, după această perioadă inițială fixă, rata dobânzii se transformă automat într-o rată variabilă, acest lucru nu se reflectă în ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contractele noi, ci doar în cele pentru solduri. |
| --- | --- |

55.

Ratele dobânzii pentru contractele noi de creditare din apendicele 2 sunt defalcate în funcție de perioada inițială fixă a ratei dobânzii, prevăzută în contract. În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, perioada inițială fixă este definită ca perioada predeterminată la începutul contractului în cursul căreia valoarea ratei dobânzii nu se va modifica. Perioada inițială fixă poate fi mai scurtă sau egală cu scadența inițială a creditului. Valoarea ratei dobânzii este considerată a fi fixă doar dacă aceasta este stabilită la un nivel exact, de exemplu 10 %, sau ca diferență față de o rată de referință la un anumit moment, de exemplu rata Euribor pe șase luni plus 2 puncte procentuale într-o zi și într-un moment stabilite anterior. Dacă la începutul contractului, gospodăria sau societatea nefinanciară și agentul raportor convin asupra unei metode de calcul a ratei la credite, pentru o perioadă determinată, de exemplu rata Euribor pe șase luni plus 2 puncte procentuale pentru o perioadă de trei ani, aceasta nu este considerată a fi o fixare inițială a ratei, întrucât valoarea ratei dobânzii se poate modifica pe parcursul celor trei ani. Statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contractele noi de creditare reflectă doar rata dobânzii care este stabilită pentru perioada inițială fixă la începutul unui contract sau după renegocierea creditului. În cazul în care, după această perioadă inițială fixă, rata dobânzii se transformă automat într-o rată variabilă, acest lucru nu se reflectă în ratele dobânzilor practicate de IFM pentru contractele noi, ci doar în cele pentru solduri.

| 56. | Pentru creditele acordate gospodăriilor se disting următoarele perioade inițiale fixe ale ratei dobânzii:
  Pentru creditele pentru consum și pentru alte scopuri acordate gospodăriilor:






  — | o rată variabilă și o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la (inclusiv) un an; |
| --- | --- | --- |

56.

Pentru creditele acordate gospodăriilor se disting următoarele perioade inițiale fixe ale ratei dobânzii:

Pentru creditele pentru consum și pentru alte scopuri acordate gospodăriilor:

—

o rată variabilă și o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la (inclusiv) un an;

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani; și |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani; și

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de cinci ani. |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de cinci ani.

Pentru creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor:

| — | o rată variabilă și o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la (inclusiv) un an; |
| --- | --- |

—

o rată variabilă și o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la (inclusiv) un an;

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani; |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani;

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de cinci ani și mai mică sau egală cu 10 ani: și |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de cinci ani și mai mică sau egală cu 10 ani: și

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de 10 ani. |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de 10 ani.

| 57. | Pentru creditele acordate societăților nefinanciare în valoare de până la 0,25 milioane de euro, peste 0,25 milioane de euro și până la 1 milion de euro și peste 1 milion de euro, se disting următoarele perioade inițiale fixe ale ratei dobânzii:






  — | o rată variabilă și o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la (inclusiv) trei luni; |
| --- | --- | --- |

57.

Pentru creditele acordate societăților nefinanciare în valoare de până la 0,25 milioane de euro, peste 0,25 milioane de euro și până la 1 milion de euro și peste 1 milion de euro, se disting următoarele perioade inițiale fixe ale ratei dobânzii:

—

o rată variabilă și o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la (inclusiv) trei luni;

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de trei luni și mai mică sau egală cu un an; |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de trei luni și mai mică sau egală cu un an;

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de un an și mai mică sau egală cu trei ani; |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de un an și mai mică sau egală cu trei ani;

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de trei ani și mai mică sau egală cu cinci ani; |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de trei ani și mai mică sau egală cu cinci ani;

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de cinci ani și mai mică sau egală cu 10 ani; și |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de cinci ani și mai mică sau egală cu 10 ani; și

| — | o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de 10 ani. |
| --- | --- |

—

o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii mai mare de 10 ani.

| 58. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, „rata variabilă” se definește ca rata dobânzii supusă revizuirii dobânzii în mod continuu (de exemplu, zilnic) sau la latitudinea IFM. |
| --- | --- |

58.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, „rata variabilă” se definește ca rata dobânzii supusă revizuirii dobânzii în mod continuu (de exemplu, zilnic) sau la latitudinea IFM.

XVI.   Defalcare în funcție de creditele garantate cu garanții reale și/sau garanții personale

| 59. | Creditele garantate cu garanții reale și/sau garanții personale acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare sunt, în plus, raportate separat pentru toate statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru categoriile de contracte noi, cu excepția creanțelor aferente cărților de credit, a creditelor reînnoibile automat (revolving) și a creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și a creditelor pentru alte scopuri. |
| --- | --- |

59.

Creditele garantate cu garanții reale și/sau garanții personale acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare sunt, în plus, raportate separat pentru toate statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM pentru categoriile de contracte noi, cu excepția creanțelor aferente cărților de credit, a creditelor reînnoibile automat (revolving) și a creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și a creditelor pentru alte scopuri.

| 60. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, defalcarea creditelor în funcție de garanțiile reale/garanțiile personale include volumul total de contracte noi de creditare care sunt garantate prin utilizarea tehnicii „protecției finanțate a creditului” definită la articolul 4 alineatul (31) și anexa VIII partea 1 secțiunile 6-25 din Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (reformare) (6) și/sau garantate prin utilizarea tehnicii „protecției nefinanțate a creditului” definită la articolul 4 alineatul (32) și anexa VIII partea 1 secțiunile 26-29 din Directiva 2006/48/CE, astfel încât valoarea garanției reale/garanției personale să fie mai mare sau egală cu valoarea totală a creditului. În cazul în care IFM aplică un sistem diferit de „abordarea standardizată” definită de Directiva 2006/48/CE în scopul supravegherii, poate aplica, de asemenea, același regim la raportarea creditelor incluse în această defalcare. |
| --- | --- |

60.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, defalcarea creditelor în funcție de garanțiile reale/garanțiile personale include volumul total de contracte noi de creditare care sunt garantate prin utilizarea tehnicii „protecției finanțate a creditului” definită la articolul 4 alineatul (31) și anexa VIII partea 1 secțiunile 6-25 din Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (reformare) (6) și/sau garantate prin utilizarea tehnicii „protecției nefinanțate a creditului” definită la articolul 4 alineatul (32) și anexa VIII partea 1 secțiunile 26-29 din Directiva 2006/48/CE, astfel încât valoarea garanției reale/garanției personale să fie mai mare sau egală cu valoarea totală a creditului. În cazul în care IFM aplică un sistem diferit de „abordarea standardizată” definită de Directiva 2006/48/CE în scopul supravegherii, poate aplica, de asemenea, același regim la raportarea creditelor incluse în această defalcare.

| 61. | BCN pot acorda derogări în ceea ce privește raportarea ratelor dobânzii aplicate creditelor garantate cu garanții reale/garanții personale acordate societăților nefinanciare, precum și în ceea ce privește volumul contractelor referitoare la aceste credite, indicatorii 62-85, în cazul în care volumul național agregat al contractelor de la poziția corespunzătoare (indicatorii 37-54), incluzând toate creditele, reprezintă mai puțin de 10 % din volumul național agregat al contractelor de credit din aceeași categorie însumate și mai puțin de 2 % din volumul contractelor pentru aceeași categorie valorică și a perioadei inițiale fixe la nivelul zonei euro. În cazul în care se acordă derogări, aceste praguri urmează să fie verificate anual. |
| --- | --- |

61.

BCN pot acorda derogări în ceea ce privește raportarea ratelor dobânzii aplicate creditelor garantate cu garanții reale/garanții personale acordate societăților nefinanciare, precum și în ceea ce privește volumul contractelor referitoare la aceste credite, indicatorii 62-85, în cazul în care volumul național agregat al contractelor de la poziția corespunzătoare (indicatorii 37-54), incluzând toate creditele, reprezintă mai puțin de 10 % din volumul național agregat al contractelor de credit din aceeași categorie însumate și mai puțin de 2 % din volumul contractelor pentru aceeași categorie valorică și a perioadei inițiale fixe la nivelul zonei euro. În cazul în care se acordă derogări, aceste praguri urmează să fie verificate anual.

PARTEA 5

OBLIGAȚII DE RAPORTARE

| 62. | Pentru a calcula agregatele privind toate statele membre participante, pentru fiecare categorie de instrumente stabilită în apendicele 1 și 2, se aplică trei niveluri de agregare. |
| --- | --- |

62.

Pentru a calcula agregatele privind toate statele membre participante, pentru fiecare categorie de instrumente stabilită în apendicele 1 și 2, se aplică trei niveluri de agregare.

XVII.   Informații statistice la nivelul agenților raportori

| 63. | Primul nivel de agregare se efectuează de către agenții raportori, conform prevederilor de la punctele 64-69. Cu toate acestea, BCN pot solicita, de asemenea, agenților raportori să furnizeze date referitoare la depozitele și creditele individuale. Datele sunt raportate BCN a statului membru participant în care agentul raportor este rezident. |
| --- | --- |

63.

Primul nivel de agregare se efectuează de către agenții raportori, conform prevederilor de la punctele 64-69. Cu toate acestea, BCN pot solicita, de asemenea, agenților raportori să furnizeze date referitoare la depozitele și creditele individuale. Datele sunt raportate BCN a statului membru participant în care agentul raportor este rezident.

| 64. | În cazul în care ratele dobânzii pentru solduri, adică indicatorii 1-14 din apendicele 1, sunt prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună, atunci agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, o medie ponderată a ratei dobânzii pentru ultima zi a lunii. |
| --- | --- |

64.

În cazul în care ratele dobânzii pentru solduri, adică indicatorii 1-14 din apendicele 1, sunt prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună, atunci agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, o medie ponderată a ratei dobânzii pentru ultima zi a lunii.

| 65. | În cazul în care ratele dobânzii pentru solduri, adică indicatorii 1-14 din apendicele 1, sunt elaborate ca rate implicite referitoare la media lunară, agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, dobânda acumulată de plătit sau de încasat în cursul lunii și stocul mediu de depozite și credite din aceeași lună. |
| --- | --- |

65.

În cazul în care ratele dobânzii pentru solduri, adică indicatorii 1-14 din apendicele 1, sunt elaborate ca rate implicite referitoare la media lunară, agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, dobânda acumulată de plătit sau de încasat în cursul lunii și stocul mediu de depozite și credite din aceeași lună.

| 66. | În cazul în care ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 din apendicele 2, sunt prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună, atunci agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, o medie ponderată a ratei dobânzii pentru ultima zi a lunii. |
| --- | --- |

66.

În cazul în care ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 din apendicele 2, sunt prezentate ca un instantaneu al observațiilor de sfârșit de lună, atunci agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, o medie ponderată a ratei dobânzii pentru ultima zi a lunii.

| 67. | În cazul în care ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 din apendicele 2, sunt elaborate ca rate implicite referitoare la media lunară, atunci agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, dobânda acumulată de plătit sau de încasat din cursul lunii și stocul mediu de depozite și credite din aceeași lună. |
| --- | --- |

67.

În cazul în care ratele dobânzii pentru depozitele overnight, depozitele rambursabile după notificare, creanțele extinse aferente cărților de credit și creditele reînnoibile automat (revolving) și creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts), adică indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36 din apendicele 2, sunt elaborate ca rate implicite referitoare la media lunară, atunci agenții raportori furnizează, pentru fiecare categorie de instrumente, dobânda acumulată de plătit sau de încasat din cursul lunii și stocul mediu de depozite și credite din aceeași lună.

| 68. | Pentru fiecare categorie de instrumente privind contractele noi, adică indicatorii 2-4, 8-11, 13-22, 30-31, 33-35 și 37-85 din apendicele 2, agenții raportori furnizează o medie ponderată a ratei dobânzii. În plus, agenții raportori furnizează valoarea contractelor noi încheiate în cadrul fiecărei categorii de instrumente în cursul lunii pentru fiecare dintre indicatorii 2-4, 8-11, 13-22, 33-35 și 37-85 din apendicele 2. |
| --- | --- |

68.

Pentru fiecare categorie de instrumente privind contractele noi, adică indicatorii 2-4, 8-11, 13-22, 30-31, 33-35 și 37-85 din apendicele 2, agenții raportori furnizează o medie ponderată a ratei dobânzii. În plus, agenții raportori furnizează valoarea contractelor noi încheiate în cadrul fiecărei categorii de instrumente în cursul lunii pentru fiecare dintre indicatorii 2-4, 8-11, 13-22, 33-35 și 37-85 din apendicele 2.

| 69. | Instituțiile de credit și alte instituții, care sunt autorizate de BCN să raporteze statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM împreună, ca grup, sunt considerate drept un singur agent raportor și furnizează datele prevăzute la punctele 64-66 privind grupul, în ansamblul său. În plus, acești agenți raportori furnizează anual, pentru fiecare categorie de instrumente, numărul de instituții raportoare din cadrul grupului și variația ratelor dobânzii între aceste instituții. Numărul de instituții raportoare din cadrul grupului și variația se referă la luna octombrie și sunt transmise împreună cu datele pentru luna octombrie. |
| --- | --- |

69.

Instituțiile de credit și alte instituții, care sunt autorizate de BCN să raporteze statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM împreună, ca grup, sunt considerate drept un singur agent raportor și furnizează datele prevăzute la punctele 64-66 privind grupul, în ansamblul său. În plus, acești agenți raportori furnizează anual, pentru fiecare categorie de instrumente, numărul de instituții raportoare din cadrul grupului și variația ratelor dobânzii între aceste instituții. Numărul de instituții raportoare din cadrul grupului și variația se referă la luna octombrie și sunt transmise împreună cu datele pentru luna octombrie.

XVIII.   Media ponderată națională a ratelor dobânzii

| 70. | Al doilea nivel de agregare este efectuat de BCN. BCN includ în agregare ratele dobânzii și valorile corespunzătoare ale contractelor pentru toți agenții lor raportori naționali, pentru a obține o medie ponderată națională a ratei dobânzii pentru fiecare categorie de instrumente. Datele sunt raportate Băncii Centrale Europene (BCE). |
| --- | --- |

70.

Al doilea nivel de agregare este efectuat de BCN. BCN includ în agregare ratele dobânzii și valorile corespunzătoare ale contractelor pentru toți agenții lor raportori naționali, pentru a obține o medie ponderată națională a ratei dobânzii pentru fiecare categorie de instrumente. Datele sunt raportate Băncii Centrale Europene (BCE).

| 71. | Pentru fiecare dintre aceste categorii de instrumente privind soldurile, adică indicatorii 1-14 din apendicele 1, BCN furnizează o medie ponderată națională a ratei dobânzii. |
| --- | --- |

71.

Pentru fiecare dintre aceste categorii de instrumente privind soldurile, adică indicatorii 1-14 din apendicele 1, BCN furnizează o medie ponderată națională a ratei dobânzii.

| 72. | Pentru fiecare dintre aceste categorii de instrumente privind contractele noi, adică indicatorii 1-23 și 30-85 din apendicele 2, BCN furnizează o medie ponderată națională a ratei dobânzii. În plus, BCN furnizează, pentru fiecare dintre indicatorii 2-4, 8-23, 33-35 și 37-85 din apendicele 2, valoarea contractelor noi încheiate la nivel național pentru fiecare categorie de instrumente pe parcursul lunii de referință. Aceste valori ale contractelor noi se raportează la ansamblul unităților de observare statistică, adică la unitățile de observare statistică potențiale cu obligații de raportare. Prin urmare, dacă pentru selectarea agenților raportori se alege metoda eșantionării, la nivel național se utilizează factori de expansiune pentru a se determina ansamblul unităților de observare statistică (7). Factorii de expansiune reprezintă inversul probabilităților de selecție, πi, adică 1/πi. Valoarea estimată a contractelor noi pentru ansamblul unităților de observare statistică, Ŷ, este calculată ulterior prin intermediul următoarei formule generice:



  unde:






  yi | este valoarea contractelor noi ale instituției i; și |
| --- | --- | --- |
| πi | este probabilitatea de selecție a instituției i. |

72.

Pentru fiecare dintre aceste categorii de instrumente privind contractele noi, adică indicatorii 1-23 și 30-85 din apendicele 2, BCN furnizează o medie ponderată națională a ratei dobânzii. În plus, BCN furnizează, pentru fiecare dintre indicatorii 2-4, 8-23, 33-35 și 37-85 din apendicele 2, valoarea contractelor noi încheiate la nivel național pentru fiecare categorie de instrumente pe parcursul lunii de referință. Aceste valori ale contractelor noi se raportează la ansamblul unităților de observare statistică, adică la unitățile de observare statistică potențiale cu obligații de raportare. Prin urmare, dacă pentru selectarea agenților raportori se alege metoda eșantionării, la nivel național se utilizează factori de expansiune pentru a se determina ansamblul unităților de observare statistică (7). Factorii de expansiune reprezintă inversul probabilităților de selecție, πi, adică 1/πi. Valoarea estimată a contractelor noi pentru ansamblul unităților de observare statistică, Ŷ, este calculată ulterior prin intermediul următoarei formule generice:

Formula

unde:

yi

este valoarea contractelor noi ale instituției i; și

πi

este probabilitatea de selecție a instituției i.

| 73. | BCN furnizează BCE ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile și contractele noi cu o precizie de patru zecimale. Acest fapt nu aduce atingere niciunei decizii adoptate de BCN privind nivelul de precizie la care acestea doresc să culeagă datele. Rezultatele publicate cuprind cel mult două zecimale. |
| --- | --- |

73.

BCN furnizează BCE ratele dobânzilor practicate de IFM pentru soldurile și contractele noi cu o precizie de patru zecimale. Acest fapt nu aduce atingere niciunei decizii adoptate de BCN privind nivelul de precizie la care acestea doresc să culeagă datele. Rezultatele publicate cuprind cel mult două zecimale.

| 74. | BCN documentează orice măsuri de reglementare (sau modificări ale acestora) ce influențează statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM în notele metodologice care sunt furnizate împreună cu datele naționale. |
| --- | --- |

74.

BCN documentează orice măsuri de reglementare (sau modificări ale acestora) ce influențează statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM în notele metodologice care sunt furnizate împreună cu datele naționale.

| 75. | BCN care aleg metoda eșantionării pentru selectarea agenților raportori furnizează o estimare a erorii de eșantionare pentru eșantionul inițial. După fiecare actualizare a eșantionului se furnizează o nouă estimare. |
| --- | --- |

75.

BCN care aleg metoda eșantionării pentru selectarea agenților raportori furnizează o estimare a erorii de eșantionare pentru eșantionul inițial. După fiecare actualizare a eșantionului se furnizează o nouă estimare.

XIX.   Rezultate agregate pentru statele membre participante

| 76. | Nivelul final de agregare a categoriilor de instrumente pentru fiecare stat membru participant la nivelul tuturor statelor membre participante este efectuat de BCE. |
| --- | --- |

76.

Nivelul final de agregare a categoriilor de instrumente pentru fiecare stat membru participant la nivelul tuturor statelor membre participante este efectuat de BCE.

PARTEA 6

REGIMUL APLICABIL PRODUSELOR SPECIFICE

| 77. | Regimul aplicabil produselor definite în continuare la punctele 78-86 este utilizat ca referință pentru produsele cu caracteristici similare. |
| --- | --- |

77.

Regimul aplicabil produselor definite în continuare la punctele 78-86 este utilizat ca referință pentru produsele cu caracteristici similare.

| 78. | Un depozit sau un credit cu rată progresivă (regresivă) este un depozit sau un credit cu scadență fixă căruia i se aplică o rată a dobânzii care crește (scade) de la an la an cu un număr prestabilit de puncte procentuale. Depozitele și creditele cu rată progresivă (regresivă) sunt instrumente cu rate fixe ale dobânzilor pe întreaga perioadă până la scadență. Rata dobânzii pentru întreaga perioadă până la scadența depozitului sau a creditului și celelalte condiții sunt stabilite în avans, în momentul t0, atunci când se semnează contractul. Un exemplu de depozit cu rată progresivă este un depozit la termen cu scadența la patru ani, remunerat cu o dobândă de 5 % în primul an, 7 % în al doilea, 9 % în al treilea și 13 % în al patrulea an. RAD pentru contractele noi, care este inclusă, în momentul t0, în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM, este media geometrică a factorilor „1 + rata dobânzii”. În conformitate cu punctul 3, BCN pot solicita agenților raportori să aplice REDR pentru acest tip de produs. RAD pentru solduri care este inclusă din momentul t0 până în momentul t3 este rata aplicată de agentul raportor în momentul calculării ratei dobânzii practicate de IFM, adică, prin utilizarea exemplului depozitului la termen cu scadența la patru ani, 5 % în momentul t0, 7 % în momentul t1, 9 % în momentul t2 și 13 % în momentul t3. |
| --- | --- |

78.

Un depozit sau un credit cu rată progresivă (regresivă) este un depozit sau un credit cu scadență fixă căruia i se aplică o rată a dobânzii care crește (scade) de la an la an cu un număr prestabilit de puncte procentuale. Depozitele și creditele cu rată progresivă (regresivă) sunt instrumente cu rate fixe ale dobânzilor pe întreaga perioadă până la scadență. Rata dobânzii pentru întreaga perioadă până la scadența depozitului sau a creditului și celelalte condiții sunt stabilite în avans, în momentul t0, atunci când se semnează contractul. Un exemplu de depozit cu rată progresivă este un depozit la termen cu scadența la patru ani, remunerat cu o dobândă de 5 % în primul an, 7 % în al doilea, 9 % în al treilea și 13 % în al patrulea an. RAD pentru contractele noi, care este inclusă, în momentul t0, în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM, este media geometrică a factorilor „1 + rata dobânzii”. În conformitate cu punctul 3, BCN pot solicita agenților raportori să aplice REDR pentru acest tip de produs. RAD pentru solduri care este inclusă din momentul t0 până în momentul t3 este rata aplicată de agentul raportor în momentul calculării ratei dobânzii practicate de IFM, adică, prin utilizarea exemplului depozitului la termen cu scadența la patru ani, 5 % în momentul t0, 7 % în momentul t1, 9 % în momentul t2 și 13 % în momentul t3.

| 79. | În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele acordate în cadrul „liniilor de credit” sunt definite și clasificate la fel ca în Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). Doar soldurile, adică sumele retrase și care nu au fost rambursate în cadrul unei linii de credit sunt incluse în contractele noi și se reflectă în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM în conformitate cu punctul 17. Sumele disponibile în cadrul unei linii de credit care nu au fost retrase sau care nu au fost încă rambursate nu sunt considerate contracte noi sau solduri. |
| --- | --- |

79.

În vederea întocmirii statisticilor privind ratele dobânzilor practicate de IFM, creditele acordate în cadrul „liniilor de credit” sunt definite și clasificate la fel ca în Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). Doar soldurile, adică sumele retrase și care nu au fost rambursate în cadrul unei linii de credit sunt incluse în contractele noi și se reflectă în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM în conformitate cu punctul 17. Sumele disponibile în cadrul unei linii de credit care nu au fost retrase sau care nu au fost încă rambursate nu sunt considerate contracte noi sau solduri.

| 80. | Un „contract-cadru” permite clientului să retragă fonduri din mai multe tipuri de conturi de credit, în limita unei sume maxime aplicabile tuturor conturilor de credit în ansamblu. În momentul încheierii unui contract-cadru, forma creditului și/sau momentul retragerii și/sau rata dobânzii nu sunt precizate, dar pot fi convenite mai multe posibilități. Acest tip de contract-cadru nu este inclus în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Cu toate acestea, imediat ce se retrage o sumă în baza unui credit acordat în temeiul unui contract-cadru, acesta este inclus la poziția corespunzătoare în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM, atât ca un contract nou, cât și în solduri. |
| --- | --- |

80.

Un „contract-cadru” permite clientului să retragă fonduri din mai multe tipuri de conturi de credit, în limita unei sume maxime aplicabile tuturor conturilor de credit în ansamblu. În momentul încheierii unui contract-cadru, forma creditului și/sau momentul retragerii și/sau rata dobânzii nu sunt precizate, dar pot fi convenite mai multe posibilități. Acest tip de contract-cadru nu este inclus în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Cu toate acestea, imediat ce se retrage o sumă în baza unui credit acordat în temeiul unui contract-cadru, acesta este inclus la poziția corespunzătoare în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM, atât ca un contract nou, cât și în solduri.

| 81. | Pot exista depozite de economii cu o rată de bază a dobânzii, plus o primă de fidelitate și/sau o primă de creștere. În momentul deschiderii depozitului, nu există certitudine în privința plății primei. Plata depinde de atitudinea viitoare incertă a gospodăriei sau a societății nefinanciare cu privire la economisire. În mod convențional, astfel de prime de fidelitate sau de creștere nu sunt incluse în RAD pentru contractele noi. RAD pentru solduri include, întotdeauna, ratele aplicate de agentul raportor în momentul calculării ratelor dobânzilor practicate de IFM. Prin urmare, în cazul în care agentul raportor acordă o astfel de primă de fidelitate sau de creștere, aceasta este reflectată în statisticile privind soldurile. |
| --- | --- |

81.

Pot exista depozite de economii cu o rată de bază a dobânzii, plus o primă de fidelitate și/sau o primă de creștere. În momentul deschiderii depozitului, nu există certitudine în privința plății primei. Plata depinde de atitudinea viitoare incertă a gospodăriei sau a societății nefinanciare cu privire la economisire. În mod convențional, astfel de prime de fidelitate sau de creștere nu sunt incluse în RAD pentru contractele noi. RAD pentru solduri include, întotdeauna, ratele aplicate de agentul raportor în momentul calculării ratelor dobânzilor practicate de IFM. Prin urmare, în cazul în care agentul raportor acordă o astfel de primă de fidelitate sau de creștere, aceasta este reflectată în statisticile privind soldurile.

| 82. | Creditele oferite gospodăriilor sau societăților nefinanciare pot fi asociate unor contracte privind instrumente financiare derivate, de exemplu swap pe rata dobânzii/rată a dobânzii maximă (interest rate cap)/rată a dobânzii minimă (interest rate floor) etc. În mod convențional, astfel de contracte asociate privind instrumente financiare derivate nu sunt incluse în RAD pentru contractele noi. RAD pentru solduri include, întotdeauna, ratele aplicate de agentul raportor în momentul calculării ratelor dobânzilor practicate de IFM. Prin urmare, în cazul în care se încheie un contract privind instrumente financiare derivate, iar agentul raportor ajustează rata dobânzii aplicate gospodăriei sau societății nefinanciare, acest lucru este reflectat în statisticile privind soldurile. |
| --- | --- |

82.

Creditele oferite gospodăriilor sau societăților nefinanciare pot fi asociate unor contracte privind instrumente financiare derivate, de exemplu swap pe rata dobânzii/rată a dobânzii maximă (interest rate cap)/rată a dobânzii minimă (interest rate floor) etc. În mod convențional, astfel de contracte asociate privind instrumente financiare derivate nu sunt incluse în RAD pentru contractele noi. RAD pentru solduri include, întotdeauna, ratele aplicate de agentul raportor în momentul calculării ratelor dobânzilor practicate de IFM. Prin urmare, în cazul în care se încheie un contract privind instrumente financiare derivate, iar agentul raportor ajustează rata dobânzii aplicate gospodăriei sau societății nefinanciare, acest lucru este reflectat în statisticile privind soldurile.

| 83. | Depozitele pot fi oferite cu două componente: un depozit la termen căruia i se aplică o rată fixă a dobânzii și un instrument financiar derivat încorporat cu un randament care depinde de performanța unui indice bursier specific sau a unui curs de schimb bilateral, cu condiția unui randament minim garantat de 0 %. Scadența celor două componente poate fi aceeași sau poate să difere. RAD pentru contractele noi include rata dobânzii pentru depozitul la termen, întrucât aceasta reflectă acordul dintre deponent și agentul raportor și este cunoscută în momentul depunerii banilor. Randamentul celeilalte componente a depozitului, care depinde de performanța unui indice bursier sau a unui curs de schimb bilateral, este cunoscut doar ex post, atunci când produsul ajunge la scadență, și, prin urmare, aceasta nu poate fi inclusă în rata pentru contractele noi. Astfel, doar randamentul minim garantat (de regulă, 0 %) este inclus. RAD pentru solduri include, întotdeauna, ratele aplicate de agentul raportor în momentul calculării ratelor dobânzilor practicate de IFM. Până la momentul scadenței, se includ rata pentru depozitul la termen, precum și randamentul minim garantat al depozitului care conține instrumentul financiar derivat încorporat. Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri reflectă numai la scadență RAD care este plătită de agentul raportor. |
| --- | --- |

83.

Depozitele pot fi oferite cu două componente: un depozit la termen căruia i se aplică o rată fixă a dobânzii și un instrument financiar derivat încorporat cu un randament care depinde de performanța unui indice bursier specific sau a unui curs de schimb bilateral, cu condiția unui randament minim garantat de 0 %. Scadența celor două componente poate fi aceeași sau poate să difere. RAD pentru contractele noi include rata dobânzii pentru depozitul la termen, întrucât aceasta reflectă acordul dintre deponent și agentul raportor și este cunoscută în momentul depunerii banilor. Randamentul celeilalte componente a depozitului, care depinde de performanța unui indice bursier sau a unui curs de schimb bilateral, este cunoscut doar ex post, atunci când produsul ajunge la scadență, și, prin urmare, aceasta nu poate fi inclusă în rata pentru contractele noi. Astfel, doar randamentul minim garantat (de regulă, 0 %) este inclus. RAD pentru solduri include, întotdeauna, ratele aplicate de agentul raportor în momentul calculării ratelor dobânzilor practicate de IFM. Până la momentul scadenței, se includ rata pentru depozitul la termen, precum și randamentul minim garantat al depozitului care conține instrumentul financiar derivat încorporat. Ratele dobânzilor practicate de IFM pentru solduri reflectă numai la scadență RAD care este plătită de agentul raportor.

| 84. | Depozitele la termen cu scadența peste doi ani, definite în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) pot include conturi de economii pentru pensii. Partea principală a conturilor de economii pentru pensii poate fi plasată în titluri de valoare, iar rata dobânzii pentru aceste conturi depinde, prin urmare, de randamentul titlurilor de valoare subiacente. Partea rămasă în conturile de economii pentru pensii poate fi păstrată în numerar, iar rata dobânzii este determinată de instituția de credit sau de o altă instituție în același mod ca și pentru celelalte depozite. În momentul deschiderii depozitului, randamentul total al gospodăriei din contul de economii pentru pensie nu este cunoscut și poate să fie, de asemenea, negativ. În plus, în momentul deschiderii depozitului, gospodăria și instituția de credit sau o altă instituție convin asupra unei rate a dobânzii care se aplică doar pentru partea din depozit; aceasta nu se aplică pentru partea investită în titluri de valoare. Prin urmare, doar partea din depozit care nu este investită în titluri de valoare este inclusă în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. RAD pentru contractele noi care este raportată este rata convenită între gospodăria și agentul raportor pentru partea din depozit în momentul deschiderii depozitului. RAD pentru solduri este rata aplicată de agentul raportor părții din depozit corespunzătoare conturilor de economii pentru pensii în momentul calculării ratei dobânzii practicate de IFM. |
| --- | --- |

84.

Depozitele la termen cu scadența peste doi ani, definite în partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) pot include conturi de economii pentru pensii. Partea principală a conturilor de economii pentru pensii poate fi plasată în titluri de valoare, iar rata dobânzii pentru aceste conturi depinde, prin urmare, de randamentul titlurilor de valoare subiacente. Partea rămasă în conturile de economii pentru pensii poate fi păstrată în numerar, iar rata dobânzii este determinată de instituția de credit sau de o altă instituție în același mod ca și pentru celelalte depozite. În momentul deschiderii depozitului, randamentul total al gospodăriei din contul de economii pentru pensie nu este cunoscut și poate să fie, de asemenea, negativ. În plus, în momentul deschiderii depozitului, gospodăria și instituția de credit sau o altă instituție convin asupra unei rate a dobânzii care se aplică doar pentru partea din depozit; aceasta nu se aplică pentru partea investită în titluri de valoare. Prin urmare, doar partea din depozit care nu este investită în titluri de valoare este inclusă în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. RAD pentru contractele noi care este raportată este rata convenită între gospodăria și agentul raportor pentru partea din depozit în momentul deschiderii depozitului. RAD pentru solduri este rata aplicată de agentul raportor părții din depozit corespunzătoare conturilor de economii pentru pensii în momentul calculării ratei dobânzii practicate de IFM.

| 85. | Planurile de economisire pentru credite pentru locuințe sunt scheme de economisire pe termen lung care pot să ofere un randament scăzut însă, după o anumită perioadă de economisire, conferă gospodăriei sau societății nefinanciare dreptul de beneficia de un credit pentru locuințe la o rată redusă. Conform părții 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), aceste planuri de economisire sunt clasificate în categoria depozitelor la termen cu scadența peste doi ani, atât timp cât sunt utilizate ca depozite. De îndată ce sunt transformate într-un credit, acestea sunt clasificate drept credite pentru locuințe acordate gospodăriilor. Agenții raportori raportează drept un contract nou de depozit rata dobânzii convenită în momentul deschiderii depozitului inițial. Valoarea corespunzătoare a contractului nou este suma de bani care a fost depusă. Creșterea în timp a valorii acestui depozit este inclusă doar în solduri. În momentul în care depozitul este transformat într-un credit, acest credit nou este înregistrat ca un contract nou de credit. Rata dobânzii este rata redusă oferită de agentul raportor. Ponderea reprezintă valoarea totală a creditului acordat gospodăriei sau societății nefinanciare. |
| --- | --- |

85.

Planurile de economisire pentru credite pentru locuințe sunt scheme de economisire pe termen lung care pot să ofere un randament scăzut însă, după o anumită perioadă de economisire, conferă gospodăriei sau societății nefinanciare dreptul de beneficia de un credit pentru locuințe la o rată redusă. Conform părții 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), aceste planuri de economisire sunt clasificate în categoria depozitelor la termen cu scadența peste doi ani, atât timp cât sunt utilizate ca depozite. De îndată ce sunt transformate într-un credit, acestea sunt clasificate drept credite pentru locuințe acordate gospodăriilor. Agenții raportori raportează drept un contract nou de depozit rata dobânzii convenită în momentul deschiderii depozitului inițial. Valoarea corespunzătoare a contractului nou este suma de bani care a fost depusă. Creșterea în timp a valorii acestui depozit este inclusă doar în solduri. În momentul în care depozitul este transformat într-un credit, acest credit nou este înregistrat ca un contract nou de credit. Rata dobânzii este rata redusă oferită de agentul raportor. Ponderea reprezintă valoarea totală a creditului acordat gospodăriei sau societății nefinanciare.

| 86. | În conformitate cu partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), depozitele deschise în conformitate cu planul pentru locuințe reglementat în Franța, „plan d’epargne-logement” (PEL), sunt clasificate drept depozite la termen cu scadența peste de doi ani. Guvernul reglementează condițiile aplicabile acestor PEL și stabilește rata dobânzii, care rămâne nemodificată pe întreaga durată a depozitului, adică fiecare „generație” de PEL are asociată aceeași rată a dobânzii. PEL sunt menținute timp de cel puțin patru ani, iar clientul depune anual o sumă minimă prestabilită, având însă dreptul să majoreze plățile în orice moment pe durata planului. Agenții raportori raportează în categoria contractelor noi suma inițială depusă la deschiderea unui nou PEL. Suma de bani depusă inițial în PEL poate fi foarte mică, ceea ce înseamnă că ponderea atribuită ratei contractelor noi va fi, de asemenea, relativ scăzută. Această abordare garantează că rata contractelor noi reflectă întotdeauna condițiile aplicabile celei mai recente generații de PEL. Modificările ratei dobânzii aplicate noilor PEL sunt reflectate în rata contractelor noi. Reacția consumatorilor constând într-un transfer al stocului din alte depozite pe termen lung către PEL preexistente nu este reflectată în ratele contractelor noi, ci doar în ratele pentru solduri. La sfârșitul perioadei de patru ani, clientul poate solicita fie un credit cu o rată redusă, fie reînnoirea contractului. Întrucât reînnoirea PEL se realizează automat, fără o implicare activă a clientului, și întrucât condițiile contractuale, inclusiv rata dobânzii, nu sunt renegociate, în conformitate cu punctul 21, această reînnoire nu este considerată un contract nou. La reînnoirea contractului, clientul are posibilitatea de a face depuneri suplimentare, cu condiția ca soldul să nu depășească un anumit plafon, iar durata contractului să nu depășească un anumit număr de ani. Dacă sunt atinse plafonul sau durata maximă, contractul este înghețat. Gospodăria sau societatea nefinanciară își păstrează dreptul de a contracta un credit și primește în continuare dobândă în condițiile stabilite în momentul deschiderii PEL, atât timp cât banii rămân în contabilitatea băncii. Guvernul acordă o subvenție sub forma plății unei dobânzi acordate în plus față de rata dobânzii oferită de instituția de credit sau de o altă instituție. Conform punctului 6, doar partea din dobândă care este oferită de instituția de credit sau de o altă instituție este inclusă în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Subvenția guvernamentală, care este plătită prin intermediul instituției de credit sau al altei instituții, însă nu de către aceasta, nu este luată în considerare. |
| --- | --- |

86.

În conformitate cu partea 2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), depozitele deschise în conformitate cu planul pentru locuințe reglementat în Franța, „plan d’epargne-logement” (PEL), sunt clasificate drept depozite la termen cu scadența peste de doi ani. Guvernul reglementează condițiile aplicabile acestor PEL și stabilește rata dobânzii, care rămâne nemodificată pe întreaga durată a depozitului, adică fiecare „generație” de PEL are asociată aceeași rată a dobânzii. PEL sunt menținute timp de cel puțin patru ani, iar clientul depune anual o sumă minimă prestabilită, având însă dreptul să majoreze plățile în orice moment pe durata planului. Agenții raportori raportează în categoria contractelor noi suma inițială depusă la deschiderea unui nou PEL. Suma de bani depusă inițial în PEL poate fi foarte mică, ceea ce înseamnă că ponderea atribuită ratei contractelor noi va fi, de asemenea, relativ scăzută. Această abordare garantează că rata contractelor noi reflectă întotdeauna condițiile aplicabile celei mai recente generații de PEL. Modificările ratei dobânzii aplicate noilor PEL sunt reflectate în rata contractelor noi. Reacția consumatorilor constând într-un transfer al stocului din alte depozite pe termen lung către PEL preexistente nu este reflectată în ratele contractelor noi, ci doar în ratele pentru solduri. La sfârșitul perioadei de patru ani, clientul poate solicita fie un credit cu o rată redusă, fie reînnoirea contractului. Întrucât reînnoirea PEL se realizează automat, fără o implicare activă a clientului, și întrucât condițiile contractuale, inclusiv rata dobânzii, nu sunt renegociate, în conformitate cu punctul 21, această reînnoire nu este considerată un contract nou. La reînnoirea contractului, clientul are posibilitatea de a face depuneri suplimentare, cu condiția ca soldul să nu depășească un anumit plafon, iar durata contractului să nu depășească un anumit număr de ani. Dacă sunt atinse plafonul sau durata maximă, contractul este înghețat. Gospodăria sau societatea nefinanciară își păstrează dreptul de a contracta un credit și primește în continuare dobândă în condițiile stabilite în momentul deschiderii PEL, atât timp cât banii rămân în contabilitatea băncii. Guvernul acordă o subvenție sub forma plății unei dobânzi acordate în plus față de rata dobânzii oferită de instituția de credit sau de o altă instituție. Conform punctului 6, doar partea din dobândă care este oferită de instituția de credit sau de o altă instituție este inclusă în statisticile privind ratele dobânzilor practicate de IFM. Subvenția guvernamentală, care este plătită prin intermediul instituției de credit sau al altei instituții, însă nu de către aceasta, nu este luată în considerare.

Apendicele 1

Categorii de instrumente pentru ratele dobânzii la solduri

RAD sau REDR se raportează lunar pentru fiecare dintre categoriile incluse în tabelul 1.

Tabelul 1

| | Sector | Tip de instrument | Scadență inițială, perioadă notificată, perioadă inițială fixă a ratei dobânzii | Indicator sold | Obligație de raportare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Depozite în euro | Gospodării | La termen | Până la 2 ani | 1 | RAD |
| Peste 2 ani | 2 | RAD |
| Societăți nefinanciare | La termen | Până la 2 ani | 3 | RAD |
| Peste 2 ani | 4 | RAD |
| Operațiuni repo | 5 | RAD |
| Credite în euro | Gospodării | Pentru locuințe | Până la 1 an | 6 | RAD |
| Peste 1 an și până la 5 ani | 7 | RAD |
| Peste 5 ani | 8 | RAD |
| Pentru consum și pentru alte scopuri | Până la 1 an | 9 | RAD |
| Peste 1 an și până la 5 ani | 10 | RAD |
| Over 5 years | 11 | AAR |
| Societăți nefinanciare | Până la 1 an | 12 | RAD |
| Peste 1 an și până la 5 ani | 13 | RAD |
| Peste 5 ani | 14 | Peste 5 ani |

Sector

Tip de instrument

Scadență inițială, perioadă notificată, perioadă inițială fixă a ratei dobânzii

Indicator sold

Obligație de raportare

Depozite în euro

Gospodării

La termen

Până la 2 ani

1

RAD

Peste 2 ani

2

RAD

Societăți nefinanciare

La termen

Până la 2 ani

3

RAD

Peste 2 ani

4

RAD

Operațiuni repo

5

RAD

Credite în euro

Gospodării

Pentru locuințe

Până la 1 an

6

RAD

Peste 1 an și până la 5 ani

7

RAD

Peste 5 ani

8

RAD

Pentru consum și pentru alte scopuri

Până la 1 an

9

RAD

Peste 1 an și până la 5 ani

10

RAD

Over 5 years

11

AAR

Societăți nefinanciare

Până la 1 an

12

RAD

Peste 1 an și până la 5 ani

13

RAD

Peste 5 ani

14

Peste 5 ani

Apendicele 2

Categorii de instrumente pentru ratele dobânzii la contractele noi

RAD sau REDR se raportează lunar pentru categoriile incluse în tabelele 2, 3, 4 și 5. Raportarea RAD este însoțită de valoarea contractelor aferente în cazul în care în tabele se indică termenul „valoare”.

Categoriile din tabelele 2 (cu excepția indicatorilor 33-35), 3 și 5 se exclud reciproc în cadrul fiecărui tabel. Astfel, un credit raportat la orice indicator din tabelul 2 (cu excepția indicatorilor 33-35) și/sau din tabelul 3 și/sau din tabelul 5 nu se raportează din nou la orice indicator din același tabel, cu excepția creditelor raportate la indicatorii 33-35 care se raportează, de asemenea, la indicatorii 20-22. Toate creditele raportate în orice categorie din tabelul 3 trebuie să figureze în categoria corespondentă din tabelul 2. În ceea ce privește indicatorii din tabelul 4, aceștia sunt subindicatori din tabelul 2 și, dacă sunt garantați, din tabelul 3; astfel, orice credit raportat în temeiul tabelului 4 trebuie să figureze în tabelul 2 sau 3, după caz.

Tabelul 5 se referă doar la DAE. Creditele înregistrate în tabelul 5 se înregistrează, de asemenea, în tabelele 2, 3 și 4, după caz, luând în considerare metodologia diferită a DAE menționată la punctul 9.

Noțiunea de contract nou se extinde la întregul stoc, adică la solduri în cazul depozitelor overnight, depozitelor rambursabile după notificare, creditelor reînnoibile automat (revolving) și creditelor acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțelor extinse aferente cărților de credit, adică indicatorii 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 și 36.

Tabelul 2

| | Sector | Tip de instrument | Scadență inițială, perioadă notificată, perioadă inițială fixă a ratei dobânzii | Indicator privind contractele noi | Obligație de raportare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Depozite în euro | Gospodării | Overnight | 1 | RAD |
| La termen | Scadență până la 1 an | 2 | RAD, valoare |
| Scadență peste 1 an și până la 2 ani | 3 | RAD, valoare |
| Over 2 years maturity | 4 | AAR, amount |
| Rambursabile după notificare (8) | La cel mult 3 luni | 5 | RAD |
| La peste 3 luni | 6 | RAD |
| Societăți nefinanciare | Overnight | 7 | RAD |
| La termen | Scadență până la 1 an | 8 | RAD, valoare |
| Scadență peste 1 an și până la 2 ani | 9 | RAD, valoare |
| Scadență peste 2 ani | 10 | RAD, valoare |
| Operațiuni repo | 11 | RAD, valoare |
| Credite în euro | Gospodării | Credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts) | 12 | AAR |
| Creanțe extinse aferente cărților de credit | 32 | RAD |
| Pentru consum | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 13 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 14 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani | 15 | RAD, valoare |
| Pentru locuințe | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 16 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 17 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 18 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 19 | RAD, valoare |
| Pentru alte scopuri | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 20 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 21 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani | 22 | RAD, valoare |
| Pentru alte scopuri, din care: Întreprinzători persoane fizice | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 33 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 34 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani | 35 | RAD, valoare |
| Societăți nefinanciare | Credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts) | 23 | RAD |
| Creanțe extinse aferente cărților de credit | 36 | RAD |
| Credite de până la 0,25 milioane de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni | 37 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an | 38 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani | 39 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani | 40 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 41 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 42 | RAD, valoare |
| Credite de peste 0,25 milioane de euro și de până la 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni | 43 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an | 44 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani | 45 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani | 46 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 47 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 48 | RAD, valoare |
| Credite de peste 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni | 49 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an | 50 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani | 51 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani | 52 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 53 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 54 | RAD, valoare |

Sector

Tip de instrument

Scadență inițială, perioadă notificată, perioadă inițială fixă a ratei dobânzii

Indicator privind contractele noi

Obligație de raportare

Depozite în euro

Gospodării

Overnight

1

RAD

La termen

Scadență până la 1 an

2

RAD, valoare

Scadență peste 1 an și până la 2 ani

3

RAD, valoare

Over 2 years maturity

4

AAR, amount

Rambursabile după notificare (8)

La cel mult 3 luni

5

RAD

La peste 3 luni

6

RAD

Societăți nefinanciare

Overnight

7

RAD

La termen

Scadență până la 1 an

8

RAD, valoare

Scadență peste 1 an și până la 2 ani

9

RAD, valoare

Scadență peste 2 ani

10

RAD, valoare

Operațiuni repo

11

RAD, valoare

Credite în euro

Gospodării

Credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts)

12

AAR

Creanțe extinse aferente cărților de credit

32

RAD

Pentru consum

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

13

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

14

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani

15

RAD, valoare

Pentru locuințe

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

16

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

17

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

18

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

19

RAD, valoare

Pentru alte scopuri

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

20

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

21

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani

22

RAD, valoare

Pentru alte scopuri, din care: Întreprinzători persoane fizice

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

33

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

34

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani

35

RAD, valoare

Societăți nefinanciare

Credite reînnoibile automat (revolving) și credite acordate pe descoperit de cont (overdrafts)

23

RAD

Creanțe extinse aferente cărților de credit

36

RAD

Credite de până la 0,25 milioane de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni

37

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an

38

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani

39

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani

40

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

41

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

42

RAD, valoare

Credite de peste 0,25 milioane de euro și de până la 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni

43

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an

44

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani

45

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani

46

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

47

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

48

RAD, valoare

Credite de peste 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni

49

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an

50

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani

51

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani

52

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

53

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

54

RAD, valoare

Tabelul 3

Contracte de credit noi cu garanții reale și/sau garanții personale

| | Sector | Tip de instrument | Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii | Indicator privind contractele noi | Obligație de raportare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Credite în euro | Gospodării | Pentru consum | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 55 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 56 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani | 57 | RAD, valoare |
| Pentru locuințe | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 58 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 59 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 60 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 61 | RAD, valoare |
| Societăți nefinanciare | Credite de până la 0,25 milioane de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni | 62 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an | 63 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani | 64 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani | 65 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 66 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 67 | RAD, valoare |
| Credite de peste 0,25 milioane de euro și de până la 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni | 68 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an | 69 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani | 70 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani | 71 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 72 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 73 | RAD, valoare |
| Credite de peste 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni | 74 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an | 75 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani | 76 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani | 77 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani | 78 | RAD, valoare |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani | 79 | RAD, valoare |

Sector

Tip de instrument

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii

Indicator privind contractele noi

Obligație de raportare

Credite în euro

Gospodării

Pentru consum

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

55

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

56

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani

57

RAD, valoare

Pentru locuințe

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

58

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

59

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

60

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

61

RAD, valoare

Societăți nefinanciare

Credite de până la 0,25 milioane de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni

62

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an

63

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani

64

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani

65

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

66

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

67

RAD, valoare

Credite de peste 0,25 milioane de euro și de până la 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni

68

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an

69

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani

70

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani

71

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

72

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

73

RAD, valoare

Credite de peste 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 3 luni

74

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 luni și de până la 1 an

75

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 3 ani

76

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 3 ani și de până la 5 ani

77

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani și de până la 10 ani

78

RAD, valoare

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 10 ani

79

RAD, valoare

Tabelul 4

Contracte de credit noi acordate societăților nefinanciare cu o perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an și cu scadența inițială de peste 1 an

| | Sector | Tip de instrument | Toate creditele/credite garantate cu garanții reale/garanții personale în funcție de scadența inițială | Indicator privind contractele noi | Obligație de raportare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Credite în euro | Societăți nefinanciare | Credite de până la 0,25 milioane de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an | 80 | RAD, valoare |
| Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an, doar credite garantate cu garanții reale/garanții personale | 81 | RAD, valoare |
| Credite de peste 0,25 milioane de euro și de până la 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an | 82 | RAD, valoare |
| Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an, doar credite garantate cu garanții reale/garanții personale | 83 | RAD, valoare |
| Credite de peste 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an | 84 | RAD, valoare |
| Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an, doar credite garantate cu garanții reale/garanții personale | 85 | RAD, valoare |

Sector

Tip de instrument

Toate creditele/credite garantate cu garanții reale/garanții personale în funcție de scadența inițială

Indicator privind contractele noi

Obligație de raportare

Credite în euro

Societăți nefinanciare

Credite de până la 0,25 milioane de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an

80

RAD, valoare

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an, doar credite garantate cu garanții reale/garanții personale

81

RAD, valoare

Credite de peste 0,25 milioane de euro și de până la 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an

82

RAD, valoare

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an, doar credite garantate cu garanții reale/garanții personale

83

RAD, valoare

Credite de peste 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an

84

RAD, valoare

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an, cu scadență inițială peste 1 an, doar credite garantate cu garanții reale/garanții personale

85

RAD, valoare

Tabelul 5

Contracte de credit noi acordate gospodăriilor

| | Sector | Tip de instrument | Toate creditele | Indicator privind contractele noi | Obligație de raportare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Credite în euro | Gospodării | Pentru consum | DAE | 30 | DAE |
| Pentru locuințe | DAE | 31 | DAE |

Sector

Tip de instrument

Toate creditele

Indicator privind contractele noi

Obligație de raportare

Credite în euro

Gospodării

Pentru consum

DAE

30

DAE

Pentru locuințe

DAE

31

DAE

---

(1)  JO L 133, 22.5.2008, p. 66.

1

(2)  BCN pot să prevadă derogări în ceea ce privește creditele pentru consum și creditele pentru locuințe acordate gospodăriilor față de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor.

2

(3)  JO L 15, 20.1.2009, p. 14.

3

(4)  S.14 și S.15 combinate, conform definiției din Sistemul European de Conturi (SEC) 1995, prezentat în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate, JO L 310, 30.11.1996, p. 1.

4

(5)  S.11 conform definiției din SEC 1995.

5

(6)  JO L 177, 30.6.2006, p. 1.

6

(7)  Nu sunt necesari factori de expansiune pentru media ponderată a ratelor dobânzii dacă estimarea pe eșantion se consideră a fi egală cu estimarea pentru unitățile de observare statistică potențiale cu obligații de raportare (de exemplu, deoarece toate contractele din categoria de instrumente în cauză se realizează de instituții eșantionate).

7

(8)  Pentru această categorie de instrumente, gospodăriile și societățile nefinanciare sunt reunite și alocate sectorului gospodării.

8

---

ANEXA III

„ANEXA IV

DISPOZIȚII TRANZITORII

Până în luna de referință decembrie 2010 inclusiv, punctul 10 din anexa I are următorul enunț:

«Dimensiunea eșantionului minim național se stabilește astfel încât:

| (a) | eroarea aleatorie maximă (1) pentru ratele dobânzii la contractele noi, calculată în medie pentru toate categoriile de instrumente, să nu depășească 10 puncte de bază la un nivel de încredere de 90 % (2); sau |
| --- | --- |

(a)

eroarea aleatorie maximă (1) pentru ratele dobânzii la contractele noi, calculată în medie pentru toate categoriile de instrumente, să nu depășească 10 puncte de bază la un nivel de încredere de 90 % (2); sau

| (b) | să acopere cel puțin 30 % din unitățile de observare statistică potențiale cu obligații de raportare rezidente; dacă numărul de unități de observare statistică potențiale cu obligații de raportare rezidente din procentul de 30 % este mai mare de 100, dimensiunea eșantionului minim național poate fi totuși limitată la 100 de agenți raportori; sau |
| --- | --- |

(b)

să acopere cel puțin 30 % din unitățile de observare statistică potențiale cu obligații de raportare rezidente; dacă numărul de unități de observare statistică potențiale cu obligații de raportare rezidente din procentul de 30 % este mai mare de 100, dimensiunea eșantionului minim național poate fi totuși limitată la 100 de agenți raportori; sau

| (c) | agenții raportori din eșantionul național să acopere cel puțin 75 % din stocul de depozite exprimate în euro constituite de gospodăriile și societățile nefinanciare rezidente în statele membre participante și cel puțin 75 % din stocul de credite exprimate în euro acordate acestora.» |
| --- | --- |

(c)

agenții raportori din eșantionul național să acopere cel puțin 75 % din stocul de depozite exprimate în euro constituite de gospodăriile și societățile nefinanciare rezidente în statele membre participante și cel puțin 75 % din stocul de credite exprimate în euro acordate acestora.»

Până în luna de referință decembrie 2010 inclusiv, punctul 61 din anexa II are următorul enunț:

«BCN pot acorda derogări în ceea ce privește raportarea ratelor dobânzii aplicate creditelor garantate cu garanții reale/garanții personale acordate societăților nefinanciare, precum și în ceea ce privește volumul contractelor referitoare la aceste credite, indicatorii 62-85, în cazul în care:

| — | volumul național agregat al contractelor de la poziția corespunzătoare (indicatorii 37-54), incluzând toate creditele, reprezintă mai puțin de 10 % din volumul național agregat al contractelor de credit din aceeași categorie însumate și mai puțin de 2 % din volumul contractelor pentru aceeași categorie valorică și a perioadei inițiale fixe la nivelul zonei euro; sau |
| --- | --- |

—

volumul național agregat al contractelor de la poziția corespunzătoare (indicatorii 37-54), incluzând toate creditele, reprezintă mai puțin de 10 % din volumul național agregat al contractelor de credit din aceeași categorie însumate și mai puțin de 2 % din volumul contractelor pentru aceeași categorie valorică și a perioadei inițiale fixe la nivelul zonei euro; sau

| — | volumul național agregat al contractelor de la poziția corespunzătoare care includ toate creditele (garantate și negarantate) pentru categoria valorică corespunzătoare a creditului și a perioadei inițiale fixe în funcție de indicatorii din tabelul de mai jos [foștii indicatori privind contractele noi (CN) 24-29 din tabelul 2 din apendicele 2 la anexa II) reprezintă mai puțin de 100 de milioane de euro în decembrie 2008. |
| --- | --- |

—

volumul național agregat al contractelor de la poziția corespunzătoare care includ toate creditele (garantate și negarantate) pentru categoria valorică corespunzătoare a creditului și a perioadei inițiale fixe în funcție de indicatorii din tabelul de mai jos [foștii indicatori privind contractele noi (CN) 24-29 din tabelul 2 din apendicele 2 la anexa II) reprezintă mai puțin de 100 de milioane de euro în decembrie 2008.

| | Sector | Tip de instrument | Scadență inițială, perioadă notificată, perioadă inițială fixă a ratei dobânzii | Fostul indicator privind contractele noi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Credite în euro | Societăți nefinanciare | Credite de până (3) la 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 24 |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 25 |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani | 26 |
| Credite de peste 1 milion de euro | Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an | 27 |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani | 28 |
| Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani | 29 |

Sector

Tip de instrument

Scadență inițială, perioadă notificată, perioadă inițială fixă a ratei dobânzii

Fostul indicator privind contractele noi

Credite în euro

Societăți nefinanciare

Credite de până (3) la 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

24

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

25

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani

26

Credite de peste 1 milion de euro

Rată variabilă și perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de până la 1 an

27

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 1 an și de până la 5 ani

28

Perioadă inițială fixă a ratei dobânzii de peste 5 ani

29

În cazul în care se acordă derogări, pragurile sus-menționate urmează să fie verificate anual.»”

---

(1)  Formula , D fiind eroarea aleatorie maximă, zα/2 fiind factorul calculat din distribuția normală sau din orice distribuție adecvată conform structurii datelor (de exemplu, distribuția t), presupunând un nivel de încredere de 1-α, var(Image) fiind variația estimatorului parametrului θ, iar var(Image) fiind variația estimată a estimatorului parametrului θ.

1

α/2

(2)  BCN pot să traducă direct măsura absolută de 10 puncte de bază la un nivel de încredere de 90 % într-o măsură relativă pe planul coeficientului maxim acceptabil de variație al estimatorului.

2

(3)  În acest tabel, „până la” înseamnă „până la... inclusiv”.

3

---

DIRECTIVE

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/97

---

DIRECTIVA 2009/27/CE A COMISIEI

din 7 aprilie 2009

de modificare a unor anexe la Directiva 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește normele tehnice referitoare la administrarea riscurilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind rata de adecvare a capitalului întreprinderilor de investiții și al instituțiilor de credit (1), în special articolul 41 alineatul (1) litera (g),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura implementarea și aplicarea coerentă a Directivei 2006/49/CE în întreaga Uniune Europeană, Comisia și Comitetul Supraveghetorilor Bancari Europeni au înființat în 2006 un grup de lucru (Grupul pentru transpunerea directivei privind cerințele de capital – CRDTG), căruia i-a fost atribuită sarcina de a discuta și de a soluționa chestiunile legate de implementarea și aplicarea directivei. Potrivit CRDTG, unele norme tehnice incluse în anexele I, II și VII la Directiva 2006/49/CE trebuie definite mai clar, pentru a se asigura aplicarea lor convergentă. Pe lângă aceasta, anumite dispoziții nu corespund practicilor sănătoase de administrare a riscurilor aplicate de instituțiile de credit. În consecință, este necesară adaptarea acestor dispoziții. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura implementarea și aplicarea coerentă a Directivei 2006/49/CE în întreaga Uniune Europeană, Comisia și Comitetul Supraveghetorilor Bancari Europeni au înființat în 2006 un grup de lucru (Grupul pentru transpunerea directivei privind cerințele de capital – CRDTG), căruia i-a fost atribuită sarcina de a discuta și de a soluționa chestiunile legate de implementarea și aplicarea directivei. Potrivit CRDTG, unele norme tehnice incluse în anexele I, II și VII la Directiva 2006/49/CE trebuie definite mai clar, pentru a se asigura aplicarea lor convergentă. Pe lângă aceasta, anumite dispoziții nu corespund practicilor sănătoase de administrare a riscurilor aplicate de instituțiile de credit. În consecință, este necesară adaptarea acestor dispoziții.

| (2) | Prin urmare, Directiva 2006/49/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Directiva 2006/49/CE trebuie modificată în consecință.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului Bancar European, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului Bancar European,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2006/49/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | Punctul 8. B se înlocuiește cu următorul text:
  „B.   TRATAMENTUL CUMPĂRĂTORULUI PROTECȚIEI
  Pentru partea care transferă riscul de credit («cumpărătorul protecției»), pozițiile sunt determinate prin simetrie cu cele înregistrate de vânzătorul protecției, cu excepția instrumentelor de tip credit linked note (care nu generează poziții scurte pe emitent). Dacă la un moment dat există o opțiune call în combinație cu un step-up, un asemenea moment este considerat ca fiind scadența protecției. În cazul instrumentelor financiare derivate de credit de tipul first-to-default și al instrumentelor financiare derivate de credit de tipul n

  th

  -to-default, în locul principiului simetriei se aplică tratamentul detaliat mai jos.

  Instrumente financiare derivate de credit de tipul First-to-default


  Atunci când o instituție obține o protecție a creditului pentru o serie de entități de referință suport pentru un instrument derivat de credit cu condiția ca prima nerambursare din cadrul activelor să declanșeze plata și ca acest eveniment de credit să determine încetarea contractului, instituția poate compensa riscul specific pentru entitatea de referință căreia i se aplică cea mai scăzută cerință de capital pentru risc specific dintre entitățile de referință suport, conform tabelului 1 din prezenta anexă.

  Instrumente financiare derivate de credit de tipul Nth-to-Default


  Atunci când al n-lea caz de nerambursare din cadrul expunerilor declanșează plata în baza protecției creditului, cumpărătorul protecției poate compensa riscul specific numai dacă protecția a fost obținută și pentru cazurile de nerambursare de la 1 la n-1 sau dacă s-au produs deja n-1 cazuri de nerambursare. În astfel de cazuri, se urmează metodologia descrisă mai sus pentru instrumentele financiare derivate de credit de tipul first-to-default, adaptată corespunzător pentru produsele de tipul n

  th

  -to-default.” |
| --- | --- | --- |

1.

Anexa 1 se modifică după cum urmează:

(a)

Punctul 8. B se înlocuiește cu următorul text:

„B.   TRATAMENTUL CUMPĂRĂTORULUI PROTECȚIEI

Pentru partea care transferă riscul de credit («cumpărătorul protecției»), pozițiile sunt determinate prin simetrie cu cele înregistrate de vânzătorul protecției, cu excepția instrumentelor de tip credit linked note (care nu generează poziții scurte pe emitent). Dacă la un moment dat există o opțiune call în combinație cu un step-up, un asemenea moment este considerat ca fiind scadența protecției. În cazul instrumentelor financiare derivate de credit de tipul first-to-default și al instrumentelor financiare derivate de credit de tipul n

  th

  -to-default, în locul principiului simetriei se aplică tratamentul detaliat mai jos.

Instrumente financiare derivate de credit de tipul First-to-default

Atunci când o instituție obține o protecție a creditului pentru o serie de entități de referință suport pentru un instrument derivat de credit cu condiția ca prima nerambursare din cadrul activelor să declanșeze plata și ca acest eveniment de credit să determine încetarea contractului, instituția poate compensa riscul specific pentru entitatea de referință căreia i se aplică cea mai scăzută cerință de capital pentru risc specific dintre entitățile de referință suport, conform tabelului 1 din prezenta anexă.

Instrumente financiare derivate de credit de tipul Nth-to-Default

Atunci când al n-lea caz de nerambursare din cadrul expunerilor declanșează plata în baza protecției creditului, cumpărătorul protecției poate compensa riscul specific numai dacă protecția a fost obținută și pentru cazurile de nerambursare de la 1 la n-1 sau dacă s-au produs deja n-1 cazuri de nerambursare. În astfel de cazuri, se urmează metodologia descrisă mai sus pentru instrumentele financiare derivate de credit de tipul first-to-default, adaptată corespunzător pentru produsele de tipul n

  th

  -to-default.”

| (b) | La punctul 14, tabelul 1 se înlocuiește cu următorul tabel:

  „Tabelul 1







  Categorii | Cerința de capital pentru riscul specific |
| --- | --- | --- |
| Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale sau autorități locale ale statelor membre, care s-ar încadra la nivelul 1 al scalei de evaluare a calității creditului sau cărora le-ar fi atribuită o pondere de risc de 0 %, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE. | 0 % |
| Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale sau autorități locale ale statelor membre, care s-ar încadra la nivelul 2 sau 3 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE, și titluri de creanță emise sau garantate de instituții care s-ar încadra la nivelul 1 sau 2 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE și titluri de creanță emise sau garantate de instituții care s-ar încadra la nivelul 3 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor în temeiul anexei VI partea 1 punctul 29 la Directiva 2006/48/CE și titluri de creanță emise sau garantate de societăți care s-ar încadra la nivelul 1, 2 sau 3 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE.
  Alte elemente eligibile așa cum sunt definite la punctul 15. | 0,25 % (durata reziduală până la scadența finală este mai mică sau egală cu 6 luni)
  1,00 % (durata reziduală până la scadența finală este mai mare de 6 luni și mai mică sau egală cu 24 luni)
  1,60 % (durata reziduală până la scadența finală este mai mare de 24 luni) |
| Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale, autorități locale sau instituții ale statelor membre, care s-ar încadra la nivelul 4 sau 5 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE, și titluri de creanță emise sau garantate de instituții care s-ar încadra la nivelul 3 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor privind ponderarea la risc a expunerilor în temeiul anexei VI partea 1 punctul 26 la Directiva 2006/48/CE și titluri de creanță emise sau garantate de societăți care s-ar încadra la nivelul 4 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor privind ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE. Expuneri pentru care nu este disponibilă o evaluare a creditului din partea unei instituții externe de evaluare a creditului (ECAI) nominalizate. | 8,00 % |
| Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale, autorități locale sau instituții ale statelor membre care s-ar încadra la nivelul 6 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE, și titluri de creanță emise sau garantate de societăți care s-ar încadra la nivelul 5 sau 6 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor privind ponderarea la risc a expunerilor în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE. | 12,00 %” |

(b)

La punctul 14, tabelul 1 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Tabelul 1

Categorii

Cerința de capital pentru riscul specific

Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale sau autorități locale ale statelor membre, care s-ar încadra la nivelul 1 al scalei de evaluare a calității creditului sau cărora le-ar fi atribuită o pondere de risc de 0 %, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE.

0 %

Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale sau autorități locale ale statelor membre, care s-ar încadra la nivelul 2 sau 3 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE, și titluri de creanță emise sau garantate de instituții care s-ar încadra la nivelul 1 sau 2 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE și titluri de creanță emise sau garantate de instituții care s-ar încadra la nivelul 3 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor în temeiul anexei VI partea 1 punctul 29 la Directiva 2006/48/CE și titluri de creanță emise sau garantate de societăți care s-ar încadra la nivelul 1, 2 sau 3 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE.

Alte elemente eligibile așa cum sunt definite la punctul 15.

0,25 % (durata reziduală până la scadența finală este mai mică sau egală cu 6 luni)

1,00 % (durata reziduală până la scadența finală este mai mare de 6 luni și mai mică sau egală cu 24 luni)

1,60 % (durata reziduală până la scadența finală este mai mare de 24 luni)

Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale, autorități locale sau instituții ale statelor membre, care s-ar încadra la nivelul 4 sau 5 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE, și titluri de creanță emise sau garantate de instituții care s-ar încadra la nivelul 3 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor privind ponderarea la risc a expunerilor în temeiul anexei VI partea 1 punctul 26 la Directiva 2006/48/CE și titluri de creanță emise sau garantate de societăți care s-ar încadra la nivelul 4 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor privind ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE. Expuneri pentru care nu este disponibilă o evaluare a creditului din partea unei instituții externe de evaluare a creditului (ECAI) nominalizate.

8,00 %

Titluri de creanță emise sau garantate de administrații centrale, emise de bănci centrale, organizații internaționale, bănci multilaterale de dezvoltare sau administrații regionale, autorități locale sau instituții ale statelor membre care s-ar încadra la nivelul 6 al scalei de evaluare a calității creditului, conform regulilor cu privire la ponderarea la risc a expunerilor, în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE, și titluri de creanță emise sau garantate de societăți care s-ar încadra la nivelul 5 sau 6 al scalei de evaluare a calității creditului conform regulilor privind ponderarea la risc a expunerilor în temeiul articolelor 78-83 din Directiva 2006/48/CE.

12,00 %”

| 2. | La anexa II, punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:






  „11. | În cazul în care un instrument financiar derivat de credit inclus în portofoliul de tranzacționare face parte dintr-o operațiune de acoperire internă (internal hedge) și protecția creditului este recunoscută în temeiul Directivei 2006/48CE, se consideră că nu rezultă risc de credit al contrapartidei din poziția pe instrumentul financiar derivat de credit. În mod alternativ, instituțiile pot include sistematic, în scopul calculării cerințelor de capital pentru riscul de credit al contrapartidei, toate instrumentele financiare derivate de credit incluse în portofoliul de tranzacționare care fac parte din operațiuni de acoperire internă sau care au fost achiziționate ca protecție față de expunerea la riscul de credit al contrapartidei, în cazul în care protecția creditului este recunoscută în temeiul Directivei 2006/48/CE.” |
| --- | --- | --- |

2.

La anexa II, punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„11.

În cazul în care un instrument financiar derivat de credit inclus în portofoliul de tranzacționare face parte dintr-o operațiune de acoperire internă (internal hedge) și protecția creditului este recunoscută în temeiul Directivei 2006/48CE, se consideră că nu rezultă risc de credit al contrapartidei din poziția pe instrumentul financiar derivat de credit. În mod alternativ, instituțiile pot include sistematic, în scopul calculării cerințelor de capital pentru riscul de credit al contrapartidei, toate instrumentele financiare derivate de credit incluse în portofoliul de tranzacționare care fac parte din operațiuni de acoperire internă sau care au fost achiziționate ca protecție față de expunerea la riscul de credit al contrapartidei, în cazul în care protecția creditului este recunoscută în temeiul Directivei 2006/48/CE.”

| 3. | La anexa VII partea C, punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | Prin derogare de la punctele 1 și 2, în cazul în care o instituție acoperă o expunere la riscul de credit din afara portofoliului de tranzacționare utilizând un instrument financiar derivat de credit inclus în portofoliul de tranzacționare (utilizând o acoperire internă), nu se consideră că expunerea din afara portofoliului de tranzacționare este acoperită pentru scopurile calculării cerințelor de capital decât dacă, pentru expunerea din afara portofoliului de tranzacționare, instituția cumpără de la o terță parte eligibilă din punctul de vedere al furnizării protecției un instrument financiar derivat de credit care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa VIII partea 2 punctul 19 la Directiva 2006/48/CE. Fără a aduce atingere celei de-a doua teze de la punctul 11 al anexei II, atunci când o astfel de protecție furnizată de o terță parte este cumpărată și este recunoscută ca acoperire pentru o expunere din afara portofoliului de tranzacționare pentru scopurile calculării cerințelor de capital, niciuna dintre acoperirile prin instrumente financiare derivate de credit, internă sau externă, nu poate fi inclusă în portofoliul de tranzacționare pentru scopul calculării cerințelor de capital.” |
| --- | --- | --- |

3.

La anexa VII partea C, punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

Prin derogare de la punctele 1 și 2, în cazul în care o instituție acoperă o expunere la riscul de credit din afara portofoliului de tranzacționare utilizând un instrument financiar derivat de credit inclus în portofoliul de tranzacționare (utilizând o acoperire internă), nu se consideră că expunerea din afara portofoliului de tranzacționare este acoperită pentru scopurile calculării cerințelor de capital decât dacă, pentru expunerea din afara portofoliului de tranzacționare, instituția cumpără de la o terță parte eligibilă din punctul de vedere al furnizării protecției un instrument financiar derivat de credit care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa VIII partea 2 punctul 19 la Directiva 2006/48/CE. Fără a aduce atingere celei de-a doua teze de la punctul 11 al anexei II, atunci când o astfel de protecție furnizată de o terță parte este cumpărată și este recunoscută ca acoperire pentru o expunere din afara portofoliului de tranzacționare pentru scopurile calculării cerințelor de capital, niciuna dintre acoperirile prin instrumente financiare derivate de credit, internă sau externă, nu poate fi inclusă în portofoliul de tranzacționare pentru scopul calculării cerințelor de capital.”

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 octombrie 2010 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Comisiei îi sunt comunicate de îndată de către statele membre textele acestor dispoziții, precum și un tabel de corespondență între dispozițiile respective și prezenta directivă.

Statele membre aplică dispozițiile respective de la 31 decembrie 2010.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care acestea le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Charlie McCREEVY

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 177, 30.6.2006, p. 201.

1

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/100

---

DECIZIA COMISIEI

din 6 aprilie 2009

de modificare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului în ceea ce privește transportul animalelor pe calea aerului, tranzitul animalelor prin anumite țări terțe și certificatele de sănătate animală pentru anumite tipuri de carne de solipede și pentru tranzitul și depozitarea anumitor tipuri de carne proaspătă

[notificată cu numărul C(2009) 2273]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/317/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special articolul 8 teza introductivă, punctul 4 și punctul 5 a treia liniuță,

având în vedere Directiva 2004/68/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 de stabilire a normelor de sănătate animală privind importul și tranzitul, în Comunitate, al anumitor ungulate vii, de modificare a Directivelor 90/426/CEE și 92/65/CEE și de abrogare a Directivei 72/462/CEE (2), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Decizia 79/542/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1976 privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea (3) stabilește condițiile sanitare pentru importul în Comunitate de animale vii, cu excepția ecvideelor, și pentru importul de carne proaspătă provenind de la aceste animale, inclusiv de la ecvidee, dar excluzând preparatele din carne. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 79/542/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1976 privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea (3) stabilește condițiile sanitare pentru importul în Comunitate de animale vii, cu excepția ecvideelor, și pentru importul de carne proaspătă provenind de la aceste animale, inclusiv de la ecvidee, dar excluzând preparatele din carne.

| (2) | Articolul 6 din Decizia 79/542/CEE se referă la transportul animalelor vii destinate importului în Comunitate. Transportul acestor animale pe calea aerului prezintă un risc pentru sănătatea animală în Comunitate, din cauza eventualei prezențe în mijloacele de transport aerian a insectelor vectoare ale bolilor animalelor. Prin urmare, este oportun să se prevadă măsuri pentru dezinfestarea acestor mijloace de transport, pentru a evita introducerea accidentală în Comunitate, odată cu animalele importate, a unor insecte vectoare potențial infectate. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 6 din Decizia 79/542/CEE se referă la transportul animalelor vii destinate importului în Comunitate. Transportul acestor animale pe calea aerului prezintă un risc pentru sănătatea animală în Comunitate, din cauza eventualei prezențe în mijloacele de transport aerian a insectelor vectoare ale bolilor animalelor. Prin urmare, este oportun să se prevadă măsuri pentru dezinfestarea acestor mijloace de transport, pentru a evita introducerea accidentală în Comunitate, odată cu animalele importate, a unor insecte vectoare potențial infectate.

| (3) | Decizia 79/542/CEE prevede că animalele destinate importului în Comunitate pot tranzita doar prin țări terțe autorizate să exporte animale din aceeași specie către Comunitate. Cu toate acestea, este permis tranzitul animalelor prin anumite țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate, cu condiția ca animalele să fie destinate sacrificării imediate după sosirea la destinația finală în Comunitate. Procedura pentru elaborarea listei țărilor terțe respective a fost stabilită luând în considerare mai mulți factori, în special situația zoosanitară a țării terțe, garanțiile referitoare la integritatea animalelor în cursul tranzitului, controalele la punctele de control la frontieră și la destinația finală. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 79/542/CEE prevede că animalele destinate importului în Comunitate pot tranzita doar prin țări terțe autorizate să exporte animale din aceeași specie către Comunitate. Cu toate acestea, este permis tranzitul animalelor prin anumite țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate, cu condiția ca animalele să fie destinate sacrificării imediate după sosirea la destinația finală în Comunitate. Procedura pentru elaborarea listei țărilor terțe respective a fost stabilită luând în considerare mai mulți factori, în special situația zoosanitară a țării terțe, garanțiile referitoare la integritatea animalelor în cursul tranzitului, controalele la punctele de control la frontieră și la destinația finală.

| (4) | Bunăstarea animalelor și trasabilitatea trebuie, de asemenea, luate în considerare în ceea ce privește transportul animalelor către Comunitate din sau prin țări terțe. Normele comunitare în vigoare creează situații în care anumite bovine pentru îngrășare trebuie transportate pe distanțe mai lungi, pentru a evita tranzitul prin anumite țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate, ceea ce are consecințe negative pentru bunăstarea animalelor. Prin urmare, este oportun să se extindă și la bovinele pentru îngrășare posibilitatea de a tranzita prin țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate. |
| --- | --- |

(4)

Bunăstarea animalelor și trasabilitatea trebuie, de asemenea, luate în considerare în ceea ce privește transportul animalelor către Comunitate din sau prin țări terțe. Normele comunitare în vigoare creează situații în care anumite bovine pentru îngrășare trebuie transportate pe distanțe mai lungi, pentru a evita tranzitul prin anumite țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate, ceea ce are consecințe negative pentru bunăstarea animalelor. Prin urmare, este oportun să se extindă și la bovinele pentru îngrășare posibilitatea de a tranzita prin țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate.

| (5) | De asemenea, este necesar să se asigure o protecție adecvată a sănătății animale în Comunitate în cazul introducerii de animale pentru îngrășare în urma tranzitului prin țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate. Prin urmare, ar trebui instituite măsuri adecvate, aplicabile atât în cursul tranzitului, cât și la destinația finală. Aceste măsuri ar trebui să garanteze starea de sănătate a animalelor și integritatea lotului în timpul transportului și să limiteze circulația ulterioară a animalelor dinspre fermele de destinație din Comunitate. |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, este necesar să se asigure o protecție adecvată a sănătății animale în Comunitate în cazul introducerii de animale pentru îngrășare în urma tranzitului prin țări terțe care nu sunt autorizate să exporte animale către Comunitate. Prin urmare, ar trebui instituite măsuri adecvate, aplicabile atât în cursul tranzitului, cât și la destinația finală. Aceste măsuri ar trebui să garanteze starea de sănătate a animalelor și integritatea lotului în timpul transportului și să limiteze circulația ulterioară a animalelor dinspre fermele de destinație din Comunitate.

| (6) | Fermele de destinație ar trebui desemnate în mod specific de autoritatea veterinară competentă din statul membru de destinație. În momentul desemnării acestor ferme, autoritatea veterinară competentă ar trebui, în special, să se asigure că animalele fac obiectul unui control de-a lungul perioadei cuprinse între data sosirii la fermă și data sacrificării. |
| --- | --- |

(6)

Fermele de destinație ar trebui desemnate în mod specific de autoritatea veterinară competentă din statul membru de destinație. În momentul desemnării acestor ferme, autoritatea veterinară competentă ar trebui, în special, să se asigure că animalele fac obiectul unui control de-a lungul perioadei cuprinse între data sosirii la fermă și data sacrificării.

| (7) | Decizia 79/542/CEE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2008/752/CE a Comisiei (4), include o trimitere la bolile cu declarare obligatorie enumerate în anexa A la Directiva 90/426/CEE a Consiliului (5) în certificatele de sănătate animală pentru anumite tipuri de carne de solipede domestice și sălbatice. Cu toate acestea, deoarece doar pesta cabalină africană și morva pot fi transmise prin intermediul cărnii, certificatele respective ar trebui să includă trimiteri specifice doar la aceste boli. |
| --- | --- |

(7)

Decizia 79/542/CEE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2008/752/CE a Comisiei (4), include o trimitere la bolile cu declarare obligatorie enumerate în anexa A la Directiva 90/426/CEE a Consiliului (5) în certificatele de sănătate animală pentru anumite tipuri de carne de solipede domestice și sălbatice. Cu toate acestea, deoarece doar pesta cabalină africană și morva pot fi transmise prin intermediul cărnii, certificatele respective ar trebui să includă trimiteri specifice doar la aceste boli.

| (8) | Din motive de claritate și de coerență a legislației comunitare, modelul de certificat de sănătate animală pentru „Tranzit/Depozitare” ar trebui eliminat din anexa II la Decizia 79/542/CEE și anexa III la decizia respectivă ar trebui înlocuită. |
| --- | --- |

(8)

Din motive de claritate și de coerență a legislației comunitare, modelul de certificat de sănătate animală pentru „Tranzit/Depozitare” ar trebui eliminat din anexa II la Decizia 79/542/CEE și anexa III la decizia respectivă ar trebui înlocuită.

| (9) | Prin urmare, Decizia 79/542/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Decizia 79/542/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 79/542/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 6 alineatul (1) se adaugă al doilea paragraf, după cum urmează:
  „În cazul în care animalele sunt transportate pe calea aerului, cușca sau containerul în care sunt transportate, precum și spațiul înconjurător, se pulverizează cu un insecticid adecvat, imediat înainte de închiderea ușilor aeronavei și de fiecare dată când ușile aeronavei sunt deschise ulterior înainte de ajungerea la destinația finală.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 6 alineatul (1) se adaugă al doilea paragraf, după cum urmează:

„În cazul în care animalele sunt transportate pe calea aerului, cușca sau containerul în care sunt transportate, precum și spațiul înconjurător, se pulverizează cu un insecticid adecvat, imediat înainte de închiderea ușilor aeronavei și de fiecare dată când ușile aeronavei sunt deschise ulterior înainte de ajungerea la destinația finală.”

| 2. | Anexele I, II și III se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Anexele I, II și III se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 1 martie 2009.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 6 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

1

(2)  JO L 139, 30.4.2004, p. 321.

2

(3)  JO L 146, 14.6.1979, p. 15.

3

(4)  JO L 261, 30.9.2008, p. 1.

4

(5)  JO L 224, 18.8.1990, p. 42.

5

---

ANEXĂ

Anexele I, II și III la Decizia 79/542/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa I partea 1, în secțiunea referitoare la „Condiții specifice”, punctul „I” se înlocuiește cu următorul text:







  „ «I» | : | pentru tranzitul pe teritoriu al animalelor destinate sacrificării imediate sau al bovinelor pentru îngrășare care sunt expediate dintr-un stat membru și care sunt destinate unui alt stat membru, în camioane care au fost sigilate cu un sigiliu prevăzut cu un număr de ordine. Numărul sigiliului trebuie să fie menționat pe certificatul de sănătate eliberat în conformitate cu modelul stabilit în anexa F la Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1) în cazul bovinelor și al porcinelor, și în conformitate cu modelul I din anexa E la Directiva 91/68/CEE a Consiliului din 28 ianuarie 1991 privind condițiile de sănătate animală care reglementează schimburile intracomunitare de ovine și caprine (2), în cazul ovinelor și al caprinelor. În plus, sigiliul trebuie să fie intact în momentul sosirii la punctul de control la frontieră desemnat la intrarea în Comunitate, iar numărul sigiliului trebuie să fie înregistrat în TRACES. Certificatul trebuie să fie ștampilat la punctul de ieșire din Comunitate de către autoritățile veterinare competente înainte de tranzitul pe teritoriul uneia sau mai multor țări terțe cu următoarea mențiune corespunzătoare: «NUMAI PENTRU TRANZITUL ÎNTRE PĂRȚI DIFERITE ALE UNIUNII EUROPENE VIA FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI/MUNTENEGRU/SERBIA (3)
   (4)”
  Bovinele pentru îngrășare trebuie transportate direct la ferma de destinație desemnată de autoritatea veterinară competentă din țara de destinație. Aceste animale nu pot părăsi ferma respectivă decât în scopul unei sacrificări imediate. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

În anexa I partea 1, în secțiunea referitoare la „Condiții specifice”, punctul „I” se înlocuiește cu următorul text:

„ «I»

:

pentru tranzitul pe teritoriu al animalelor destinate sacrificării imediate sau al bovinelor pentru îngrășare care sunt expediate dintr-un stat membru și care sunt destinate unui alt stat membru, în camioane care au fost sigilate cu un sigiliu prevăzut cu un număr de ordine. Numărul sigiliului trebuie să fie menționat pe certificatul de sănătate eliberat în conformitate cu modelul stabilit în anexa F la Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1) în cazul bovinelor și al porcinelor, și în conformitate cu modelul I din anexa E la Directiva 91/68/CEE a Consiliului din 28 ianuarie 1991 privind condițiile de sănătate animală care reglementează schimburile intracomunitare de ovine și caprine (2), în cazul ovinelor și al caprinelor. În plus, sigiliul trebuie să fie intact în momentul sosirii la punctul de control la frontieră desemnat la intrarea în Comunitate, iar numărul sigiliului trebuie să fie înregistrat în TRACES. Certificatul trebuie să fie ștampilat la punctul de ieșire din Comunitate de către autoritățile veterinare competente înainte de tranzitul pe teritoriul uneia sau mai multor țări terțe cu următoarea mențiune corespunzătoare: «NUMAI PENTRU TRANZITUL ÎNTRE PĂRȚI DIFERITE ALE UNIUNII EUROPENE VIA FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI/MUNTENEGRU/SERBIA (3)
   (4)”

Bovinele pentru îngrășare trebuie transportate direct la ferma de destinație desemnată de autoritatea veterinară competentă din țara de destinație. Aceste animale nu pot părăsi ferma respectivă decât în scopul unei sacrificări imediate.

| 2. | Anexa II partea 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | „Modelul de certificat sanitar-veterinar EQU” se înlocuiește cu următorul model: |
| --- | --- | --- |

2.

Anexa II partea 2 se modifică după cum urmează:

(a)

„Modelul de certificat sanitar-veterinar EQU” se înlocuiește cu următorul model:

Image

Image

Image

| (b) | „Modelul de certificat sanitar-veterinar EQW” se înlocuiește cu următorul model: |
| --- | --- |

(b)

„Modelul de certificat sanitar-veterinar EQW” se înlocuiește cu următorul model:

Image

Image

Image

| (c) | Modelul de certificat de sănătate animală „TRANZIT/DEPOZITARE” se elimină. |
| --- | --- |

(c)

Modelul de certificat de sănătate animală „TRANZIT/DEPOZITARE” se elimină.

| 3. | Anexa III se înlocuiește după cum urmează:

  „ANEXA III

  (Tranzit și/sau depozitare) |
| --- | --- |

3.

Anexa III se înlocuiește după cum urmează:

„ANEXA III

(Tranzit și/sau depozitare)

Image

Image

Image

---

(1)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

1

(2)  JO L 46, 19.2.1991, p. 19.

2

(3)  A se șterge țara, după caz.

3

(4)  Serbia nu include Kosovo, astfel cum este definit în Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.’;

4

---

Rectificări

| 8.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 94/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 94/112

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 271/2009 al Comisiei din 2 aprilie 2009 privind autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,4-beta-glucanază ca aditiv furajer pentru purceii înțărcați, puii de găină pentru îngrășat, găinile ouătoare, curcanii pentru îngrășat și rațele pentru îngrășat (titular al autorizației BASF SE)

(
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 91 din 3 aprilie 2009
  )

La pagina 6, în anexă, în coloana 7 „Conținut minim” a tabelului:

în loc de:

„TXT”,

se va citi:

„TXU”.

---