# Uradni list C 52E/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 52E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5126. februar 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 52E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5126. februar 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2008/C 052E/01 | Skupno stališče (ES) št. 1/2008 z dne 20. decembra 2007, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 052E/02 | Skupno stališče (ES) št. 2/2008 z dne 21. januarja 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo | 7 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2008/C 052E/01

Skupno stališče (ES) št. 1/2008 z dne 20. decembra 2007, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra (
  1
  )

1

1

2008/C 052E/02

Skupno stališče (ES) št. 2/2008 z dne 21. januarja 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

CE 52/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 1/2008,

ki ga je sprejel Svet dne 20. decembra 2007

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 52 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 175(1) Pogodbe v povezavi s členom 1 te Uredbe in člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izpusti živega srebra so priznani za nevarnost svetovne razsežnosti, ki upravičuje ukrepanje na regionalni, nacionalni in svetovni ravni. |
| --- | --- |

(1)

Izpusti živega srebra so priznani za nevarnost svetovne razsežnosti, ki upravičuje ukrepanje na regionalni, nacionalni in svetovni ravni.

| (2) | V skladu s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Strategija Skupnosti za živo srebro“ je treba zmanjšati tveganje izpostavljenosti živemu srebru za ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Strategija Skupnosti za živo srebro“ je treba zmanjšati tveganje izpostavljenosti živemu srebru za ljudi in okolje.

| (3) | Ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti, je treba obravnavati kot del svetovnega prizadevanja za zmanjšanje tveganja zaradi izpostavljenosti živemu srebru, zlasti v okviru Programa za živo srebro v okviru Programa Združenih narodov za okolje. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti, je treba obravnavati kot del svetovnega prizadevanja za zmanjšanje tveganja zaradi izpostavljenosti živemu srebru, zlasti v okviru Programa za živo srebro v okviru Programa Združenih narodov za okolje.

| (4) | Izvoz kovinskega živega srebra iz Skupnosti bi bilo treba prepovedati, da bi se znatno zmanjšala svetovna ponudba živega srebra. |
| --- | --- |

(4)

Izvoz kovinskega živega srebra iz Skupnosti bi bilo treba prepovedati, da bi se znatno zmanjšala svetovna ponudba živega srebra.

| (5) | Zaradi prepovedi izvoza bo v Skupnosti nastal velik presežek živega srebra, ki ne bi smel ponovno vstopiti na trg. Zato bi bilo treba zagotoviti varno skladiščenje tega živega srebra znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi prepovedi izvoza bo v Skupnosti nastal velik presežek živega srebra, ki ne bi smel ponovno vstopiti na trg. Zato bi bilo treba zagotoviti varno skladiščenje tega živega srebra znotraj Skupnosti.

| (6) | Da se omogoči možnosti za varno skladiščenje kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, je primerno odstopati od člena 5(3)(a) Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (3) za nekatere vrste odlagališč ter navesti, da se merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi Sveta 2003/33/ES z dne 19. decembra 2002 o določitvi meril in postopkov za sprejemanje odpadkov na odlagališčih na podlagi člena 16 in Priloge II k Direktivi 1999/31/ES (4) ne uporabljajo za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra za več kot eno leto v nadzemnih objektih, ki so temu namenjeni in ustrezno opremljeni. |
| --- | --- |

(6)

Da se omogoči možnosti za varno skladiščenje kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, je primerno odstopati od člena 5(3)(a) Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (3) za nekatere vrste odlagališč ter navesti, da se merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi Sveta 2003/33/ES z dne 19. decembra 2002 o določitvi meril in postopkov za sprejemanje odpadkov na odlagališčih na podlagi člena 16 in Priloge II k Direktivi 1999/31/ES (4) ne uporabljajo za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra za več kot eno leto v nadzemnih objektih, ki so temu namenjeni in ustrezno opremljeni.

| (7) | Za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra za več kakor eno leto v temu namenjenih in ustrezno opremljenih nadzemnih objektih bi se morala uporabljati Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (5). |
| --- | --- |

(7)

Za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra za več kakor eno leto v temu namenjenih in ustrezno opremljenih nadzemnih objektih bi se morala uporabljati Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (5).

| (8) | Ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (6). Da pa bi omogočili ustrezno odlaganje kovinskega živega srebra v Skupnosti, je treba pristojne organe ciljne države in države odpreme spodbujati, naj se izogibajo nasprotovanju pošiljkam kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, na podlagi člena 11(1)(a) navedene uredbe. Opozoriti je treba, da se v skladu s členom 11(3) navedene uredbe – v primeru, da se v državi članici odpreme na leto skupno proizvedejo nevarni odpadki v tako majhni količini, da bi bila zagotovitev novih specializiranih objektov za odstranjevanje v tej državi članici nerentabilna – člen 11(1)(a) navedene uredbe ne uporablja. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (6). Da pa bi omogočili ustrezno odlaganje kovinskega živega srebra v Skupnosti, je treba pristojne organe ciljne države in države odpreme spodbujati, naj se izogibajo nasprotovanju pošiljkam kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, na podlagi člena 11(1)(a) navedene uredbe. Opozoriti je treba, da se v skladu s členom 11(3) navedene uredbe – v primeru, da se v državi članici odpreme na leto skupno proizvedejo nevarni odpadki v tako majhni količini, da bi bila zagotovitev novih specializiranih objektov za odstranjevanje v tej državi članici nerentabilna – člen 11(1)(a) navedene uredbe ne uporablja.

| (9) | Za zagotovitev skladiščenja, ki je varno za zdravje ljudi in okolje, bi morale oceno varnosti, ki jo je treba izvesti za podzemno skladiščenje v skladu z Odločbo 2003/33/ES, dopolnjevati posebne zahteve, ocena varnosti pa bi se morala uporabljati tudi za nadzemno skladiščenje. Končno odstranjevanje ne bi smelo biti dovoljeno, dokler se ne sprejmejo posebne zahteve in merila za prevzem. Pogoji skladiščenja v rudnikih soli ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, prilagojenih za odlaganje kovinskega živega srebra, bi morali zlasti izpolnjevati načela o zaščiti podzemne vode pred živim srebrom, preprečevanju emisij hlapov živega srebra, neprepustnosti za plin in tekočine iz okolice in – v primeru trajnega skladiščenja – trdni inkapsulaciji odpadkov ob koncu deformacijskega procesa rudnikov. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge k Direktivi 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev skladiščenja, ki je varno za zdravje ljudi in okolje, bi morale oceno varnosti, ki jo je treba izvesti za podzemno skladiščenje v skladu z Odločbo 2003/33/ES, dopolnjevati posebne zahteve, ocena varnosti pa bi se morala uporabljati tudi za nadzemno skladiščenje. Končno odstranjevanje ne bi smelo biti dovoljeno, dokler se ne sprejmejo posebne zahteve in merila za prevzem. Pogoji skladiščenja v rudnikih soli ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, prilagojenih za odlaganje kovinskega živega srebra, bi morali zlasti izpolnjevati načela o zaščiti podzemne vode pred živim srebrom, preprečevanju emisij hlapov živega srebra, neprepustnosti za plin in tekočine iz okolice in – v primeru trajnega skladiščenja – trdni inkapsulaciji odpadkov ob koncu deformacijskega procesa rudnikov. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge k Direktivi 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe.

| (10) | Pogoji nadzemnega skladiščenja bi morali predvsem izpolnjevati načela o reverzibilnosti skladiščenja, zaščiti živega srebra pred padavinsko vodo, neprepustnosti glede tal in preprečevanju emisij hlapov živega srebra. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge Direktive 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe. Nadzemno skladiščenje kovinskega živega srebra bi se moralo šteti za začasno rešitev. |
| --- | --- |

(10)

Pogoji nadzemnega skladiščenja bi morali predvsem izpolnjevati načela o reverzibilnosti skladiščenja, zaščiti živega srebra pred padavinsko vodo, neprepustnosti glede tal in preprečevanju emisij hlapov živega srebra. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge Direktive 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe. Nadzemno skladiščenje kovinskega živega srebra bi se moralo šteti za začasno rešitev.

| (11) | Države članice bi morale predložiti informacije o dovoljenjih, izdanih za naprave za skladiščenje, kakor tudi o uporabi te uredbe in njenih učinkih na trgu ter tako omogočiti njeno pravočasno oceno. Uvozniki, izvozniki in izvajalci bi morali predložiti informacije o pretoku in uporabi kovinskega živega srebra. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale predložiti informacije o dovoljenjih, izdanih za naprave za skladiščenje, kakor tudi o uporabi te uredbe in njenih učinkih na trgu ter tako omogočiti njeno pravočasno oceno. Uvozniki, izvozniki in izvajalci bi morali predložiti informacije o pretoku in uporabi kovinskega živega srebra.

| (12) | Države članice bi morale določiti kazni, ki se naložijo fizičnim in pravnim osebam v primeru kršitev določb te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale določiti kazni, ki se naložijo fizičnim in pravnim osebam v primeru kršitev določb te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (13) | Primerno je organizirati izmenjavo informacij, da se oceni morebitna potreba po dopolnilnih ukrepih za izvoz, uvoz in skladiščenje živega srebra ter za spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, brez poseganja v pravila o konkurenci iz Pogodbe, zlasti iz člena 81 Pogodbe. |
| --- | --- |

(13)

Primerno je organizirati izmenjavo informacij, da se oceni morebitna potreba po dopolnilnih ukrepih za izvoz, uvoz in skladiščenje živega srebra ter za spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, brez poseganja v pravila o konkurenci iz Pogodbe, zlasti iz člena 81 Pogodbe.

| (14) | Trenutno potekajo raziskave o varnem odstranjevanju živega srebra, vključno z raziskavami o različnih metodah za stabilizacijo ali drugih načinih imobilizacije živega srebra. Komisija bi morala te raziskave spremljati v okviru prednostnih nalog in o tem čim prej predložiti poročilo. Te informacije so pomembne, saj bodo zagotovile trdno podlago za pregled te uredbe, da se dosežejo njeni cilji. |
| --- | --- |

(14)

Trenutno potekajo raziskave o varnem odstranjevanju živega srebra, vključno z raziskavami o različnih metodah za stabilizacijo ali drugih načinih imobilizacije živega srebra. Komisija bi morala te raziskave spremljati v okviru prednostnih nalog in o tem čim prej predložiti poročilo. Te informacije so pomembne, saj bodo zagotovile trdno podlago za pregled te uredbe, da se dosežejo njeni cilji.

| (15) | Komisija bi morala te informacije upoštevati pri predložitvi poročila o oceni, zato da določi, ali je treba to uredbo spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala te informacije upoštevati pri predložitvi poročila o oceni, zato da določi, ali je treba to uredbo spremeniti.

| (16) | Komisija bi morala prav tako spremljati mednarodni razvoj na področju povpraševanja in ponudbe živega srebra, zlasti mednarodna pogajanja, ter o tem poročati, da se omogoči ocena skladnosti celotnega pristopa. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi morala prav tako spremljati mednarodni razvoj na področju povpraševanja in ponudbe živega srebra, zlasti mednarodna pogajanja, ter o tem poročati, da se omogoči ocena skladnosti celotnega pristopa.

| (17) | Ukrepe, potrebne za uporabo te uredbe glede začasnega skladiščenja kovinskega živega srebra v določenih objektih iz te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu z Direktivo 1999/31/ES, in sicer ob upoštevanju neposredne povezave med to uredbo in navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(17)

Ukrepe, potrebne za uporabo te uredbe glede začasnega skladiščenja kovinskega živega srebra v določenih objektih iz te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu z Direktivo 1999/31/ES, in sicer ob upoštevanju neposredne povezave med to uredbo in navedeno direktivo.

| (18) | Ker cilja te uredbe, in sicer zmanjšanje izpostavljenosti živemu srebru s prepovedjo izvoza in obveznostjo skladiščenja, zaradi vpliva na pretok blaga in na delovanje notranjega trga, kakor tudi zaradi čezmejne narave onesnaževanja z živim srebrom države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lahko doseže le Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja – |
| --- | --- |

(18)

Ker cilja te uredbe, in sicer zmanjšanje izpostavljenosti živemu srebru s prepovedjo izvoza in obveznostjo skladiščenja, zaradi vpliva na pretok blaga in na delovanje notranjega trga, kakor tudi zaradi čezmejne narave onesnaževanja z živim srebrom države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lahko doseže le Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvoz kovinskega živega srebra (Hg, CAS 7439-97-6) iz Skupnosti je prepovedan od 1. julija 2011.

Člen 2

Od 1. julija 2011 se kovinsko živo srebro, ki se ne uporablja več v klor-alkalni industriji, kovinsko živo srebro, ki nastaja pri čiščenju zemeljskega plina, in kovinsko živo srebro, ki nastaja v postopkih pridobivanja barvnih kovin in taljenja, šteje za odpadek in se odstrani v skladu z določbami Direktive 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (7), in sicer na način, ki ne predstavlja nevarnosti za zdravje ljudi in okolje.

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 5(3)(a) Direktive 1999/31/ES se lahko kovinsko živo srebro, ki se šteje za odpadek, v ustreznem zaprtem sistemu:

| (a) | začasno skladišči dlje kakor eno leto ali trajno skladišči (postopek odstranjevanja D 15 oziroma D 12, kakor sta opredeljena v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) v rudnikih soli, prilagojenih za odstranjevanje kovinskega živega srebra, ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, v katerih je zagotovljena enaka raven varnosti in zaprtosti, kakor v rudnikih soli, ali |
| --- | --- |

(a)

začasno skladišči dlje kakor eno leto ali trajno skladišči (postopek odstranjevanja D 15 oziroma D 12, kakor sta opredeljena v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) v rudnikih soli, prilagojenih za odstranjevanje kovinskega živega srebra, ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, v katerih je zagotovljena enaka raven varnosti in zaprtosti, kakor v rudnikih soli, ali

| (b) | začasno skladišči (postopek odstranjevanja D 15, kakor je opredeljen v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) dlje kakor eno leto v nadzemnih objektih, namenjenih začasnemu skladiščenju kovinskega živega srebra in temu ustrezno opremljenih. V tem primeru se ne uporabljajo merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi 2003/33/ES. |
| --- | --- |

(b)

začasno skladišči (postopek odstranjevanja D 15, kakor je opredeljen v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) dlje kakor eno leto v nadzemnih objektih, namenjenih začasnemu skladiščenju kovinskega živega srebra in temu ustrezno opremljenih. V tem primeru se ne uporabljajo merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi 2003/33/ES.

Za točki (a) in (b) se uporabljajo druge določbe Direktive 1999/31/ES in Odločbe 2003/33/ES.

2.   Za skladiščenje iz odstavka 1(b) tega člena se uporablja Direktiva 96/82/ES.

Člen 4

1.   Ocena varnosti, ki jo je treba v skladu z Odločbo 2003/33/ES izvesti za odlaganje kovinskega živega srebra v skladu s členom 3 te uredbe, vključuje zlasti dodatna tveganja zaradi narave in dolgoročnih značilnosti kovinskega živega srebra ter njegovega zadrževanja.

2.   Dovoljenje iz členov 8 in 9 Direktive 1999/31/ES za objekte iz člena 3(1)(a) in (b) te uredbe vključuje zahteve po rednih vizualnih pregledih posod in po namestitvi ustrezne opreme za odkrivanje hlapov, da se odkrije vsakršno uhajanje.

3.   Zahteve za objekte iz člena 3(1)(a) in (b) te uredbe, kakor tudi merila za sprejem kovinskega živega srebra, ki spreminjajo priloge I, II in III k Direktivi 1999/31/ES, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16 navedene direktive. Komisija v najkrajšem možnem času pripravi ustrezen predlog, najpozneje pa do 1. januarja 2010.

Vsakršno končno odstranjevanje (odstranjevanje D 12, kakor je opredeljeno v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) kovinskega živega srebra je dovoljeno šele po tem, ko so sprejete spremembe Prilog I, II, in III k Direktivi 1999/31/ES.

Člen 5

1.   Države članice predložijo Komisiji kopije vseh dovoljenj, izdanih za objekt, namenjen za začasno ali trajno skladiščenje kovinskega živega srebra (postopek odstranjevanja D 15 oziroma D 12, kakor sta opredeljena v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES).

2.   Države članice do 1. julija 2012 obvestijo Komisijo o uporabi in tržnih učinkih te uredbe na njihovih ozemljih. Države članice na zahtevo Komisije predložijo te informacije pred navedenim datumom.

3.   Do 1. julija 2012 uvozniki, izvozniki oziroma izvajalci dejavnosti iz člena 2 Komisiji in pristojnim organom pošljejo naslednje podatke:

| (a) | količino, cene, državo izvora in namembno državo ter predvideno uporabo kovinskega živega srebra, ki se vnaša v Skupnost; |
| --- | --- |

(a)

količino, cene, državo izvora in namembno državo ter predvideno uporabo kovinskega živega srebra, ki se vnaša v Skupnost;

| (b) | količino, državo izvora in namembno državo kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek in s katerim se v Skupnosti čezmejno trguje. |
| --- | --- |

(b)

količino, državo izvora in namembno državo kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek in s katerim se v Skupnosti čezmejno trguje.

Člen 6

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se uporabljajo. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh predpisih uradno obvestijo Komisijo najpozneje do ... (8) in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vsakršni naknadni spremembi, ki na njih vpliva.

Člen 7

1.   Komisija organizira izmenjavo informacij med državami članicami in zadevnimi industrijskimi sektorji. Pri izmenjavi informacij se zlasti preuči, ali je treba morebiti: razširiti prepoved izvoza na spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro; prepovedati uvoz kovinskega živega srebra, spojin živega srebra in proizvodov, ki vsebujejo živo srebro; razširiti obveznost skladiščenja na kovinsko živo srebro iz drugih virov in določiti roke za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra.

2.   Komisija spremlja tekoče raziskovalne dejavnosti na področju varnega odstranjevanja, vključno s strjevanjem kovinskega živega srebra. Do 1. julija 2010 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Na podlagi tega poročila Komisija po potrebi in brez odlašanja, vendar najpozneje do 1. julija 2013, pripravi predlog za pregled te uredbe.

3.   Komisija oceni uporabo in tržne učinke te uredbe v Skupnosti, pri čemer upošteva informacije iz odstavkov 1 in 2 ter iz člena 5.

4.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. julija 2013 predloži poročilo, v katerem so podani in ocenjeni rezultati izmenjave informacij iz odstavka 1 in rezultati ocene iz odstavka 3, ki mu po potrebi priloži tudi predlog za pregled te uredbe.

5.   Komisija do 1. julija 2010 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku večstranskih dejavnosti in pogajanj o živem srebru, pri čemer oceni zlasti usklajenost časovnega načrta in obsega ukrepov po tej uredbi z mednarodnim razvojem.

Člen 8

Države članice lahko do 1. julija 2011 ohranijo nacionalne omejevalne ukrepe za izvoz kovinskega živega srebra, sprejete v skladu z zakonodajo Skupnosti pred sprejetjem te uredbe.

Člen 9

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 168, 20.7.2007, str. 44.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 20. junija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 20. decembra 2007 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 182, 16.7.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 11, 16.1.2003, str. 27.

4

(5)  UL L 10, 14.1.1997, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

5

(6)  UL L 190, 12.7.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 114, 27.4.2006, str. 9.

7

(8)  Vstaviti datum eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

8

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 26. oktobra 2006 Svetu poslala predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra. Predlog temelji na členih 133 in 175(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 20. junija 2007.

Ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 25. aprila 2007.

Odbor regij je 27. novembra 2006 sklenil, da o predlogu ne bo dal mnenja.

Svet je 20. decembra 2007 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

II.   CILJI

Predlagana uredba naj bi prispevala k zmanjšanemu obremenjevanju okolja z živim srebrom, in sicer z zmanjšanjem svetovnih zalog kovinskega živega srebra, in zagotovila pravni okvir s trajno rešitvijo za njegove presežne vrednosti. Ključni cilji so:

| — | prepovedati izvoz kovinskega živega srebra iz Skupnosti, |
| --- | --- |

—

prepovedati izvoz kovinskega živega srebra iz Skupnosti,

| — | zagotoviti, da se presežno kovinsko živo srebro iz glavnih virov ne vrne na trg, temveč se varno odstrani, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se presežno kovinsko živo srebro iz glavnih virov ne vrne na trg, temveč se varno odstrani,

| — | omogočiti odstranjevanje kovinskega živega srebra v za to namenjenih objektih. |
| --- | --- |

—

omogočiti odstranjevanje kovinskega živega srebra v za to namenjenih objektih.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Splošne ugotovitve

V skupnem stališču so dobesedno, delno ali smiselno vključene številne spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament v prvi obravnavi. Zlasti omogoča obširen pregled potreb po prihodnji morebitni razširitvi področja uporabe uredbe, vanj pa so vključene tudi dodatne varnostne zahteve za odstranjevanje kovinskega živega srebra. Prav tako je v njem določena pravna podlaga predloga (člen 175(1) in člen 133 Pogodbe za člen 1 uredbe, pri čemer spremembi 2 in 19 nista upoštevani) in vključene številne druge spremembe zaradi večje jasnosti besedila in uporabe ustrezne zakonodaje ES. V nadaljevanju so opisane vsebinske spremembe.

Prepoved izvoza živega srebra – področje uporabe in pregled (člena 1 in 7)

Področje uporabe uredbe in datum za prepoved izvoza v členu 1 sta v skladu s prvotnim predlogom Komisije. V skupnem stališču so delno prevzete spremembe 20, 50, 22, 33, 36, 1, 8, 9 in 14, saj je v členu 7(1) in (2) predviden pregled, katerega cilj je morebitna prihodnja razširitev področja uporabe na spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, ter na prepoved uvoza živega srebra, spojin živega srebra in proizvodov, ki vsebujejo živo srebro. Spremembe 3, 4, 5 in 7 so se štele za odvečne, zato v skupno stališče niso bile vključene.

Obveznost odstranjevanja (člen 2)

Člen 2 določa, da bi bilo treba kovinsko živo srebro iz treh glavnih virov v Skupnosti odstraniti v skladu z direktivo 2006/12/ES o odpadkih.

Spremembe 24, 31 in 6 niso bile sprejete, saj Svet ne more upravičiti predlaganega prednostnega upoštevanja določene možnosti skladiščenja kovinskega živega srebra.

Pogoji za odstranjevanje kovinskega živega srebra (člena 3 in 4)

Člen 3 skupnega stališča razširja možnosti skladiščenja kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, v globokih, podzemnih skalnatih formacijah. Pri tem gre za začasne in trajne rešitve. V členih 3 in 4 so opredeljene dodatne varnostne zahteve za skladiščenje kovinskega živega srebra in določen način uporabe ustrezne obstoječe zakonodaje ES.

Svet se strinja s Komisijo, da lahko trajno skladiščenje kovinskega živega srebra pod določenimi pogoji pomeni njegovo varno dokončno odstranitev, zato ne more upoštevati sprememb 23, 25, 26, 11, 12 in 15. Raziskovalne dejavnosti v zvezi z varnimi možnostmi odstranjevanja kovinskega živega srebra pa bodo v skladu s členom 7(2) podrobneje preučene.

Svet je spremembo 41 zavrnil, saj bi oslabila varnostne zahteve za skladiščenje kovinskega živega srebra. V skladu s členom 2(g) direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih se skladiščenje odpadkov, namenjenih odstranitvi, ki traja manj kot eno leto, ne šteje za odlaganje odpadkov. Zato tudi ni nobene prepovedi začasnega skladiščenja kovinskega živega srebra v tekočem agregatnem stanju kot odpadkov, ki traja največ eno leto, pri čemer so vključeni tudi obrati za proizvodnjo klora, za katere veljajo določbe direktive 96/61/ES (IPPC). Direktiva IPPC ureja okoljsko dovoljenje za objekte in ne zadostuje za zagotavljanje varnostnih zahtev pri skladiščenju kovinskega živega srebra.

Člen 4(3) je delno skladen s spremembo 28, saj vsako dokončno odstranjevanje dovoljuje šele po sprejetju zahtev za objekte iz člena 3(a) in (b) ter meril za prevzem kovinskega živega srebra iz prilog I, II in III direktive o odlagališčih.

Poročanje in sankcije (člena 5 in 6)

Spremembe 47, 30, 32, 35, 37, 38, 39, 10, 13, 16 in 18 o posebnem skladu za skladiščenje živega srebra, razširitvi in poostritvi obveznosti poročanja držav članic, podjetij in Komisije ter o ozaveščanju v državah članicah niso bile sprejete, Svet namreč meni, da so predlagane zahteve nesorazmerne in bi po nepotrebnem povečale birokracijo.

Spremembi 34 in 17 o kaznih za kršitve določb te uredbe sta v celoti upoštevani.

IV.   SKLEPI

Svet je prepričan, da pomeni skupno stališče uravnotežen sklop ukrepov, s katerimi bodo izpolnjeni cilji uredbe. Svet z zanimanjem pričakuje konstruktivno razpravo z Evropskim parlamentom za čimprejšnje sprejetje uredbe.

---

| 26.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 52/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

CE 52/7

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 2/2008,

ki ga je sprejel Svet dne 21. januarja 2008

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo

(2008/C 52 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Lizbonska agenda za rast in delovna mesta poudarja potrebo po razvoju pogojev, ki bi bili ugodni za naložbe v znanje in inovacije v Evropi, da bi izboljšali konkurenčnost, povečali rast in število delovnih mest v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Lizbonska agenda za rast in delovna mesta poudarja potrebo po razvoju pogojev, ki bi bili ugodni za naložbe v znanje in inovacije v Evropi, da bi izboljšali konkurenčnost, povečali rast in število delovnih mest v Evropski uniji.

| (2) | Države članice nosijo glavno odgovornost za ohranjanje ugodnih razmer v podporo evropski industriji, konkurenčnosti in inovacijam. Vendar pa narava in razsežnost inovacijskih izzivov v Evropski uniji zahtevata tudi sprejemanje ukrepov na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Države članice nosijo glavno odgovornost za ohranjanje ugodnih razmer v podporo evropski industriji, konkurenčnosti in inovacijam. Vendar pa narava in razsežnost inovacijskih izzivov v Evropski uniji zahtevata tudi sprejemanje ukrepov na ravni Skupnosti.

| (3) | Skupnost bi morala zagotoviti podporo za spodbujanje inovacij, zlasti v sklopu Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, Celostnega programa za vseživljenjsko učenje in strukturnih skladov. |
| --- | --- |

(3)

Skupnost bi morala zagotoviti podporo za spodbujanje inovacij, zlasti v sklopu Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, Celostnega programa za vseživljenjsko učenje in strukturnih skladov.

| (4) | Na ravni Skupnosti bi bilo treba vzpostaviti novo pobudo, Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“), ki bo s spodbujanjem povezovanja v okviru trikotnika znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije – na celotnem območju Evropske unije dopolnjeval obstoječe politike in pobude Skupnosti in držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Na ravni Skupnosti bi bilo treba vzpostaviti novo pobudo, Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“), ki bo s spodbujanjem povezovanja v okviru trikotnika znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije – na celotnem območju Evropske unije dopolnjeval obstoječe politike in pobude Skupnosti in držav članic.

| (5) | Evropski svet z dne 15. in 16. junija 2006 je Komisijo pozval, naj pripravi uraden predlog za ustanovitev EIT in ga predstavi jeseni 2006. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet z dne 15. in 16. junija 2006 je Komisijo pozval, naj pripravi uraden predlog za ustanovitev EIT in ga predstavi jeseni 2006.

| (6) | EIT bi moral v prvi vrsti prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Skupnosti in držav članic, in sicer tako, da zagotovi sodelovanje visokega šolstva ter raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na najvišji ravni. EIT naj bi s tem in olajšal in pospešil povezovanje in sodelovanje ter ustvaril sinergije med skupnostmi inovacij v Evropi. |
| --- | --- |

(6)

EIT bi moral v prvi vrsti prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Skupnosti in držav članic, in sicer tako, da zagotovi sodelovanje visokega šolstva ter raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na najvišji ravni. EIT naj bi s tem in olajšal in pospešil povezovanje in sodelovanje ter ustvaril sinergije med skupnostmi inovacij v Evropi.

| (7) | EIT bi se moral s svojimi aktivnostmi odzvati na strateške dolgoročne izzive za inovacije v Evropi, zlasti na meddisciplinarnih in/ali interdisciplinarnih področjih, vključno s področji, ki so že bila opredeljena na evropski ravni. S tem bi EIT spodbujal stalen dialog s civilno družbo. |
| --- | --- |

(7)

EIT bi se moral s svojimi aktivnostmi odzvati na strateške dolgoročne izzive za inovacije v Evropi, zlasti na meddisciplinarnih in/ali interdisciplinarnih področjih, vključno s področji, ki so že bila opredeljena na evropski ravni. S tem bi EIT spodbujal stalen dialog s civilno družbo.

| (8) | EIT bi moral prednostno obravnavati prenos svojih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v poslovno okolje ter komercialno uporabnost teh dejavnosti, poleg tega pa podpirati ustanavljanje novih podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in malih in srednje velikih podjetij (MSP). |
| --- | --- |

(8)

EIT bi moral prednostno obravnavati prenos svojih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v poslovno okolje ter komercialno uporabnost teh dejavnosti, poleg tega pa podpirati ustanavljanje novih podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in malih in srednje velikih podjetij (MSP).

| (9) | EIT bi moral delovati predvsem na podlagi k odličnosti usmerjenih samostojnih partnerstev med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami, ki bi v inovacijskem procesu predstavljala trajnostna in dolgoročno samostojna strateška omrežja. Ta partnerstva bi moral izbrati upravni odbor EIT na podlagi preglednega postopka, ki bi temeljil na odličnosti, imenovala pa bi se skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu „SZI“). Upravni odbor bi moral tudi voditi dejavnosti EIT in ocenjevati dejavnosti SZI. Pri izbiri članov upravnega odbora bi bilo treba zagotoviti ravnotežje med tistimi z izkušnjami iz poslovnega in visokošolskega in/ali raziskovalnega okolja ter člani iz inovacijskega sektorja. |
| --- | --- |

(9)

EIT bi moral delovati predvsem na podlagi k odličnosti usmerjenih samostojnih partnerstev med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami, ki bi v inovacijskem procesu predstavljala trajnostna in dolgoročno samostojna strateška omrežja. Ta partnerstva bi moral izbrati upravni odbor EIT na podlagi preglednega postopka, ki bi temeljil na odličnosti, imenovala pa bi se skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu „SZI“). Upravni odbor bi moral tudi voditi dejavnosti EIT in ocenjevati dejavnosti SZI. Pri izbiri članov upravnega odbora bi bilo treba zagotoviti ravnotežje med tistimi z izkušnjami iz poslovnega in visokošolskega in/ali raziskovalnega okolja ter člani iz inovacijskega sektorja.

| (10) | Če naj bi EIT in SZI prispevali h konkurenčnosti ter okrepili mednarodno privlačnost in inovacijsko zmogljivost evropskega gospodarstva, bi morali biti sposobni pritegniti partnerske organizacije, raziskovalce in študente iz vsega sveta, tudi s spodbujanjem njihove mobilnosti, ter sodelovati z organizacijami iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(10)

Če naj bi EIT in SZI prispevali h konkurenčnosti ter okrepili mednarodno privlačnost in inovacijsko zmogljivost evropskega gospodarstva, bi morali biti sposobni pritegniti partnerske organizacije, raziskovalce in študente iz vsega sveta, tudi s spodbujanjem njihove mobilnosti, ter sodelovati z organizacijami iz tretjih držav.

| (11) | Razmerja med EIT in SZI bi morali urejati pogodbeni sporazumi, v katerih bi bile določene pravice in obveznosti SZI in ki bi zagotovili ustrezno raven usklajevanja ter opredelili mehanizem za spremljanje in vrednotenje dejavnosti in rezultatov SZI. |
| --- | --- |

(11)

Razmerja med EIT in SZI bi morali urejati pogodbeni sporazumi, v katerih bi bile določene pravice in obveznosti SZI in ki bi zagotovili ustrezno raven usklajevanja ter opredelili mehanizem za spremljanje in vrednotenje dejavnosti in rezultatov SZI.

| (12) | Visoko šolstvo je treba podpreti kot sestavni del celovite inovacijske strategije, saj je v tem smislu pogosto spregledano. Sporazum med EIT in SZI bi moral zagotoviti, da stopnje izobrazbe in diplome, ki se podelijo v okviru SZI, podelijo sodelujoče visokošolske ustanove, ki bi jih morali spodbuditi, da jih štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT. EIT bi moral s svojimi dejavnostmi in delom pomagati spodbujati mobilnost v evropskem raziskovalnem in visokošolskem prostoru ter prenosljivost štipendij, podeljenih raziskovalcem in študentom v okviru SZI. Vse te dejavnosti bi se morale izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (4). |
| --- | --- |

(12)

Visoko šolstvo je treba podpreti kot sestavni del celovite inovacijske strategije, saj je v tem smislu pogosto spregledano. Sporazum med EIT in SZI bi moral zagotoviti, da stopnje izobrazbe in diplome, ki se podelijo v okviru SZI, podelijo sodelujoče visokošolske ustanove, ki bi jih morali spodbuditi, da jih štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT. EIT bi moral s svojimi dejavnostmi in delom pomagati spodbujati mobilnost v evropskem raziskovalnem in visokošolskem prostoru ter prenosljivost štipendij, podeljenih raziskovalcem in študentom v okviru SZI. Vse te dejavnosti bi se morale izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (4).

| (13) | EIT bi moral oblikovati jasne in pregledne smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki bodo pospeševale uporabo intelektualne lastnine pod ustreznimi pogoji. Te smernice bi morale določati, da je treba ustrezno upoštevati prispevke različnih partnerskih organizacij SZI, ne glede na njihovo velikost. Če bi se dejavnosti financirale v sklopu okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj, bi se uporabljala pravila iz teh programov. |
| --- | --- |

(13)

EIT bi moral oblikovati jasne in pregledne smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki bodo pospeševale uporabo intelektualne lastnine pod ustreznimi pogoji. Te smernice bi morale določati, da je treba ustrezno upoštevati prispevke različnih partnerskih organizacij SZI, ne glede na njihovo velikost. Če bi se dejavnosti financirale v sklopu okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj, bi se uporabljala pravila iz teh programov.

| (14) | Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost EIT. Ustrezna pravila, ki urejajo delovanje EIT, so sprejeta v statutu EIT. |
| --- | --- |

(14)

Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost EIT. Ustrezna pravila, ki urejajo delovanje EIT, so sprejeta v statutu EIT.

| (15) | EIT bi moral imeti pravno osebnost; da bi se zagotovila njegova funkcionalna samostojnost in neodvisnost, sam bi moral upravljati svoj proračun, njegovi prihodki pa bi morali vključevati prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(15)

EIT bi moral imeti pravno osebnost; da bi se zagotovila njegova funkcionalna samostojnost in neodvisnost, sam bi moral upravljati svoj proračun, njegovi prihodki pa bi morali vključevati prispevek Skupnosti.

| (16) | EIT bi si moral prizadevati za pridobitev čim večjega finančnega prispevka iz zasebnega sektorja in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi. Zato se pričakuje, da bodo industrija ter finančni in storitveni sektor znatno prispevali v proračun EIT in zlasti v proračun SZI. SZI bi si morale prizadevati, da bi zasebni sektor prispeval čim več. SZI in njihove partnerske organizacije bi morale objaviti dejstvo, da opravljajo svoje dejavnosti v okviru EIT in da prejemajo finančni prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije. |
| --- | --- |

(16)

EIT bi si moral prizadevati za pridobitev čim večjega finančnega prispevka iz zasebnega sektorja in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi. Zato se pričakuje, da bodo industrija ter finančni in storitveni sektor znatno prispevali v proračun EIT in zlasti v proračun SZI. SZI bi si morale prizadevati, da bi zasebni sektor prispeval čim več. SZI in njihove partnerske organizacije bi morale objaviti dejstvo, da opravljajo svoje dejavnosti v okviru EIT in da prejemajo finančni prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije.

| (17) | S prispevkom Skupnosti k EIT bi se morali financirati stroški, ki nastanejo pri ustanavljanju ter upravnih in usklajevalnih dejavnostih EIT in SZI. Da bi se izognili dvojnemu financiranju, te dejavnosti ne bi smele biti hkrati upravičene do prispevka iz drugih programov Skupnosti, kot so Okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, Program za vseživljenjsko učenje ali strukturni skladi. Poleg tega v primeru, da SZI ali njene partnerske organizacije neposredno zaprosijo za pomoč Skupnosti iz teh programov ali skladov, njihovih prošenj ne bi smeli obravnavati prednostno glede na druge prošnje. |
| --- | --- |

(17)

S prispevkom Skupnosti k EIT bi se morali financirati stroški, ki nastanejo pri ustanavljanju ter upravnih in usklajevalnih dejavnostih EIT in SZI. Da bi se izognili dvojnemu financiranju, te dejavnosti ne bi smele biti hkrati upravičene do prispevka iz drugih programov Skupnosti, kot so Okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, Program za vseživljenjsko učenje ali strukturni skladi. Poleg tega v primeru, da SZI ali njene partnerske organizacije neposredno zaprosijo za pomoč Skupnosti iz teh programov ali skladov, njihovih prošenj ne bi smeli obravnavati prednostno glede na druge prošnje.

| (18) | V zvezi s subvencijo Skupnosti in vsemi drugimi donacijami v breme splošnega proračuna Evropske unije se uporablja proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5). |
| --- | --- |

(18)

V zvezi s subvencijo Skupnosti in vsemi drugimi donacijami v breme splošnega proračuna Evropske unije se uporablja proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

| (19) | Ta uredba za obdobje od 2008 do 2013 določa finančna sredstva, ki mora biti v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) za proračunski organ prednostni referenčni okvir. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba za obdobje od 2008 do 2013 določa finančna sredstva, ki mora biti v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) za proračunski organ prednostni referenčni okvir.

| (20) | EIT je organ, ki ga Skupnosti ustanavljajo v smislu člena 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, zato bi moral svoja finančna pravila sprejeti v skladu z navedeno uredbo. Iz tega razloga bi se morala za EIT uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7). |
| --- | --- |

(20)

EIT je organ, ki ga Skupnosti ustanavljajo v smislu člena 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, zato bi moral svoja finančna pravila sprejeti v skladu z navedeno uredbo. Iz tega razloga bi se morala za EIT uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7).

| (21) | EIT bi moral pripraviti letno poročilo o dejavnostih, ki jih je izvedel v preteklem koledarskem letu, in tekoči triletni delovni program z načrtovanimi pobudami, s katerim se bo EIT lahko odzval na notranji in zunanji razvoj na področju znanosti, tehnologije, visokega šolstva, inovacij in drugih ustreznih področjih. Ta dokumenta bi moral poslati v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali imeti pravico, da predložijo svoje mnenje o osnutku prvega triletnega delovnega programa EIT. |
| --- | --- |

(21)

EIT bi moral pripraviti letno poročilo o dejavnostih, ki jih je izvedel v preteklem koledarskem letu, in tekoči triletni delovni program z načrtovanimi pobudami, s katerim se bo EIT lahko odzval na notranji in zunanji razvoj na področju znanosti, tehnologije, visokega šolstva, inovacij in drugih ustreznih področjih. Ta dokumenta bi moral poslati v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali imeti pravico, da predložijo svoje mnenje o osnutku prvega triletnega delovnega programa EIT.

| (22) | V strateškem inovacijskem programu (v nadaljnjem besedilu „SIP“) bi bilo treba določiti strateško in dolgoročno pomembna prednostna področja ter finančne potrebe EIT za obdobje sedmih let. Glede na to, da ima SIP pomembno vlogo na področju inovacijske politike Skupnosti, in zaradi posledičnega političnega pomena njegovega družbeno-gospodarskega vpliva v Skupnosti bi ga morala Evropski parlament in Svet sprejeti na podlagi predloga Komisije, oblikovanega na podlagi osnutka, ki ji ga predloži EIT. |
| --- | --- |

(22)

V strateškem inovacijskem programu (v nadaljnjem besedilu „SIP“) bi bilo treba določiti strateško in dolgoročno pomembna prednostna področja ter finančne potrebe EIT za obdobje sedmih let. Glede na to, da ima SIP pomembno vlogo na področju inovacijske politike Skupnosti, in zaradi posledičnega političnega pomena njegovega družbeno-gospodarskega vpliva v Skupnosti bi ga morala Evropski parlament in Svet sprejeti na podlagi predloga Komisije, oblikovanega na podlagi osnutka, ki ji ga predloži EIT.

| (23) | Komisija bi morala sprožiti neodvisno zunanje vrednotenje delovanja EIT, na podlagi katerega se bo zlasti lahko pripravil SIP. Po potrebi bi morala pripraviti predloge za spremembo te uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Komisija bi morala sprožiti neodvisno zunanje vrednotenje delovanja EIT, na podlagi katerega se bo zlasti lahko pripravil SIP. Po potrebi bi morala pripraviti predloge za spremembo te uredbe.

| (24) | Treba si je prizadevati za postopno oziroma večfazno izvajanje dejavnosti EIT in ob tem upoštevati njegov dolgoročni razvoj. Da bi se ustrezno ocenilo delovanje EIT in SZI ter uvedle morebitne izboljšave, je potrebna začetna faza z omejenim številom SZI. Upravni odbor bi moral v 18 mesecih po imenovanju izbrati dve ali tri SZI na področjih, ki pomagajo Evropski uniji pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kar vključuje področja, kot so podnebne spremembe, obnovljivi viri energije ter naslednja generacija informacijske in komunikacijske tehnologije. Izbiro in imenovanje naslednjih SZI bi bilo treba omogočiti po sprejetju prvega SIP, ki bi moral vključevati tudi podrobnosti glede delovanja EIT zaradi upoštevanja dolgoročne perspektive. |
| --- | --- |

(24)

Treba si je prizadevati za postopno oziroma večfazno izvajanje dejavnosti EIT in ob tem upoštevati njegov dolgoročni razvoj. Da bi se ustrezno ocenilo delovanje EIT in SZI ter uvedle morebitne izboljšave, je potrebna začetna faza z omejenim številom SZI. Upravni odbor bi moral v 18 mesecih po imenovanju izbrati dve ali tri SZI na področjih, ki pomagajo Evropski uniji pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kar vključuje področja, kot so podnebne spremembe, obnovljivi viri energije ter naslednja generacija informacijske in komunikacijske tehnologije. Izbiro in imenovanje naslednjih SZI bi bilo treba omogočiti po sprejetju prvega SIP, ki bi moral vključevati tudi podrobnosti glede delovanja EIT zaradi upoštevanja dolgoročne perspektive.

| (25) | Ker cilja načrtovanega ukrepa, in sicer ustanovitve EIT, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in nadnacionalnosti lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja načrtovanega ukrepa, in sicer ustanovitve EIT, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in nadnacionalnosti lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ustanovi se Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“).

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „inovacija“ pomeni postopek, vključno z rezultatom tega postopka, v okviru katerega nastajajo nove ideje kot odziv na družbene in gospodarske potrebe, na podlagi teh idej pa se ustvarijo novi izdelki, storitve ali poslovni in organizacijski modeli, ki se uspešno uveljavijo na obstoječem trgu oziroma so sposobni ustvarjati nove trge; |
| --- | --- |

1.

„inovacija“ pomeni postopek, vključno z rezultatom tega postopka, v okviru katerega nastajajo nove ideje kot odziv na družbene in gospodarske potrebe, na podlagi teh idej pa se ustvarijo novi izdelki, storitve ali poslovni in organizacijski modeli, ki se uspešno uveljavijo na obstoječem trgu oziroma so sposobni ustvarjati nove trge;

| 2. | „skupnost znanja in inovacij“ (SZI) pomeni samostojno partnerstvo med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami v inovacijskem procesu, ki predstavlja na skupnem srednjeročnem do dolgoročnem inovacijskem načrtovanju temelječe strateško omrežje za uresničevanje izzivov EIT, pri čemer ni pomembno, kakšna je natančna pravna oblika tega partnerstva; |
| --- | --- |

2.

„skupnost znanja in inovacij“ (SZI) pomeni samostojno partnerstvo med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami v inovacijskem procesu, ki predstavlja na skupnem srednjeročnem do dolgoročnem inovacijskem načrtovanju temelječe strateško omrežje za uresničevanje izzivov EIT, pri čemer ni pomembno, kakšna je natančna pravna oblika tega partnerstva;

| 3. | „sodelujoča država“ pomeni bodisi državo članico Evropske unije bodisi drugo državo, ki je s Skupnostjo sklenila sporazum v zvezi z EIT; |
| --- | --- |

3.

„sodelujoča država“ pomeni bodisi državo članico Evropske unije bodisi drugo državo, ki je s Skupnostjo sklenila sporazum v zvezi z EIT;

| 4. | „tretja država“ pomeni vsako državo, ki ni sodelujoča država; |
| --- | --- |

4.

„tretja država“ pomeni vsako državo, ki ni sodelujoča država;

| 5. | „partnerska organizacija“ pomeni vsako organizacijo, ki je članica SZI in lahko vključuje zlasti visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije, javna ali zasebna podjetja, finančne ustanove, regionalne in lokalne organe, sklade; |
| --- | --- |

5.

„partnerska organizacija“ pomeni vsako organizacijo, ki je članica SZI in lahko vključuje zlasti visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije, javna ali zasebna podjetja, finančne ustanove, regionalne in lokalne organe, sklade;

| 6. | „raziskovalna organizacija“ pomeni vsak javni ali zasebni pravni subjekt, katerega eden od glavnih ciljev je izvedba raziskav ali tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

6.

„raziskovalna organizacija“ pomeni vsak javni ali zasebni pravni subjekt, katerega eden od glavnih ciljev je izvedba raziskav ali tehnološki razvoj;

| 7. | „visokošolska ustanova“ pomeni univerzo ali kakršno koli visokošolsko ustanovo, ki v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso omogoča pridobitev stopenj izobrazbe in diplom na magistrski in doktorski ravni, ne glede na njeno poimenovanje v nacionalnem okviru; |
| --- | --- |

7.

„visokošolska ustanova“ pomeni univerzo ali kakršno koli visokošolsko ustanovo, ki v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso omogoča pridobitev stopenj izobrazbe in diplom na magistrski in doktorski ravni, ne glede na njeno poimenovanje v nacionalnem okviru;

| 8. | „stopnje izobrazbe in diplome“ pomenijo kvalifikacije, za katere sodelujoče visokošolske ustanove na podlagi visokošolskih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru SZI, podelijo magisterij ali doktorat; |
| --- | --- |

8.

„stopnje izobrazbe in diplome“ pomenijo kvalifikacije, za katere sodelujoče visokošolske ustanove na podlagi visokošolskih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru SZI, podelijo magisterij ali doktorat;

| 9. | „strateški inovacijski program“ (SIP) pomeni politični dokument, ki določa prednostna področja za prihodnje pobude EIT, ter vključuje pregled načrtovanih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti za obdobje sedmih let. |
| --- | --- |

9.

„strateški inovacijski program“ (SIP) pomeni politični dokument, ki določa prednostna področja za prihodnje pobude EIT, ter vključuje pregled načrtovanih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti za obdobje sedmih let.

Člen 3

Cilj

Cilj EIT je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Skupnosti prispevati k trajnostni evropski gospodarski rasti in konkurenčnosti. To bo možno doseči s spodbujanjem in povezovanjem visokega šolstva, raziskav in inovacij na najvišji ravni.

Člen 4

Organi EIT

1.   Organi EIT so naslednji:

| (a) | upravni odbor, ki ga sestavljajo člani na visoki ravni, z izkušnjami na področju visokega šolstva, raziskav, inovacij in podjetništva. Odgovoren je za vodenje dejavnosti EIT, za izbiro, imenovanje in vrednotenje SZI ter za vse druge strateške odločitve; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor, ki ga sestavljajo člani na visoki ravni, z izkušnjami na področju visokega šolstva, raziskav, inovacij in podjetništva. Odgovoren je za vodenje dejavnosti EIT, za izbiro, imenovanje in vrednotenje SZI ter za vse druge strateške odločitve;

| (b) | izvršni odbor, ki nadzira delovanje EIT in sprejema odločitve, potrebne v obdobju med sestanki upravnega odbora; |
| --- | --- |

(b)

izvršni odbor, ki nadzira delovanje EIT in sprejema odločitve, potrebne v obdobju med sestanki upravnega odbora;

| (c) | direktor, ki je pri upravnem odboru odgovoren za administrativno upravljanje in finančno poslovodenje EIT in je zakoniti zastopnik EIT; |
| --- | --- |

(c)

direktor, ki je pri upravnem odboru odgovoren za administrativno upravljanje in finančno poslovodenje EIT in je zakoniti zastopnik EIT;

| (d) | notranja revizijska funkcija, ki upravnemu odboru in direktorju svetuje v zvezi s finančnim poslovodenjem in administrativnim upravljanjem ter strukturami za nadzor znotraj EIT, v zvezi z organizacijo finančnih povezav s SZI in z vsem, za kar jo zaprosi upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

notranja revizijska funkcija, ki upravnemu odboru in direktorju svetuje v zvezi s finančnim poslovodenjem in administrativnim upravljanjem ter strukturami za nadzor znotraj EIT, v zvezi z organizacijo finančnih povezav s SZI in z vsem, za kar jo zaprosi upravni odbor.

2.   Komisija lahko imenuje opazovalce, ki sodelujejo na sestankih upravnega odbora.

3.   Podrobna pravila v zvezi z organi EIT so določena v statutu EIT, ki je priložen tej uredbi.

Člen 5

Naloge

1.   EIT za dosego svojega cilja:

| (a) | opredeli prednostna področja svojega delovanja; |
| --- | --- |

(a)

opredeli prednostna področja svojega delovanja;

| (b) | krepi ozaveščenost med morebitnimi partnerskimi organizacijami in spodbuja njihovo udeležbo pri dejavnostih EIT; |
| --- | --- |

(b)

krepi ozaveščenost med morebitnimi partnerskimi organizacijami in spodbuja njihovo udeležbo pri dejavnostih EIT;

| (c) | v skladu s členom 7 na prednostnih področjih izbere in imenuje SZI ter s sporazumi opredeli njihove pravice in dolžnosti; SZI zagotovi ustrezno podporo; uporablja primerne ukrepe za nadzor kakovosti; redno spremlja in vrednoti njihove dejavnosti; ter zagotavlja ustrezno raven usklajevanja med njimi; |
| --- | --- |

(c)

v skladu s členom 7 na prednostnih področjih izbere in imenuje SZI ter s sporazumi opredeli njihove pravice in dolžnosti; SZI zagotovi ustrezno podporo; uporablja primerne ukrepe za nadzor kakovosti; redno spremlja in vrednoti njihove dejavnosti; ter zagotavlja ustrezno raven usklajevanja med njimi;

| (d) | spodbuja sprostitev sredstev iz javnih in zasebnih virov ter svoja sredstva porabi v skladu s to uredbo. Še posebej si prizadeva znaten in čedalje večji delež svojega proračuna zbrati iz zasebnih virov in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(d)

spodbuja sprostitev sredstev iz javnih in zasebnih virov ter svoja sredstva porabi v skladu s to uredbo. Še posebej si prizadeva znaten in čedalje večji delež svojega proračuna zbrati iz zasebnih virov in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi;

| (e) | v državah članicah spodbuja priznavanje stopenj izobrazbe in diplom, ki jih podeljujejo visokošolske ustanove, ki so partnerske organizacije in ki lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT; |
| --- | --- |

(e)

v državah članicah spodbuja priznavanje stopenj izobrazbe in diplom, ki jih podeljujejo visokošolske ustanove, ki so partnerske organizacije in ki lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT;

| (f) | spodbuja razširjanje dobrih praks povezovanja v okviru trikotnika znanja, da bi se s tem razvila skupna kultura inovacij in prenosa znanja; |
| --- | --- |

(f)

spodbuja razširjanje dobrih praks povezovanja v okviru trikotnika znanja, da bi se s tem razvila skupna kultura inovacij in prenosa znanja;

| (g) | si prizadeva, da bi postal svetovno pomemben organ za razvoj odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(g)

si prizadeva, da bi postal svetovno pomemben organ za razvoj odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij;

| (h) | zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Skupnosti. |
| --- | --- |

(h)

zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Skupnosti.

2.   EIT je pristojen za ustanovitev sklada (v nadaljnjem besedilu „Sklad EIT“), katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT.

Člen 6

SZI

1.   SZI se ukvarjajo zlasti z:

| (a) | inovacijskimi dejavnostmi in vlaganji z evropsko dodano vrednostjo, ki vključujejo vse razsežnosti visokega šolstva in raziskav za doseganje kritične mase ter podpirajo razširjanje in uporabo rezultatov; |
| --- | --- |

(a)

inovacijskimi dejavnostmi in vlaganji z evropsko dodano vrednostjo, ki vključujejo vse razsežnosti visokega šolstva in raziskav za doseganje kritične mase ter podpirajo razširjanje in uporabo rezultatov;

| (b) | vrhunskimi, v inovacije usmerjenimi raziskavami na področjih ključnih gospodarskih in družbenih interesov, ki se opirajo na rezultate evropskih in nacionalnih raziskav in obetajo okrepitev evropske konkurenčnosti na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

vrhunskimi, v inovacije usmerjenimi raziskavami na področjih ključnih gospodarskih in družbenih interesov, ki se opirajo na rezultate evropskih in nacionalnih raziskav in obetajo okrepitev evropske konkurenčnosti na mednarodni ravni;

| (c) | izobraževalnimi dejavnostmi in dejavnostmi usposabljanja na magistrski in doktorski ravni v disciplinah, ki bi lahko zadostile prihodnjim evropskim družbeno-gospodarskim potrebam in ki spodbujajo razvoj inovacijskih sposobnosti, izboljšanje vodstvenih in podjetniških sposobnosti ter mobilnost raziskovalcev in študentov; |
| --- | --- |

(c)

izobraževalnimi dejavnostmi in dejavnostmi usposabljanja na magistrski in doktorski ravni v disciplinah, ki bi lahko zadostile prihodnjim evropskim družbeno-gospodarskim potrebam in ki spodbujajo razvoj inovacijskih sposobnosti, izboljšanje vodstvenih in podjetniških sposobnosti ter mobilnost raziskovalcev in študentov;

| (d) | razširjanjem najboljših praks v inovacijskem sektorju, s poudarkom na razvoju sodelovanja med visokim šolstvom, raziskavami in podjetji, vključno s finančnimi sektorji. |
| --- | --- |

(d)

razširjanjem najboljših praks v inovacijskem sektorju, s poudarkom na razvoju sodelovanja med visokim šolstvom, raziskavami in podjetji, vključno s finančnimi sektorji.

2.   SZI imajo precejšnjo avtonomijo pri opredelitvi svoje notranje organizacije in sestave ter natančnega načrta dela in delovnih metod. SZI si zlasti prizadevajo za sprejemanje novih članov, če ti člani v partnerstvo prinašajo dodano vrednost.

3.   Razmerje med EIT in SZI urejajo pogodbeni sporazumi.

Člen 7

Izbor SZI

1.   EIT na podlagi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka izbere in imenuje partnerstvo, iz katerega bo nastala SZI. EIT v skladu z načeli odličnosti in ob upoštevanju pomembnosti za področje inovacij sprejme in objavi podrobna merila za izbor SZI, pri izbirnem postopku pa sodelujejo tudi zunanji in neodvisni strokovnjaki.

2.   Pri izbiri SZI se v skladu z načeli iz odstavka 1 upoštevajo zlasti naslednji elementi:

| (a) | obstoječa in potencialna inovacijska zmogljivost v okviru partnerstva ter njegova odličnost na področju visokega šolstva, raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(a)

obstoječa in potencialna inovacijska zmogljivost v okviru partnerstva ter njegova odličnost na področju visokega šolstva, raziskav in inovacij;

| (b) | zmogljivosti partnerstva za doseganje ciljev iz SIP; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivosti partnerstva za doseganje ciljev iz SIP;

| (c) | zmogljivosti partnerstva za zagotavljanje trajnostnega in dolgoročnega samostojnega financiranja, vključno z znatnim in čedalje večjim prispevkom iz zasebnega sektorja, industrije in storitev; |
| --- | --- |

(c)

zmogljivosti partnerstva za zagotavljanje trajnostnega in dolgoročnega samostojnega financiranja, vključno z znatnim in čedalje večjim prispevkom iz zasebnega sektorja, industrije in storitev;

| (d) | sodelovanje pri partnerstvu organizacij, dejavnih v trikotniku znanja – visoko šolstvo, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje pri partnerstvu organizacij, dejavnih v trikotniku znanja – visoko šolstvo, raziskave in inovacije;

| (e) | prikaz načrta upravljanja intelektualne lastnine, ki je primeren za zadevno področje in skladen z načeli in smernicami EIT za upravljanje intelektualne lastnine, vključno s prikazom, kako se upoštevajo prispevki različnih partnerskih organizacij; |
| --- | --- |

(e)

prikaz načrta upravljanja intelektualne lastnine, ki je primeren za zadevno področje in skladen z načeli in smernicami EIT za upravljanje intelektualne lastnine, vključno s prikazom, kako se upoštevajo prispevki različnih partnerskih organizacij;

| (f) | ukrepi v podporo udeležbi zasebnega sektorja in sodelovanju z njim, vključno s finančnim sektorjem in zlasti MSP, ter za pomoč pri ustanavljanju novih podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in MSP, da bi se rezultati dejavnosti SZI lahko izkoristili v komercialne namene; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi v podporo udeležbi zasebnega sektorja in sodelovanju z njim, vključno s finančnim sektorjem in zlasti MSP, ter za pomoč pri ustanavljanju novih podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in MSP, da bi se rezultati dejavnosti SZI lahko izkoristili v komercialne namene;

| (g) | pripravljenost sodelovanja z drugimi organizacijami in mrežami zunaj SZI z namenom izmenjave dobrih praks in odličnosti. |
| --- | --- |

(g)

pripravljenost sodelovanja z drugimi organizacijami in mrežami zunaj SZI z namenom izmenjave dobrih praks in odličnosti.

3.   Minimalni pogoj za oblikovanje SZI je, da sodelujejo vsaj tri partnerske organizacije, ustanovljene v vsaj dveh različnih državah članicah. Vse te partnerske organizacije morajo biti med seboj neodvisne v smislu člena 6 Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007-2013) (8).

4.   SZI lahko vključuje partnerske organizacije iz tretjih držav, če se s tem strinja upravni odbor. Večina partnerskih organizacij znotraj SZI mora biti ustanovljenih v državah članicah. V vsaki SZI sodelujeta vsaj ena visokošolska ustanova in eno zasebno podjetje.

Člen 8

Stopnje izobrazbe in diplome

1.   Stopnje izobrazbe in diplome v povezavi z dejavnostmi visokega šolstva iz člena 6(1)(c) podeljujejo sodelujoče visokošolske ustanove v skladu z nacionalnimi predpisi in postopki akreditacije. Sporazum med EIT in SZI določa, da se te stopnje izobrazbe in diplome lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT.

2.   EIT sodelujoče visokošolske ustanove spodbuja, da:

| (a) | podeljujejo skupne ali večkratne stopnje izobrazbe in diplome, kar odraža povezovalno vlogo SZI. Lahko pa jih podeli tudi ena sama visokošolska ustanova; |
| --- | --- |

(a)

podeljujejo skupne ali večkratne stopnje izobrazbe in diplome, kar odraža povezovalno vlogo SZI. Lahko pa jih podeli tudi ena sama visokošolska ustanova;

| (b) | upoštevajo:






  (i) | dejavnosti Skupnosti, ki se izvajajo v skladu s členoma 149 in 150 Pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

upoštevajo:

(i)

dejavnosti Skupnosti, ki se izvajajo v skladu s členoma 149 in 150 Pogodbe;

| (ii) | dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega visokošolskega prostora. |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega visokošolskega prostora.

Člen 9

Neodvisnost EIT in usklajenost s Skupnostjo, državami članicami ali medvladno dejavnostjo

1.   EIT svoje dejavnosti izvaja neodvisno od nacionalnih organov in zunanjih pritiskov.

2.   Dejavnosti EIT se uskladijo z drugimi dejavnostmi in instrumenti, ki se izvajajo na ravni Skupnosti, zlasti na področju visokega šolstva, raziskav in inovacij.

3.   EIT ustrezno upošteva tudi politike in pobude na regionalni, nacionalni in medvladni ravni, da se izkoristijo najboljše prakse, uveljavljeni koncepti in obstoječi viri.

Člen 10

Upravljanje intelektualne lastnine

1.   EIT sprejme smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki med drugim temeljijo na Uredbi (ES) št. 1906/2006.

2.   Na podlagi teh smernic partnerske organizacije vsake SZI sklenejo medsebojni sporazum o upravljanju in uporabi pravic intelektualne lastnine, v katerem se zlasti opredeli, kako se bodo upoštevali prispevki različnih partnerskih organizacij, vključno z MSP.

Člen 11

Pravni status

1.   EIT je organ Skupnosti in ima pravno osebnost. V vsaki državi članici ima največjo možno pravno sposobnost, ki jo nacionalne zakonodaje priznavajo pravnim osebam. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnem postopku.

2.   Za EIT se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 12

Odgovornost

1.   EIT je edini odgovoren za izpolnjevanje svojih obveznosti.

2.   Pogodbeno odgovornost EIT urejajo posamezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevne pogodbe. Sodišče je pristojno v skladu s katero koli arbitražno klavzulo iz pogodbe, ki jo sklene EIT.

3.   V primeru nepogodbene obveznosti EIT v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne vsakršno škodo, ki jo pri izvajanju svojih nalog povzroči EIT ali njegovi uslužbenci.

Sodišče je pristojno v vseh sporih, povezanih z odškodninami za takšno škodo.

4.   Vsa plačila, ki jih izvede EIT v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 2 in 3 ter stroški in izdatki, nastalimi v tej zvezi, se upoštevajo kot odhodki EIT in se krijejo iz virov EIT.

5.   Za tožbe proti EIT je v skladu s členoma 230 in 232 Pogodbe pristojno Sodišče.

Člen 13

Preglednost in dostop do dokumentov

1.   EIT zagotovi, da se njegove dejavnosti izvajajo čim bolj pregledno. EIT zlasti oblikuje dostopno, brezplačno spletno mesto, ki nudi informacije o dejavnostih EIT in posameznih SZI.

2.   EIT svoj poslovnik, posebna finančna pravila iz člena 21(1) ter podrobna merila za izbor SZI iz člena 7 objavi pred prvim razpisom za zbiranje predlogov za izbor prvih SZI.

3.   EIT nemudoma objavi svoj tekoči triletni delovni program in letno poročilo o dejavnostih iz člena 15.

4.   Brez poseganja v odstavka 5 in 6 EIT tretjim stranem ne sme razkrivati pridobljenih zaupnih informacij, za katere se je upravičeno zahtevala zaupna obravnava.

5.   Za člane organov EIT velja zahteva glede zaupnosti iz člena 287 Pogodbe ES.

Za podatke, ki jih EIT prejme v skladu s to uredbo, velja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9).

6.   Za dokumente EIT se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 glede dostopa javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10). Upravni odbor sprejme praktične rešitve za uporabo navedene uredbe najpozneje v šestih mesecih po ustanovitvi EIT.

7.   Uradni dokumenti in objave EIT se prevedejo v skladu z Uredbo št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (11). Prevajalske storitve, ki so potrebne, zagotavlja Prevajalski center za organe Evropske unije, ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/1994 (12).

Člen 14

Finančna sredstva

1.   EIT se financira s prispevkom iz splošnega proračuna Evropske unije v okviru finančnih sredstev, določenih v členu 19, ter iz drugih zasebnih in javnih virov.

2.   SZI se financirajo zlasti iz naslednjih virov:

| (a) | s prispevki podjetij ali zasebnih organizacij, ki predstavljajo bistven vir financiranja; |
| --- | --- |

(a)

s prispevki podjetij ali zasebnih organizacij, ki predstavljajo bistven vir financiranja;

| (b) | s prispevki iz splošnega proračuna Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

s prispevki iz splošnega proračuna Evropske unije;

| (c) | z zakonsko določenimi ali prostovoljnimi prispevki sodelujočih držav, tretjih držav ali njihovih javnih organov; |
| --- | --- |

(c)

z zakonsko določenimi ali prostovoljnimi prispevki sodelujočih držav, tretjih držav ali njihovih javnih organov;

| (d) | iz volil, donacij in prispevkov posameznikov, institucij, skladov ali drugih nacionalnih organov; |
| --- | --- |

(d)

iz volil, donacij in prispevkov posameznikov, institucij, skladov ali drugih nacionalnih organov;

| (e) | iz prihodkov, ustvarjenih v okviru dejavnosti samih SZI, ter licenčnin iz naslova pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(e)

iz prihodkov, ustvarjenih v okviru dejavnosti samih SZI, ter licenčnin iz naslova pravic intelektualne lastnine;

| (f) | iz prihodkov, ustvarjenih v okviru rezultatov dejavnosti EIT ali njegovega premoženja, vključno s tistimi, ki jih upravlja Sklad EIT; |
| --- | --- |

(f)

iz prihodkov, ustvarjenih v okviru rezultatov dejavnosti EIT ali njegovega premoženja, vključno s tistimi, ki jih upravlja Sklad EIT;

| (g) | iz prispevkov mednarodnih organov ali institucij; |
| --- | --- |

(g)

iz prispevkov mednarodnih organov ali institucij;

| (h) | s posojili in prispevki Evropske investicijske banke, vključno z možnostjo uporabe Sklada za financiranje na podlagi delitve tveganja, v skladu z merili za ugotavljanje upravičenosti in postopkom izbora. |
| --- | --- |

(h)

s posojili in prispevki Evropske investicijske banke, vključno z možnostjo uporabe Sklada za financiranje na podlagi delitve tveganja, v skladu z merili za ugotavljanje upravičenosti in postopkom izbora.

Prispevki lahko vključujejo prispevke v naravi.

3.   Načini za dostop do sredstev EIT se določijo v finančnih pravilih EIT iz člena 21(1).

4.   Prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije za kritje stroškov ustanavljanja, usklajevanja in upravnih stroškov SZI se zagotovi v okviru finančnih sredstev, določenih v členu 19.

5.   SZI ali njihove partnerske organizacije lahko zaprosijo za pomoč Skupnosti, zlasti v okviru programov in skladov Skupnosti, in sicer v skladu s tam določenimi pravili, njihove prošnje pa se obravnavajo enako kot vse druge prošnje. V takem primeru se tovrstna pomoč ne nameni za dejavnosti, ki se že financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije.

Člen 15

Načrtovanje programov in poročanje

EIT sprejme:

| (a) | tekoči triletni delovni program, temelječ na SIP, ko je ta sprejet, ki vsebuje izjavo o njegovih poglavitnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah, vključno z oceno o finančnih potrebah in virih. EIT posreduje delovni program v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij; |
| --- | --- |

(a)

tekoči triletni delovni program, temelječ na SIP, ko je ta sprejet, ki vsebuje izjavo o njegovih poglavitnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah, vključno z oceno o finančnih potrebah in virih. EIT posreduje delovni program v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij;

| (b) | letno poročilo vsako leto do 30. junija. Poročilo navaja dejavnosti, ki jih je v preteklem koledarskem letu izvedel EIT, in ovrednoti rezultate glede na zastavljene cilje in določen časovni razpored, tveganja, povezana z izvedenimi dejavnostmi, ter porabo sredstev in splošno delovanje EIT. |
| --- | --- |

(b)

letno poročilo vsako leto do 30. junija. Poročilo navaja dejavnosti, ki jih je v preteklem koledarskem letu izvedel EIT, in ovrednoti rezultate glede na zastavljene cilje in določen časovni razpored, tveganja, povezana z izvedenimi dejavnostmi, ter porabo sredstev in splošno delovanje EIT.

Člen 16

Spremljanje in vrednotenje EIT

1.   Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov, znanstveno odličnost in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora EIT zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno in sistematično spremljale ter neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenj se objavijo.

2.   Komisija do junija 2011 in vsakih pet let po začetku veljavnosti novega finančnega okvira predvidi vrednotenje EIT. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem ocenjevanju in preverja, kako EIT izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti EIT in SZI ter ocenjuje dodano vrednost EIT, vpliv, uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo in/ali dopolnjevanje z obstoječimi nacionalnimi politikami in politikami Skupnosti v podporo visokemu šolstvu, raziskavam in inovacijam. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.

3.   Komisija rezultate vrednotenj skupaj s svojim mnenjem in, kjer je to potrebno, vse predloge za spremembo te uredbe posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Upravni odbor ugotovitve iz vrednotenj ustrezno upošteva v programih in pri delovanju EIT.

Člen 17

SIP

1.   EIT najpozneje do 30. junija 2011 in nato vsakih sedem let pripravi osnutek sedemletnega SIP in ga predloži Komisiji.

2.   V SIP se določijo dolgoročna prednostna področja za EIT, vsebuje pa tudi oceno njegovega družbeno-gospodarskega vpliva in sposobnosti ustvarjanja najboljše inovacijske dodane vrednosti. SIP upošteva rezultate spremljanja in vrednotenja EIT iz člena 16.

3.   SIP vključuje oceno finančnih potreb in virov ob upoštevanju dolgoročnega razvoja prihodnjega delovanja in financiranja EIT. Vsebuje pa tudi okvirni finančni načrt, ki pokriva obdobje finančnega okvira.

4.   SIP v skladu s členom 157(3) Pogodbe na predlog Komisije sprejmeta Evropski parlament in Svet.

Člen 18

Začetna faza

1.   Upravni odbor v 12 mesecih po imenovanju Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži osnutek prvega tekočega triletnega delovnega programa iz člena 15(a). Evropski parlament, Svet in Komisija lahko v treh mesecih od dneva prejetja osnutka prvega triletnega delovnega programa upravnemu odboru predložijo svoje mnenje v zvezi s katero koli zadevo iz tega osnutka. V primeru, da je tako mnenje predloženo EIT, upravni odbor odgovori v roku treh mesecev in navede vse prilagoditve prednostnih nalog in načrtovanih dejavnosti.

2.   EIT v roku 18 mesecev od datuma imenovanja upravnega odbora izbere in imenuje dve ali tri SZI v skladu z merili in postopki iz člena 7.

3.   Komisija pred koncem leta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog prvega SIP na podlagi osnutka, ki ga pripravi EIT.

Poleg vsebine SIP, ki jo določa člen 17, prvi SIP vsebuje tudi:

| (a) | podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT; |
| --- | --- |

(a)

podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT;

| (b) | načine sodelovanja med upravnim odborom in SZI; |
| --- | --- |

(b)

načine sodelovanja med upravnim odborom in SZI;

| (c) | načine financiranja SZI. |
| --- | --- |

(c)

načine financiranja SZI.

4.   Upravni odbor lahko po sprejetju prvega SIP v skladu s členom 17(4) izbere in imenuje dodatne SZI skladno z določbami členov 6 in 7.

Člen 19

Proračunske obveznosti

Finančni okvir za izvajanje te uredbe v obdobju do 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 je 308,7 milijonov EUR. Letna proračunska sredstva v mejah finančnega okvira odobri proračunski organ.

Člen 20

Priprava in sprejetje letnega proračuna

1.   Odhodki EIT obsegajo kadrovske in upravne stroške ter stroške za infrastrukturo in poslovanje. Upravni izdatki se omejijo na najnižjo možno raven.

2.   Proračunsko leto se ujema s koledarskim letom.

3.   Direktor pripravi načrt prihodkov in odhodkov EIT za naslednje proračunsko leto in ga pošlje upravnemu odboru.

4.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5.   Upravni odbor sprejme osnutek načrta skupaj z osnutkom kadrovskega načrta in predhodnim tekočim triletnim delovnim programom ter ga do 31. marca pošlje Komisiji.

6.   Komisija na podlagi tega načrta v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, za katere je po njenem mnenju treba določiti znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun.

7.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo EIT.

8.   Upravni odbor sprejme proračun EIT, ki je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

9.   Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ, da namerava izvajati projekt, ki ima lahko za financiranje proračuna EIT znatne finančne posledice, zlasti če gre za projekte v zvezi z nepremičninami, kot je najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo.

10.   Za vsako večjo spremembo proračuna velja isti postopek.

Člen 21

Izvrševanje in nadzor proračuna

1.   EIT sprejme svoja finančna pravila v skladu s členom 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Ta pravila ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če to zahtevajo posebne operativne potrebe EIT ter s predhodnim soglasjem Komisije. Da bi EIT lahko dosegel svoje cilje ter privabil in obdržal partnerje iz zasebnega sektorja, je treba upoštevati potrebo po ustrezni operativni prožnosti.

2.   Proračun EIT izvršuje direktor.

3.   Računovodski izkazi EIT se konsolidirajo z računovodskimi izkazi Komisije.

4.   Pred 30. aprilom leta n + 2 da Evropski parlament na priporočilo Sveta razrešnico za leto n, in sicer direktorju glede izvrševanja proračuna EIT, upravnemu odboru pa glede Sklada EIT.

Člen 22

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Za boj proti goljufijam, podkupovanju in drugim nezakonitim dejanjem se za EIT v celoti uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13).

2.   EIT pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (14). Upravni odbor formalizira ta pristop in sprejme potrebne ukrepe za pomoč OLAF pri izvedbi notranjih preiskav.

3.   Vse sprejete odločitve in pogodbe, ki jih sklene EIT, izrecno določajo, da lahko OLAF in Računsko sodišče na kraju samem izvajata inšpekcijske preglede dokumentov vseh pogodbenikov in podizvajalcev, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti, tudi v prostorih končnih upravičencev.

4.   Določbe iz odstavkov 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za Sklad EIT.

Člen 23

Statut

Sprejme se Statut EIT, kakor je določen v Prilogi.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 161, 13.7.2007, str. 28.

1

(2)  UL C 146, 30.6.2007, str. 27.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 21. januarja 2008.

3

(4)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2006/100/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 141).

4

(5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

5

(6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

7

(8)  UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

8

(9)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

9

(10)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

10

(11)  UL 17, 6.10.1958, str. 385. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

11

(12)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1645/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 13).

12

(13)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

13

(14)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

14

---

PRILOGA

STATUT EVROPSKEGA INŠTITUTA ZA INOVACIJE IN TEHNOLOGIJO

Člen 1

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo člani, z imenovanjem katerih se zagotovi ravnotežje med tistimi z izkušnjami na poslovnem, visokošolskem in raziskovalnem področju (v nadaljnjem besedilu „imenovani člani“), ter člani, ki jih iz svojih vrst izvolijo zaposleni s področja visokega šolstva, raziskav in inovacij ter tehnično in administrativno osebje, študentje in doktorski kandidati EIT in SZI (v nadaljnjem besedilu „predstavniški člani“).

V prehodnem obdobju po vzpostavitvi prve SZI začetni upravni odbor do volitev predstavniških članov sestavljajo izključno imenovani člani.

2.   Imenovanih članov je 18. Imajo šestletni mandat brez možnosti podaljšanja. Imenuje jih Komisija v preglednem postopku. Komisija o izbirnem postopku in končnem imenovanju navedenih članov upravnega odbora obvesti Evropski parlament in Svet.

Imenovani člani začetnega upravnega odbora se imenujejo s seznama potencialnih kandidatov, ki jih predlaga ad hoc odbor za določitev, sestavljen iz štirih neodvisnih visoko usposobljenih strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija. Naslednji imenovani člani se imenujejo s seznama potencialnih kandidatov, ki jih predlaga upravni odbor.

3.   Komisija upošteva pomen ravnotežja med izkušnjami z visokošolskega, raziskovalnega, inovacijskega in poslovnega področja ter uravnotežene zastopanosti spolov in različnih okolij za razvoj visokega šolstva, raziskav in inovacij v okviru Unije.

4.   Tretjina imenovanih članov se zamenja vsaki dve leti. Imenovanega člana, katerega mandat je trajal manj kot štiri leta, je možno ponovno imenovati, ob upoštevanju splošne omejitve šestih let članstva v odboru.

V prehodnem obdobju se za štiriletni mandat z žrebom izbere 12 imenovanih članov prvotnega upravnega odbora. Ob koncu prvega štiriletnega obdobja se za štiriletni mandat z žrebom izbere 6 izmed 12 novo imenovanih članov. Za predsednika upravnega odbora se ta prehodni postopek ne uporablja.

5.   Predstavniški člani so štirje. Imajo triletni mandat z možnostjo enkratnega podaljšanja. Mandat jim preneha, če zapustijo EIT ali SZI. Za obdobje preostalega mandata se jih zamenja po enakem volilnem postopku.

6.   Pogoje in postopke za volitve in zamenjavo „predstavniških članov“ odobri upravni odbor na podlagi predloga direktorja, preden začne delovati prvi SZI. Ta mehanizem zagotavlja ustrezno zastopanost raznolikosti in upošteva razvoj EIT in SZI.

7.   V primeru, da član upravnega odbora ne more dokončati svojega mandata, se nadomestni član za dokončanje tega mandata imenuje ali izvoli po enakem postopku, po katerem je bil imenovan ali izvoljen član, ki ne more dokončati mandata.

Člen 2

Odgovornosti upravnega odbora

1.   Člani upravnega odbora neodvisno delujejo v skladu z interesi EIT, varujejo njegove cilje in naloge, identiteto in skladnost.

2.   Upravni odbor zlasti:

| (a) | določi strategijo EIT, ki jo vključuje strateški inovacijski program (SIP), tekoči triletni delovni program, proračun EIT, letne računovodske izkaze in bilanco EIT ter letno poročilo svojih dejavnosti na podlagi direktorjevega predloga; |
| --- | --- |

(a)

določi strategijo EIT, ki jo vključuje strateški inovacijski program (SIP), tekoči triletni delovni program, proračun EIT, letne računovodske izkaze in bilanco EIT ter letno poročilo svojih dejavnosti na podlagi direktorjevega predloga;

| (b) | opredeli prednostna področja, na katerih se vzpostavijo SZI; |
| --- | --- |

(b)

opredeli prednostna področja, na katerih se vzpostavijo SZI;

| (c) | prispeva k pripravi SIP; |
| --- | --- |

(c)

prispeva k pripravi SIP;

| (d) | pripravi podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT v okviru SIP, vključno z merili in postopki za financiranje, spremljanje in vrednotenje dejavnosti SZI; |
| --- | --- |

(d)

pripravi podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT v okviru SIP, vključno z merili in postopki za financiranje, spremljanje in vrednotenje dejavnosti SZI;

| (e) | izbira in imenuje partnerstva kot SZI ali zavrne imenovanje, če je to potrebno; |
| --- | --- |

(e)

izbira in imenuje partnerstva kot SZI ali zavrne imenovanje, če je to potrebno;

| (f) | zagotavlja stalno vrednotenje dejavnosti SZI; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja stalno vrednotenje dejavnosti SZI;

| (g) | sprejme svoj poslovnik, vključno s tistim glede izbora SZI, poslovnik izvršnega odbora, pa tudi posebna finančna pravila EIT; |
| --- | --- |

(g)

sprejme svoj poslovnik, vključno s tistim glede izbora SZI, poslovnik izvršnega odbora, pa tudi posebna finančna pravila EIT;

| (h) | v soglasju s Komisijo določi ustrezne honorarje za člane upravnega in izvršnega odbora; ti honorarji so primerljivi s podobnimi honorarji v državah članicah; |
| --- | --- |

(h)

v soglasju s Komisijo določi ustrezne honorarje za člane upravnega in izvršnega odbora; ti honorarji so primerljivi s podobnimi honorarji v državah članicah;

| (i) | sprejme postopek za izbor izvršnega odbora in direktorja; |
| --- | --- |

(i)

sprejme postopek za izbor izvršnega odbora in direktorja;

| (j) | imenuje in po potrebi razreši direktorja in nad njim izvaja disciplinski nadzor; |
| --- | --- |

(j)

imenuje in po potrebi razreši direktorja in nad njim izvaja disciplinski nadzor;

| (k) | imenuje računovodjo ter člane izvršnega odbora in notranje revizijske funkcije; |
| --- | --- |

(k)

imenuje računovodjo ter člane izvršnega odbora in notranje revizijske funkcije;

| (l) | po potrebi vzpostavi svetovalne skupine, ki lahko imajo določeno obdobje trajanja; |
| --- | --- |

(l)

po potrebi vzpostavi svetovalne skupine, ki lahko imajo določeno obdobje trajanja;

| (m) | na splošno podpira EIT in tako povečuje njegovo privlačnost in mu daje vlogo svetovno pomembnega organa za razvoj odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(m)

na splošno podpira EIT in tako povečuje njegovo privlačnost in mu daje vlogo svetovno pomembnega organa za razvoj odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij;

| (n) | sprejme kodeks pravilnega ravnanja v primeru navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

(n)

sprejme kodeks pravilnega ravnanja v primeru navzkrižja interesov;

| (o) | opredeli načela in smernice za upravljanje pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(o)

opredeli načela in smernice za upravljanje pravic intelektualne lastnine;

| (p) | vzpostavi notranjo revizijsko funkcijo v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002; |
| --- | --- |

(p)

vzpostavi notranjo revizijsko funkcijo v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002;

| (q) | dobi pooblastila za ustanovitev sklada (v nadaljnjem besedilu „Sklad EIT“), katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT; |
| --- | --- |

(q)

dobi pooblastila za ustanovitev sklada (v nadaljnjem besedilu „Sklad EIT“), katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT;

| (r) | zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Skupnosti; |
| --- | --- |

(r)

zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Skupnosti;

| (s) | odloči o jezikovni ureditvi EIT, pri čemer upošteva obstoječa načela večjezičnosti in praktične zahteve glede njenega uresničevanja. |
| --- | --- |

(s)

odloči o jezikovni ureditvi EIT, pri čemer upošteva obstoječa načela večjezičnosti in praktične zahteve glede njenega uresničevanja.

3.   Upravni odbor lahko posebne naloge prenese na izvršni odbor.

4.   Upravni odbor izvoli svojega predsednika izmed imenovanih članov. Mandat predsednika traja tri leta in se lahko enkrat podaljša.

Člen 3

Delovanje upravnega odbora

1.   Upravni odbor brez poseganja v odstavek 2 svoje odločitve sprejema z navadno večino vseh svojih članov.

Vendar pa se za sprejetje odločitev iz odstavka 2(a), (b), (c), (d), (i) in (s) ter odstavka 4 člena 2 zahteva dvotretjinska večina vseh članov.

2.   Predstavniški člani ne smejo glasovati o odločitvah iz odstavka 2(e), (g), (i), (j), (k), (q) in (s) člena 2.

3.   Upravni odbor se sestaja na rednih sejah najmanj trikrat letno in na izrednih sejah na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo vsaj ene tretjine svojih članov.

Člen 4

Izvršni odbor

1.   Izvršni odbor sestavlja pet članov, vključno s predsednikom upravnega odbora, ki predseduje tudi izvršnemu odboru.

Štiri člane, razen predsednika, izbere upravni odbor izmed imenovanih članov upravnega odbora.

2.   Izvršni odbor se redno sestaja na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo direktorja.

3.   Izvršni odbor svoje odločitve sprejema z navadno večino vseh svojih članov.

4.   Izvršni odbor:

| (a) | pripravlja sestanke upravnega odbora; |
| --- | --- |

(a)

pripravlja sestanke upravnega odbora;

| (b) | nadzira izvajanje SIP in tekočega triletnega delovnega programa; |
| --- | --- |

(b)

nadzira izvajanje SIP in tekočega triletnega delovnega programa;

| (c) | nadzira postopek izbora SZI; |
| --- | --- |

(c)

nadzira postopek izbora SZI;

| (d) | sprejema odločitve, ki jih nanj prenese upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

sprejema odločitve, ki jih nanj prenese upravni odbor.

Člen 5

Direktor

1.   Direktor je oseba s strokovnim znanjem in visokim ugledom na področjih, kjer deluje EIT. Direktorja se imenuje za štiriletni mandat. Upravni odbor lahko ta mandat enkrat podaljša za nadaljnja štiri leta, če meni, da to najbolje služi interesom EIT.

2.   Direktor je odgovoren za tekoče upravljanje EIT in je njegov zakoniti zastopnik. Odgovoren je upravnemu odboru in mu redno poroča o poteku dejavnosti EIT.

3.   Direktor zlasti:

| (a) | podpira upravni in izvršni odbor pri njunem delu ter za potrebe njunih sestankov zagotavlja administrativno pomoč; |
| --- | --- |

(a)

podpira upravni in izvršni odbor pri njunem delu ter za potrebe njunih sestankov zagotavlja administrativno pomoč;

| (b) | pripravi osnutek SIP, osnutek tekočega triletnega delovnega programa, letnega poročila in letnega proračuna, ki ga preko izvršnega odbora predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(b)

pripravi osnutek SIP, osnutek tekočega triletnega delovnega programa, letnega poročila in letnega proračuna, ki ga preko izvršnega odbora predloži upravnemu odboru;

| (c) | vodi postopek izbora za SZI ter zagotovi, da so različne stopnje postopka izvedene pregledno in objektivno; |
| --- | --- |

(c)

vodi postopek izbora za SZI ter zagotovi, da so različne stopnje postopka izvedene pregledno in objektivno;

| (d) | organizira in upravlja dejavnosti EIT; |
| --- | --- |

(d)

organizira in upravlja dejavnosti EIT;

| (e) | zagotavlja izvajanje učinkovitih postopkov spremljanja in vrednotenja delovanja EIT v skladu s členom 16 Uredbe; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja izvajanje učinkovitih postopkov spremljanja in vrednotenja delovanja EIT v skladu s členom 16 Uredbe;

| (f) | nosi odgovornost za upravne in finančne zadeve, vključno z izvrševanjem proračuna EIT. Direktor pri tem upošteva nasvete notranje revizijske funkcije; |
| --- | --- |

(f)

nosi odgovornost za upravne in finančne zadeve, vključno z izvrševanjem proračuna EIT. Direktor pri tem upošteva nasvete notranje revizijske funkcije;

| (g) | nosi odgovornost za vse kadrovske zadeve; |
| --- | --- |

(g)

nosi odgovornost za vse kadrovske zadeve;

| (h) | predloži osnutek letnih računovodskih izkazov in bilance notranji revizijski funkciji in nato preko izvršnega odbora tudi upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(h)

predloži osnutek letnih računovodskih izkazov in bilance notranji revizijski funkciji in nato preko izvršnega odbora tudi upravnemu odboru;

| (i) | zagotovi, da so izpolnjene dolžnosti EIT iz sklenjenih pogodb in sporazumov; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da so izpolnjene dolžnosti EIT iz sklenjenih pogodb in sporazumov;

| (j) | izvršnemu in upravnemu odboru zagotovi vse informacije, potrebne za izvajanje njunih funkcij. |
| --- | --- |

(j)

izvršnemu in upravnemu odboru zagotovi vse informacije, potrebne za izvajanje njunih funkcij.

Člen 6

Priprave za oblikovanje podporne strukture

Komisija v prehodnem obdobju zagotovi potrebno podporo pri oblikovanju strukture EIT. V ta namen Komisija – dokler se ne imenujejo prvi imenovani člani upravnega odbora – imenuje uradnika, zakonitega zastopnika EIT, ki je odgovoren za kadrovske, upravne in finančne zadeve, vključno z izvrševanjem proračuna EIT. Nato upravni odbor v skladu s preglednim postopkom imenuje osebo, ki bo izpolnjevala te funkcije, ali podaljša mandat uradnika, ki ga je imenovala Komisija, dokler direktor po imenovanju s strani upravnega odbora ne prevzame svojih dolžnosti v skladu s členom 5. Upravni odbor nemudoma začne s postopkom izbire direktorja EIT.

Člen 7

Osebje EIT

1.   Osebje EIT je zaposleno neposredno s strani EIT, in sicer na podlagi pogodb za določen čas. Za direktorja in osebje EIT se uporabljajo Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

2.   Sodelujoče države in drugi delodajalci lahko za določen čas EIT dodelijo strokovnjake.

Upravni odbor sprejme določbe, s katerimi strokovnjakom, ki jih dodelijo sodelujoče države ali drugi delodajalci, omogoči, da delajo za EIT, ter opredeli njihove pravice in odgovornosti.

3.   EIT v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, prenesena na organ, ki je pooblaščen za sklepanje pogodb z uslužbenci.

4.   Od uslužbenca se lahko zahteva, da v celoti ali delno poravna vsakršno škodo, ki jo je utrpel EIT, če je pri opravljanju svojih nalog ali v povezavi z njihovim opravljanjem zagrešil hujšo kršitev.

Člen 8

Načela vrednotenja in nadzora SZI

EIT organizira redno spremljanje in redno neodvisno vrednotenje rezultatov vsake SZI. Ta vrednotenja temeljijo na dobri upravni praksi in dejavnikih, ki so usmerjeni k rezultatom, ter se izogibajo nepotrebnim formalnostim in postopkom.

Člen 9

Trajanje, nadaljevanje in prenehanje SZI

1.   Ob upoštevanju rezultatov rednih vrednotenj in posebnosti posameznih področij SZI običajno deluje od 7 do 15 let.

2.   Upravni odbor lahko odloči, da se prvotno določeno obdobje delovanja SZI podaljša, če je to najprimernejši način za doseganje cilja EIT.

3.   Upravni odbor v primeru, da vrednotenje SZI pokaže neustrezne rezultate, sprejme ustrezne ukrepe, vključno z zmanjšanjem, spremembami ali umikom finančne pomoči oziroma prekinitvijo sporazuma.

Člen 10

Prenehanje delovanja EIT

V primeru prenehanja delovanja EIT se izvede njegova likvidacija pod nadzorom Komisije in v skladu z zadevno zakonodajo. V sporazumih s SZI in aktu, s katerim se ustanavlja Sklad EIT, se določijo ustrezne določbe, ki se uporabljajo v takem primeru.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Svet je na zasedanju 22. in 23. novembra 2007 (1) dosegel politični dogovor o besedilu osnutka uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo.

Na podlagi tega političnega dogovora je nato Svet soglasno sprejel skupno stališče 21. januarja 2008.

II.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Skupno stališče Sveta v veliki meri povzema stališče Evropskega parlamenta, sprejetega na prvi obravnavi 26. septembra 2006. Večina sprememb Evropskega parlamenta je bila vključena v skupno stališče. Stališče tako sledi željam, ki jih je izrazil Evropski parlament, Svet pa sprejel v neuradnih stikih po sprejetju stališča Evropskega parlamenta v prvi obravnavi.

Edina sprememba, ki je Svet ni sprejel, se nanaša na področja dejavnosti prvih skupnosti znanja in inovacij (uvodna izjava 24). Svet je po neuradnih pogajanjih z Evropskim parlamentom tako izbral najbolj primeren kompromis, tj. namesto sklicevanja zgolj na energijo je obdržal sklicevanje na obnovljive vire energije.

Besedilo političnega dogovora, kot ga je odobril Svet, je nato sprejel odbor Evropskega parlamenta ITRE, da bi oblikovano skupno stališče potrdil Evropski parlament.

III.   SKLEP

Svet meni, da je skupno stališče dobro uravnoteženo besedilo in da predstavlja najboljši možni kompromis.

---

(1)  Dok. 14699/07 EIT 19 EDUC 196 RECH 329 COMPET 352 CODEC 1291.

---