# Úřední věstník C 48/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 48 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5121. února 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 48

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5121. února 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 048/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 048/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 048/02 | Směnné kurzy vůči euru | 5 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 048/02

Směnné kurzy vůči euru

5

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2008/C 048/03 | Výzva k předkládání návrhů – Společného harmonizovaného programu Evropské unie pro průzkumy u podniků a spotřebitelů | 6 |
| | Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Oznámení o otevřeném výběrovém řízení EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 048/05 | Státní podpora – Dánsko — Státní podpora C 58/07 (ex N 240/07) – Změna stávajícího režimu zdanění podle prostornosti — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2008/C 048/03

Výzva k předkládání návrhů – Společného harmonizovaného programu Evropské unie pro průzkumy u podniků a spotřebitelů

6

Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO)

2008/C 048/04

Oznámení o otevřeném výběrovém řízení EPSO/AD/125/08

15

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 048/05

Státní podpora – Dánsko — Státní podpora C 58/07 (ex N 240/07) – Změna stávajícího režimu zdanění podle prostornosti — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 21.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 48/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2008/C 48/01)

| Datum přijetí rozhodnutí | 11. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | NN 98/02 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Právní základ | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Typ opatření | Přizpůsobení režimu podpory v oblasti výzkumu, poradenství a demonstrace: nové období, rozpočet a opatření |
| Cíl | Zlepšení účinného využívání energie ve skleníkovém zahradnictví a snížení celkové spotřeby energie |
| Forma podpory | Poskytnutí dotace pro instituce zabývající se poradenstvím, vzděláváním a výzkumem v odvětví zemědělství |
| Rozpočet | 70 milionů po dobu deseti let, 7 milionů ročně |
| Míra podpory | Výzkum: 100 %, poradenství: 100 %, demonstrace: 50 % |
| Doba trvání | 2000-2010 |
| Hospodářská odvětví | Skleníkové zahradnictví a výzkum a poradenství v odvětví zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum přijetí rozhodnutí

11. 10. 2007

Podpora č.

NN 98/02

Členský stát

Nizozemsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Právní základ

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Typ opatření

Přizpůsobení režimu podpory v oblasti výzkumu, poradenství a demonstrace: nové období, rozpočet a opatření

Cíl

Zlepšení účinného využívání energie ve skleníkovém zahradnictví a snížení celkové spotřeby energie

Forma podpory

Poskytnutí dotace pro instituce zabývající se poradenstvím, vzděláváním a výzkumem v odvětví zemědělství

Rozpočet

70 milionů po dobu deseti let, 7 milionů ročně

Míra podpory

Výzkum: 100 %, poradenství: 100 %, demonstrace: 50 %

Doba trvání

2000-2010

Hospodářská odvětví

Skleníkové zahradnictví a výzkum a poradenství v odvětví zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

a

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 11. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Členský stát | Belgie |
| Region | Flanders |
| Název | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Právní základ | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Datum přijetí rozhodnutí

11. 10. 2007

Podpora č.

NN 65/05 (ex N 486/03)

Členský stát

Belgie

Region

Flanders

Název

„Fonds voor landbouw en visserij”

Právní základ

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Založit zemědělský a rybářský fond ve Flandrech

Forma podpory

Dotace

Rozpočet

5 052 924 EUR na období 2003–2006

Od roku 2007 přibližně 900 000 EUR ročně

Míra podpory

Do 100 %

Délka trvání

Neurčitá

Hospodářská odvětví

Odvětví zemědělství a rybolovu

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 1. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 272/07 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Andalucía |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Právní základ | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Typ opatření | Režim |
| Cíl | — |
| Forma podpory | Dotace |
| Rozpočet | 7 800 000 EUR |
| Míra podpory | 75 %–50 % |
| Doba trvání | 2007-2011 |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

1. 10. 2007

Podpora č.

N 272/07

Členský stát

Španělsko

Region

Andalucía

Název (a/nebo jméno příjemce)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Právní základ

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Typ opatření

Režim

Cíl

—

Forma podpory

Dotace

Rozpočet

7 800 000 EUR

Míra podpory

75 %–50 %

Doba trvání

2007-2011

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 1. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 316/07 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Právní základ | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Typ opatření | Režim |
| Cíl | — |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | 30 000 EUR |
| Míra podpory | Do výše 80 % |
| Doba trvání | Ad hoc |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

1. 10. 2007

Podpora č.

N 316/07

Členský stát

Španělsko

Region

Comunidad Autónoma de Canarias

Název (a/nebo jméno příjemce)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Právní základ

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Typ opatření

Režim

Cíl

—

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

30 000 EUR

Míra podpory

Do výše 80 %

Doba trvání

Ad hoc

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 19. 12. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 477/07 |
| Členský stát | Spolková republika Německo |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Weinfonds |
| Právní základ | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Typ opatření | Režim |
| Cíl | 1. | Podporovat kvalitu vína a odbyt vína a ostatních vinařských produktů pomocí získání a udržení trhu. |

Datum přijetí rozhodnutí

19. 12. 2007

Podpora č.

N 477/07

Členský stát

Spolková republika Německo

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Weinfonds

Právní základ

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Typ opatření

Režim

Cíl

1.

Podporovat kvalitu vína a odbyt vína a ostatních vinařských produktů pomocí získání a udržení trhu.

| 2. | snažit se o ochranu označení tuzemských vín v zahraničí a v tuzemsku prostřednictvím právních předpisů |
| --- | --- |

2.

snažit se o ochranu označení tuzemských vín v zahraničí a v tuzemsku prostřednictvím právních předpisů

Forma podpory

Dotace

Rozpočet

12 000 000 EUR

Maximální míra podpory

100 %

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 21.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 48/5

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

20. února 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4656 |
| JPY | japonský jen | 158,32 |
| DKK | dánská koruna | 7,4536 |
| GBP | britská libra | 0,7544 |
| SEK | švédská koruna | 9,3196 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6116 |
| ISK | islandská koruna | 98,81 |
| NOK | norská koruna | 7,877 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,29 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 265,87 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6964 |
| PLN | polský zlotý | 3,5835 |
| RON | rumunský lei | 3,6556 |
| SKK | slovenská koruna | 33,177 |
| TRY | turecká lira | 1,778 |
| AUD | australský dolar | 1,6031 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4899 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,434 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8449 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0709 |
| KRW | jihokorejský won | 1 386,9 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,541 |
| CNY | čínský juan | 10,4697 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,284 |
| IDR | indonéská rupie | 13 468,86 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7258 |
| PHP | filipínské peso | 59,723 |
| RUB | ruský rubl | 36,052 |
| THB | thajský baht | 46,313 |
| BRL | brazilský real | 2,5523 |
| MXN | mexické peso | 15,8063 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4656

JPY

japonský jen

158,32

DKK

dánská koruna

7,4536

GBP

britská libra

0,7544

SEK

švédská koruna

9,3196

CHF

švýcarský frank

1,6116

ISK

islandská koruna

98,81

NOK

norská koruna

7,877

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,29

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

265,87

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6964

PLN

polský zlotý

3,5835

RON

rumunský lei

3,6556

SKK

slovenská koruna

33,177

TRY

turecká lira

1,778

AUD

australský dolar

1,6031

CAD

kanadský dolar

1,4899

HKD

hongkongský dolar

11,434

NZD

novozélandský dolar

1,8449

SGD

singapurský dolar

2,0709

KRW

jihokorejský won

1 386,9

ZAR

jihoafrický rand

11,541

CNY

čínský juan

10,4697

HRK

chorvatská kuna

7,284

IDR

indonéská rupie

13 468,86

MYR

malajsijský ringgit

4,7258

PHP

filipínské peso

59,723

RUB

ruský rubl

36,052

THB

thajský baht

46,313

BRL

brazilský real

2,5523

MXN

mexické peso

15,8063

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 21.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 48/6

---

Výzva k předkládání návrhů – Společného harmonizovaného programu Evropské unie pro průzkumy u podniků a spotřebitelů

(2008/C 48/03)

1.   SOUVISLOSTI

Evropská komise zveřejňuje výzvu k předkládání návrhů (značka ECFIN/2008/A3–003) za účelem provádění spotřebitelských průzkumů v rámci Společného harmonizovaného programu pro průzkumy u podniků a spotřebitelů (schváleného Komisí dne 12. července 2006 KOM(2006) 379) v těchto členských státech EU: Rakousku, Irsku a Maltě. Tato spolupráce bude mít podobu rámcové dohody o partnerství mezi Komisí a specializovanými orgány, která bude platná po dobu tří let.

Program je určen ke shromažďování informací o stavu hospodářství členských států Evropské unie a kandidátských zemí, aby tak mohly být pro účely řízení HMU (Hospodářské a měnové unie) porovnány jejich obchodní cykly. Stal se nepostradatelným nástrojem v procesu hospodářského dohledu v rámci HMU a pro účely všeobecné hospodářské politiky.

2.   ÚČEL A SPECIFIKACE AKCE

2.1   Cíle

Společný harmonizovaný program EU se týká specializovaných subjektů či pracovišť, které na základě společného financování provádějí průzkumy mínění. Komise chce uzavřít dohody se subjekty a pracovišti, které jsou dostatečně vybaveny na to, aby během následujících tří let provedly spotřebitelské průzkumy:

Kromě toho budou spolu s měsíčními průzkumy prováděny také průzkumy ad hoc k aktuálním hospodářským tématům, jejichž cílem je získat informace o konkrétních otázkách hospodářské politiky, a to za použití stejných stanovených vzorků jako u měsíčních průzkumů. Tyto průzkumy jsou, jak již vyplývá z jejich názvu, spíše příležitostné.

2.2   Technické podmínky

2.2.1   Časový plán průzkumu a podávání zpráv o výsledcích

Následující tabulka obsahuje přehled průzkumů, jež jsou předmětem této výzvy k předkládání návrhů:

| Název průzkumu | Počet činností/velikostní třídy | Počet zkoumaných celků | Počet dotazů za měsíc | Počet dotazů za čtvrtletí |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřebitelé | 24 specifikací | 1 | 14 (včetně 2 nepovinných otázek) | 3 |

Název průzkumu

Počet činností/velikostní třídy

Počet zkoumaných celků

Počet dotazů za měsíc

Počet dotazů za čtvrtletí

Spotřebitelé

24 specifikací

1

14 (včetně 2 nepovinných otázek)

3

| — | Měsíční průzkumy musí být prováděny během prvních dvou týdnů každého měsíce a výsledky musí být zaslány Komisi elektronicky nejméně pět až šest pracovních dnů před koncem měsíce podle časového plánu, který bude součástí zvláštní grantové dohody. |
| --- | --- |

—

Měsíční průzkumy musí být prováděny během prvních dvou týdnů každého měsíce a výsledky musí být zaslány Komisi elektronicky nejméně pět až šest pracovních dnů před koncem měsíce podle časového plánu, který bude součástí zvláštní grantové dohody.

| — | Čtvrtletní průzkumy musí být prováděny během prvních dvou týdnů prvního měsíce každého čtvrtletí (leden, duben, červenec a říjen) a výsledky musí být zaslány Komisi elektronicky nejméně čtyři pracovní dny před koncem ledna, dubna, července a října podle časového plánu, který bude součástí zvláštní grantové dohody. |
| --- | --- |

—

Čtvrtletní průzkumy musí být prováděny během prvních dvou týdnů prvního měsíce každého čtvrtletí (leden, duben, červenec a říjen) a výsledky musí být zaslány Komisi elektronicky nejméně čtyři pracovní dny před koncem ledna, dubna, července a října podle časového plánu, který bude součástí zvláštní grantové dohody.

| — | V případě průzkumů ad hoc se musí příjemce zavázat k dodržování zvláštních časových plánů, které pro něho byly stanoveny. |
| --- | --- |

—

V případě průzkumů ad hoc se musí příjemce zavázat k dodržování zvláštních časových plánů, které pro něho byly stanoveny.

Podrobný popis akce (příloha I dané grantové dohody) lze stáhnout z této internetové adresy:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2   Metodika a dotazníky

Podrobnosti o metodice, dotaznících a mezinárodních zásadách ohledně provádění průzkumů u podniků a spotřebitelů jsou uvedeny v uživatelské příručce Společného harmonizovaného programu pro průzkumy u podniků a spotřebitelů na internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   SPRÁVNÍ PŘEDPISY A DOBA TRVÁNÍ

3.1   Správní ustanovení

Subjekt nebo pracoviště budou vybrány na dobu maximálně 3 let. Komise má zájem o dlouhodobou spolupráci s úspěšnými kandidáty. Za tímto účelem bude mezi stranami uzavřena tříletá rámcová dohoda o partnerství. V rámci této rámcové dohody o partnerství, která stanoví společné cíle a povahu plánovaných činností, mohou být stranami uzavřeny tři zvláštní roční grantové dohody. První z těchto zvláštních grantových dohod bude pokrývat období od května 2008 do dubna 2009.

3.2   Doba trvání

Spotřebitelské průzkumy budou probíhat od 1. května do 30. dubna. Doba trvání akce nesmí být delší než 12 měsíců.

4.   FINANČNÍ RÁMEC

4.1   Zdroje financování Společenství

Vybrané operace budou financovány z rozpočtového okruhu 01.02.02 – Koordinace a dohled nad hospodářskou a měnovou unií.

4.2   Odhadovaný celkový rozpočet Společenství na tuto výzvu

| — | Celkový roční rozpočet, který je na spotřebitelské průzkumy v Rakousku, Irsku a na Maltě k dispozici na období květen 2008–duben 2009, činí 160 000,00 EUR (stošedesát tisíc eur). |
| --- | --- |

—

Celkový roční rozpočet, který je na spotřebitelské průzkumy v Rakousku, Irsku a na Maltě k dispozici na období květen 2008–duben 2009, činí 160 000,00 EUR (stošedesát tisíc eur).

| — | Částky na další dva roky mohou být navýšeny, pokud budou k dispozici rozpočtové zdroje, přibližně o 3 %. |
| --- | --- |

—

Částky na další dva roky mohou být navýšeny, pokud budou k dispozici rozpočtové zdroje, přibližně o 3 %.

4.3   Procento spolufinancování ze strany Společenství

Podíl Komise na společném financování nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů, které příjemci vzniknou v souvislosti s každým průzkumem. Komise procento spolufinancování určuje na individuální bázi.

4.4   Financování akce příjemcem a vzniklé způsobilé náklady

Příjemce bude povinen v prvním roce předložit podrobný rozpočet, který bude obsahovat odhad nákladů a financování akce vyjádřený v eurech. Podrobný rozpočet pro druhý a třetí rok bude podle rámcové dohody o partnerství poskytnut na základě vyžádání Komisí.

Výše dotace z rozpočtu, která je požadována od Komise, by měla být zaokrouhlena na nejbližší desítku. Rozpočet bude přiložen ke zvláštní grantové dohodě. Komise může následně tyto číselné údaje použít pro účely auditu.

Způsobilé náklady mohou kromě výjimečných případů vzniknout pouze po podepsání zvláštní grantové dohody všemi stranami, a za žádných okolností nesmí vzniknout před předložením žádosti o grant. Věcné příspěvky nejsou považovány za způsobilé náklady.

4.5   Platební podmínky

V září může příjemce podat žádost o předběžné financování ve výši 40 % z maximální výše dotace. Žádost o proplacení zbývající části spolu s konečným finančním výkazem a podrobným seznamem nákladů bude předložen do dvou měsíců od data ukončení akce (viz všechny podrobnosti uvedené ve článcích 5 a 6 zvláštní grantové dohody).

Před podáním žádosti o předběžné financování i žádosti o proplacení zbývající části musí být včas předloženy údaje vyplývající ze spotřebitelských průzkumů.

Za způsobilé náklady budou považovány pouze ty náklady, které je možné sledovat a identifikovat v systému nákladového účetnictví příjemce.

4.6   Subdodávky

| — | Pokud se v nabídce množství služeb, které jsou poskytovány subdodavatelem, rovná 50 % nebo je vyšší než 50 % úkolů, musí subdodavatel předložit všechny dokumenty nezbytné k posouzení nabídky kandidáta jako celku s ohledem na kritéria vyloučení, výběru a udělení zakázky (viz níže uvedené body 5, 6 a 7). To znamená, že subdodavatel musí prokázat, že splňuje jak kritérium vyloučení, tak i kritéria pro výběr a udělení zakázky, která se týkají těch částí úkolu, které bude vykonávat. |
| --- | --- |

—

Pokud se v nabídce množství služeb, které jsou poskytovány subdodavatelem, rovná 50 % nebo je vyšší než 50 % úkolů, musí subdodavatel předložit všechny dokumenty nezbytné k posouzení nabídky kandidáta jako celku s ohledem na kritéria vyloučení, výběru a udělení zakázky (viz níže uvedené body 5, 6 a 7). To znamená, že subdodavatel musí prokázat, že splňuje jak kritérium vyloučení, tak i kritéria pro výběr a udělení zakázky, která se týkají těch částí úkolu, které bude vykonávat.

| — | Žadatel o dotaci přidělí smlouvu uchazečům, kteří nabízejí nejlepší poměr ceny a kvality. Dbá přitom na to, aby nedošlo k žádnému konfliktu zájmů. V případě, že subdodávky přesáhnou částku 60 000,00 EUR, musí žadatel prokázat, že subdodavatele vybral na základě nejlepšího poměru ceny a kvality. |
| --- | --- |

—

Žadatel o dotaci přidělí smlouvu uchazečům, kteří nabízejí nejlepší poměr ceny a kvality. Dbá přitom na to, aby nedošlo k žádnému konfliktu zájmů. V případě, že subdodávky přesáhnou částku 60 000,00 EUR, musí žadatel prokázat, že subdodavatele vybral na základě nejlepšího poměru ceny a kvality.

4.7   Společné nabídky

V každé společné nabídce musí být jasně vymezeny úkoly a finanční příspěvky všech účastníku, kteří se na nabídce podílejí. Všichni účastníci musí poskytnout veškeré dokumenty potřebné k posouzení nabídky jako celku s ohledem na kritéria vyloučení výběru a udělení zakázky (viz níže uvedené body 5, 6 a 7), které se týkají jejich úkolů.

Jeden z účastníků bude působit jako koordinátor a:

| — | převezme vůči Komisi celkovou zodpovědnost za partnerství, |
| --- | --- |

—

převezme vůči Komisi celkovou zodpovědnost za partnerství,

| — | bude monitorovat činnost ostatních účastníků, |
| --- | --- |

—

bude monitorovat činnost ostatních účastníků,

| — | bude zajišťovat celkovou soudržnost a včasné předkládání výsledků průzkumů, |
| --- | --- |

—

bude zajišťovat celkovou soudržnost a včasné předkládání výsledků průzkumů,

| — | bude centrálně řídit podepsání smlouvy a smlouvu řádně podepsanou všemi účastníky doručí Komisi (je možno učinit prostřednictvím zástupce), |
| --- | --- |

—

bude centrálně řídit podepsání smlouvy a smlouvu řádně podepsanou všemi účastníky doručí Komisi (je možno učinit prostřednictvím zástupce),

| — | bude centrálně řídit finanční příspěvky od Komise a rozdělovat prostředky mezi účastníky, |
| --- | --- |

—

bude centrálně řídit finanční příspěvky od Komise a rozdělovat prostředky mezi účastníky,

| — | bude od jednotlivých účastníků shromažďovat dokumenty ohledně vzniklých nákladů a bude je předkládat společně. |
| --- | --- |

—

bude od jednotlivých účastníků shromažďovat dokumenty ohledně vzniklých nákladů a bude je předkládat společně.

5.   KRITÉRIA ZPŮSOBILOSTI

5.1   Právní postavení žadatelů

Výzvy k předkládání návrhů se mohou zúčastnit všechny subjekty a pracoviště (právní subjekty) s právním postavením v jedné z 27 členských zemí EU. Žadatelé musí prokázat, že existují jako právní subjekt, a musí poskytnout požadovanou dokumentaci v podobě standardního formuláře pro právní subjekt.

5.2   Vyřazovací kritéria

Žádosti nebudou posouzeny pro účel přidělení grantu, pokud u žadatelů došlo k jedné z těchto situací (1):

| a) | byl na ně vyhlášen konkurs, jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnávajícím řízení, zastavili podnikatelskou činnost, jsou v těchto záležitostech předmětem řízení nebo se na základě vnitrostátních právních a správních předpisů nacházejí v podobné situaci; |
| --- | --- |

a)

byl na ně vyhlášen konkurs, jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnávajícím řízení, zastavili podnikatelskou činnost, jsou v těchto záležitostech předmětem řízení nebo se na základě vnitrostátních právních a správních předpisů nacházejí v podobné situaci;

| b) | byli pravomocně odsouzeni za trestný čin související s jejich podnikáním; |
| --- | --- |

b)

byli pravomocně odsouzeni za trestný čin související s jejich podnikáním;

| c) | dopustili se vážného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno; |
| --- | --- |

c)

dopustili se vážného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno;

| d) | nesplnili své povinnosti týkající se placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní podle právních předpisů státu, v němž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů státu zadavatele nebo státu, ve kterém se má uskutečnit zakázka; |
| --- | --- |

d)

nesplnili své povinnosti týkající se placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní podle právních předpisů státu, v němž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů státu zadavatele nebo státu, ve kterém se má uskutečnit zakázka;

| e) | byli pravomocně odsouzeni za podvod, podplácení, zločinné spolčení nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství; |
| --- | --- |

e)

byli pravomocně odsouzeni za podvod, podplácení, zločinné spolčení nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství;

| f) | bylo u nich v souvislosti s jiným řízením o zadávání zakázek nebo řízením o udělování grantů financovaných z rozpočtu Společenství zjištěno vážné porušení smlouvy nedodržením jejich smluvních závazků; |
| --- | --- |

f)

bylo u nich v souvislosti s jiným řízením o zadávání zakázek nebo řízením o udělování grantů financovaných z rozpočtu Společenství zjištěno vážné porušení smlouvy nedodržením jejich smluvních závazků;

| g) | jsou ve střetu zájmů; |
| --- | --- |

g)

jsou ve střetu zájmů;

| h) | provinili se zkreslením při poskytování požadovaných informací nebo tyto informace neposkytli. |
| --- | --- |

h)

provinili se zkreslením při poskytování požadovaných informací nebo tyto informace neposkytli.

Žadatelé musí prostřednictvím standardního formuláře prohlášení o způsobilosti potvrdit, že u nich nedošlo k žádné ze situací uvedených v bodě 5.2.

5.3   Správní a finanční sankce

| 1. | Aniž jsou dotčeny smluvní sankce, jsou zájemci, uchazeči a dodavatelé, kteří učinili nepravdivá prohlášení nebo u kterých bylo zjištěno vážné porušení smluvní povinnosti v rámci některé předchozí zakázky, vyloučeni z veškerého zadávání zakázek a poskytování grantů financovaných z rozpočtu Společenství na dobu nejvýše dvou let ode dne zjištění porušení, které bylo potvrzeno v řízení, v němž byla dodavateli poskytnuta možnost vyjádření. Tato lhůta může být prodloužena na tři roky v případě opakování v průběhu pěti let od prvního protiprávního jednání.
  Uchazečům nebo zájemcům, kteří učinili nepravdivá prohlášení, jsou rovněž uloženy finanční sankce ve výši 2 až 10 % celkové hodnoty zadávané zakázky.
  Dodavatelům, kteří vážným způsobem neplnili své smluvní povinnosti, bude uložena finanční pokuta ve výši 2 % až 10 % celkové hodnoty dané zakázky. Tyto sazby mohou být zvýšeny na 4 až 20 % v případě opakovaného neplnění smluvních povinností v průběhu pěti let od prvního protiprávního jednání. |
| --- | --- |

1.

Aniž jsou dotčeny smluvní sankce, jsou zájemci, uchazeči a dodavatelé, kteří učinili nepravdivá prohlášení nebo u kterých bylo zjištěno vážné porušení smluvní povinnosti v rámci některé předchozí zakázky, vyloučeni z veškerého zadávání zakázek a poskytování grantů financovaných z rozpočtu Společenství na dobu nejvýše dvou let ode dne zjištění porušení, které bylo potvrzeno v řízení, v němž byla dodavateli poskytnuta možnost vyjádření. Tato lhůta může být prodloužena na tři roky v případě opakování v průběhu pěti let od prvního protiprávního jednání.

Uchazečům nebo zájemcům, kteří učinili nepravdivá prohlášení, jsou rovněž uloženy finanční sankce ve výši 2 až 10 % celkové hodnoty zadávané zakázky.

Dodavatelům, kteří vážným způsobem neplnili své smluvní povinnosti, bude uložena finanční pokuta ve výši 2 % až 10 % celkové hodnoty dané zakázky. Tyto sazby mohou být zvýšeny na 4 až 20 % v případě opakovaného neplnění smluvních povinností v průběhu pěti let od prvního protiprávního jednání.

| 2. | V případech uvedených v bodu 5.2 písm. a), c) a d) budou zájemci nebo uchazeči vyloučeni ze zadávání zakázek a poskytování grantů na dobu nejvýše dvou let ode dne zjištění porušení, které bylo potvrzeno v řízení, v němž byla dodavateli poskytnuta možnost vyjádření.
  V případech uvedených v bodě 5.2 písm. b) a e) budou zájemci nebo uchazeči vyloučeni ze zadávání zakázek a poskytování grantů na dobu nejméně jednoho roku a nejvýše čtyř let od oznámení rozsudku.
  Tyto lhůty mohou být prodlouženy na pět let v případě opakovaného trestného činu, k němuž by došlo v průběhu pěti let od prvního protiprávního jednání nebo oznámení prvního rozsudku. |
| --- | --- |

2.

V případech uvedených v bodu 5.2 písm. a), c) a d) budou zájemci nebo uchazeči vyloučeni ze zadávání zakázek a poskytování grantů na dobu nejvýše dvou let ode dne zjištění porušení, které bylo potvrzeno v řízení, v němž byla dodavateli poskytnuta možnost vyjádření.

V případech uvedených v bodě 5.2 písm. b) a e) budou zájemci nebo uchazeči vyloučeni ze zadávání zakázek a poskytování grantů na dobu nejméně jednoho roku a nejvýše čtyř let od oznámení rozsudku.

Tyto lhůty mohou být prodlouženy na pět let v případě opakovaného trestného činu, k němuž by došlo v průběhu pěti let od prvního protiprávního jednání nebo oznámení prvního rozsudku.

| 3. | Případy uvedené v bodě 5.2. písm. e) budou tyto:






  a) | případy podvodu uvedené v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, stanovené aktem Rady ze dne 26. července 1995; |
| --- | --- | --- |

3.

Případy uvedené v bodě 5.2. písm. e) budou tyto:

a)

případy podvodu uvedené v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, stanovené aktem Rady ze dne 26. července 1995;

| b) | případy korupce uvedené v článku 3 Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, stanovené aktem Rady ze dne 26. května 1997; |
| --- | --- |

b)

případy korupce uvedené v článku 3 Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, stanovené aktem Rady ze dne 26. května 1997;

| c) | případy účasti na zločinném spolčení podle čl. 2 odst. 1 společné akce Rady 98/733/SVV; |
| --- | --- |

c)

případy účasti na zločinném spolčení podle čl. 2 odst. 1 společné akce Rady 98/733/SVV;

| d) | případy praní peněz podle článku 1 směrnice Rady 91/308/EHS. |
| --- | --- |

d)

případy praní peněz podle článku 1 směrnice Rady 91/308/EHS.

6.   KRITÉRIA VÝBĚRU

Žadatelé musí disponovat stabilními a dostatečnými finančními zdroji pro udržení své činnosti během období provádění akce. Musí mít odborné schopnosti a kvalifikaci požadované pro dokončení navrhované akce nebo pracovního programu.

6.1   Finanční způsobilost žadatelů

Žadatelé musí být finančně způsobilí k dokončení navrhované akce a musí poskytnout svou rozvahu a výkazy zisku a ztrát za poslední dva rozpočtové roky, u kterých bylo uzavřeno účetnictví. Toto ustanovení se nevztahuje na veřejné orgány a mezinárodní organizace.

6.2   Provozní schopnost žadatelů

Žadatelé musí vykazovat provozní schopnosti pro dokončení navrhované akce a musí poskytnout přiměřené podklady.

Pro hodnocení schopností žadatele budou použita tato kritéria:

| — | Minimálně tři roky prokazatelné praxe při přípravě a provádění průzkumů, |
| --- | --- |

—

Minimálně tři roky prokazatelné praxe při přípravě a provádění průzkumů,

| — | Prokázané zkušenosti s vyhodnocováním výsledků průzkumů a s řešením metodických otázek (vzorky, dotazníky a harmonogramy), |
| --- | --- |

—

Prokázané zkušenosti s vyhodnocováním výsledků průzkumů a s řešením metodických otázek (vzorky, dotazníky a harmonogramy),

| — | Schopnost uplatňovat metodiku Společného harmonizovaného programu EU pro průzkumy u podniků a spotřebitelů a dodržovat mezinárodní zásady ohledně provádění průzkumů u podniků a spotřebitelů společně vypracované Evropskou komisí a OECD (viz bod 2.2.2) i pokyny Komise: plnit termíny pro předkládání měsíčních zpráv, provádět zlepšení a změny v programu průzkumu podle požadavků útvarů Komise a v souladu s dohodami z koordinačních schůzí se zástupci spolupracujících subjektů/pracovišť. |
| --- | --- |

—

Schopnost uplatňovat metodiku Společného harmonizovaného programu EU pro průzkumy u podniků a spotřebitelů a dodržovat mezinárodní zásady ohledně provádění průzkumů u podniků a spotřebitelů společně vypracované Evropskou komisí a OECD (viz bod 2.2.2) i pokyny Komise: plnit termíny pro předkládání měsíčních zpráv, provádět zlepšení a změny v programu průzkumu podle požadavků útvarů Komise a v souladu s dohodami z koordinačních schůzí se zástupci spolupracujících subjektů/pracovišť.

7.   KRITÉRIA VÝBĚRU NABÍDKY

Pro udělení dohody o zakázce úspěšným zájemcům se použijí tato kritéria:

| — | úroveň odborných znalostí a zkušeností zájemce v oblastech uvedených v bodu 6.2, |
| --- | --- |

—

úroveň odborných znalostí a zkušeností zájemce v oblastech uvedených v bodu 6.2,

| — | úroveň odborných znalostí a zkušeností zájemce se stanovováním ukazatelů na základě výsledků průzkumu a s využíváním výsledků průzkumů na cyklickou a ekonomickou analýzu a výzkum, včetně analýzy podle odvětví, |
| --- | --- |

—

úroveň odborných znalostí a zkušeností zájemce se stanovováním ukazatelů na základě výsledků průzkumu a s využíváním výsledků průzkumů na cyklickou a ekonomickou analýzu a výzkum, včetně analýzy podle odvětví,

| — | účinnost navrhované metodiky průzkumu, včetně složení vzorku, velikosti vzorku, míry pokrytí a návratnost odpovědí atd., |
| --- | --- |

—

účinnost navrhované metodiky průzkumu, včetně složení vzorku, velikosti vzorku, míry pokrytí a návratnost odpovědí atd.,

| — | úroveň schopností a znalostí zájemce v souvislosti se zvláštními rysy průzkumu v odvětví a zemi, kde má být průzkum prováděn, |
| --- | --- |

—

úroveň schopností a znalostí zájemce v souvislosti se zvláštními rysy průzkumu v odvětví a zemi, kde má být průzkum prováděn,

| — | účinnost organizace práce u zájemce, pokud jde o flexibilitu, infrastrukturu, kvalifikované pracovníky a zařízení pro provádění práce, podávání zpráv o výsledcích, účast na přípravě průzkumů v rámci společného harmonizovaného programu a vazby s Komisí. |
| --- | --- |

—

účinnost organizace práce u zájemce, pokud jde o flexibilitu, infrastrukturu, kvalifikované pracovníky a zařízení pro provádění práce, podávání zpráv o výsledcích, účast na přípravě průzkumů v rámci společného harmonizovaného programu a vazby s Komisí.

8.   PRAKTICKÉ POSTUPY

8.1   Sestavení a předložení návrhů

Návrhy musí obsahovat vyplněný a podepsaný standardní formulář žádosti o grant a všechny podklady uvedené v tomto formuláři. Žadatelé mohou předkládat návrhy pro jednu nebo více zemí. Pro každou zemi by však měl být předložen samostatný návrh.

Předkládané návrhy musí sestávat ze tří částí:

| — | správního návrhu, |
| --- | --- |

—

správního návrhu,

| — | technického návrhu, |
| --- | --- |

—

technického návrhu,

| — | finančního návrhu. |
| --- | --- |

—

finančního návrhu.

Od Komise je možné obdržet tyto standardní formuláře:

| — | standardní formulář žádosti o grant, |
| --- | --- |

—

standardní formulář žádosti o grant,

| — | standardní rozpočtový výkaz pro odhady nákladů na průzkum a finanční plán, |
| --- | --- |

—

standardní rozpočtový výkaz pro odhady nákladů na průzkum a finanční plán,

| — | standardní formulář k identifikaci finančních údajů, |
| --- | --- |

—

standardní formulář k identifikaci finančních údajů,

| — | standardní formulář pro právní subjekty, |
| --- | --- |

—

standardní formulář pro právní subjekty,

| — | standardní prohlášení o způsobilosti, |
| --- | --- |

—

standardní prohlášení o způsobilosti,

| — | standardní prohlášení o připravenosti podepsat rámcovou dohodu o partnerství a zvláštní grantovou dohodu, |
| --- | --- |

—

standardní prohlášení o připravenosti podepsat rámcovou dohodu o partnerství a zvláštní grantovou dohodu,

| — | standardní formulář týkající se subdodavatelské činnosti, |
| --- | --- |

—

standardní formulář týkající se subdodavatelské činnosti,

| — | standardní formulář na popis metodiky průzkumu. |
| --- | --- |

—

standardní formulář na popis metodiky průzkumu.

jakož i dokumentaci k finančním aspektům grantu:

| — | příručku pro sestavení finančních odhadů a finančních výkazů, |
| --- | --- |

—

příručku pro sestavení finančních odhadů a finančních výkazů,

| — | vzor rámcové dohody o partnerství, |
| --- | --- |

—

vzor rámcové dohody o partnerství,

| — | vzor zvláštní roční grantové dohody. |
| --- | --- |

—

vzor zvláštní roční grantové dohody.

| a) | které lze stáhnout z této internetové adresy:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a)

které lze stáhnout z této internetové adresy:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b) | V případech, kdy nelze využít předchozí možnost, je možné zaslat požadavek Komisi na adresu Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affaires |
| Unit ECFIN-A-3 (Business surveys) |
| Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 36 50 |
| E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

V případech, kdy nelze využít předchozí možnost, je možné zaslat požadavek Komisi na adresu Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affaires

Unit ECFIN-A-3 (Business surveys)

Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 36 50

E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Žádost označte poznámkou „Výzva k předkládání návrhů – ECFIN/2008/A3-003“

Komise si vyhrazuje právo změnit tyto standardní dokumenty podle potřeby společného harmonizovaného programu EU či rozpočtových omezení.

Návrhy musí být předloženy v jednom z úředních jazyků Evropského společenství, případně společně s překladem do anglického, francouzského nebo německého jazyka.

Žadatel musí předložit jeden podepsaný originál a tři kopie návrhu, pokud možno nespojené sešívačkou. Tím se usnadní administrativní práce při přípravě všech potřebných kopií a dokumentů pro výběrovou komisi.

Návrhy musí být odeslány v zalepené obálce, která je uložena v další zalepené obálce.

Na vnější obálce by měla být adresa uvedená níže v bodě 8.3.

Zalepená vnitřní obálka obsahující návrh musí být označena nápisem „Výzva k předkládání návrhů – ECFIN/2008/A3-003, neotevírat vnitřním poštovním oddělením“.

Komise oznámí zájemcům, že jejich návrh obdržela, odesláním potvrzení o doručení, které bylo předloženo společně s návrhem.

8.2   Obsah návrhů

8.2.1   Správní návrh

Správní návrh musí obsahovat:

| — | řádně podepsaný standardní formulář žádosti o grant, |
| --- | --- |

—

řádně podepsaný standardní formulář žádosti o grant,

| — | řádně vyplněný a podepsaný standardní formulář pro právní subjekty a požadované podklady prokazující právní statut subjektu nebo pracoviště, |
| --- | --- |

—

řádně vyplněný a podepsaný standardní formulář pro právní subjekty a požadované podklady prokazující právní statut subjektu nebo pracoviště,

| — | řádně vyplněný a podepsaný standardní formulář k identifikaci finančních údajů, |
| --- | --- |

—

řádně vyplněný a podepsaný standardní formulář k identifikaci finančních údajů,

| — | řádně podepsané standardní prohlášení o způsobilosti žadatele, |
| --- | --- |

—

řádně podepsané standardní prohlášení o způsobilosti žadatele,

| — | řádně podepsané standardní prohlášení o připravenosti podepsat rámcovou dohodu o partnerství a zvláštní grantovou dohodu, pokud by byl žadatel vybrán, |
| --- | --- |

—

řádně podepsané standardní prohlášení o připravenosti podepsat rámcovou dohodu o partnerství a zvláštní grantovou dohodu, pokud by byl žadatel vybrán,

| — | organizační schéma subjektu nebo pracoviště, které obsahuje jména a pracovní zařazení členů managementu a pracovníků provozních služeb zodpovědných za provádění průzkumů, |
| --- | --- |

—

organizační schéma subjektu nebo pracoviště, které obsahuje jména a pracovní zařazení členů managementu a pracovníků provozních služeb zodpovědných za provádění průzkumů,

| — | doklad o zdravé finanční situaci: rozvahy a výkazy zisků a ztrát za předchozí dva finanční roky, pro které byla provedena účetní uzávěrka. |
| --- | --- |

—

doklad o zdravé finanční situaci: rozvahy a výkazy zisků a ztrát za předchozí dva finanční roky, pro které byla provedena účetní uzávěrka.

8.2.2   Technický návrh

Technický návrh musí obsahovat:

| — | popis činností subjektu nebo pracoviště, umožňující hodnocení jeho kvalifikace, rozsahu a doby trvání jeho praxe v požadovaných oblastech podle bodu 6.2. Popis by měl zahrnovat všechny příslušné studie, smlouvy o poskytování služeb, konzultantskou činnost, průzkumy, publikace nebo jinou dříve provedenou práci, a to s uvedením jména zadavatele a prohlášením, zda některá z těchto prací byla provedena pro Evropskou komisi. Měly by být přiloženy nejdůležitější studie či výsledky, |
| --- | --- |

—

popis činností subjektu nebo pracoviště, umožňující hodnocení jeho kvalifikace, rozsahu a doby trvání jeho praxe v požadovaných oblastech podle bodu 6.2. Popis by měl zahrnovat všechny příslušné studie, smlouvy o poskytování služeb, konzultantskou činnost, průzkumy, publikace nebo jinou dříve provedenou práci, a to s uvedením jména zadavatele a prohlášením, zda některá z těchto prací byla provedena pro Evropskou komisi. Měly by být přiloženy nejdůležitější studie či výsledky,

| — | podrobný popis provozní organizace pro provádění průzkumů. Je nutné přiložit související podklady ohledně infrastruktury, zařízení, zdrojů a kvalifikovaných pracovníků (stručné životopisy zaměstnanců, kteří jsou nejvíce zapojeni do provádění průzkumů), které má žadatel k dispozici, |
| --- | --- |

—

podrobný popis provozní organizace pro provádění průzkumů. Je nutné přiložit související podklady ohledně infrastruktury, zařízení, zdrojů a kvalifikovaných pracovníků (stručné životopisy zaměstnanců, kteří jsou nejvíce zapojeni do provádění průzkumů), které má žadatel k dispozici,

| — | řádně vyplněný standardní formulář či formuláře s podrobným popisem metodiky průzkumu: metoda výběru vzorků, chyba vzorkování, velikost zamýšleného vzorku, míra pokrytí, očekávaná návratnost odpovědí atd., |
| --- | --- |

—

řádně vyplněný standardní formulář či formuláře s podrobným popisem metodiky průzkumu: metoda výběru vzorků, chyba vzorkování, velikost zamýšleného vzorku, míra pokrytí, očekávaná návratnost odpovědí atd.,

| — | řádně vyplněný standardní formulář týkající se subdodavatelů zapojených do akce, včetně podrobného popisu úkolů, jež mají subdodavatelé zajišťovat. |
| --- | --- |

—

řádně vyplněný standardní formulář týkající se subdodavatelů zapojených do akce, včetně podrobného popisu úkolů, jež mají subdodavatelé zajišťovat.

8.2.3   Finanční návrh

Finanční návrh musí obsahovat:

| — | řádně vyplněný a podrobný standardní rozpočtový výkaz (v eurech), který bude zahrnovat období 12 měsíců a který bude obsahovat finanční plán akce a podrobný rozpis celkových a jednotkových způsobilých nákladů na provedení spotřebitelského průzkumu, včetně nákladů na subdodavatelskou činnost, |
| --- | --- |

—

řádně vyplněný a podrobný standardní rozpočtový výkaz (v eurech), který bude zahrnovat období 12 měsíců a který bude obsahovat finanční plán akce a podrobný rozpis celkových a jednotkových způsobilých nákladů na provedení spotřebitelského průzkumu, včetně nákladů na subdodavatelskou činnost,

| — | případně osvědčení o osvobození od DPH, |
| --- | --- |

—

případně osvědčení o osvobození od DPH,

| — | případně doklad, který potvrzuje finanční příspěvek od jiných organizací (spolufinancování). |
| --- | --- |

—

případně doklad, který potvrzuje finanční příspěvek od jiných organizací (spolufinancování).

8.3   Adresa a lhůta pro podávání návrhů

Žadatelé, kteří mají o uvedené granty zájem, se vyzývají k předložení svých žádostí Evropské komisi.

Žádosti se mohou odeslat:

| a) | buď doporučeně nebo soukromou doručovatelskou službou s poštovním razítkem nejpozději ze dne 17. března 2008 – rozhodujícím datem je datum odeslání, které je uvedeno na poštovním razítku nebo na doručence doručovatelské služby – na tuto adresu:
  Doporučeně:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| B-1049 Brussels |

a)

buď doporučeně nebo soukromou doručovatelskou službou s poštovním razítkem nejpozději ze dne 17. března 2008 – rozhodujícím datem je datum odeslání, které je uvedeno na poštovním razítku nebo na doručence doručovatelské služby – na tuto adresu:

Doporučeně:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

B-1049 Brussels

Soukromou doručovatelskou službou:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

| b) | nebo doručením na ústřední poštovní službu Evropské komise (osobní předání nebo předání jakýmkoli pověřeným zástupcem žadatele, včetně soukromých doručovacích služeb) na tuto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

b)

nebo doručením na ústřední poštovní službu Evropské komise (osobní předání nebo předání jakýmkoli pověřeným zástupcem žadatele, včetně soukromých doručovacích služeb) na tuto adresu:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

nejpozději do 16:00 hodin (bruselského času) dne 17. března 2008. V tomto případě bude důkaz o předložení poskytnut v podobě podepsaného potvrzení s udáním data, které vydá přejímající úředník výše uvedeného oddělení.

9.   CO SE STANE S OBDRŽENÝMI ŽÁDOSTMI?

Všechny žádosti budou zkontrolovány a bude provedeno hodnocení, zda splňují formální kritéria způsobilosti.

Návrhy, které budou považovány za způsobilé, budou vyhodnoceny podle výše upřesněných kritérií.

Proces výběru návrhů se uskuteční na konci března–začátku dubna 2008. Pro tento účel bude sestavena výběrová komise pod vedením Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. Tato komise bude složena minimálně ze tří osob, které budou zastupovat alespoň dvě různá specializovaná oddělení bez vzájemné hierarchické vazby, a bude mít vlastní sekretariát zodpovědný za vyrozumění úspěšného zájemce po provedení výběru. Neúspěšní zájemci budou rovněž jednotlivě vyrozuměni.

10.   DŮLEŽITÉ UPOZORNĚNÍ

Tato výzva k předkládání návrhů nepředstavuje žádný druh smluvního závazku Komise vůči jakýmkoli subjektům či pracovištím, které na základě této výzvy předloží návrh. Veškerá komunikace v souvislosti s touto výzvou k předkládání návrhů musí být provedena písemně.

Žadatelé by se měli seznámit se smluvními ustanoveními, která budou závazná v případě přidělení zakázky.

Za účelem ochrany finančních zájmů Společenství mohou být vaše osobní údaje poskytnuty útvarům pro interní audit, Evropskému účetnímu dvoru, komisi pro zjišťování finančních nesrovnalostí či Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).

Údaje o hospodářských subjektech, které se nacházejí v jedné ze situací uvedených v článcích 93, 94, čl. 96 odst. 1 písm. b) a čl. 96 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, mohou být zahrnuty do centrální databáze a sděleny určeným osobám v Komisi, jiných orgánech, agenturách a institucích uvedených v čl. 95 odst. 1 a 2 finančního nařízení. Vztahuje se to i na osoby oprávněné k zastupování, rozhodování nebo dohledu nad danými hospodářskými subjekty. Každý subjekt, který bude vložen do databáze, má právo být informován o údajích, které se ho týkají, a to na základě žádosti předkládané účetnímu úředníkovi Komise.

---

(1)  V souladu s články 93 a 94 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.

---

Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO)

| 21.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 48/15

---

OZNÁMENÍ O OTEVŘENÉM VÝBĚROVÉM ŘÍZENÍ EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) pořádá otevřené výběrové řízení EPSO/AD/125/08 pro nábor lékařů/lékařek.

Toto oznámení o výběrovém řízení se zveřejňuje v
  Úředním věstníku Evropské Unie, řada C 48 A ze dne 21. února 2008 pouze v angličtině, francouzštině a němčině.

Veškeré informace jsou k dispozici na internetové stránce úřadu EPSO http://europa.eu/epso

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 21.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 48/16

---

STÁTNÍ PODPORA – DÁNSKO

Státní podpora C 58/07 (ex N 240/07) – Změna stávajícího režimu zdanění podle prostornosti

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 48/05)

Dopisem ze dne 11. prosince 2007 zveřejněným v závazném znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Dánskému království své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro energii a dopravu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A – Unit 4 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A – Unit 4

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Tyto připomínky budou sděleny Dánskému království. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

1.   POPIS OPATŘENÍ

1.1   Název

| 1. | Změna dánského režimu zdanění podle prostornosti |
| --- | --- |

1.

Změna dánského režimu zdanění podle prostornosti

1.2   Popis oznámené změny režimu

| 2. | Dánsko navrhuje, aby:






  — | zisk z prodeje plavidel zdaňovaných podle prostornosti byl zdaňován v režimu zdanění podle prostornosti, |
| --- | --- | --- |

2.

Dánsko navrhuje, aby:

—

zisk z prodeje plavidel zdaňovaných podle prostornosti byl zdaňován v režimu zdanění podle prostornosti,

| — | příjem ze správy společných prostředků byl zdaňován v režimu zdanění podle prostornosti, |
| --- | --- |

—

příjem ze správy společných prostředků byl zdaňován v režimu zdanění podle prostornosti,

| — | vztah mezi prostorností ve vlastních a v pronajímaných plavidlech byl upraven tak, že hrubá prostornost v pronajímaných plavidlech může být v režimu zdanění podle prostornosti desetkrát větší než hrubá prostornost plavidel ve vlastnictví dané společnosti, |
| --- | --- |

—

vztah mezi prostorností ve vlastních a v pronajímaných plavidlech byl upraven tak, že hrubá prostornost v pronajímaných plavidlech může být v režimu zdanění podle prostornosti desetkrát větší než hrubá prostornost plavidel ve vlastnictví dané společnosti,

| — | byl možný odpočet úroků od daně z prostornosti, a to úroků nepřesahujících maximální hranici stanovenou jako zdanitelnou hodnotu aktiv krát 6,5 % (opatření na ochranu účelové vázanosti) a |
| --- | --- |

—

byl možný odpočet úroků od daně z prostornosti, a to úroků nepřesahujících maximální hranici stanovenou jako zdanitelnou hodnotu aktiv krát 6,5 % (opatření na ochranu účelové vázanosti) a

| — | společnosti, na něž se daň z prostornosti nevztahuje, mohly do režimu zdanění podle prostornosti vstoupit se zpětnou platností od roku 2001. |
| --- | --- |

—

společnosti, na něž se daň z prostornosti nevztahuje, mohly do režimu zdanění podle prostornosti vstoupit se zpětnou platností od roku 2001.

1.3   Rozpočtové dopady oznámené změny

| 3. | Pro rozpočtový rok 2007 se odhaduje výpadek rozpočtových příjmů ve výši 7,5 milionů DKK (přibližně 1 milion EUR). Tento výpadek se následně bude každý rok postupně zvyšovat až na 30 milionů DKK (přibližně 4 miliony EUR) v roce 2016. |
| --- | --- |

3.

Pro rozpočtový rok 2007 se odhaduje výpadek rozpočtových příjmů ve výši 7,5 milionů DKK (přibližně 1 milion EUR). Tento výpadek se následně bude každý rok postupně zvyšovat až na 30 milionů DKK (přibližně 4 miliony EUR) v roce 2016.

2.   POCHYBNOSTI O SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ SE SPOLEČNÝM TRHEM

| 4. | Slučitelnost oznámeného opatření se společným trhem je třeba posoudit podle pravidel Společenství pro státní podporu v námořní dopravě (1), dále označovaných pouze jako „pravidla“. Podle těchto pravidel mohou společnosti obdržet od členských států subvence, pokud jsou jejich hlavní činností služby námořní dopravy. |
| --- | --- |

4.

Slučitelnost oznámeného opatření se společným trhem je třeba posoudit podle pravidel Společenství pro státní podporu v námořní dopravě (1), dále označovaných pouze jako „pravidla“. Podle těchto pravidel mohou společnosti obdržet od členských států subvence, pokud jsou jejich hlavní činností služby námořní dopravy.

| 5. | Komise má pochybnosti o tom, zda jsou následující navrhované změny slučitelné se společným trhem:






  — | zdaňování příjmu ze správy společných prostředků v režimu zdanění podle prostornosti, |
| --- | --- | --- |

5.

Komise má pochybnosti o tom, zda jsou následující navrhované změny slučitelné se společným trhem:

—

zdaňování příjmu ze správy společných prostředků v režimu zdanění podle prostornosti,

| — | úprava vztahu mezi prostorností ve vlastních a v pronajímaných plavidlech tak, že hrubá prostornost v pronajímaných plavidlech způsobilých ke zdanění podle prostornosti může být desetkrát větší než prostornost plavidel ve vlastnictví dané společnosti a |
| --- | --- |

—

úprava vztahu mezi prostorností ve vlastních a v pronajímaných plavidlech tak, že hrubá prostornost v pronajímaných plavidlech způsobilých ke zdanění podle prostornosti může být desetkrát větší než prostornost plavidel ve vlastnictví dané společnosti a

| — | možnost, že by společnosti, na něž se daň z prostornosti nevztahuje, mohly do režimu zdanění podle prostornosti vstoupit se zpětnou platností od roku 2001. |
| --- | --- |

—

možnost, že by společnosti, na něž se daň z prostornosti nevztahuje, mohly do režimu zdanění podle prostornosti vstoupit se zpětnou platností od roku 2001.

| 6. | Pokud jde o ostatní případy, Komise se domnívá, že zahrnutí příjmu z prodeje plavidla zdaňovaného podle prostornosti do režimu zdanění podle prostornosti a zavedení nového opatření na ochranu účelové vázanosti, jak jsou popsána výše, nemění slučitelnost dánského režimu zdanění podle prostornosti se společným trhem. |
| --- | --- |

6.

Pokud jde o ostatní případy, Komise se domnívá, že zahrnutí příjmu z prodeje plavidla zdaňovaného podle prostornosti do režimu zdanění podle prostornosti a zavedení nového opatření na ochranu účelové vázanosti, jak jsou popsána výše, nemění slučitelnost dánského režimu zdanění podle prostornosti se společným trhem.

ZNĚNÍ DOPISU

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  Úř. věst. C 13, 17.1.2004, s. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 48/28

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 48/06)

| 1. | Komise dne 12. února 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Deutsche Bahn AG („DB“ Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Španělsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. února 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Deutsche Bahn AG („DB“ Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Španělsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku DB: osobní doprava (železniční), nákladní doprava (železniční a silniční), spediční služby, logistika a pomocné služby, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku DB: osobní doprava (železniční), nákladní doprava (železniční a silniční), spediční služby, logistika a pomocné služby,

| — | podniku Transfesa: spediční služby a logistika, zejména pro automobilový průmysl. |
| --- | --- |

—

podniku Transfesa: spediční služby a logistika, zejména pro automobilový průmysl.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---