# Službeni list L 144/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 144 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.1. lipnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 144

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.1. lipnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2016/859 od 4. ožujka 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji | 1 |
| | | Protokol uz Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/860 оd 4. veljače 2016. o dodatnom utvrđivanju okolnosti u kojima je potrebno isključenje iz primjene ovlasti otpisa ili konverzije u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/861 оd 18. veljače 2016. o ispravku Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 528/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za rizike osim delta-rizika za opcije u standardiziranom pristupu tržišnom riziku te o ispravku Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 604/2014 o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije (
  1
  ) | 21 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/862 оd 31. svibnja 2016. o uskraćivanju odobrenja za zdravstvenu tvrdnju koja se navodi na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od bolesti te na razvoj i zdravlje djece (
  1
  ) | 24 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/863 оd 31. svibnja 2016. o izmjeni priloga VII. i VIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu nagrizanja/nadraživanja kože, teške ozljede oka/nadraživanja oka i akutne toksičnosti (
  1
  ) | 27 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/864 оd 31. svibnja 2016. o neobnavljanju odobrenja za aktivnu tvar triasulfuron u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 32 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/865 оd 31. svibnja 2016. o pokretanju ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom (EU) 2015/2384 na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvozom određene malo modificirane aluminijske folije iz Narodne Republike Kine te o uvjetovanju takvog uvoza evidentiranjem | 35 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/866 оd 31. svibnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 42 |
| | * | Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13) | 44 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2016/868 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o izmjeni Odluke ESB/2014/6 o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESB/2016/14) | 99 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2016/859 od 4. ožujka 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

1

Protokol uz Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

3

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/860 оd 4. veljače 2016. o dodatnom utvrđivanju okolnosti u kojima je potrebno isključenje iz primjene ovlasti otpisa ili konverzije u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/861 оd 18. veljače 2016. o ispravku Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 528/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za rizike osim delta-rizika za opcije u standardiziranom pristupu tržišnom riziku te o ispravku Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 604/2014 o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije (
  1
  )

1

21

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/862 оd 31. svibnja 2016. o uskraćivanju odobrenja za zdravstvenu tvrdnju koja se navodi na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od bolesti te na razvoj i zdravlje djece (
  1
  )

1

24

*

Uredba Komisije (EU) 2016/863 оd 31. svibnja 2016. o izmjeni priloga VII. i VIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu nagrizanja/nadraživanja kože, teške ozljede oka/nadraživanja oka i akutne toksičnosti (
  1
  )

1

27

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/864 оd 31. svibnja 2016. o neobnavljanju odobrenja za aktivnu tvar triasulfuron u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

1

32

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/865 оd 31. svibnja 2016. o pokretanju ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom (EU) 2015/2384 na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvozom određene malo modificirane aluminijske folije iz Narodne Republike Kine te o uvjetovanju takvog uvoza evidentiranjem

35

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/866 оd 31. svibnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

42

*

Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13)

44

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2016/868 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o izmjeni Odluke ESB/2014/6 o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESB/2016/14)

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/859

od 4. ožujka 2016.

o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

uzimajući u obzir Akt o pristupanju Republike Hrvatske, a posebno njegov članak 6. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane (1) („Sporazum”), potpisan je u Luxembourgu 17. lipnja 2002. i stupio je na snagu 1. travnja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane (1) („Sporazum”), potpisan je u Luxembourgu 17. lipnja 2002. i stupio je na snagu 1. travnja 2006.

| (2) | Republika Hrvatska postala je državom članicom Europske unije 1. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(2)

Republika Hrvatska postala je državom članicom Europske unije 1. srpnja 2013.

| (3) | Prema uvjetima iz članka 6. stavka 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, pristupanje Republike Hrvatske Sporazumu dogovara se sklapanjem protokola uz Sporazum između Vijeća, koje djeluje u ime Unije i odlučuje jednoglasno u ime država članica, i Libanonske Republike. |
| --- | --- |

(3)

Prema uvjetima iz članka 6. stavka 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, pristupanje Republike Hrvatske Sporazumu dogovara se sklapanjem protokola uz Sporazum između Vijeća, koje djeluje u ime Unije i odlučuje jednoglasno u ime država članica, i Libanonske Republike.

| (4) | Vijeće je 14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore s Libanonskom Republikom. Pregovori su uspješno zaključeni parafiranjem Protokola priloženog ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore s Libanonskom Republikom. Pregovori su uspješno zaključeni parafiranjem Protokola priloženog ovoj Odluci.

| (5) | Člankom 7. Protokola predviđa se privremena primjena Protokola prije njegova stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 7. Protokola predviđa se privremena primjena Protokola prije njegova stupanja na snagu.

| (6) | Protokol bi trebalo potpisati, podložno njegovu kasnijem sklapanju, i primjenjivati na privremenoj osnovi, |
| --- | --- |

(6)

Protokol bi trebalo potpisati, podložno njegovu kasnijem sklapanju, i primjenjivati na privremenoj osnovi,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrava se potpisivanje, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola uz Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, podložno sklapanju tog Protokola.

Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.

Članak 2.

Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Protokola u ime Unije.

Članak 3.

Protokol se primjenjuje na privremenoj osnovi, u skladu s njegovim člankom 7., do okončanja postupaka potrebnih za njegovo sklapanje.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. ožujka 2016.

Za Vijeće

Predsjednica

S.A.M. DIJKSMA

---

(1)  
  SL L 143, 30.5.2006., str. 2.

1

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/3

---

PROTOKOL

uz Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BUGARSKA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,

FRANCUSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA HRVATSKA,

TALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPAR,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MAĐARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AUSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

RUMUNJSKA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAČKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE

ugovorne stranke Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije, dalje u tekstu „države članice”, i

EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Europska unija”,

s jedne strane, i

LIBANONSKA REPUBLIKA, dalje u tekstu „Libanon”,

s druge strane,

dalje u tekstu zajednički nazvane „ugovorne stranke” za potrebe ovog Protokola

budući da:

| (1) | Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane („Sporazum”), potpisan je u Luxembourgu 17. lipnja 2002. i stupio je na snagu 1. travnja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Euromediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane („Sporazum”), potpisan je u Luxembourgu 17. lipnja 2002. i stupio je na snagu 1. travnja 2006.

| (2) | Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji potpisan je u Bruxellesu 9. prosinca 2011. i stupio je na snagu 1. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(2)

Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji potpisan je u Bruxellesu 9. prosinca 2011. i stupio je na snagu 1. srpnja 2013.

| (3) | U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, njezino pristupanje Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem protokola uz Sporazum. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, njezino pristupanje Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem protokola uz Sporazum.

| (4) | Održana su savjetovanja u skladu s člankom 22. stavkom 2. Sporazuma kako bi se osiguralo da su u obzir uzeti zajednički interesi Europske unije i Libanona, |
| --- | --- |

(4)

Održana su savjetovanja u skladu s člankom 22. stavkom 2. Sporazuma kako bi se osiguralo da su u obzir uzeti zajednički interesi Europske unije i Libanona,

SPORAZUMJELI SU SE KAKO SLIJEDI:

Članak 1.

Republika Hrvatska pristupa kao stranka Euromediteranskom sporazumu o uspostavi pridruživanja između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, i donosi odnosno prima na znanje, na isti način kao i ostale države članice Unije, tekstove Sporazuma, kao i zajedničkih izjava i izjava.

POGLAVLJE I.

IZMJENE TEKSTA SPORAZUMA, UKLJUČUJUĆI NJEGOVE PRILOGE I PROTOKOLE

Članak 2.

Pravila o podrijetlu

Protokol 4. mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 18. stavku 4. dodaje se sljedeći izraz: „Izdano naknadno”. |
| --- | --- |

1.

U članku 18. stavku 4. dodaje se sljedeći izraz: „Izdano naknadno”.

| 2. | Prilog V. zamjenjuje se sljedećim:


  „1.   PRILOG V.

  TEKST IZJAVE NA RAČUNU
  Izjava na računu, čiji se tekst nalazi u nastavku, mora biti sastavljena u skladu s bilješkama. Međutim, bilješke nije potrebno navesti.
  Bugarska verzija
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Španjolska verzija
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
  Češka verzija
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Danska verzija
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Njemačka verzija
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Estonska verzija
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Grčka verzija
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Engleska verzija
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Francuska verzija
  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
  Hrvatska verzija
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
  Talijanska verzija
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Latvijska verzija
  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).
  Litavska verzija
  Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.
  Mađarska verzija
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Malteška verzija
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Nizozemska verzija
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Poljska verzija
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalska verzija
  O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Rumunjska verzija
  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Slovenska verzija
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Slovačka verzija
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Finska verzija
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.
  Švedska verzija
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Arapska verzija





  ... (3).
  (Mjesto i datum)
  ... (4).
  (Potpis izvoznika; osim toga, i čitko napisano ime osobe koja potpisuje) |
| --- | --- |

2.

Prilog V. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   PRILOG V.

TEKST IZJAVE NA RAČUNU

Izjava na računu, čiji se tekst nalazi u nastavku, mora biti sastavljena u skladu s bilješkama. Međutim, bilješke nije potrebno navesti.

Bugarska verzija

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Španjolska verzija

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Njemačka verzija

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Grčka verzija

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Francuska verzija

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Hrvatska verzija

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Talijanska verzija

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Latvijska verzija

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Litavska verzija

Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Mađarska verzija

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Malteška verzija

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poljska verzija

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalska verzija

O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumunjska verzija

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovenska verzija

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovačka verzija

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Finska verzija

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Švedska verzija

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Arapska verzija

Image 1

... (3).

(Mjesto i datum)

... (4).

(Potpis izvoznika; osim toga, i čitko napisano ime osobe koja potpisuje)

POGLAVLJE II.

PRIJELAZNE ODREDBE

Članak 3.

Roba u provozu

Odredbe Sporazuma mogu se primjenjivati na robu koja se izvozi iz Libanona u Hrvatsku ili iz Hrvatske u Libanon koja je usklađena s odredbama Protokola 4. uz Sporazum i koja se na dan pristupanja Hrvatske nalazi u provozu ili se privremeno nalazi u privremenom smještaju, u carinskom skladištu ili u slobodnoj zoni u Libanonu ili u Hrvatskoj.

U takvim se slučajevima može odobriti povlašteni tretman pod uvjetom da se carinskim tijelima zemlje uvoznice u roku od četiri mjeseca od dana pristupanja Hrvatske podnese dokaz o podrijetlu koji su naknadno izdala carinska tijela zemlje izvoznice.

POGLAVLJE III.

ZAVRŠNE I OPĆE ODREDBE

Članak 4.

Libanon se obvezuje da u vezi s ovim proširenjem Unije neće isticati nikakva potraživanja, zahtjeve ni pritužbe te da neće mijenjati ni povući bilo koju koncesiju na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. GATT-a iz 1994.

Članak 5.

Unija svojim državama članicama i Libanonu pravovremeno nakon parafiranja ovog Protokola dostavlja verziju Sporazuma na hrvatskom jeziku. Podložno stupanju na snagu ovog Protokola jezična verzija iz prve rečenice postaje vjerodostojna pod istim uvjetima kao i jezične verzije Sporazuma na arapskom, bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku.

Članak 6.

Ovaj je Protokol sastavni dio Sporazuma.

Članak 7.

Ovaj Protokol odobravaju Unija, Vijeće Europske unije u ime država članica i Libanon, u skladu s vlastitim postupcima. Ugovorne stranke međusobno se obavješćuju o završetku postupaka potrebnih u tu svrhu. Isprave o odobrenju polažu se kod Glavnog tajništva Vijeća Europske unije.

Ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana u mjesecu koji slijedi nakon dana kada se sve stranke međusobno obavijeste o završetku postupaka potrebnih u tu svrhu.

Do dana njegova stupanja na snagu, Protokol se privremeno primjenjuje s učinkom od 1. srpnja 2013.

Članak 8.

Ovaj Protokol sastavljen je u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i arapskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

U POTVRDU TOGA, niže potpisani opunomoćenici, propisno ovlašteni u tu svrhu, potpisali su ovaj Protokol.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми април през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého dubna dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta aprillikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of April in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit avril deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog travnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto aprile duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų balandžio dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év április havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ April fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig april tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego kwietnia roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de abril de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt aprilie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho apríla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega aprila leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde april år tjugohundrasexton.

Image 2

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 3

Image 4

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 5

Image 6

За Ливанската република

Por la República Libanesa

Za Libanonskou republiku

For Den Libanesiske Republik

Für die Libanesische Republik

Liibanoni Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου

For the Lebanese Republic

Pour la République libanaise

Za Libanonsku Republiku

Per la Repubblica libanese

Libānas Republikas vārdā –

Libano Respublikos vardu

A Libanoni Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Libaniża

Voor de Republiek Libanon

W imieniu Republiki Libańskiej

Pela República Libanesa

Pentru Republica Libaneză

Za Libanonskú republiku

Za Libanonsko republiko

Libanonin tasavallan puolesta

För Republiken Libanon

Image 7

Image 8

---

(1)  Ako izjavu na računu izdaje ovlašteni izvoznik u smislu članka 22. Protokola, ovdje treba upisati broj ovlaštenja tog izvoznika. Ako izjavu na računu ne izdaje ovlašteni izvoznik, riječi u zagradama ispuštaju se ili se prostor ostavlja praznim.

1

(2)  Mora se navesti podrijetlo proizvoda. Ako se izjava na računu u cijelosti ili djelomično odnosi na proizvode podrijetlom iz Ceute i Melille u smislu članka 38. Protokola, izvoznik ih mora jasno naznačiti u ispravi u kojoj se izdaje izjava, stavljanjem oznake ‚CM’.

2

(3)  Ovi se navodi mogu ispustiti ako su podaci sadržani u samoj ispravi.

3

(4)  Vidjeti članak 22. stavak 5. Protokola. U slučajevima u kojima se ne zahtijeva potpis izvoznika, izuzeće se odnosi i na navođenje imena potpisnika.”

4

---

UREDBE

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/860

оd 4. veljače 2016.

o dodatnom utvrđivanju okolnosti u kojima je potrebno isključenje iz primjene ovlasti otpisa ili konverzije u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 44. stavak 11.,

budući da:

| (1) | U kontekstu sanacije presudno je da sanacijskim tijelima budu na raspolaganju dostatne smjernice kako bi se osigurala ispravna i dosljedna primjena bail-in instrumenta u cijeloj Uniji. Osnovno je načelo ono prema kojem se bail-in instrument može primijeniti na sve obveze osim onih koje su izrijekom isključene na temelju članka 44. stavka 2. Direktive 2014/59/EU. Stoga se ni za jednu obvezu ne bi smjelo pretpostavljati da je uvijek isključena iz bail-ina osim ako je uvrštena na popis obveza koje se izrijekom isključuju na temelju te odredbe. Sanacijsko tijelo bi već u fazi planiranja sanacije i procjene mogućnosti sanacije trebalo nastojati da se isključenja iz bail-ina zadrže na najmanjoj mogućoj razini radi poštovanja načela da troškove sanacije apsorbiraju dioničari i vjerovnik. |
| --- | --- |

(1)

U kontekstu sanacije presudno je da sanacijskim tijelima budu na raspolaganju dostatne smjernice kako bi se osigurala ispravna i dosljedna primjena bail-in instrumenta u cijeloj Uniji. Osnovno je načelo ono prema kojem se bail-in instrument može primijeniti na sve obveze osim onih koje su izrijekom isključene na temelju članka 44. stavka 2. Direktive 2014/59/EU. Stoga se ni za jednu obvezu ne bi smjelo pretpostavljati da je uvijek isključena iz bail-ina osim ako je uvrštena na popis obveza koje se izrijekom isključuju na temelju te odredbe. Sanacijsko tijelo bi već u fazi planiranja sanacije i procjene mogućnosti sanacije trebalo nastojati da se isključenja iz bail-ina zadrže na najmanjoj mogućoj razini radi poštovanja načela da troškove sanacije apsorbiraju dioničari i vjerovnik.

| (2) | Glavno načelo koje se primjenjuje na sanaciju jest načelo prema kojemu bi dioničari i vjerovnici trebali apsorbirati gubitke u sanaciji u skladu s redoslijedom prvenstva njihovih potraživanja u redovnom postupku u slučaju insolventnosti. Nadalje, prema vjerovnicima iz iste kategorije trebalo bi se postupati jednako. U tom bi kontekstu trebalo jasno definirati odluku sanacijskih tijela da u potpunosti ili djelomično isključe određene obveze iz bail-ina i prenesu gubitke na ostale vjerovnike ili prema potrebi na sanacijske fondove. Stoga se okolnosti u kojima se vjerovnicima omogućuje isključenje iz bail-ina trebaju detaljno pojasniti, a svako odstupanje od načela jednakog postupanja prema vjerovnicima istog reda (takozvano načelo pari passu) mora biti razmjerno, opravdano javnim interesom i nediskriminirajuće. |
| --- | --- |

(2)

Glavno načelo koje se primjenjuje na sanaciju jest načelo prema kojemu bi dioničari i vjerovnici trebali apsorbirati gubitke u sanaciji u skladu s redoslijedom prvenstva njihovih potraživanja u redovnom postupku u slučaju insolventnosti. Nadalje, prema vjerovnicima iz iste kategorije trebalo bi se postupati jednako. U tom bi kontekstu trebalo jasno definirati odluku sanacijskih tijela da u potpunosti ili djelomično isključe određene obveze iz bail-ina i prenesu gubitke na ostale vjerovnike ili prema potrebi na sanacijske fondove. Stoga se okolnosti u kojima se vjerovnicima omogućuje isključenje iz bail-ina trebaju detaljno pojasniti, a svako odstupanje od načela jednakog postupanja prema vjerovnicima istog reda (takozvano načelo pari passu) mora biti razmjerno, opravdano javnim interesom i nediskriminirajuće.

| (3) | Važno je sanacijskim tijelima osigurati okvir za primjenu njihove ovlasti da određenu obvezu ili kategoriju obveza isključe iz bail-ina, u iznimnim okolnostima navedenima u članku 44. stavku 3. Direktive 2014/59/EU, kako bi se u određenom scenariju sanacije osigurala veća jasnoća. Međutim, sanacijskim tijelima potreban je određeni stupanj fleksibilnosti kako bi na pojedinačnoj osnovi mogla procijeniti jesu li isključenja strogo nužna i razmjerna. |
| --- | --- |

(3)

Važno je sanacijskim tijelima osigurati okvir za primjenu njihove ovlasti da određenu obvezu ili kategoriju obveza isključe iz bail-ina, u iznimnim okolnostima navedenima u članku 44. stavku 3. Direktive 2014/59/EU, kako bi se u određenom scenariju sanacije osigurala veća jasnoća. Međutim, sanacijskim tijelima potreban je određeni stupanj fleksibilnosti kako bi na pojedinačnoj osnovi mogla procijeniti jesu li isključenja strogo nužna i razmjerna.

| (4) | Odluka o primjeni bail-in instrumenta (ili drugih sanacijskih instrumenata) trebala bi se donijeti kako bi se mogli postići ciljevi sanacije iz članka 31. stavka 2. Direktive 2014/59/EU. U skladu s tim, ti bi ciljevi sanacije trebali služiti kao smjernice za donošenje odluka u pogledu korištenja instrumenta, uključujući odluku o isključenju određene obveze ili kategorije obveza iz bail-ina u određenom slučaju. |
| --- | --- |

(4)

Odluka o primjeni bail-in instrumenta (ili drugih sanacijskih instrumenata) trebala bi se donijeti kako bi se mogli postići ciljevi sanacije iz članka 31. stavka 2. Direktive 2014/59/EU. U skladu s tim, ti bi ciljevi sanacije trebali služiti kao smjernice za donošenje odluka u pogledu korištenja instrumenta, uključujući odluku o isključenju određene obveze ili kategorije obveza iz bail-ina u određenom slučaju.

| (5) | U skladu s tim načelima mogućnost isključenja ili djelomičnog isključenja određenih obveza iz primjene ovlasti otpisa ili konverzije na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU trebala bi biti ograničena na najmanju razinu potrebnu za postizanje ciljeva koji opravdavaju isključenje. Imajući to u vidu, mogućnost djelomičnog isključenja određene obveze ograničenjem opsega njezina otpisa, ako je to dostatno za postizanje cilja, trebala bi kada god je to moguće imati prednost pred potpunim isključenjem iz bail-ina. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s tim načelima mogućnost isključenja ili djelomičnog isključenja određenih obveza iz primjene ovlasti otpisa ili konverzije na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU trebala bi biti ograničena na najmanju razinu potrebnu za postizanje ciljeva koji opravdavaju isključenje. Imajući to u vidu, mogućnost djelomičnog isključenja određene obveze ograničenjem opsega njezina otpisa, ako je to dostatno za postizanje cilja, trebala bi kada god je to moguće imati prednost pred potpunim isključenjem iz bail-ina.

| (6) | Iznimna primjena ovlasti potpunog ili djelomičnog isključenja određene obveze ili kategorije obveza ne bi trebala utjecati na odgovornost sanacijskih tijela da osiguraju provedivost sanacije institucija i grupa te da imaju dostatna sredstva za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze kako bi se apsorbirali gubici u sanaciji i osigurala dokapitalizacija u skladu s planom sanacije. U skladu s člankom 45. stavkom 6. točkom (c) Direktive 2014/59/EU odgovarajuća sanacijska tijela pri osiguravanju da određena institucija ima dostatni kapacitet pokrića gubitaka i dokapitalizacije moraju uzeti u obzir sva vjerojatna isključenja. Budući da bi se isključenjem određenih obveza iz bail-ina mogla znatno smanjiti raspoloživost tog kapaciteta u sanaciji, sanacijsko bi tijelo trebalo uzeti u obzir vjerojatnu potrebu za tim isključenjima prilikom utvrđivanja minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze u skladu s člankom 45. stavkom 6. točkom (c) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(6)

Iznimna primjena ovlasti potpunog ili djelomičnog isključenja određene obveze ili kategorije obveza ne bi trebala utjecati na odgovornost sanacijskih tijela da osiguraju provedivost sanacije institucija i grupa te da imaju dostatna sredstva za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze kako bi se apsorbirali gubici u sanaciji i osigurala dokapitalizacija u skladu s planom sanacije. U skladu s člankom 45. stavkom 6. točkom (c) Direktive 2014/59/EU odgovarajuća sanacijska tijela pri osiguravanju da određena institucija ima dostatni kapacitet pokrića gubitaka i dokapitalizacije moraju uzeti u obzir sva vjerojatna isključenja. Budući da bi se isključenjem određenih obveza iz bail-ina mogla znatno smanjiti raspoloživost tog kapaciteta u sanaciji, sanacijsko bi tijelo trebalo uzeti u obzir vjerojatnu potrebu za tim isključenjima prilikom utvrđivanja minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze u skladu s člankom 45. stavkom 6. točkom (c) Direktive 2014/59/EU.

| (7) | S obzirom na iznimnu narav mogućnosti da sanacijsko tijelo isključi određenu obvezu ili kategoriju obveza iz bail-ina na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU, procjena sanacijskog tijela mora biti dobro utemeljena. Ako takvo isključenje podrazumijeva korištenje sanacijskog fonda, sanacijsko tijelo trebalo bi dati utemeljeno objašnjenje iznimnih okolnosti koje su dovele do isključenja. To je objašnjenje ključno kako bi Komisija mogla ispuniti svoju ovlast iz članka 44. stavka 12. Direktive 2014/59/EU prema kojem Komisija u roku od 24 sata otkada joj sanacijsko tijelo dostavi odluku o isključivanju određenih obveza mora odlučiti bi li trebala zabraniti predloženo isključenje ili zatražiti njegovu izmjenu. Obrazloženje koje sanacijsko tijelo dostavi Komisiji trebalo bi biti razmjerno, uzimajući u obzir potrebu za žurnošću opravdanu okolnostima specifičnima za slučaj. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na iznimnu narav mogućnosti da sanacijsko tijelo isključi određenu obvezu ili kategoriju obveza iz bail-ina na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU, procjena sanacijskog tijela mora biti dobro utemeljena. Ako takvo isključenje podrazumijeva korištenje sanacijskog fonda, sanacijsko tijelo trebalo bi dati utemeljeno objašnjenje iznimnih okolnosti koje su dovele do isključenja. To je objašnjenje ključno kako bi Komisija mogla ispuniti svoju ovlast iz članka 44. stavka 12. Direktive 2014/59/EU prema kojem Komisija u roku od 24 sata otkada joj sanacijsko tijelo dostavi odluku o isključivanju određenih obveza mora odlučiti bi li trebala zabraniti predloženo isključenje ili zatražiti njegovu izmjenu. Obrazloženje koje sanacijsko tijelo dostavi Komisiji trebalo bi biti razmjerno, uzimajući u obzir potrebu za žurnošću opravdanu okolnostima specifičnima za slučaj.

| (8) | U načelu bi se u slučaju sanacije na obveze koje ulaze u izračun minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze uvijek trebao primjenjivati bail-in instrument u mjeri koja je nužna za apsorbiranje gubitaka i dokapitalizaciju institucije, i to ako sanacijska tijela pri planiranju sanacije uistinu predvide da te obveze na vjerodostojan i izvediv način pridonose apsorpciji gubitaka i dokapitalizaciji. U iznimnim slučajevima u kojima sanacijsko tijelo mora primijeniti isključenje u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU koje se nije uzelo u obzir pri planiranju sanacije, a takvo bi isključenje podrazumijevalo korištenje sanacijskog fonda, sanacijsko tijelo trebalo bi objasniti koje iznimne okolnosti opravdavaju isključenje te navesti razloge zbog kojih sanacijsko tijelo te iznimne okolnosti nije moglo predvidjeti u trenutku planiranja sanacije. Zahtjev za objašnjenje tih čimbenika trebao bi se primjenjivati razmjerno i primjereno, uzimajući u obzir potrebu za pravovremenim sanacijskim djelovanjem. |
| --- | --- |

(8)

U načelu bi se u slučaju sanacije na obveze koje ulaze u izračun minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze uvijek trebao primjenjivati bail-in instrument u mjeri koja je nužna za apsorbiranje gubitaka i dokapitalizaciju institucije, i to ako sanacijska tijela pri planiranju sanacije uistinu predvide da te obveze na vjerodostojan i izvediv način pridonose apsorpciji gubitaka i dokapitalizaciji. U iznimnim slučajevima u kojima sanacijsko tijelo mora primijeniti isključenje u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU koje se nije uzelo u obzir pri planiranju sanacije, a takvo bi isključenje podrazumijevalo korištenje sanacijskog fonda, sanacijsko tijelo trebalo bi objasniti koje iznimne okolnosti opravdavaju isključenje te navesti razloge zbog kojih sanacijsko tijelo te iznimne okolnosti nije moglo predvidjeti u trenutku planiranja sanacije. Zahtjev za objašnjenje tih čimbenika trebao bi se primjenjivati razmjerno i primjereno, uzimajući u obzir potrebu za pravovremenim sanacijskim djelovanjem.

| (9) | Mogućnost isključenja obveza iz bail-ina na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU trebala bi se primjenjivati uz potpuno poštovanje općih načela prava Unije i to posebice ne bi trebalo utjecati na zaštitne mjere kojima se štite ostali vjerovnici, primjerice načelo prema kojemu nijedan vjerovnik ne bi smio pretrpjeti gubitke veće od onih koje bi pretrpio da je institucija likvidirana u redovnom postupku u slučaju insolventnosti (načelo prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti doveden u nepovoljniji položaj). Pri provedbi isključenja na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU i pripremi plana sanacije sanacijska tijela trebala bi voditi računa o potrebi poštovanja tih zaštitnih mjera i riziku plaćanja odštete vjerovnicima u slučaju nepoštovanja tih mjera. Međutim, činjenica da sudovi mogu preispitati odluku sanacijskog tijela da isključi određenu obvezu ne bi trebala biti isključivi temelj za daljnje isključivanje. Time se ne bi trebala dovoditi u pitanje potreba da se u obzir uzmu prethodne sudske odluke povezane s mjerama sanacije ako su relevantne za određeni slučaj. |
| --- | --- |

(9)

Mogućnost isključenja obveza iz bail-ina na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU trebala bi se primjenjivati uz potpuno poštovanje općih načela prava Unije i to posebice ne bi trebalo utjecati na zaštitne mjere kojima se štite ostali vjerovnici, primjerice načelo prema kojemu nijedan vjerovnik ne bi smio pretrpjeti gubitke veće od onih koje bi pretrpio da je institucija likvidirana u redovnom postupku u slučaju insolventnosti (načelo prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti doveden u nepovoljniji položaj). Pri provedbi isključenja na temelju članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU i pripremi plana sanacije sanacijska tijela trebala bi voditi računa o potrebi poštovanja tih zaštitnih mjera i riziku plaćanja odštete vjerovnicima u slučaju nepoštovanja tih mjera. Međutim, činjenica da sudovi mogu preispitati odluku sanacijskog tijela da isključi određenu obvezu ne bi trebala biti isključivi temelj za daljnje isključivanje. Time se ne bi trebala dovoditi u pitanje potreba da se u obzir uzmu prethodne sudske odluke povezane s mjerama sanacije ako su relevantne za određeni slučaj.

| (10) | Ukupni kapacitet sanacijskog tijela za provedbu isključenja ograničen je činjenicom da gubici koje vjerovnici ne apsorbiraju u potpunosti zbog isključenja mogu biti obuhvaćeni aranžmanom financiranja sanacije samo ako su dioničari i vjerovnici dali doprinos koji odgovara najmanje 8 % ukupnih obveza institucije, uključujući regulatorni kapital. |
| --- | --- |

(10)

Ukupni kapacitet sanacijskog tijela za provedbu isključenja ograničen je činjenicom da gubici koje vjerovnici ne apsorbiraju u potpunosti zbog isključenja mogu biti obuhvaćeni aranžmanom financiranja sanacije samo ako su dioničari i vjerovnici dali doprinos koji odgovara najmanje 8 % ukupnih obveza institucije, uključujući regulatorni kapital.

| (11) | Isključenja se trebaju razmatrati na pojedinačnoj osnovi analizom relevantnih pitanja povezanih sa svakim od mogućih razloga za isključenje iz članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU, a ne zasebnom analizom specifičnosti svake od institucija. Tim bi se pristupom trebalo osigurati da se na ujednačen način vodi računa o iznimnim okolnostima i izbjeći nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja. Značajke institucije (poput njezine veličine, međusobne povezanosti s drugim institucijama ili složenosti) trebale bi se prema potrebi uzeti u obzir kako bi se procijenilo jesu li prisutne okolnosti u kojima se opravdava isključenje određene obveze iz bail-ina. Međutim, te značajke ne bi trebale automatski opravdavati izuzimanje obveza te institucije iz bail-ina. |
| --- | --- |

(11)

Isključenja se trebaju razmatrati na pojedinačnoj osnovi analizom relevantnih pitanja povezanih sa svakim od mogućih razloga za isključenje iz članka 44. stavka 3. Direktive 2014/59/EU, a ne zasebnom analizom specifičnosti svake od institucija. Tim bi se pristupom trebalo osigurati da se na ujednačen način vodi računa o iznimnim okolnostima i izbjeći nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja. Značajke institucije (poput njezine veličine, međusobne povezanosti s drugim institucijama ili složenosti) trebale bi se prema potrebi uzeti u obzir kako bi se procijenilo jesu li prisutne okolnosti u kojima se opravdava isključenje određene obveze iz bail-ina. Međutim, te značajke ne bi trebale automatski opravdavati izuzimanje obveza te institucije iz bail-ina.

| (12) | Neki općeniti čimbenici, kao što su tržišni uvjeti, okolnosti propasti ili visina gubitaka koje je institucija pretrpjela, mogli bi utjecati na vjerojatnost nastanka iznimnih okolnosti, kako je definirano u članku 44. stavku 3. Direktive 2014/59/EU. Međutim, ti se općeniti čimbenici ne bi trebali smatrati dodatnim nezavisnim razlozima za isključenje uz one koji su navedeni u članku 44. stavku 3. točkama (a) do (d) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(12)

Neki općeniti čimbenici, kao što su tržišni uvjeti, okolnosti propasti ili visina gubitaka koje je institucija pretrpjela, mogli bi utjecati na vjerojatnost nastanka iznimnih okolnosti, kako je definirano u članku 44. stavku 3. Direktive 2014/59/EU. Međutim, ti se općeniti čimbenici ne bi trebali smatrati dodatnim nezavisnim razlozima za isključenje uz one koji su navedeni u članku 44. stavku 3. točkama (a) do (d) Direktive 2014/59/EU.

| (13) | Pri utvrđivanju je li prisutna jedna ili više okolnosti kojima se opravdava isključenje iz bail-ina sanacijsko tijelo trebalo bi uzeti u obzir i rok nakon kojeg se neposredna propast institucije više ne bi mogla rješavati na uobičajeni način. Kada su sanacijski planovi i minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze za svaku instituciju definirani, a prepreke sanaciji uklonjene, očekuje se da bi institucija trebala imati potreban kapacitet za apsorbiranje gubitaka i dokapitalizaciju. Program sanacije trebao bi se provoditi prema planu sanacije, uključujući strategiju sanacije, osim ako sanacijsko tijelo, s obzirom na okolnosti slučaja, procijeni da će se ciljevi sanacije učinkovitije postići poduzimanjem mjera koje nisu predviđene planom sanacije. |
| --- | --- |

(13)

Pri utvrđivanju je li prisutna jedna ili više okolnosti kojima se opravdava isključenje iz bail-ina sanacijsko tijelo trebalo bi uzeti u obzir i rok nakon kojeg se neposredna propast institucije više ne bi mogla rješavati na uobičajeni način. Kada su sanacijski planovi i minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze za svaku instituciju definirani, a prepreke sanaciji uklonjene, očekuje se da bi institucija trebala imati potreban kapacitet za apsorbiranje gubitaka i dokapitalizaciju. Program sanacije trebao bi se provoditi prema planu sanacije, uključujući strategiju sanacije, osim ako sanacijsko tijelo, s obzirom na okolnosti slučaja, procijeni da će se ciljevi sanacije učinkovitije postići poduzimanjem mjera koje nisu predviđene planom sanacije.

| (14) | Ako planovi sanacije i minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze još nisu doneseni i ako je raspoloživo vrijeme za donošenje odluke o načinu na koji će sanacijsko tijelo detaljno provesti plan sanacije ograničeno, vjerojatnije je da će biti slučajeva u kojima se bail-in instrument neće moći primijeniti na sve prihvatljive obveze u razumnom roku. Odluka o tome što čini „razumni rok” trebala bi biti povezana s brzinom i sigurnošću koje su potrebne za dovršenje bail-ina do određenog datuma kako bi se društvo učinkovito stabiliziralo. Ako nije moguće obaviti sve zadaće potrebne za primjenu bail-ina na određene obveze do tog datuma, trebalo bi se smatrati da primjena bail-ina„u razumnom roku” nije moguća. Odluka o tome je li primjena bail-ina u određenoj situaciji „teška” ili „nemoguća” trebala bi se donijeti na temelju kriterija kojima se definira „razumni rok”. |
| --- | --- |

(14)

Ako planovi sanacije i minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze još nisu doneseni i ako je raspoloživo vrijeme za donošenje odluke o načinu na koji će sanacijsko tijelo detaljno provesti plan sanacije ograničeno, vjerojatnije je da će biti slučajeva u kojima se bail-in instrument neće moći primijeniti na sve prihvatljive obveze u razumnom roku. Odluka o tome što čini „razumni rok” trebala bi biti povezana s brzinom i sigurnošću koje su potrebne za dovršenje bail-ina do određenog datuma kako bi se društvo učinkovito stabiliziralo. Ako nije moguće obaviti sve zadaće potrebne za primjenu bail-ina na određene obveze do tog datuma, trebalo bi se smatrati da primjena bail-ina„u razumnom roku” nije moguća. Odluka o tome je li primjena bail-ina u određenoj situaciji „teška” ili „nemoguća” trebala bi se donijeti na temelju kriterija kojima se definira „razumni rok”.

| (15) | U načelu, na obveze koje su uređene pravom treće države može se primijeniti bail-in ako nisu isključene u skladu s člankom 44. stavkom 2. Mehanizmom iz članka 55. želi se povećati vjerojatnost da će se bail-in moći primijeniti na te obveze u razumnom roku. Nadalje, što je jednako važno, na temelju članka 67. Direktive 2014/59/EU sanacijska tijela imaju ovlast zahtijevati da upravitelj, stečajni upravitelj ili druga osoba koja provodi kontrolu nad institucijom u sanaciji poduzme sve potrebne korake kako bi se osiguralo da otpis ili konverzija obveza uređenih pravom treće zemlje postanu pravovaljani. Međutim, s obzirom na to da te obveze nisu uređene pravom EU-a, preostaje određeni rizik da u iznimnim slučajevima, unatoč svim naporima sanacijskog tijela, uključujući provedbu ovlasti iz članka 67., dođe do problema s provedivošću bail-ina tih obveza u razumnom roku. |
| --- | --- |

(15)

U načelu, na obveze koje su uređene pravom treće države može se primijeniti bail-in ako nisu isključene u skladu s člankom 44. stavkom 2. Mehanizmom iz članka 55. želi se povećati vjerojatnost da će se bail-in moći primijeniti na te obveze u razumnom roku. Nadalje, što je jednako važno, na temelju članka 67. Direktive 2014/59/EU sanacijska tijela imaju ovlast zahtijevati da upravitelj, stečajni upravitelj ili druga osoba koja provodi kontrolu nad institucijom u sanaciji poduzme sve potrebne korake kako bi se osiguralo da otpis ili konverzija obveza uređenih pravom treće zemlje postanu pravovaljani. Međutim, s obzirom na to da te obveze nisu uređene pravom EU-a, preostaje određeni rizik da u iznimnim slučajevima, unatoč svim naporima sanacijskog tijela, uključujući provedbu ovlasti iz članka 67., dođe do problema s provedivošću bail-ina tih obveza u razumnom roku.

| (16) | Među praktičnim preprekama primjeni bail-ina na određene obveze može biti i činjenica da u trenutku kada sanacijsko tijelo primjenjuje bail-in instrument iznos obveze nije određen ili ga je teško odrediti. To može vrijediti za osigurane obveze koje premašuju vrijednost odgovarajućeg kolaterala, ili obveze koje su uvjetovane nesigurnim budućim događajima, kao što su izvanbilančne stavke i neiskorištene obveze. Te se prepreke mogu nadići odgovarajućim vrednovanjem, kao što je poništenje obveze i određivanje vrijednosti procjenom, uz primjenu odgovarajuće metodologije vrednovanja, ili primjenom „virtualnog” korektivnog faktora. |
| --- | --- |

(16)

Među praktičnim preprekama primjeni bail-ina na određene obveze može biti i činjenica da u trenutku kada sanacijsko tijelo primjenjuje bail-in instrument iznos obveze nije određen ili ga je teško odrediti. To može vrijediti za osigurane obveze koje premašuju vrijednost odgovarajućeg kolaterala, ili obveze koje su uvjetovane nesigurnim budućim događajima, kao što su izvanbilančne stavke i neiskorištene obveze. Te se prepreke mogu nadići odgovarajućim vrednovanjem, kao što je poništenje obveze i određivanje vrijednosti procjenom, uz primjenu odgovarajuće metodologije vrednovanja, ili primjenom „virtualnog” korektivnog faktora.

| (17) | Iako je točno da se u nekim slučajevima može pokazati da je bail-in teško primijeniti i na izvedenice, člankom 49. Direktive 2014/59/EU jasno se propisuje način na koji bi se bail-in trebao primijeniti na izvedenice, nakon zatvaranja. Činjenica da bi moglo biti teško odrediti netirani iznos u kratkom roku nakon zatvaranja ne bi trebala značiti automatsko isključenje jer se to može riješiti i odgovarajućim metodologijama vrednovanja, koje je Komisija odredila u članku 49. stavku 5. Direktive 2014/59/EU, posebno u fazi privremenog vrednovanja. U skladu s tim, institucije bi trebale dokazati da su sposobne dostaviti informacije koje su nužne za provedbu vrednovanja za potrebe sanacije. Sanacijska tijela posebno bi trebala osigurati da institucije budu u mogućnosti proizvesti tražene ažurne informacije u zadanom roku u skladu sa strategijom sanacije, posebno radi pružanja potpore vjerodostojnom vrednovanju prije i tijekom sanacije u skladu s člankom 36. Direktive 2014/59/EU. Nadalje, smjernicama je određeno da bi sanacijska tijela trebala razmotriti mogućnost da od institucija zahtijevaju da se riješe imovine koja u znatnoj mjeri ometa izvedivost vrednovanja. |
| --- | --- |

(17)

Iako je točno da se u nekim slučajevima može pokazati da je bail-in teško primijeniti i na izvedenice, člankom 49. Direktive 2014/59/EU jasno se propisuje način na koji bi se bail-in trebao primijeniti na izvedenice, nakon zatvaranja. Činjenica da bi moglo biti teško odrediti netirani iznos u kratkom roku nakon zatvaranja ne bi trebala značiti automatsko isključenje jer se to može riješiti i odgovarajućim metodologijama vrednovanja, koje je Komisija odredila u članku 49. stavku 5. Direktive 2014/59/EU, posebno u fazi privremenog vrednovanja. U skladu s tim, institucije bi trebale dokazati da su sposobne dostaviti informacije koje su nužne za provedbu vrednovanja za potrebe sanacije. Sanacijska tijela posebno bi trebala osigurati da institucije budu u mogućnosti proizvesti tražene ažurne informacije u zadanom roku u skladu sa strategijom sanacije, posebno radi pružanja potpore vjerodostojnom vrednovanju prije i tijekom sanacije u skladu s člankom 36. Direktive 2014/59/EU. Nadalje, smjernicama je određeno da bi sanacijska tijela trebala razmotriti mogućnost da od institucija zahtijevaju da se riješe imovine koja u znatnoj mjeri ometa izvedivost vrednovanja.

| (18) | U članku 2. Direktive 2014/59/EU definiraju se pojmovi ključnih funkcija i temeljnih linija poslovanja. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte kako bi se dodatno odredile okolnosti u kojima bi određene aktivnosti, usluge i djelatnosti mogle biti obuhvaćene definicijom kritične funkcije ili temeljne linije poslovanja. U tom pogledu profitabilnost linije poslovanja nije sama po sebi dostatan razlog za isključenje obveza povezanih s tom linijom poslovanja iz bail-ina. Isključenje, međutim, može biti opravdano ako je održavanje temeljne linije poslovanja ključno za postizanje ciljeva sanacije, uključujući održavanje ključnih funkcija, a obavljanjem ključnih djelatnosti, pružanjem ključnih usluga i provedbom ključnih transakcija pridonosi se postizanju tih ciljeva. |
| --- | --- |

(18)

U članku 2. Direktive 2014/59/EU definiraju se pojmovi ključnih funkcija i temeljnih linija poslovanja. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte kako bi se dodatno odredile okolnosti u kojima bi određene aktivnosti, usluge i djelatnosti mogle biti obuhvaćene definicijom kritične funkcije ili temeljne linije poslovanja. U tom pogledu profitabilnost linije poslovanja nije sama po sebi dostatan razlog za isključenje obveza povezanih s tom linijom poslovanja iz bail-ina. Isključenje, međutim, može biti opravdano ako je održavanje temeljne linije poslovanja ključno za postizanje ciljeva sanacije, uključujući održavanje ključnih funkcija, a obavljanjem ključnih djelatnosti, pružanjem ključnih usluga i provedbom ključnih transakcija pridonosi se postizanju tih ciljeva.

| (19) | Sanacijska tijela mogu isključiti samo one obveze koje su nužne za potrebe upravljanja rizikom (zaštita od rizika) u kontekstu ključnih funkcija ako se upravljanje rizikom (zaštita od rizika) priznaje za bonitetne potrebe i ključno je za održavanje djelatnosti povezanih s ključnim funkcijama, na način da bi eventualnim prekidom zaštite od rizika bio ozbiljno ugrožen kontinuitet ključne funkcije. |
| --- | --- |

(19)

Sanacijska tijela mogu isključiti samo one obveze koje su nužne za potrebe upravljanja rizikom (zaštita od rizika) u kontekstu ključnih funkcija ako se upravljanje rizikom (zaštita od rizika) priznaje za bonitetne potrebe i ključno je za održavanje djelatnosti povezanih s ključnim funkcijama, na način da bi eventualnim prekidom zaštite od rizika bio ozbiljno ugrožen kontinuitet ključne funkcije.

| (20) | Nadalje, sanacijska tijela mogu isključiti samo one obveze koje su nužne za potrebe upravljanja rizikom (zaštita od rizika) u kontekstu ključnih funkcija ako, u slučaju prekida mjere upravljanja rizikom, institucija ne bi mogla tu mjeru zamijeniti pod razumnim uvjetima i u roku koji je potreban za održavanje ključne funkcije, primjerice zbog spreadova ili nesigurnosti vrednovanja. |
| --- | --- |

(20)

Nadalje, sanacijska tijela mogu isključiti samo one obveze koje su nužne za potrebe upravljanja rizikom (zaštita od rizika) u kontekstu ključnih funkcija ako, u slučaju prekida mjere upravljanja rizikom, institucija ne bi mogla tu mjeru zamijeniti pod razumnim uvjetima i u roku koji je potreban za održavanje ključne funkcije, primjerice zbog spreadova ili nesigurnosti vrednovanja.

| (21) | Sprečavanje zaraze radi izbjegavanja znatnog štetnog učinka na financijski sustav još je jedan cilj sanacije kojim se može opravdati isključenje iz primjene bail-in instrumenta. U svakom slučaju, isključenje na toj osnovi trebalo bi biti moguće samo ako je doista nužno i razmjerno, ali i ako je širenje zaraze toliko ozbiljno da bi zaraza mogla postati vrlo raširena i narušiti funkcioniranje financijskih tržišta na način koji bi mogao dovesti do ozbiljnog poremećaja gospodarstva države članice ili Unije. |
| --- | --- |

(21)

Sprečavanje zaraze radi izbjegavanja znatnog štetnog učinka na financijski sustav još je jedan cilj sanacije kojim se može opravdati isključenje iz primjene bail-in instrumenta. U svakom slučaju, isključenje na toj osnovi trebalo bi biti moguće samo ako je doista nužno i razmjerno, ali i ako je širenje zaraze toliko ozbiljno da bi zaraza mogla postati vrlo raširena i narušiti funkcioniranje financijskih tržišta na način koji bi mogao dovesti do ozbiljnog poremećaja gospodarstva države članice ili Unije.

| (22) | Određeni rizik od širenja zaraze u određenoj mjeri može biti neodvojivo povezan s primjenom bail-in instrumenta. Zakonodavna odluka da se bail-in instrument uključi u Direktivu 2014/59/EU kao ključni instrument sanacije, zajedno s načelom prema kojemu bi gubitke trebali snositi vjerovnici i dioničari, znači da se rizik od zaraze koji može biti neodvojiv od bail-in instrumenta ne bi trebao automatski smatrati razlogom za isključenje obveza. Sanacijska tijela trebala bi stoga pažljivo procijeniti te razloge i temeljiti isključenje određene obveze iz bail-ina na činjenici da je za predmetnu obvezu vjerojatnije da će prouzročiti široku zarazu, kako je opisano u članku 44. stavku 3. točki (c) Direktive 2014/59/EU, nego za obveze koje nisu isključene. Stoga bi svoju procjenu trebala temeljiti na odgovarajućim metodologijama, uključujući kvantitativnu analizu, kako bi utvrdila rizik od široke zaraze i ozbiljnog poremećaja gospodarstva države članice ili Unije te njihovu ozbiljnost. |
| --- | --- |

(22)

Određeni rizik od širenja zaraze u određenoj mjeri može biti neodvojivo povezan s primjenom bail-in instrumenta. Zakonodavna odluka da se bail-in instrument uključi u Direktivu 2014/59/EU kao ključni instrument sanacije, zajedno s načelom prema kojemu bi gubitke trebali snositi vjerovnici i dioničari, znači da se rizik od zaraze koji može biti neodvojiv od bail-in instrumenta ne bi trebao automatski smatrati razlogom za isključenje obveza. Sanacijska tijela trebala bi stoga pažljivo procijeniti te razloge i temeljiti isključenje određene obveze iz bail-ina na činjenici da je za predmetnu obvezu vjerojatnije da će prouzročiti široku zarazu, kako je opisano u članku 44. stavku 3. točki (c) Direktive 2014/59/EU, nego za obveze koje nisu isključene. Stoga bi svoju procjenu trebala temeljiti na odgovarajućim metodologijama, uključujući kvantitativnu analizu, kako bi utvrdila rizik od široke zaraze i ozbiljnog poremećaja gospodarstva države članice ili Unije te njihovu ozbiljnost.

| (23) | Na potrebu za isključenjem na temelju rizika od široke zareze mogu utjecati tržišni uvjeti u trenutku bail-ina, posebno ako do propasti društva dolazi u vrijeme kada je financijski sustav pod znatnim stresom ili pati zbog manjka pouzdanja. Rizik da bi primjena sanacijskih instrumenata i ovlasti mogla imati znatan izravan ili neizravan štetni učinak na financijsku stabilnost i povjerenje u tržište trebao bi se uzeti u obzir pri procjeni mogućnosti sanacije kako se traži u točki 26. odjeljka C Priloga Direktivi 2014/59/EU. Stoga se pri isključivanju određene obveze iz bail-ina prema članku 44. stavku 3. te Direktive na temelju rizika od široke zaraze od sanacijskog tijela očekuje da objasni zašto zapreke bail-inu nisu riješene tijekom planiranja sanacije ako ta isključenja čine prepreku mogućnosti sanacije. Sanacijsko tijelo trebalo bi procijeniti i je li učinak zaraze uzrokovan ili znatno pojačan primjenom bail-in instrumenta na predmetne obveze, ili on pak proizlazi iz propasti institucije kao takve. |
| --- | --- |

(23)

Na potrebu za isključenjem na temelju rizika od široke zareze mogu utjecati tržišni uvjeti u trenutku bail-ina, posebno ako do propasti društva dolazi u vrijeme kada je financijski sustav pod znatnim stresom ili pati zbog manjka pouzdanja. Rizik da bi primjena sanacijskih instrumenata i ovlasti mogla imati znatan izravan ili neizravan štetni učinak na financijsku stabilnost i povjerenje u tržište trebao bi se uzeti u obzir pri procjeni mogućnosti sanacije kako se traži u točki 26. odjeljka C Priloga Direktivi 2014/59/EU. Stoga se pri isključivanju određene obveze iz bail-ina prema članku 44. stavku 3. te Direktive na temelju rizika od široke zaraze od sanacijskog tijela očekuje da objasni zašto zapreke bail-inu nisu riješene tijekom planiranja sanacije ako ta isključenja čine prepreku mogućnosti sanacije. Sanacijsko tijelo trebalo bi procijeniti i je li učinak zaraze uzrokovan ili znatno pojačan primjenom bail-in instrumenta na predmetne obveze, ili on pak proizlazi iz propasti institucije kao takve.

| (24) | Rizik od širenja zaraze može biti izravan u slučaju da izravni gubici koje snose ugovorne strane institucije u sanaciji dovode do neispunjenja obveza ili ozbiljnih problema sa solventnošću tih ugovornih strana, a posljedično i njihovih ugovornih strana. Mogućnost propasti jedne ili više financijskih institucija koje propadaju ili koje su u poteškoćama koje su izravna posljedica bail-ina ne bi trebala automatski dovesti do isključenja obveza iz bail-ina. Odluke o isključenjima trebale bi se donositi razmjerno sistemskim rizicima koji bi mogli nastati zbog zaraze. |
| --- | --- |

(24)

Rizik od širenja zaraze može biti izravan u slučaju da izravni gubici koje snose ugovorne strane institucije u sanaciji dovode do neispunjenja obveza ili ozbiljnih problema sa solventnošću tih ugovornih strana, a posljedično i njihovih ugovornih strana. Mogućnost propasti jedne ili više financijskih institucija koje propadaju ili koje su u poteškoćama koje su izravna posljedica bail-ina ne bi trebala automatski dovesti do isključenja obveza iz bail-ina. Odluke o isključenjima trebale bi se donositi razmjerno sistemskim rizicima koji bi mogli nastati zbog zaraze.

| (25) | Rizik od široke zaraze može biti i neizravan, primjerice zbog gubitka povjerenja određenih tržišnih sudionika, kao što su deponenti, ili zbog učinaka cijena imovine. Bitan kanal neizravne zaraze može biti gubitak povjerenja u tržišta financiranja (maloprodajna i veleprodajna): iscrpljenje ponude, veći zahtjevi za iznos marže općenito ili za institucije čije su značajke slične onima propadajuće institucije, ili prisilna prodaja imovine institucija s nedostatnom likvidnošću. |
| --- | --- |

(25)

Rizik od široke zaraze može biti i neizravan, primjerice zbog gubitka povjerenja određenih tržišnih sudionika, kao što su deponenti, ili zbog učinaka cijena imovine. Bitan kanal neizravne zaraze može biti gubitak povjerenja u tržišta financiranja (maloprodajna i veleprodajna): iscrpljenje ponude, veći zahtjevi za iznos marže općenito ili za institucije čije su značajke slične onima propadajuće institucije, ili prisilna prodaja imovine institucija s nedostatnom likvidnošću.

| (26) | Pri primjeni bail-ina na određene obveze može doći do uništenja vrijednosti ako su te obveze sastavni dio uspješne linije poslovanja koja bi inače dodala znatnu vrijednost banci, primjerice u slučaju prodaje privatnom kupcu. Kako bi sanacijsko tijelo moglo isključiti određenu obvezu ili kategoriju obveza iz bail-ina, očuvana vrijednost trebala bi biti dostatna kako bi (potencijalno) poboljšala situaciju neisključenih vjerovnika u odnosu na njihovu situaciju u slučaju da predmetne obveze nisu isključene iz bail-ina. Stoga sanacijska tijela mogu isključiti određenu obvezu iz bail-ina na temelju članka 44. stavka 3. točke (d) Direktive 2014/59/EU ako bi korist od isključenja za ostale vjerovnike bila veća od njihova doprinosa apsorpciji gubitaka i dokapitalizaciji da nije došlo do isključenja. To primjerice može biti slučaj ako bi se očuvana vrijednost mogla jasno utvrditi odgovarajućim povećanjem naknade koju plaća privatni kupac. |
| --- | --- |

(26)

Pri primjeni bail-ina na određene obveze može doći do uništenja vrijednosti ako su te obveze sastavni dio uspješne linije poslovanja koja bi inače dodala znatnu vrijednost banci, primjerice u slučaju prodaje privatnom kupcu. Kako bi sanacijsko tijelo moglo isključiti određenu obvezu ili kategoriju obveza iz bail-ina, očuvana vrijednost trebala bi biti dostatna kako bi (potencijalno) poboljšala situaciju neisključenih vjerovnika u odnosu na njihovu situaciju u slučaju da predmetne obveze nisu isključene iz bail-ina. Stoga sanacijska tijela mogu isključiti određenu obvezu iz bail-ina na temelju članka 44. stavka 3. točke (d) Direktive 2014/59/EU ako bi korist od isključenja za ostale vjerovnike bila veća od njihova doprinosa apsorpciji gubitaka i dokapitalizaciji da nije došlo do isključenja. To primjerice može biti slučaj ako bi se očuvana vrijednost mogla jasno utvrditi odgovarajućim povećanjem naknade koju plaća privatni kupac.

| (27) | U kontekstu procjene potencijalnih koristi u smislu očuvanja vrijednosti isključenja iz bail-ina, Komisija se na temelju članka 36. stavka 16. odnosno članka 49. stavka 5. Direktive 2014/59/EU ovlašćuje da donese regulatorne tehničke standarde povezane s vrednovanjem za potrebe sanacije i s vrednovanjem izvedenica. Ovisno o primjenjivoj metodologiji, nakon zatvaranja izvedenica mogu se pokazati gubici koji mogu nadmašiti potencijal bail-ina za odgovarajuću obvezu te uzrokovati dodatne gubitke kojima se može povećati teret bail-ina za druge vjerovnike institucije u sanaciji. Dodatni gubici mogu nastati zbog troškova zamjene koji su nastali za drugu ugovornu stranu ili troškova koji su nastali za instituciju u sanaciji zbog ponovne uspostave zaštita koje su ostale otvorene, a koji se ne odražavaju u vrijednosti izvedenica prema načelu trajnosti poslovanja. U tim okolnostima sanacijsko tijelo trebalo bi procijeniti bi li smanjenje vrijednosti značilo da bi gubici koje snose neisključeni vjerovnici bili veći da je predmetna obveza bila isključena iz bail-ina. Potpuno spekulativna očekivanja potencijalnog povećanja vrijednosti ne mogu biti temelj za isključenje, |
| --- | --- |

(27)

U kontekstu procjene potencijalnih koristi u smislu očuvanja vrijednosti isključenja iz bail-ina, Komisija se na temelju članka 36. stavka 16. odnosno članka 49. stavka 5. Direktive 2014/59/EU ovlašćuje da donese regulatorne tehničke standarde povezane s vrednovanjem za potrebe sanacije i s vrednovanjem izvedenica. Ovisno o primjenjivoj metodologiji, nakon zatvaranja izvedenica mogu se pokazati gubici koji mogu nadmašiti potencijal bail-ina za odgovarajuću obvezu te uzrokovati dodatne gubitke kojima se može povećati teret bail-ina za druge vjerovnike institucije u sanaciji. Dodatni gubici mogu nastati zbog troškova zamjene koji su nastali za drugu ugovornu stranu ili troškova koji su nastali za instituciju u sanaciji zbog ponovne uspostave zaštita koje su ostale otvorene, a koji se ne odražavaju u vrijednosti izvedenica prema načelu trajnosti poslovanja. U tim okolnostima sanacijsko tijelo trebalo bi procijeniti bi li smanjenje vrijednosti značilo da bi gubici koje snose neisključeni vjerovnici bili veći da je predmetna obveza bila isključena iz bail-ina. Potpuno spekulativna očekivanja potencijalnog povećanja vrijednosti ne mogu biti temelj za isključenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom propisuju pravila kojima se dodatno određuju iznimne okolnosti predviđene u članku 44. stavku 3. Direktive 2014/59/EU u kojima sanacijsko tijelo pri primjeni bail-in instrumenta može određene obveze isključiti ili djelomično isključiti iz primjene ovlasti otpisa ili konverzije.

2.   Odredbe ove Uredbe primjenjuje sanacijsko tijelo koje imenuje država članica u skladu s člankom 3. Direktive 2014/59/EU i Jedinstveni sanacijski odbor u okviru opsega svojih zadaća i ovlasti temeljem Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

Članak 2.

Područje primjene

Ova se Uredba primjenjuje na subjekte iz točaka (a) do (e) članka 1. stavka 1. Direktive 2014/59/EU.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 3. Direktive 2014/59/EU. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se i sljedeće definicije:

| 1. | „izravna zaraza” znači situacija u kojoj izravni gubici ugovornih strana institucije u sanaciji, do kojih dolazi zbog otpisa obveza institucije, u bliskoj budućnosti dovode do neispunjenja obveza ili vjerojatnog neispunjenja obveza za te ugovorne strane; |
| --- | --- |

1.

„izravna zaraza” znači situacija u kojoj izravni gubici ugovornih strana institucije u sanaciji, do kojih dolazi zbog otpisa obveza institucije, u bliskoj budućnosti dovode do neispunjenja obveza ili vjerojatnog neispunjenja obveza za te ugovorne strane;

| 2. | „neizravna zaraza” znači situacija u kojoj otpis ili konverzija obveza institucije uzrokuje negativnu reakciju tržišnih sudionika koja dovodi do ozbiljnog poremećaja financijskog sustava s potencijalnom štetom za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.

„neizravna zaraza” znači situacija u kojoj otpis ili konverzija obveza institucije uzrokuje negativnu reakciju tržišnih sudionika koja dovodi do ozbiljnog poremećaja financijskog sustava s potencijalnom štetom za realno gospodarstvo.

Članak 4.

Zajedničke odredbe

1.   Sanacijska tijela ne smiju isključiti određenu obvezu ili kategoriju obveza iz bail-ina osim ako je obuhvaćena popisom obveza iz članka 44. stavka 2. Direktive 2014/59/EU.

2.   Odluka sanacijskog tijela o isključenju određene obveze ili kategorije obveza iz primjene bail-in instrumenta u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU temelji se na analizi institucije u sanaciji na pojedinačnoj osnovi i ne smije biti automatska.

3.   Pri razmatranju isključenja u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU, a prije konačnog isključenja određene obveze ili kategorije obveza iz bail-ina, sanacijsko tijelo najprije razmatra mogućnost djelomičnog isključenja predmetne obveze ograničavanjem opsega njezina otpisa kada god je to moguće.

4.   Pri odlučivanju o tome treba li isključiti određenu obvezu u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU sanacijsko tijelo procjenjuje jesu li u trenutku primjene bail-in instrumenta na instituciju ispunjeni uvjeti iz tog članka. Tom se procjenom ne dovodi u pitanje obveza sanacijskog tijela da postupa prema planu sanacije iz članka 87. Direktive 2014/59/EU.

5.   Odluka o isključenju određene obveze ili kategorije obveza iz primjene bail-in instrumenta u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU temelji se na najmanje jednom cilju sanacije iz članka 31. stavka 2. te Direktive.

6.   Odluka o isključenju ili djelomičnom isključenju određene obveze ili kategorije obveza iz primjene bail-in instrumenta u skladu s člankom 44. stavkom 3. Direktive 2014/59/EU kojom se podrazumijeva korištenje sanacijskog fonda mora biti valjano obrazložena, uzimajući u obzir potrebu za žurnošću koja je opravdana okolnostima specifičnima za slučaj.

7.   Ako sanacijsko tijelo pretpostavi da bi se određenom obvezom ili kategorijom obveza na vjerodostojan i izvediv način pridonijelo apsorpciji gubitaka i dokapitalizaciji te da te obveze ne bi ispunile zahtjeve za isključenje iz članka 44. stavka 3. te određenu obvezu ili kategoriju obveza odluči isključiti ili djelomično isključiti u skladu s člankom 44. stavkom 3., a to podrazumijeva prenošenje gubitaka na sanacijski fond, sanacijsko tijelo mora objasniti sve od navedenog:

| (a) | iznimne okolnosti koje se razlikuju od onih u trenutku planiranja sanacije zbog čega te obveze treba isključiti iz bail-ina u trenutku poduzimanja sanacijske mjere; |
| --- | --- |

(a)

iznimne okolnosti koje se razlikuju od onih u trenutku planiranja sanacije zbog čega te obveze treba isključiti iz bail-ina u trenutku poduzimanja sanacijske mjere;

| (b) | zašto potreba za isključenjem, a posebno iznimne okolnosti koje su do nje dovele nisu mogle biti predviđene pri planiranju sanacije; |
| --- | --- |

(b)

zašto potreba za isključenjem, a posebno iznimne okolnosti koje su do nje dovele nisu mogle biti predviđene pri planiranju sanacije;

| (c) | ako je potreba za isključenjem bila predviđena planom sanacije, kako je sanacijsko tijelo pristupilo rješavanju te potrebe kako bi izbjeglo da se njome spriječi mogućnost sanacije. |
| --- | --- |

(c)

ako je potreba za isključenjem bila predviđena planom sanacije, kako je sanacijsko tijelo pristupilo rješavanju te potrebe kako bi izbjeglo da se njome spriječi mogućnost sanacije.

8.   Pri odlučivanju o isključenju ili djelomičnom isključenju određene obveze ili kategorije obveza u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2014/59/EU, ako bi isključenje podrazumijevalo prenošenje gubitaka na sanacijski fond, sanacijsko tijelo mora objasniti i sljedeće:

| (a) | jesu li i kako ispunjeni zahtjevi iz članaka 5. i 6. ove Uredbe; te |
| --- | --- |

(a)

jesu li i kako ispunjeni zahtjevi iz članaka 5. i 6. ove Uredbe; te

| (b) | zašto se potreba za isključenjem nije mogla riješiti odgovarajućom metodom vrednovanja u skladu s člankom 36. Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(b)

zašto se potreba za isključenjem nije mogla riješiti odgovarajućom metodom vrednovanja u skladu s člankom 36. Direktive 2014/59/EU.

9.   Pri odlučivanju o isključenju ili djelomičnom isključenju određene obveze ili kategorije obveza s ciljem održavanja kontinuiteta ključnih funkcija i temeljnih linija poslovanja u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (b) Direktive 2014/59/EU, ako bi isključenje podrazumijevalo prenošenje gubitaka na sanacijski fond, sanacijsko tijelo mora objasniti i sljedeće:

| (a) | jesu li i kako ispunjeni zahtjevi iz članka 7. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

jesu li i kako ispunjeni zahtjevi iz članka 7. ove Uredbe;

| (b) | zašto su obveze koje će se isključiti relevantnije za kontinuitet jasno određenih ključnih funkcija ili temeljnih linija poslovanja od obveza koje se neće isključiti. |
| --- | --- |

(b)

zašto su obveze koje će se isključiti relevantnije za kontinuitet jasno određenih ključnih funkcija ili temeljnih linija poslovanja od obveza koje se neće isključiti.

10.   Ako sanacijsko tijelo isključi ili djelomično isključi određenu obvezu ili kategoriju obveza kako bi se izbjegla široka zaraza u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (c) Direktive 2014/59/EU, pri čemu bi to isključenje podrazumijevalo prenošenje gubitaka na sanacijski fond, sanacijsko tijelo mora objasniti i sljedeće:

| (a) | jesu li i kako ispunjeni zahtjevi iz članka 8. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

jesu li i kako ispunjeni zahtjevi iz članka 8. ove Uredbe;

| (b) | razloge zbog kojih za isključene obveze postoji veća vjerojatnost da će uzrokovati široku zarazu, kako je opisano u članku 44. stavku 3. točki (c) Direktive 2014/59/EU, od neisključenih obveza. |
| --- | --- |

(b)

razloge zbog kojih za isključene obveze postoji veća vjerojatnost da će uzrokovati široku zarazu, kako je opisano u članku 44. stavku 3. točki (c) Direktive 2014/59/EU, od neisključenih obveza.

11.   Ako sanacijsko tijelo isključi ili djelomično isključi određenu obvezu ili kategoriju obveza prema članku 44. stavku 3. točki (d) Direktive 2014/59/EU, pri čemu bi to isključenje podrazumijevalo prenošenje gubitaka na sanacijski fond, sanacijsko tijelo mora objasniti i jesu li i kako ispunjeni zahtjevi iz članka 9. ove Uredbe.

Članak 5.

Isključenje na temelju nemogućnosti primjene bail-ina u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2014/59/EU

1.   Sanacijska tijela mogu određenu obvezu ili kategoriju obveza isključiti iz primjene bail-in instrumenta samo ako ga je zbog prepreka koje su navela sanacijska tijela nemoguće primijeniti u razumnom roku, unatoč svim naporima sanacijskog tijela.

2.   U vezi sa stavkom 1., sanacijska tijela prije donošenja odluke o isključenju iz tog stavka moraju posebno ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| (a) | obvezu sanacijskog tijela da u planu sanacije dostavi opis postupaka kojima će se osigurati dostupnost informacija nužnih za potrebe vrednovanja na temelju članaka 36. i 49. Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(a)

obvezu sanacijskog tijela da u planu sanacije dostavi opis postupaka kojima će se osigurati dostupnost informacija nužnih za potrebe vrednovanja na temelju članaka 36. i 49. Direktive 2014/59/EU;

| (b) | obvezu sanacijskog tijela da riješi sve prepreke mogućnosti sanacije institucije uključujući okolnosti koje dovode do potencijalnog isključenja, a koje bi se mogle predvidjeti u postupku planiranja sanacije kada ta potencijalna isključenja čine prepreke mogućnosti sanacije. |
| --- | --- |

(b)

obvezu sanacijskog tijela da riješi sve prepreke mogućnosti sanacije institucije uključujući okolnosti koje dovode do potencijalnog isključenja, a koje bi se mogle predvidjeti u postupku planiranja sanacije kada ta potencijalna isključenja čine prepreke mogućnosti sanacije.

Članak 6.

Razuman rok

1.   Kada nastoje isključiti određenu obvezu ili kategoriju obveza iz bail-ina prema članku 44. stavku 3. točki (a) Direktive 2014/59/EU, a radi određivanja što čini „razumni rok”, sanacijska tijela određuju sljedeće:

| (a) | kada iznos otpisa mora biti konačno određen; |
| --- | --- |

(a)

kada iznos otpisa mora biti konačno određen;

| (b) | do kada bi sve zadaće potrebne za primjenu bail-in instrumenta na te obveze trebale biti izvršene kako bi se ispunili ciljevi sanacije, uzimajući u obzir situaciju u vrijeme provođenja sanacijske mjere. |
| --- | --- |

(b)

do kada bi sve zadaće potrebne za primjenu bail-in instrumenta na te obveze trebale biti izvršene kako bi se ispunili ciljevi sanacije, uzimajući u obzir situaciju u vrijeme provođenja sanacijske mjere.

2.   Pri određivanju zahtjeva iz stavka 1. sanacijska tijela procjenjuju sljedeće:

| (a) | potrebu objave odluke o bail-inu i određivanja iznosa bail-ina te odlučivanja o njegovoj konačnoj dodjeli raznim kategorijama vjerovnika; |
| --- | --- |

(a)

potrebu objave odluke o bail-inu i određivanja iznosa bail-ina te odlučivanja o njegovoj konačnoj dodjeli raznim kategorijama vjerovnika;

| (b) | posljedice koje bi odgađanje te odluke imalo na povjerenje u tržište, potencijalne tržišne reakcije, kao što su likvidnosni odljevi, te učinkovitost sanacijske mjere, uzimajući u obzir obje stavke navedene u nastavku:






  i. | jesu li poteškoće i rizik od propasti institucije poznati tržišnim sudionicima; |
| --- | --- | --- |

(b)

posljedice koje bi odgađanje te odluke imalo na povjerenje u tržište, potencijalne tržišne reakcije, kao što su likvidnosni odljevi, te učinkovitost sanacijske mjere, uzimajući u obzir obje stavke navedene u nastavku:

i.

jesu li poteškoće i rizik od propasti institucije poznati tržišnim sudionicima;

| ii. | vidljivost posljedica poteškoća ili potencijalne propasti institucije za tržišne sudionike; |
| --- | --- |

ii.

vidljivost posljedica poteškoća ili potencijalne propasti institucije za tržišne sudionike;

| (c) | radno vrijeme tržišta ako ono može utjecati na kontinuitet ključnih funkcija i učinke zaraze; |
| --- | --- |

(c)

radno vrijeme tržišta ako ono može utjecati na kontinuitet ključnih funkcija i učinke zaraze;

| (d) | referentne datume na koje kapitalni zahtjevi moraju biti ispunjeni; |
| --- | --- |

(d)

referentne datume na koje kapitalni zahtjevi moraju biti ispunjeni;

| (e) | datume dospijeća plaćanja institucije te dospijeće predmetnih obveza. |
| --- | --- |

(e)

datume dospijeća plaćanja institucije te dospijeće predmetnih obveza.

Članak 7.

Isključenje na temelju očuvanja određenih ključnih funkcija i temeljnih linija poslovanja prema članku 44. stavku 3. točki (b) Direktive 2014/59/EU

1.   Sanacijska tijela mogu isključiti određenu obvezu ili kategoriju obveza zbog toga što je to potrebno i razmjerno kako bi se očuvale određene ključne funkcije ako smatraju da je ta obveza ili kategorija obveza povezana s određenom ključnom funkcijom zbog čijeg se kontinuiteta na tu obvezu ili kategoriju obveza ne bi trebao primijeniti bail-in instrument, uz uvjet da je ispunjeno jedno od navedenog:

| (a) | primjenom bail-ina na određenu obvezu ili kategoriju obveza dovela bi se u pitanje određena funkcija zbog dostupnosti financiranja ili ovisnosti o drugim ugovornim stranama, kao što su ugovorne strane pri obavljanju zaštite od rizika, o infrastrukturi ili pružateljima usluga instituciji, koje bi nakon bail-inamogle biti spriječene u daljnjoj provedbi transakcija s institucijom ili koje to više ne bi željele; |
| --- | --- |

(a)

primjenom bail-ina na određenu obvezu ili kategoriju obveza dovela bi se u pitanje određena funkcija zbog dostupnosti financiranja ili ovisnosti o drugim ugovornim stranama, kao što su ugovorne strane pri obavljanju zaštite od rizika, o infrastrukturi ili pružateljima usluga instituciji, koje bi nakon bail-inamogle biti spriječene u daljnjoj provedbi transakcija s institucijom ili koje to više ne bi željele;

| (b) | predmetna ključna funkcija usluga je koju institucija pruža trećim osobama, a ovisi o neprekinutom ispunjavanju obveze. |
| --- | --- |

(b)

predmetna ključna funkcija usluga je koju institucija pruža trećim osobama, a ovisi o neprekinutom ispunjavanju obveze.

2.   Sanacijska tijela mogu isključiti obveze koje su nužne za upravljanje rizikom (zaštita od rizika) u kontekstu ključnih funkcija samo ako su ispunjena oba navedena uvjeta:

| (a) | upravljanje rizikom (zaštita od rizika) priznaje se za bonitetne potrebe i ključno je za održavanje djelatnosti povezanih s ključnim funkcijama; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje rizikom (zaštita od rizika) priznaje se za bonitetne potrebe i ključno je za održavanje djelatnosti povezanih s ključnim funkcijama;

| (b) | institucija ne bi bila u mogućnosti tu mjeru pod razumnim uvjetima zamijeniti u roku koji je potreban za održavanje ključne funkcije. |
| --- | --- |

(b)

institucija ne bi bila u mogućnosti tu mjeru pod razumnim uvjetima zamijeniti u roku koji je potreban za održavanje ključne funkcije.

3.   Sanacijska tijela mogu isključiti obveze za potrebe održavanja odnosa financiranja samo ako su ispunjena oba navedena uvjeta:

| (a) | sanacijsko tijelo je procijenilo da je financiranje presudno za održavanje ključne funkcije; |
| --- | --- |

(a)

sanacijsko tijelo je procijenilo da je financiranje presudno za održavanje ključne funkcije;

| (b) | s obzirom na članak 6. ove Uredbe, institucija ne bi bila u mogućnosti zamijeniti financiranje u roku koji je potreban za održavanje ključne funkcije. |
| --- | --- |

(b)

s obzirom na članak 6. ove Uredbe, institucija ne bi bila u mogućnosti zamijeniti financiranje u roku koji je potreban za održavanje ključne funkcije.

4.   Sanacijska tijela ne smiju isključiti obvezu ili kategoriju obveza samo na temelju bilo koje od navedenih stavki:

| (a) | njezina dospijeća; |
| --- | --- |

(a)

njezina dospijeća;

| (b) | očekivanog povećanja troškova financiranja kojim se ne dovodi u pitanje kontinuitet ključne funkcije; |
| --- | --- |

(b)

očekivanog povećanja troškova financiranja kojim se ne dovodi u pitanje kontinuitet ključne funkcije;

| (c) | očekivane moguće buduće dobiti. |
| --- | --- |

(c)

očekivane moguće buduće dobiti.

5.   Sanacijska tijela mogu isključiti obveze ili kategoriju obveza zbog toga što je to potrebno i razmjerno kako bi se očuvala temeljna linija poslovanja ako je isključenje te obveze ključno za održavanje kontinuiteta ključnih djelatnosti, usluga i transakcija institucije u sanaciji i za postizanje ciljeva sanacije navedenih u točkama (a) i (b) članka 31. stavka 2. Direktive 2014/59/EU.

Članak 8.

Isključenje na temelju izbjegavanja široke zaraze u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2014/59/EU

1.   Pri razmatranju isključenja na temelju rizika izravne zaraze u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (c) Direktive 2014/59/EU sanacijska tijela trebaju, prema svojim najvećim mogućnostima, procijeniti međusobnu povezanost institucije u sanaciji s njezinim ugovornim stranama.

Procjena iz prvog stavka uključuje sve navedeno:

| (a) | razmatranje izloženosti prema odgovarajućim ugovornim stranama s obzirom na rizik da bi bail-in tih izloženosti mogao prouzročiti posredne propasti; |
| --- | --- |

(a)

razmatranje izloženosti prema odgovarajućim ugovornim stranama s obzirom na rizik da bi bail-in tih izloženosti mogao prouzročiti posredne propasti;

| (b) | sistemsku važnost drugih ugovornih strana kojima prijeti rizik od propasti, a to se posebno odnosi na ostale sudionike na financijskom tržištu i pružatelje infrastrukture financijskih tržišta. |
| --- | --- |

(b)

sistemsku važnost drugih ugovornih strana kojima prijeti rizik od propasti, a to se posebno odnosi na ostale sudionike na financijskom tržištu i pružatelje infrastrukture financijskih tržišta.

2.   Pri razmatranju isključenja na temelju rizika od neizravne zaraze u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (c) Direktive 2014/59/EU sanacijsko tijelo prema svojim najvećim mogućnostima procjenjuje potrebu i razmjernost isključenja na temelju višestrukih pokazatelja relevantnih za cilj. Pokazatelji koji mogu biti relevantni za pojedini slučaj obuhvaćaju sljedeće:

| (a) | broj, veličinu i međusobnu povezanost institucija sa sličnim značajkama kao i institucija u sanaciji zato što bi to moglo dovesti do rasprostranjenog manjka pouzdanja u bankarskom sektoru ili širem financijskom sustavu; |
| --- | --- |

(a)

broj, veličinu i međusobnu povezanost institucija sa sličnim značajkama kao i institucija u sanaciji zato što bi to moglo dovesti do rasprostranjenog manjka pouzdanja u bankarskom sektoru ili širem financijskom sustavu;

| (b) | broj fizičkih osoba koje su izravno ili neizravno zahvaćene bail-inom, vidljivost i medijska pokrivenost sanacijske mjere zato što to predstavlja znatan rizik od ugrožavanja ukupnog povjerenja u bankarski ili širi financijski sustav; |
| --- | --- |

(b)

broj fizičkih osoba koje su izravno ili neizravno zahvaćene bail-inom, vidljivost i medijska pokrivenost sanacijske mjere zato što to predstavlja znatan rizik od ugrožavanja ukupnog povjerenja u bankarski ili širi financijski sustav;

| (c) | broj, veličinu i međusobnu povezanost drugih ugovornih strana zahvaćenih bail-inom, uključujući tržišne sudionike iz nebankarskog sektora i važnost ključnih funkcija koje te ugovorne strane obavljaju; |
| --- | --- |

(c)

broj, veličinu i međusobnu povezanost drugih ugovornih strana zahvaćenih bail-inom, uključujući tržišne sudionike iz nebankarskog sektora i važnost ključnih funkcija koje te ugovorne strane obavljaju;

| (d) | mogućnost za druge ugovorne strane da se obrate alternativnim pružateljima usluga za funkcije koje su procijenjene kao zamjenjive, vodeći računa o konkretnoj situaciji; |
| --- | --- |

(d)

mogućnost za druge ugovorne strane da se obrate alternativnim pružateljima usluga za funkcije koje su procijenjene kao zamjenjive, vodeći računa o konkretnoj situaciji;

| (e) | bi li nakon bail-ina znatan broj drugih ugovornih strana povukao financiranje ili prekinuo obavljanje transakcija s ostalim institucijama ili bi, kao posljedica bail-ina tih tržišnih sudionika, tržišta prestala ispravno funkcionirati, posebno u slučaju općeg gubitka povjerenja u tržište ili panike; |
| --- | --- |

(e)

bi li nakon bail-ina znatan broj drugih ugovornih strana povukao financiranje ili prekinuo obavljanje transakcija s ostalim institucijama ili bi, kao posljedica bail-ina tih tržišnih sudionika, tržišta prestala ispravno funkcionirati, posebno u slučaju općeg gubitka povjerenja u tržište ili panike;

| (f) | rašireno povlačenje kratkoročnog financiranja ili depozita u znatnim iznosima; |
| --- | --- |

(f)

rašireno povlačenje kratkoročnog financiranja ili depozita u znatnim iznosima;

| (g) | broj, veličinu ili značaj institucija kojima prijeti rizik od ispunjenja uvjeta za ranu intervenciju, ili od ispunjenja uvjeta za propast ili vjerojatnu propast u skladu s člankom 32. stavkom 4. Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(g)

broj, veličinu ili značaj institucija kojima prijeti rizik od ispunjenja uvjeta za ranu intervenciju, ili od ispunjenja uvjeta za propast ili vjerojatnu propast u skladu s člankom 32. stavkom 4. Direktive 2014/59/EU;

| (h) | rizik od opsežne obustave ključnih funkcija ili znatnog povećanja cijena za pružanje tih funkcija, (što je vidljivo iz promjena tržišnih uvjeta za te funkcije ili njihove dostupnosti), ili očekivanja drugih ugovornih strana i ostalih tržišnih sudionika; |
| --- | --- |

(h)

rizik od opsežne obustave ključnih funkcija ili znatnog povećanja cijena za pružanje tih funkcija, (što je vidljivo iz promjena tržišnih uvjeta za te funkcije ili njihove dostupnosti), ili očekivanja drugih ugovornih strana i ostalih tržišnih sudionika;

| (i) | raširena znatna smanjenja cijena dionica institucija ili cijena imovine koju institucije drže, posebno ako mogu utjecati na stanje kapitala institucija; |
| --- | --- |

(i)

raširena znatna smanjenja cijena dionica institucija ili cijena imovine koju institucije drže, posebno ako mogu utjecati na stanje kapitala institucija;

| (j) | opće i rašireno znatno smanjenje kratkoročnog ili srednjoročnog financiranja koje je na raspolaganju institucijama; |
| --- | --- |

(j)

opće i rašireno znatno smanjenje kratkoročnog ili srednjoročnog financiranja koje je na raspolaganju institucijama;

| (k) | znatno slabljenje funkcioniranja međubankovnog tržišta financiranja, što je vidljivo iz znatnog povećanja zahtjeva za iznos marže i smanjenja kolaterala kojim institucije raspolažu; |
| --- | --- |

(k)

znatno slabljenje funkcioniranja međubankovnog tržišta financiranja, što je vidljivo iz znatnog povećanja zahtjeva za iznos marže i smanjenja kolaterala kojim institucije raspolažu;

| (l) | raširena i znatna povećanja cijena za osiguranje u slučaju neispunjenja obveza ili pad kreditnog rejtinga institucija ili drugih tržišnih sudionika koji su relevantni za financijsku situaciju institucija. |
| --- | --- |

(l)

raširena i znatna povećanja cijena za osiguranje u slučaju neispunjenja obveza ili pad kreditnog rejtinga institucija ili drugih tržišnih sudionika koji su relevantni za financijsku situaciju institucija.

Članak 9.

Isključenje na temelju izbjegavanja umanjenja vrijednosti u skladu s člankom 44. stavkom 3. točkom (d) Direktive 2014/59/EU

1.   Sanacijska tijela mogu isključiti određenu obvezu ili kategoriju obveza iz bail-ina ako bi se tim isključenjem izbjeglo uništenje vrijednosti kako bi imatelji neisključenih obveza bili u boljem položaju nego što bi bili da je na prvo spomenute obveze ili kategorije obveza primijenjen bail-in.

2.   Kako bi procijenila je li uvjet iz stavka 1. ispunjen, sanacijska tijela uspoređuju i procjenjuju ishod za sve vjerovnike koji proizlazi iz potencijalnog primjenjivanja ili neprimjenjivanja bail-ina, u skladu s člankom 36. stavkom 16. i člankom 49. stavkom 5. Direktive 2014/59/EU.

Članak 10.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. veljače 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 190.

1

(2)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1).

2

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/21

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/861

оd 18. veljače 2016.

o ispravku Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 528/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za rizike osim delta-rizika za opcije u standardiziranom pristupu tržišnom riziku te o ispravku Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 604/2014 o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a posebno njezin članak 94. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a posebno članak 329. stavak 3. treći podstavak, članak 352. stavak 6. treći podstavak i članak 358. stavak 4. treći podstavak te Uredbe,

budući da:

| (1) | Člankom 329. stavkom 3., člankom 352. stavkom 6. trećim podstavkom i člankom 358. stavkom 4. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 575/2013 predviđa se da Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) odredi više metoda za obuhvaćanje drugih rizika, osim delta-rizika, u kapitalnim zahtjevima za institucije, na način koji je razmjeran opsegu i složenosti poslovanja institucija vezano uz opcije i varante. U skladu s tim EBA je izradila nacrt regulatornih tehničkih standarda u tom pogledu, koje je Komisija prihvatila i donijela u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 528/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Člankom 329. stavkom 3., člankom 352. stavkom 6. trećim podstavkom i člankom 358. stavkom 4. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 575/2013 predviđa se da Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) odredi više metoda za obuhvaćanje drugih rizika, osim delta-rizika, u kapitalnim zahtjevima za institucije, na način koji je razmjeran opsegu i složenosti poslovanja institucija vezano uz opcije i varante. U skladu s tim EBA je izradila nacrt regulatornih tehničkih standarda u tom pogledu, koje je Komisija prihvatila i donijela u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 528/2014 (3).

| (2) | Okvirom za bonitetni nadzor utvrđenim Direktivom 2013/36/EU od svih se institucija zahtijeva da utvrde sve zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. U skladu s člankom 94. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU EBA je izradila nacrt regulatornih tehničkih standarda u tom pogledu, koje je Komisija prihvatila i donijela u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 604/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Okvirom za bonitetni nadzor utvrđenim Direktivom 2013/36/EU od svih se institucija zahtijeva da utvrde sve zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. U skladu s člankom 94. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU EBA je izradila nacrt regulatornih tehničkih standarda u tom pogledu, koje je Komisija prihvatila i donijela u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 604/2014 (4).

| (3) | U Delegiranoj uredbi (EU) br. 528/2014 i Delegiranoj uredbi (EU) br. 604/2014 došlo je do određenih pogrešaka, koje treba ispraviti. |
| --- | --- |

(3)

U Delegiranoj uredbi (EU) br. 528/2014 i Delegiranoj uredbi (EU) br. 604/2014 došlo je do određenih pogrešaka, koje treba ispraviti.

| (4) | U skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 528/2014 pojednostavnjeni pristup trebao bi biti dostupan samo za institucije koje kupuju isključivo opcije i varante, ali one ne bi trebale biti obvezne upotrebljavati taj pristup. Stoga je primjereno ispraviti tekst iz članka 2. Delegirane uredbe (EU) br. 528/2014 kojim se te institucije obvezuje na upotrebu pojednostavnjenog pristupa te kojim se drugim institucijama ne sprječava upotreba tog pristupa. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 528/2014 pojednostavnjeni pristup trebao bi biti dostupan samo za institucije koje kupuju isključivo opcije i varante, ali one ne bi trebale biti obvezne upotrebljavati taj pristup. Stoga je primjereno ispraviti tekst iz članka 2. Delegirane uredbe (EU) br. 528/2014 kojim se te institucije obvezuje na upotrebu pojednostavnjenog pristupa te kojim se drugim institucijama ne sprječava upotreba tog pristupa.

| (5) | Članak 4. stavak 1. točku (c) Delegirane uredbe (EU) br. 604/2014 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti tako da se njime svi zaposlenici koji su na temelju svojih ukupnih primitaka svrstani u isti platni razred kao i više rukovodstvo i preuzimatelji rizika utvrđuju kao „osobe koje preuzimaju značajan rizik”, odnosno kao oni čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. |
| --- | --- |

(5)

Članak 4. stavak 1. točku (c) Delegirane uredbe (EU) br. 604/2014 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti tako da se njime svi zaposlenici koji su na temelju svojih ukupnih primitaka svrstani u isti platni razred kao i više rukovodstvo i preuzimatelji rizika utvrđuju kao „osobe koje preuzimaju značajan rizik”, odnosno kao oni čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.

| (6) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je EBA dostavila Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je EBA dostavila Komisiji.

| (7) | EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o izvornom nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji se ispravlja ovom Uredbom, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(7)

EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o izvornom nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji se ispravlja ovom Uredbom, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (8) | Kako bi se osiguralo da se regulatorni tehnički standardi što je prije moguće mogu ispravno primijeniti, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osiguralo da se regulatorni tehnički standardi što je prije moguće mogu ispravno primijeniti, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Ispravak Delegirane uredbe (EU) br. 528/2014

Članak 2. Delegirane uredbe (EU) br. 528/2014 zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Pojednostavnjenim pristupom smiju se koristiti samo institucije koje kupuju isključivo opcije i varante.”

Članak 2.

Ispravak Delegirane uredbe (EU) br. 604/2014

U članku 4. stavku 1. Delegirane uredbe (EU) br. 604/2014 točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

| „(c) | zaposleniku su u prethodnoj financijskoj godini dodijeljeni ukupni primici koji su jednaki ili veći od iznosa najnižih ukupnih primitaka dodijeljenih u toj financijskoj godini članu višeg rukovodstva ili zaposleniku koji zadovoljava bilo koji od kriterija iz točaka 1., 5., 6., 8., 11., 12., 13. ili 14. članka 3.”. |
| --- | --- |

„(c)

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

1

(2)  
  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 528/2014 оd 12. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za rizike osim delta-rizika za opcije u standardiziranom pristupu tržišnom riziku (SL L 148, 20.5.2014., str. 29.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 604/2014 оd 4. ožujka 2014. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije (SL L 167, 6.6.2014., str. 30.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

5

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/24

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/862

оd 31. svibnja 2016.

o uskraćivanju odobrenja za zdravstvenu tvrdnju koja se navodi na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od bolesti te na razvoj i zdravlje djece

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (1), a posebno njezin članak 18. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim ako ih je odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i uvrstila na popis dopuštenih tvrdnji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim ako ih je odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i uvrstila na popis dopuštenih tvrdnji.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđa se i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobravanje zdravstvenih tvrdnji nadležnom državnom tijelu države članice. Nadležno državno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve na znanstvenu procjenu Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”, te Komisiji i državama članicama za informaciju. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđa se i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobravanje zdravstvenih tvrdnji nadležnom državnom tijelu države članice. Nadležno državno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve na znanstvenu procjenu Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”, te Komisiji i državama članicama za informaciju.

| (3) | Komisija odlučuje o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje Agencije. U nekim slučajevima samo znanstvena procjena rizika ne može dati sve informacije na kojima bi se odluka o upravljanju rizikom trebala temeljiti te stoga i drugi legitimni čimbenici koji se odnose na predmet koji se razmatra trebaju biti uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(3)

Komisija odlučuje o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje Agencije. U nekim slučajevima samo znanstvena procjena rizika ne može dati sve informacije na kojima bi se odluka o upravljanju rizikom trebala temeljiti te stoga i drugi legitimni čimbenici koji se odnose na predmet koji se razmatra trebaju biti uzeti u obzir.

| (4) | Na temelju zahtjeva trgovačkog društva Oy Karl Fazer AB, podnesenog u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji koja se odnosi na raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima i smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka (pitanje br. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Uzimanje raženog kruha od kiselog tijesta bogatog vlaknima pridonosi smanjenju glikemijskog odgovora koji je popraćen smanjenim inzulinskim odgovorom nakon obroka”. Na zahtjev Agencije podnositelj zahtjeva pojasnio je da bi u pogledu tvrdnje o njegovu djelovanju, raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima trebalo usporediti s glukozom. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju zahtjeva trgovačkog društva Oy Karl Fazer AB, podnesenog u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji koja se odnosi na raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima i smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka (pitanje br. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Uzimanje raženog kruha od kiselog tijesta bogatog vlaknima pridonosi smanjenju glikemijskog odgovora koji je popraćen smanjenim inzulinskim odgovorom nakon obroka”. Na zahtjev Agencije podnositelj zahtjeva pojasnio je da bi u pogledu tvrdnje o njegovu djelovanju, raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima trebalo usporediti s glukozom.

| (5) | Komisija i države članice primile su 8. listopada 2014. znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da je na temelju dostavljenih podataka utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja gotovo svih vrsta hrane i smanjenja glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom. |
| --- | --- |

(5)

Komisija i države članice primile su 8. listopada 2014. znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da je na temelju dostavljenih podataka utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja gotovo svih vrsta hrane i smanjenja glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom.

| (6) | Na temelju članka 6. stavka 1. i članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 zdravstvene tvrdnje trebaju se temeljiti na općenito prihvaćenim znanstvenim dokazima. Odobrenje se može legitimno uskratiti ako zdravstvene tvrdnje nisu u skladu s ostalim općim i posebnim zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006, čak i u slučaju pozitivne znanstvene procjene Agencije. Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju napomenula da bi pri ispitivanju usporedivih količina dostupnih ugljikohidrata iz različitih vrsta hrane koje sadržavaju ugljikohidrate, gotovo sve vrste hrane koje sadržavaju ugljikohidrate izazvale smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s odgovorom glukoze u krvi izazvanim uzimanjem glukoze. Napomenula je i da bi jednako tako i hrana koja sadržava male količine ugljikohidrata ili ih uopće ne sadržava izazvala smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom. |
| --- | --- |

(6)

Na temelju članka 6. stavka 1. i članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 zdravstvene tvrdnje trebaju se temeljiti na općenito prihvaćenim znanstvenim dokazima. Odobrenje se može legitimno uskratiti ako zdravstvene tvrdnje nisu u skladu s ostalim općim i posebnim zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006, čak i u slučaju pozitivne znanstvene procjene Agencije. Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju napomenula da bi pri ispitivanju usporedivih količina dostupnih ugljikohidrata iz različitih vrsta hrane koje sadržavaju ugljikohidrate, gotovo sve vrste hrane koje sadržavaju ugljikohidrate izazvale smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s odgovorom glukoze u krvi izazvanim uzimanjem glukoze. Napomenula je i da bi jednako tako i hrana koja sadržava male količine ugljikohidrata ili ih uopće ne sadržava izazvala smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom.

| (7) | Uredbom (EZ) br. 1924/2006 „tvrdnja” se definira kao svaka poruka ili izjava kojom se izjavljuje, sugerira ili naznačuje da neka hrana ima određena svojstva. Tvrdnjom o raženom kruhu od kiselog tijesta bogatom vlaknima i smanjenju glikemijskog odgovora nakon obroka sugeriralo bi se da raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima ima posebne značajke u pogledu smanjenja glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom, dok zapravo gotovo sve vrste hrane imaju taj učinak. Člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1924/2006 predviđa se da uporaba zdravstvenih tvrdnji ne smije biti zavaravajuća. Tvrdnja kojom bi se sugeriralo da određena hrana ima određena korisna svojstva dok zapravo gotovo sve vrste hrane imaju takva svojstva, bila bi zavaravajuća. |
| --- | --- |

(7)

Uredbom (EZ) br. 1924/2006 „tvrdnja” se definira kao svaka poruka ili izjava kojom se izjavljuje, sugerira ili naznačuje da neka hrana ima određena svojstva. Tvrdnjom o raženom kruhu od kiselog tijesta bogatom vlaknima i smanjenju glikemijskog odgovora nakon obroka sugeriralo bi se da raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima ima posebne značajke u pogledu smanjenja glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom, dok zapravo gotovo sve vrste hrane imaju taj učinak. Člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1924/2006 predviđa se da uporaba zdravstvenih tvrdnji ne smije biti zavaravajuća. Tvrdnja kojom bi se sugeriralo da određena hrana ima određena korisna svojstva dok zapravo gotovo sve vrste hrane imaju takva svojstva, bila bi zavaravajuća.

| (8) | U kontekstu prethodno navedenoga, tvrdnja o uzimanju raženog kruha od kiselog tijesta bogatog vlaknima i smanjenju glikemijskog odgovora nakon obroka nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006 i stoga je ne bi trebalo uvrstiti na popis dopuštenih zdravstvenih tvrdnji. |
| --- | --- |

(8)

U kontekstu prethodno navedenoga, tvrdnja o uzimanju raženog kruha od kiselog tijesta bogatog vlaknima i smanjenju glikemijskog odgovora nakon obroka nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006 i stoga je ne bi trebalo uvrstiti na popis dopuštenih zdravstvenih tvrdnji.

| (9) | Pri određivanju mjera predviđenih ovom Uredbom Komisija je uzela u obzir primjedbe koje joj je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

(9)

Pri određivanju mjera predviđenih ovom Uredbom Komisija je uzela u obzir primjedbe koje joj je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

| (10) | Provedeno je savjetovanje s državama članicama, |
| --- | --- |

(10)

Provedeno je savjetovanje s državama članicama,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zdravstvena tvrdnja navedena u Prilogu ovoj Uredbi ne uvrštava se na popis dopuštenih tvrdnji Unije kako je predviđeno člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. svibnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

1

(2)  
  EFSA Journal 2014.; 12(10):3837.

2

EFSA Journal

---

PRILOG

Odbijena zdravstvena tvrdnja

| Zahtjev – odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006 | Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane | Tvrdnja | Referentni broj mišljenja EFSA-e |
| --- | --- | --- | --- |
| Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja koja se temelji na znanstvenim dokazima novijeg razvoja i/ili koja uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka | Raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima | Smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom | Q-2014-00012 |

Zahtjev – odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006

Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane

Tvrdnja

Referentni broj mišljenja EFSA-e

Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja koja se temelji na znanstvenim dokazima novijeg razvoja i/ili koja uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka

Raženi kruh od kiselog tijesta bogat vlaknima

Smanjenje glikemijskog odgovora nakon obroka u usporedbi s glukozom

Q-2014-00012

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/863

оd 31. svibnja 2016.

o izmjeni priloga VII. i VIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu nagrizanja/nadraživanja kože, teške ozljede oka/nadraživanja oka i akutne toksičnosti

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2. i članak 131.,

budući da:

| (1) | Člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 predviđa se da se metode ispitivanja koje se koriste radi dobivanja informacija o unutarnjim svojstvima tvari, a koje se zahtijevaju u toj Uredbi, trebaju redovito preispitivati i poboljšavati kako bi se smanjio broj pokusa na kralježnjacima i broj životinja uključenih u te pokuse. Kad odgovarajuće validirane metode ispitivanja budu dostupne, trebalo bi izmijeniti Uredbu Komisije (EZ) br. 440/2008 (2) i priloge Uredbi (EZ) br. 1907/2006, prema potrebi, kako bi se zamijenili ili poboljšali pokusi na životinjama ili kako bi se smanjio njihov broj. Trebalo bi uzeti u obzir načela zamjene, smanjenja broja i poboljšanja pokusa iz Direktive 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(1)

Člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 predviđa se da se metode ispitivanja koje se koriste radi dobivanja informacija o unutarnjim svojstvima tvari, a koje se zahtijevaju u toj Uredbi, trebaju redovito preispitivati i poboljšavati kako bi se smanjio broj pokusa na kralježnjacima i broj životinja uključenih u te pokuse. Kad odgovarajuće validirane metode ispitivanja budu dostupne, trebalo bi izmijeniti Uredbu Komisije (EZ) br. 440/2008 (2) i priloge Uredbi (EZ) br. 1907/2006, prema potrebi, kako bi se zamijenili ili poboljšali pokusi na životinjama ili kako bi se smanjio njihov broj. Trebalo bi uzeti u obzir načela zamjene, smanjenja broja i poboljšanja pokusa iz Direktive 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1907/2006 određuju se zahtjevi za registraciju tvari proizvedenih u Uniji ili uvezenih u nju pojedinačno, u smjesama ili proizvodima. Podnositelji registracije moraju dati informacije koje se traže Uredbom (EZ) br. 1907/2006, prema potrebi, kako bi ispunili zahtjeve u pogledu registracije. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1907/2006 određuju se zahtjevi za registraciju tvari proizvedenih u Uniji ili uvezenih u nju pojedinačno, u smjesama ili proizvodima. Podnositelji registracije moraju dati informacije koje se traže Uredbom (EZ) br. 1907/2006, prema potrebi, kako bi ispunili zahtjeve u pogledu registracije.

| (3) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 za dobivanje podataka o nadraživanju kože i nadraživanju oka iz Priloga VIII. točaka 8.1. i 8.2. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 potrebno je obaviti in vivo istraživanje. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 za dobivanje podataka o nadraživanju kože i nadraživanju oka iz Priloga VIII. točaka 8.1. i 8.2. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 potrebno je obaviti in vivo istraživanje.

| (4) | Posljednjih je godina došlo do znatnog znanstvenog napretka u vezi s razvojem alternativnih metoda ispitivanja nagrizanja kože/nadraživanja kože te teške ozljede oka/nadraživanja oka. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) na međunarodnoj se razini dogovorila oko niza smjernica za ispitivanja alternativnim metodama te su one unesene u Uredbu (EZ) br. 440/2008. |
| --- | --- |

(4)

Posljednjih je godina došlo do znatnog znanstvenog napretka u vezi s razvojem alternativnih metoda ispitivanja nagrizanja kože/nadraživanja kože te teške ozljede oka/nadraživanja oka. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) na međunarodnoj se razini dogovorila oko niza smjernica za ispitivanja alternativnim metodama te su one unesene u Uredbu (EZ) br. 440/2008.

| (5) | Za nagrizanje kože/nadraživanje kože prikladni podaci za razvrstavanje i procjenu rizika u pogledu tvari u većini slučajeva mogu se dobiti isključivo na temelju in vitro istraživanja. Do zaključka se može doći na temelju jednog in vitro ispitivanja ako se na temelju rezultata može donijeti izravna i pouzdana odluka o razvrstavanju ili nerazvrstavanju, ili kombiniranjem dvaju in vitro ispitivanja, jednog za nadraživanje kože i jednog za nagrizanje kože. U iznimnim slučajevima mogu biti potrebna in vivo istraživanja za tvari proizvedene ili uvezene u količinama od 10 tona ili većima, npr. ako za ispitivanu tvar ne vrijedi područje primjene metoda in vitro ispitivanja ili ako se na temelju sveobuhvatnog niza in vitro ispitivanja ne može doći do pouzdanih rezultata. |
| --- | --- |

(5)

Za nagrizanje kože/nadraživanje kože prikladni podaci za razvrstavanje i procjenu rizika u pogledu tvari u većini slučajeva mogu se dobiti isključivo na temelju in vitro istraživanja. Do zaključka se može doći na temelju jednog in vitro ispitivanja ako se na temelju rezultata može donijeti izravna i pouzdana odluka o razvrstavanju ili nerazvrstavanju, ili kombiniranjem dvaju in vitro ispitivanja, jednog za nadraživanje kože i jednog za nagrizanje kože. U iznimnim slučajevima mogu biti potrebna in vivo istraživanja za tvari proizvedene ili uvezene u količinama od 10 tona ili većima, npr. ako za ispitivanu tvar ne vrijedi područje primjene metoda in vitro ispitivanja ili ako se na temelju sveobuhvatnog niza in vitro ispitivanja ne može doći do pouzdanih rezultata.

| (6) | Za tešku ozljedu oka/nadraživanje oka postoji niz in vitro metoda ispitivanja koje bi u mnogim slučajevima bile dovoljne za dobivanje podataka koji su prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika u pogledu tvari. Zaključak o mogućnosti da tvar prouzroči takve učinke na oko može se izvući na temelju jednog ispitivanja ako se na temelju rezultata može donijeti izravna i pouzdana odluka o razvrstavanju ili nerazvrstavanju, ili kombiniranjem dvaju ili više ispitivanja. U nekim slučajevima in vivo istraživanja mogla bi svejedno biti potrebna za tvari proizvedene ili uvezene u količinama od 10 tona ili većima, npr. ako za ispitivanu tvar ne vrijedi područje primjene metoda ispitivanja ili ako se na temelju sveobuhvatnog niza in vitro ispitivanja ne može doći do pouzdanih rezultata. |
| --- | --- |

(6)

Za tešku ozljedu oka/nadraživanje oka postoji niz in vitro metoda ispitivanja koje bi u mnogim slučajevima bile dovoljne za dobivanje podataka koji su prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika u pogledu tvari. Zaključak o mogućnosti da tvar prouzroči takve učinke na oko može se izvući na temelju jednog ispitivanja ako se na temelju rezultata može donijeti izravna i pouzdana odluka o razvrstavanju ili nerazvrstavanju, ili kombiniranjem dvaju ili više ispitivanja. U nekim slučajevima in vivo istraživanja mogla bi svejedno biti potrebna za tvari proizvedene ili uvezene u količinama od 10 tona ili većima, npr. ako za ispitivanu tvar ne vrijedi područje primjene metoda ispitivanja ili ako se na temelju sveobuhvatnog niza in vitro ispitivanja ne može doći do pouzdanih rezultata.

| (7) | Prilog VIII. točke 8.1. i 8.2. trebalo bi stoga izmijeniti tako da bi standardni zahtjev obavješćivanja trebalo ispuniti u pogledu in vitro ispitivanja te treba odrediti uvjete pod kojima je i dalje potrebno provesti in vivo istraživanje za nadraživanje kože/nagrizanje kože te tešku ozljedu oka/nadraživanje oka. Međutim, prikladni podaci za postojeća in vivo ispitivanja nadraživanja kože ili nadraživanja oka i dalje se mogu koristiti za ispunjavanje zahtjeva obavješćivanja za sve količinske pragove. |
| --- | --- |

(7)

Prilog VIII. točke 8.1. i 8.2. trebalo bi stoga izmijeniti tako da bi standardni zahtjev obavješćivanja trebalo ispuniti u pogledu in vitro ispitivanja te treba odrediti uvjete pod kojima je i dalje potrebno provesti in vivo istraživanje za nadraživanje kože/nagrizanje kože te tešku ozljedu oka/nadraživanje oka. Međutim, prikladni podaci za postojeća in vivo ispitivanja nadraživanja kože ili nadraživanja oka i dalje se mogu koristiti za ispunjavanje zahtjeva obavješćivanja za sve količinske pragove.

| (8) | Osim toga, standardne zahtjeve obavješćivanja i pravila za odstupanje iz Priloga VII. točaka 8.1. i 8.2. te pravila za odstupanje iz Priloga VIII. točaka 8.1. i 8.2. trebalo bi revidirati kako bi se uklonila nepotrebna ponavljanja pravila iz priloga VI. i XI. te onih iz uvodnih dijelova priloga VII. i VIII. u pogledu preispitivanja dostupnih podataka, odustajanja od istraživanja toksikoloških krajnjih točaka ako se iz dostupnih podataka vidjeti da tvar ispunjava kriterije za razvrstavanje za tu toksikološku krajnju točku ili kako bi se objasnilo predviđeno značenje povezano s odustajanjem od istraživanja tvari koje su u određenim uvjetima zapaljive. Kod upućivanja na razvrstavanje tvari trebalo bi ažurirati pravila za odstupanje kako bi odražavala terminologiju iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(8)

Osim toga, standardne zahtjeve obavješćivanja i pravila za odstupanje iz Priloga VII. točaka 8.1. i 8.2. te pravila za odstupanje iz Priloga VIII. točaka 8.1. i 8.2. trebalo bi revidirati kako bi se uklonila nepotrebna ponavljanja pravila iz priloga VI. i XI. te onih iz uvodnih dijelova priloga VII. i VIII. u pogledu preispitivanja dostupnih podataka, odustajanja od istraživanja toksikoloških krajnjih točaka ako se iz dostupnih podataka vidjeti da tvar ispunjava kriterije za razvrstavanje za tu toksikološku krajnju točku ili kako bi se objasnilo predviđeno značenje povezano s odustajanjem od istraživanja tvari koje su u određenim uvjetima zapaljive. Kod upućivanja na razvrstavanje tvari trebalo bi ažurirati pravila za odstupanje kako bi odražavala terminologiju iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (9) | U pogledu akutne toksičnosti, osim ispitivanja oralnim putem primjene (Prilog VII. točka 8.5.1.) Prilogom VIII. točkom 8.5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 predviđa se standardni zahtjev obavješćivanja za tvari koje nisu plinovi, odnosno da informacije treba dati za najmanje još jedan put primjene (inhalacijska ili dermalna primjena) ovisno o vjerojatnom putu izlaganja ljudi. Novije znanstvene analize dostupnih podataka iz in vivo ispitivanja akutne toksičnosti pokazale su da se za tvari koje nisu toksične pri oralnom putu primjene s popriličnom sigurnošću može očekivati da nisu toksične ni pri dermalnom putu primjene. Stoga se ispitivanjem tih tvari dermalnim putem ne dobivaju važni podaci za procjenu njihove sigurnosti. Prilog VIII. točku 8.5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućilo odustajanje od ispitivanja tih tvari dermalnim putem. |
| --- | --- |

(9)

U pogledu akutne toksičnosti, osim ispitivanja oralnim putem primjene (Prilog VII. točka 8.5.1.) Prilogom VIII. točkom 8.5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 predviđa se standardni zahtjev obavješćivanja za tvari koje nisu plinovi, odnosno da informacije treba dati za najmanje još jedan put primjene (inhalacijska ili dermalna primjena) ovisno o vjerojatnom putu izlaganja ljudi. Novije znanstvene analize dostupnih podataka iz in vivo ispitivanja akutne toksičnosti pokazale su da se za tvari koje nisu toksične pri oralnom putu primjene s popriličnom sigurnošću može očekivati da nisu toksične ni pri dermalnom putu primjene. Stoga se ispitivanjem tih tvari dermalnim putem ne dobivaju važni podaci za procjenu njihove sigurnosti. Prilog VIII. točku 8.5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućilo odustajanje od ispitivanja tih tvari dermalnim putem.

| (10) | ECHA bi u suradnji s državama članicama i dionicima trebala dodatno razvijati smjernice za primjenu metoda ispitivanja i mogućnosti za ukidanje standardnih zahtjeva obavješćivanja iz ove Uredbe za potrebe Uredbe (EZ) br. 1907/2006. ECHA bi pritom trebala u potpunosti uzeti u obzir rad OECD-a te rad drugih relevantnih znanstvenih i stručnih skupina. |
| --- | --- |

(10)

ECHA bi u suradnji s državama članicama i dionicima trebala dodatno razvijati smjernice za primjenu metoda ispitivanja i mogućnosti za ukidanje standardnih zahtjeva obavješćivanja iz ove Uredbe za potrebe Uredbe (EZ) br. 1907/2006. ECHA bi pritom trebala u potpunosti uzeti u obzir rad OECD-a te rad drugih relevantnih znanstvenih i stručnih skupina.

| (11) | Uredbu (EZ) br. 1907/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(11)

Uredbu (EZ) br. 1907/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (12) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi VII. i VIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. svibnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 440/2008 od 30. svibnja 2008. o utvrđivanju ispitnih metoda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) (SL L 142, 31.5.2008., str. 1.).

2

(3)  Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (SL L 276, 20.10.2010., str. 33.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

4

---

PRILOG

Prilozi VII. i VIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog VII. točke 8.1. i 8.2. zamjenjuju se sljedećim:












  „8.1. | Nagrizanje/nadraživanje kože |
| --- | --- | --- |

1.

Prilog VII. točke 8.1. i 8.2. zamjenjuju se sljedećim:

„8.1.

Nagrizanje/nadraživanje kože

| 8.1. | Istraživanje/istraživanja ne treba provoditi:






  — | ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5) te ako bi se na osnovu dostupnih informacija trebala razvrstati u kategoriju „nagrizanje kože” (1. kategorija), ili |
| --- | --- | --- |

8.1.

Istraživanje/istraživanja ne treba provoditi:

—

ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5) te ako bi se na osnovu dostupnih informacija trebala razvrstati u kategoriju „nagrizanje kože” (1. kategorija), ili

| — | ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi, ili |
| --- | --- |

—

ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi, ili

| — | ako je tvar razvrstana u kategoriju akutne dermalne toksičnosti (1. kategorija), ili |
| --- | --- |

—

ako je tvar razvrstana u kategoriju akutne dermalne toksičnosti (1. kategorija), ili

| — | ako kod istraživanja akutne dermalne toksičnosti do granične doze (2 000 mg/kg tjelesne mase) nije utvrđeno nadraživanje kože. |
| --- | --- |

—

ako kod istraživanja akutne dermalne toksičnosti do granične doze (2 000 mg/kg tjelesne mase) nije utvrđeno nadraživanje kože.

Ako rezultati jednog od dva istraživanja iz točaka 8.1.1. ili 8.1.2. već omogućuju konačnu odluku o razvrstavanju tvari ili zaključak da nema mogućeg nadraživanja kože, drugo istraživanje ne treba provoditi.

| 8.1.1. | Nagrizanje kože, in vitro |
| --- | --- |

8.1.1.

Nagrizanje kože, in vitro

| 8.1.2. | Nadraživanje kože, in vitro |
| --- | --- |

8.1.2.

Nadraživanje kože, in vitro

| 8.2. | Teška ozljeda oka/nadraživanje oka |
| --- | --- |

8.2.

Teška ozljeda oka/nadraživanje oka

| 8.2. | Istraživanje/istraživanja ne treba provoditi:






  — | ako je tvar razvrstana u kategoriju „nagrizanje kože”, zbog čega se razvrstava kao tvar koja uzrokuje tešku ozljedu oka (1. kategorija), ili |
| --- | --- | --- |

8.2.

Istraživanje/istraživanja ne treba provoditi:

—

ako je tvar razvrstana u kategoriju „nagrizanje kože”, zbog čega se razvrstava kao tvar koja uzrokuje tešku ozljedu oka (1. kategorija), ili

| — | ako je tvar razvrstana u kategoriju „nadraživanje kože” te bi se na osnovu dostupnih informacija trebala razvrstati u kategoriju „nadraživanje oka” (2. kategorija), ili |
| --- | --- |

—

ako je tvar razvrstana u kategoriju „nadraživanje kože” te bi se na osnovu dostupnih informacija trebala razvrstati u kategoriju „nadraživanje oka” (2. kategorija), ili

| — | ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5) te bi se na osnovu dostupnih informacija trebala razvrstati kao tvar koja uzrokuje tešku ozljedu oka (1. kategorija), ili |
| --- | --- |

—

ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5) te bi se na osnovu dostupnih informacija trebala razvrstati kao tvar koja uzrokuje tešku ozljedu oka (1. kategorija), ili

| — | ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi. |
| --- | --- |

—

ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi.

| 8.2.1. | Teška ozljeda oka/nadraživanje oka, in vitro |
| --- | --- |

8.2.1.

Teška ozljeda oka/nadraživanje oka, in vitro

| 8.2.1. | Ako rezultati prvog in vitro istraživanja ne omogućuju konačnu odluku o razvrstavanju tvari ili zaključak da nema mogućeg nadraživanja oka, razmatra se drugo in vitro istraživanje ili in vitro istraživanja za tu krajnju točku.” |
| --- | --- |

8.2.1.

Ako rezultati prvog in vitro istraživanja ne omogućuju konačnu odluku o razvrstavanju tvari ili zaključak da nema mogućeg nadraživanja oka, razmatra se drugo in vitro istraživanje ili in vitro istraživanja za tu krajnju točku.”

| 2. | Prilog VIII. točke 8.1. i 8.2. zamjenjuju se sljedećim:












  „8.1. | Nagrizanje/nadraživanje kože |
| --- | --- | --- |

2.

Prilog VIII. točke 8.1. i 8.2. zamjenjuju se sljedećim:

„8.1.

Nagrizanje/nadraživanje kože

| 8.1. | In vivo istraživanje nagrizanja/nadraživanja kože razmatra se samo ako in vitro istraživanja iz Priloga VII. točaka 8.1.1. i 8.1.2. nisu primjenjiva ili ako rezultati tih istraživanja nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika.
  Istraživanje se ne mora provoditi:






  — | ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5), ili |
| --- | --- | --- |

8.1.

In vivo istraživanje nagrizanja/nadraživanja kože razmatra se samo ako in vitro istraživanja iz Priloga VII. točaka 8.1.1. i 8.1.2. nisu primjenjiva ili ako rezultati tih istraživanja nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika.

Istraživanje se ne mora provoditi:

—

ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5), ili

| — | ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi, ili |
| --- | --- |

—

ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi, ili

| — | ako je tvar razvrstana u kategoriju akutne dermalne toksičnosti (1. kategorija), ili |
| --- | --- |

—

ako je tvar razvrstana u kategoriju akutne dermalne toksičnosti (1. kategorija), ili

| — | ako kod istraživanja akutne dermalne toksičnosti do granične doze (2 000 mg/kg tjelesne mase) nije utvrđeno nadraživanje kože. |
| --- | --- |

—

ako kod istraživanja akutne dermalne toksičnosti do granične doze (2 000 mg/kg tjelesne mase) nije utvrđeno nadraživanje kože.

| 8.2. | Teška ozljeda oka/nadraživanje oka |
| --- | --- |

8.2.

Teška ozljeda oka/nadraživanje oka

| 8.2. | In vivo istraživanje nagrizanja/nadraživanja oka razmatra se samo ako in vitro istraživanje ili istraživanja iz Priloga VII. točke 8.2.1. nisu primjenjiva ili ako rezultati tih istraživanja nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika.
  Istraživanje se ne mora provoditi:






  — | ako je tvar razvrstana u kategoriju 'nagrizanje kože', ili |
| --- | --- | --- |

8.2.

In vivo istraživanje nagrizanja/nadraživanja oka razmatra se samo ako in vitro istraživanje ili istraživanja iz Priloga VII. točke 8.2.1. nisu primjenjiva ili ako rezultati tih istraživanja nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika.

Istraživanje se ne mora provoditi:

—

ako je tvar razvrstana u kategoriju 'nagrizanje kože', ili

| — | ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5), ili |
| --- | --- |

—

ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili baza (pH ≥ 11,5), ili

| — | ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi.” |
| --- | --- |

—

ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi.”

| 3. | Prilog VIII. točka 8.5. zamjenjuje se sljedećim:












  „8.5. | Akutna toksičnost |
| --- | --- | --- |

3.

Prilog VIII. točka 8.5. zamjenjuje se sljedećim:

„8.5.

Akutna toksičnost

| 8.5. | Istraživanje/istraživanja općenito ne treba provoditi:






  — | ako je tvar razvrstana u kategoriju 'nagrizanje kože'. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Istraživanje/istraživanja općenito ne treba provoditi:

—

ako je tvar razvrstana u kategoriju 'nagrizanje kože'.

Za tvari koje nisu plinovi informacije spomenute u točkama 8.5.2. do 8.5.3. daju se za oralni put (Prilog VII. točka 8.5.1.) te za najmanje još jedan put izlaganja. Izbor drugog puta ovisi o vrsti tvari i vjerojatnom putu izlaganja ljudi. Ako postoji samo jedan put izlaganja, treba dati informacije samo za taj put.

| 8.5.2. | Inhalacijski put primjene |
| --- | --- |

8.5.2.

Inhalacijski put primjene

| 8.5.2. | Ispitivanje inhalacijskim putem primjene primjereno je ako je vjerojatno izlaganje ljudi udisanjem uzimajući u obzir tlak pare tvari i/ili mogućnost izlaganja aerosolima, česticama ili kapljicama udisajne veličine. |
| --- | --- |

8.5.2.

Ispitivanje inhalacijskim putem primjene primjereno je ako je vjerojatno izlaganje ljudi udisanjem uzimajući u obzir tlak pare tvari i/ili mogućnost izlaganja aerosolima, česticama ili kapljicama udisajne veličine.

| 8.5.3. | Dermalni put primjene |
| --- | --- |

8.5.3.

Dermalni put primjene

| 8.5.3. | Ispitivanje dermalnim putem primjene primjereno je:






  1. | ako udisanje tvari nije vjerojatno; i |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Ispitivanje dermalnim putem primjene primjereno je:

1.

ako udisanje tvari nije vjerojatno; i

| 2. | ako je vjerojatan dodir s kožom tijekom proizvodnje i/ili uporabe; te |
| --- | --- |

2.

ako je vjerojatan dodir s kožom tijekom proizvodnje i/ili uporabe; te

| 3. | ako fizikalno-kemijske i toksikološke karakteristike ukazuju na mogućnost znatne apsorpcije kroz kožu. |
| --- | --- |

3.

ako fizikalno-kemijske i toksikološke karakteristike ukazuju na mogućnost znatne apsorpcije kroz kožu.

Ispitivanje dermalnim putem primjene ne mora se provoditi:

| — | ako tvar ne ispunjava kriterije za razvrstavanje u kategoriju akutne toksičnosti ili za razvrstavanje kao specifično toksična za ciljane organe pri jednokratnom izlaganju oralnim putem, te |
| --- | --- |

—

ako tvar ne ispunjava kriterije za razvrstavanje u kategoriju akutne toksičnosti ili za razvrstavanje kao specifično toksična za ciljane organe pri jednokratnom izlaganju oralnim putem, te

| — | ako nisu zapaženi sustavni učinci tijekom in vivo istraživanja s dermalnim izlaganjem (npr. nadraživanje kože, preosjetljivost kože) ili u slučaju kad nema in vivo istraživanja oralnim putem primjene, ako se na temelju pristupa koji ne obuhvaćaju ispitivanje (npr. analogijski pristup, istraživanja kvantitativnog odnosa strukture i djelovanja (QSAR)) ne predviđaju sustavni učinci nakon dermalnog izlaganja.” |
| --- | --- |

—

ako nisu zapaženi sustavni učinci tijekom in vivo istraživanja s dermalnim izlaganjem (npr. nadraživanje kože, preosjetljivost kože) ili u slučaju kad nema in vivo istraživanja oralnim putem primjene, ako se na temelju pristupa koji ne obuhvaćaju ispitivanje (npr. analogijski pristup, istraživanja kvantitativnog odnosa strukture i djelovanja (QSAR)) ne predviđaju sustavni učinci nakon dermalnog izlaganja.”

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/32

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/864

оd 31. svibnja 2016.

o neobnavljanju odobrenja za aktivnu tvar triasulfuron u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1. i članak 78. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Triasulfuron kao aktivna tvar bio je uvršten u Direktivu Komisije 2000/66/EZ (2) u okviru Priloga I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3). |
| --- | --- |

(1)

Triasulfuron kao aktivna tvar bio je uvršten u Direktivu Komisije 2000/66/EZ (2) u okviru Priloga I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3).

| (2) | Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su navedene u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su navedene u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4).

| (3) | Odobrenje aktivne tvari triasulfuron, kako je određeno u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 30. lipnja 2016. |
| --- | --- |

(3)

Odobrenje aktivne tvari triasulfuron, kako je određeno u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 30. lipnja 2016.

| (4) | Zahtjev za produljenje uvrštenja tvari triasulfuron u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ podnesen je u skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EU) br. 1141/2010 (5) u roku predviđenom tim člankom. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za produljenje uvrštenja tvari triasulfuron u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ podnesen je u skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EU) br. 1141/2010 (5) u roku predviđenom tim člankom.

| (5) | Podnositelj zahtjeva dostavio je dodatnu dokumentaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 9. Uredbe (EU) br. 1141/2010. Država članica izvjestiteljica smatrala je zahtjev potpunim. |
| --- | --- |

(5)

Podnositelj zahtjeva dostavio je dodatnu dokumentaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 9. Uredbe (EU) br. 1141/2010. Država članica izvjestiteljica smatrala je zahtjev potpunim.

| (6) | Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je izvješće o ocjeni produljenja te ga je 14. listopada 2013. dostavila Europskoj agenciji za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”) i Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je izvješće o ocjeni produljenja te ga je 14. listopada 2013. dostavila Europskoj agenciji za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”) i Komisiji.

| (7) | Agencija je izvješće o ocjeni produljenja dostavila na primjedbe podnositelju zahtjeva i državama članicama te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je usto sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je izvješće o ocjeni produljenja dostavila na primjedbe podnositelju zahtjeva i državama članicama te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je usto sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti.

| (8) | Dana 8. siječnja 2015. Agencija je Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se očekivati da aktivna tvar triasulfuron ispuni mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Agencija je zaključila da zbog nepotpune ocjene genotoksičnosti triasulfurona i njegove proizvodne nečistoće CGA 150829 nije bilo moguće utvrditi toksikološke referentne vrijednosti u pogledu zdravlja. Stoga nije bilo moguće provesti procjenu rizika za primjenitelje, radnike i druge prisutne osobe. Nadalje, Agencija je zaključila da u posebnim geoklimatskim situacijama postoji velika mogućnost da procijenjene reprezentativne uporabe dovedu do izloženosti podzemnih voda triasulfuronu ili njegovu relevantnom metabolitu u tlu CGA 150829 koja premašuje parametarsku graničnu vrijednost za pitku vodu od 0,1μg/L u svim odgovarajućim situacijama povezanima s podzemnim vodama. Osim toga, utvrđen je visok rizik za vodene biljke. |
| --- | --- |

(8)

Dana 8. siječnja 2015. Agencija je Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se očekivati da aktivna tvar triasulfuron ispuni mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Agencija je zaključila da zbog nepotpune ocjene genotoksičnosti triasulfurona i njegove proizvodne nečistoće CGA 150829 nije bilo moguće utvrditi toksikološke referentne vrijednosti u pogledu zdravlja. Stoga nije bilo moguće provesti procjenu rizika za primjenitelje, radnike i druge prisutne osobe. Nadalje, Agencija je zaključila da u posebnim geoklimatskim situacijama postoji velika mogućnost da procijenjene reprezentativne uporabe dovedu do izloženosti podzemnih voda triasulfuronu ili njegovu relevantnom metabolitu u tlu CGA 150829 koja premašuje parametarsku graničnu vrijednost za pitku vodu od 0,1μg/L u svim odgovarajućim situacijama povezanima s podzemnim vodama. Osim toga, utvrđen je visok rizik za vodene biljke.

| (9) | Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da podnese svoje primjedbe o zaključku Agencije i o nacrtu izvješća o ponovnoj ocjeni u skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1141/2010. Podnositelj zahtjeva podnio je primjedbe koje su detaljno pregledane. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da podnese svoje primjedbe o zaključku Agencije i o nacrtu izvješća o ponovnoj ocjeni u skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1141/2010. Podnositelj zahtjeva podnio je primjedbe koje su detaljno pregledane.

| (10) | Međutim unatoč argumentima koje je iznio podnositelj zahtjeva, bojazni iz uvodne izjave 8. nisu se mogle ukloniti. |
| --- | --- |

(10)

Međutim unatoč argumentima koje je iznio podnositelj zahtjeva, bojazni iz uvodne izjave 8. nisu se mogle ukloniti.

| (11) | Shodno tome nije utvrđeno da se u odnosu na jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava triasulfuron može očekivati da su mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 ispunjena. Stoga odobrenje za aktivnu tvar triasulfuron ne bi trebalo obnoviti. |
| --- | --- |

(11)

Shodno tome nije utvrđeno da se u odnosu na jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava triasulfuron može očekivati da su mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 ispunjena. Stoga odobrenje za aktivnu tvar triasulfuron ne bi trebalo obnoviti.

| (12) | Državama članicama trebalo bi dati vremena kako bi povukle odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju triasulfuron. |
| --- | --- |

(12)

Državama članicama trebalo bi dati vremena kako bi povukle odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju triasulfuron.

| (13) | U slučaju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju triasulfuron, ako države članice odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to bi razdoblje trebalo isteći najkasnije 30. rujna 2017. |
| --- | --- |

(13)

U slučaju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju triasulfuron, ako države članice odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to bi razdoblje trebalo isteći najkasnije 30. rujna 2017.

| (14) | Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje ponovno podnošenje zahtjeva za triasulfuron u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje ponovno podnošenje zahtjeva za triasulfuron u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (15) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(15)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Neobnavljanje odobrenja za aktivnu tvar

Odobrenje za aktivnu tvar triasulfuron ne obnavlja se.

Članak 2.

Prijelazne mjere

Države članice povlače odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja kao aktivnu tvar sadržavaju triasulfuron do 30. rujna 2016.

Članak 3.

Razdoblje odgode

Sva razdoblja odgode koja države članice odobre u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju biti što kraća i istječu najkasnije 30. rujna 2017.

Članak 4.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 briše se redak 9. „Triasulfuron.”.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu 1. srpnja 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. svibnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća 2000/66/EZ od 23. listopada 2000. o uključivanju aktivne tvari (triasulfurom) u Prilog I. Direktive Vijeća 91/414/EEZ o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 276, 28.10.2000., str. 35.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) br. 1141/2010 od 7. prosinca 2010. o utvrđivanju postupka za produljenje uvrštenja druge grupe aktivnih tvari u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ i utvrđivanju popisa tih tvari (SL L 322, 8.12.2010., str. 10.).

5

(6)  EFSA (Europska agencija za sigurnost hrane), 2015. Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida koji sadržavaju aktivnu tvar triasulfuron. EFSA Journal 2015;13(1):3958, str. 78. doi:10.2903/j.efsa.2015.3958.

6

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/35

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/865

оd 31. svibnja 2016.

o pokretanju ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom (EU) 2015/2384 na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvozom određene malo modificirane aluminijske folije iz Narodne Republike Kine te o uvjetovanju takvog uvoza evidentiranjem

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 13. stavak 3. i članak 14. stavak 5.,

nakon što je obavijestila države članice,

budući da:

A.   ZAHTJEV

ZAHTJEV

| (1) | Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev na temelju članka 13. stavka 3. i članka 14. stavka 5. Osnovne uredbe za ispitivanje mogućeg izbjegavanja antidampinških mjera uvedenih za određenu aluminijsku foliju podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) uvozom određene malo modificirane aluminijske folije iz NRK-a te za uvjetovanje takvog uvoza evidentiranjem. |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev na temelju članka 13. stavka 3. i članka 14. stavka 5. Osnovne uredbe za ispitivanje mogućeg izbjegavanja antidampinških mjera uvedenih za određenu aluminijsku foliju podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) uvozom određene malo modificirane aluminijske folije iz NRK-a te za uvjetovanje takvog uvoza evidentiranjem.

| (2) | Zahtjev je podnesen 18. travnja 2015. Podnositelj zahtjeva zatražio je da ostane anoniman i to propisno potkrijepio u zahtjevu. Komisija smatra da su razlozi za odobravanje povjerljivosti identiteta podnositelja zahtjeva dostatni. |
| --- | --- |

(2)

Zahtjev je podnesen 18. travnja 2015. Podnositelj zahtjeva zatražio je da ostane anoniman i to propisno potkrijepio u zahtjevu. Komisija smatra da su razlozi za odobravanje povjerljivosti identiteta podnositelja zahtjeva dostatni.

B.   PROIZVOD

PROIZVOD

| (3) | Predmetni proizvod mogućeg izbjegavanja mjera aluminijska je folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg, podrijetlom iz NRK-a, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („predmetni proizvod”). To je proizvod na koji se primjenjuju mjere koje su trenutačno na snazi. |
| --- | --- |

(3)

Predmetni proizvod mogućeg izbjegavanja mjera aluminijska je folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg, podrijetlom iz NRK-a, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („predmetni proizvod”). To je proizvod na koji se primjenjuju mjere koje su trenutačno na snazi.

| (4) | Proizvodi iz ispitnog postupka za moguće izbjegavanje mjera imaju jednaka bitna svojstva kao predmetni proizvod utvrđen u prethodnoj uvodnoj izjavi. Međutim, oni mogu biti žareni ili ne, te se pri uvozu isporučuju kao:






  — | aluminijska folija debljine ne manje od 0,007 mm i manje od 0,008 mm, neovisno o širini svitaka, ili |
| --- | --- | --- |

(4)

Proizvodi iz ispitnog postupka za moguće izbjegavanje mjera imaju jednaka bitna svojstva kao predmetni proizvod utvrđen u prethodnoj uvodnoj izjavi. Međutim, oni mogu biti žareni ili ne, te se pri uvozu isporučuju kao:

—

aluminijska folija debljine ne manje od 0,007 mm i manje od 0,008 mm, neovisno o širini svitaka, ili

| — | aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm i u svitcima širine veće od 650 mm, ili |
| --- | --- |

—

aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm i u svitcima širine veće od 650 mm, ili

| — | aluminijska folija debljine veće od 0,018 mm i manje od 0,021 mm, neovisno o širini svitaka, ili |
| --- | --- |

—

aluminijska folija debljine veće od 0,018 mm i manje od 0,021 mm, neovisno o širini svitaka, ili

| — | aluminijska folija debljine ne manje od 0,021 mm i ne veće od 0,045 mm, kada je isporučena s najmanje dva sloja, neovisno o širini svitaka. |
| --- | --- |

—

aluminijska folija debljine ne manje od 0,021 mm i ne veće od 0,045 mm, kada je isporučena s najmanje dva sloja, neovisno o širini svitaka.

| (5) | Prva tri gore opisana proizvoda trenutačno su obuhvaćena istom oznakom KN kao predmetni proizvod, ali različitim oznakama TARIC (7607111930, 7607111940 i 7607111950). |
| --- | --- |

(5)

Prva tri gore opisana proizvoda trenutačno su obuhvaćena istom oznakom KN kao predmetni proizvod, ali različitim oznakama TARIC (7607111930, 7607111940 i 7607111950).

| (6) | Zadnji proizvod obuhvaćen je različitom oznakom KN od predmetnog proizvoda (oznakom KN ex 7607 11 90) i oznakama TARIC 7607119045 i 7607119080. |
| --- | --- |

(6)

Zadnji proizvod obuhvaćen je različitom oznakom KN od predmetnog proizvoda (oznakom KN ex 7607 11 90) i oznakama TARIC 7607119045 i 7607119080.

| (7) | Svi gore opisani proizvodi također su podrijetlom iz NRK-a („proizvodi iz ispitnog postupka”). |
| --- | --- |

(7)

Svi gore opisani proizvodi također su podrijetlom iz NRK-a („proizvodi iz ispitnog postupka”).

C.   POSTOJEĆE MJERE

POSTOJEĆE MJERE

| (8) | Mjere koje su trenutačno na snazi i koje se možda izbjegavaju antidampinške su mjere uvedene Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2384 (2) („postojeće mjere”). |
| --- | --- |

(8)

Mjere koje su trenutačno na snazi i koje se možda izbjegavaju antidampinške su mjere uvedene Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2384 (2) („postojeće mjere”).

2

D.   OSNOVA

OSNOVA

| (9) | Zahtjev sadržava dostatne dokaze prima facie o izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih za predmetni proizvod praksama, postupcima ili djelovanjima za koje nema dostatnog valjanog razloga ili gospodarskog opravdanja osim uvođenja antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(9)

Zahtjev sadržava dostatne dokaze prima facie o izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih za predmetni proizvod praksama, postupcima ili djelovanjima za koje nema dostatnog valjanog razloga ili gospodarskog opravdanja osim uvođenja antidampinške pristojbe.

prima facie

| (10) | Dostavljen je sljedeći dokaz prima facie: |
| --- | --- |

(10)

Dostavljen je sljedeći dokaz prima facie:

prima facie

| (11) | Na temelju statističkih podataka o kineskom izvozu i Eurostatovih statističkih podataka o uvozu, podnositelj zahtjeva utvrdio je kretanje uvoza svakog od malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka za razdoblje od 2008. do 2015. Usporedbom kretanja uvoza predmetnog proizvoda s kretanjem uvoza malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka podnositelj zahtjeva dokazao je snažan rast uvoza malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka te paralelni pad uvoza predmetnog proizvoda. Točnije, podnositelj zahtjeva dokazao je da su količine uvoza malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka bile slične onima predmetnog proizvoda prije donošenja početnih antidampinških mjera Uredbom Vijeća (EZ) br. 925/2009 (3). Podnositelj zahtjeva time je dokazao promjenu obrasca trgovine. |
| --- | --- |

(11)

Na temelju statističkih podataka o kineskom izvozu i Eurostatovih statističkih podataka o uvozu, podnositelj zahtjeva utvrdio je kretanje uvoza svakog od malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka za razdoblje od 2008. do 2015. Usporedbom kretanja uvoza predmetnog proizvoda s kretanjem uvoza malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka podnositelj zahtjeva dokazao je snažan rast uvoza malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka te paralelni pad uvoza predmetnog proizvoda. Točnije, podnositelj zahtjeva dokazao je da su količine uvoza malo modificiranih proizvoda iz ispitnog postupka bile slične onima predmetnog proizvoda prije donošenja početnih antidampinških mjera Uredbom Vijeća (EZ) br. 925/2009 (3). Podnositelj zahtjeva time je dokazao promjenu obrasca trgovine.

3

| (12) | Nadalje, za svaku od praksi izbjegavanja mjera podnositelj zahtjeva pružio je detaljne dokaze o široko raširenom postojanju takvih praksi i izostanku bilo kakvog valjanog razloga ili gospodarskog opravdanja osim uvođenja pristojbe za takve prakse. |
| --- | --- |

(12)

Nadalje, za svaku od praksi izbjegavanja mjera podnositelj zahtjeva pružio je detaljne dokaze o široko raširenom postojanju takvih praksi i izostanku bilo kakvog valjanog razloga ili gospodarskog opravdanja osim uvođenja pristojbe za takve prakse.

| (13) | Na temelju dostupnih informacija podnositelj zahtjeva dokazao je da su izvozne cijene malo modificiranih proizvoda iz ispitnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a u svakoj od praksi izbjegavanja mjera znatno snižene i da su ispod cijena industrije Unije. Posljedica je toga da se uvozom malo modificiranog proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz NRK-a narušavaju preostali učinci antidampinških mjera u smislu cijena i količina. |
| --- | --- |

(13)

Na temelju dostupnih informacija podnositelj zahtjeva dokazao je da su izvozne cijene malo modificiranih proizvoda iz ispitnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a u svakoj od praksi izbjegavanja mjera znatno snižene i da su ispod cijena industrije Unije. Posljedica je toga da se uvozom malo modificiranog proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz NRK-a narušavaju preostali učinci antidampinških mjera u smislu cijena i količina.

| (14) | Konačno, na temelju informacija koje su mu razumno raspoložive, podnositelj zahtjeva izračunao je dampinšku maržu i pokazao da malo modificirani proizvodi iz ispitnog postupka u okviru svake od praksi izbjegavanja mjera ulaze na tržište Unije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(14)

Konačno, na temelju informacija koje su mu razumno raspoložive, podnositelj zahtjeva izračunao je dampinšku maržu i pokazao da malo modificirani proizvodi iz ispitnog postupka u okviru svake od praksi izbjegavanja mjera ulaze na tržište Unije po dampinškim cijenama.

E.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (15) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 13. stavka 3. Osnovne uredbe i da se uvoz proizvoda iz ispitnog postupka uvjetuje evidentiranjem u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 13. stavka 3. Osnovne uredbe i da se uvoz proizvoda iz ispitnog postupka uvjetuje evidentiranjem u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe.

(a)   Upitnici

Upitnici

| (16) | Kako bi dobila podatke koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija će poslati upitnike poznatim izvoznicima/proizvođačima i poznatim udruženjima izvoznika/proizvođača u NRK-u, poznatim uvoznicima i poznatim udruženjima uvoznika u Uniji i tijelima NRK-a. Prema potrebi podaci se mogu tražiti i od industrije Unije. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi dobila podatke koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija će poslati upitnike poznatim izvoznicima/proizvođačima i poznatim udruženjima izvoznika/proizvođača u NRK-u, poznatim uvoznicima i poznatim udruženjima uvoznika u Uniji i tijelima NRK-a. Prema potrebi podaci se mogu tražiti i od industrije Unije.

| (17) | U svakom slučaju, sve zainteresirane strane trebaju kontaktirati s Komisijom, ali ne kasnije od roka određenog u članku 3. ove Uredbe, i zatražiti upitnik u roku određenom u članku 3. stavku 1. ove Uredbe, s obzirom na to da se rok određen u članku 3. stavku 2. ove Uredbe primjenjuje na sve zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(17)

U svakom slučaju, sve zainteresirane strane trebaju kontaktirati s Komisijom, ali ne kasnije od roka određenog u članku 3. ove Uredbe, i zatražiti upitnik u roku određenom u članku 3. stavku 1. ove Uredbe, s obzirom na to da se rok određen u članku 3. stavku 2. ove Uredbe primjenjuje na sve zainteresirane strane.

| (18) | Tijela NRK-a bit će obaviještena o pokretanju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(18)

Tijela NRK-a bit će obaviještena o pokretanju ispitnog postupka.

(b)   Prikupljanje informacija i održavanje saslušanja

Prikupljanje informacija i održavanje saslušanja

| (19) | Sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i dostave dokaze kojima ih potkrjepljuju. Nadalje, Komisija može saslušati zainteresirane strane uz uvjet da one podnesu zahtjev u pisanom obliku i da dokažu da postoje posebni razlozi zbog kojih ih treba saslušati. |
| --- | --- |

(19)

Sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i dostave dokaze kojima ih potkrjepljuju. Nadalje, Komisija može saslušati zainteresirane strane uz uvjet da one podnesu zahtjev u pisanom obliku i da dokažu da postoje posebni razlozi zbog kojih ih treba saslušati.

(c)   Izuzeće od evidentiranja uvoza ili mjera

Izuzeće od evidentiranja uvoza ili mjera

| (20) | U skladu s člankom 13. stavkom 4. Osnovne uredbe, uvoz proizvoda iz ispitnog postupka može se izuzeti od evidentiranja ili mjera ako se uvoz ne smatra izbjegavanjem mjera. |
| --- | --- |

(20)

U skladu s člankom 13. stavkom 4. Osnovne uredbe, uvoz proizvoda iz ispitnog postupka može se izuzeti od evidentiranja ili mjera ako se uvoz ne smatra izbjegavanjem mjera.

| (21) | Budući da se moguće izbjegavanje mjera može odvijati izvan Unije, izuzeća se u skladu s člankom 13. stavkom 4. Osnovne uredbe mogu dodijeliti proizvođačima proizvoda iz ispitnog postupka u NRK-u koji mogu dokazati da nisu povezani (4) ni s jednim proizvođačem koji podliježe mjerama (5) te za koje se utvrdi da ne sudjeluju u praksama izbjegavanja mjera kako je utvrđeno člankom 13. stavcima 1. i 2. Osnovne uredbe. Proizvođači koji žele dobiti izuzeće trebali bi podnijeti zahtjev koji je valjano potkrijepljen dokazima u roku navedenom u članku 3. stavku 3. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Budući da se moguće izbjegavanje mjera može odvijati izvan Unije, izuzeća se u skladu s člankom 13. stavkom 4. Osnovne uredbe mogu dodijeliti proizvođačima proizvoda iz ispitnog postupka u NRK-u koji mogu dokazati da nisu povezani (4) ni s jednim proizvođačem koji podliježe mjerama (5) te za koje se utvrdi da ne sudjeluju u praksama izbjegavanja mjera kako je utvrđeno člankom 13. stavcima 1. i 2. Osnovne uredbe. Proizvođači koji žele dobiti izuzeće trebali bi podnijeti zahtjev koji je valjano potkrijepljen dokazima u roku navedenom u članku 3. stavku 3. ove Uredbe.

4

5

F.   EVIDENTIRANJE

EVIDENTIRANJE

| (22) | U skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe, uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podliježe evidentiranju kako bi se osiguralo da se, ako se ispitnim postupkom utvrdi izbjegavanje mjera, antidampinške pristojbe u odgovarajućem iznosu mogu uvesti od dana kad je evidentiranje takvog uvoza uvedeno. |
| --- | --- |

(22)

U skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe, uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podliježe evidentiranju kako bi se osiguralo da se, ako se ispitnim postupkom utvrdi izbjegavanje mjera, antidampinške pristojbe u odgovarajućem iznosu mogu uvesti od dana kad je evidentiranje takvog uvoza uvedeno.

G.   ROKOVI

ROKOVI

| (23) | U interesu pouzdanosti postupka potrebno je navesti rokove u kojima:






  — | se zainteresirane strane mogu javiti Komisiji, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i dostaviti odgovore na upitnik ili bilo koje druge podatke koje treba uzeti u obzir tijekom ispitnog postupka, |
| --- | --- | --- |

(23)

U interesu pouzdanosti postupka potrebno je navesti rokove u kojima:

—

se zainteresirane strane mogu javiti Komisiji, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i dostaviti odgovore na upitnik ili bilo koje druge podatke koje treba uzeti u obzir tijekom ispitnog postupka,

| — | proizvođači u Narodnoj Republici Kini mogu zatražiti izuzeće od evidentiranja uvoza ili mjera, |
| --- | --- |

—

proizvođači u Narodnoj Republici Kini mogu zatražiti izuzeće od evidentiranja uvoza ili mjera,

| — | zainteresirane strane mogu podnijeti pisani zahtjev da ih Komisija sasluša. |
| --- | --- |

—

zainteresirane strane mogu podnijeti pisani zahtjev da ih Komisija sasluša.

| (24) | Važno je skrenuti pozornost na činjenicu da je za ostvarivanje većine postupovnih prava predviđenih Osnovnom uredbom potrebno da se zainteresirana strana javi Komisiji u rokovima utvrđenima u članku 3. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Važno je skrenuti pozornost na činjenicu da je za ostvarivanje većine postupovnih prava predviđenih Osnovnom uredbom potrebno da se zainteresirana strana javi Komisiji u rokovima utvrđenima u članku 3. ove Uredbe.

H.   NESURADNJA

NESURADNJA

| (25) | U slučajevima u kojima zainteresirana strana odbija pristup ili ne pruža potrebne informacije u zadanim rokovima ili ako znatno ometa ispitni postupak, pozitivni ili negativni nalazi mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

U slučajevima u kojima zainteresirana strana odbija pristup ili ne pruža potrebne informacije u zadanim rokovima ili ako znatno ometa ispitni postupak, pozitivni ili negativni nalazi mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

| (26) | Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće podatke, podaci se zanemaruju, a mogu se koristiti raspoloživi podaci. |
| --- | --- |

(26)

Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće podatke, podaci se zanemaruju, a mogu se koristiti raspoloživi podaci.

| (27) | Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala. |
| --- | --- |

(27)

Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala.

| (28) | Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. Zainteresirana strana trebala bi odmah kontaktirati s Komisijom. |
| --- | --- |

(28)

Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. Zainteresirana strana trebala bi odmah kontaktirati s Komisijom.

I.   VREMENSKI OKVIR ISPITNOG POSTUPKA

VREMENSKI OKVIR ISPITNOG POSTUPKA

| (29) | Ispitni postupak će se, u skladu s člankom 13. stavkom 3. Osnovne uredbe, zaključiti u roku od devet mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Ispitni postupak će se, u skladu s člankom 13. stavkom 3. Osnovne uredbe, zaključiti u roku od devet mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

J.   OBRADA OSOBNIH PODATAKA

OBRADA OSOBNIH PODATAKA

| (30) | Napominje se da će se svi osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obraditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(30)

Napominje se da će se svi osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obraditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

6

K.   SLUŽBENIK ZA SASLUŠANJE

SLUŽBENIK ZA SASLUŠANJE

| (31) | Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje veza je između zainteresiranih strana i ispitnih službi Komisije. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup predmetu, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i zahtjeve trećih osoba za saslušanje. Službenik za saslušanje može organizirati saslušanje s pojedinačnom zainteresiranom stranom te posredovati kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu. |
| --- | --- |

(31)

Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje veza je između zainteresiranih strana i ispitnih službi Komisije. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup predmetu, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i zahtjeve trećih osoba za saslušanje. Službenik za saslušanje može organizirati saslušanje s pojedinačnom zainteresiranom stranom te posredovati kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu.

| (32) | Zahtjev za saslušanje pred službenikom za saslušanje podnosi se u pisanom obliku i trebao bi sadržavati razloge za podnošenje. Službenik za saslušanje uključenim stranama pruža mogućnost da budu saslušane kako bi se mogla iznijeti različita stajališta i izložiti pobijajući argumenti. |
| --- | --- |

(32)

Zahtjev za saslušanje pred službenikom za saslušanje podnosi se u pisanom obliku i trebao bi sadržavati razloge za podnošenje. Službenik za saslušanje uključenim stranama pruža mogućnost da budu saslušane kako bi se mogla iznijeti različita stajališta i izložiti pobijajući argumenti.

| (33) | Zainteresirane strane mogu pronaći dodatne informacije i podatke za kontakt na internetskoj stranici službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(33)

Zainteresirane strane mogu pronaći dodatne informacije i podatke za kontakt na internetskoj stranici službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Pokreće se ispitni postupak u skladu s člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 kako bi se odredilo izbjegavaju li se uvozom sljedećih proizvoda:

| — | aluminijska folija debljine ne manje od 0,007 mm i manje od 0,008 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg, neovisno o širini, neovisno o tome je li žarena ili ne, ili |
| --- | --- |

—

aluminijska folija debljine ne manje od 0,007 mm i manje od 0,008 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg, neovisno o širini, neovisno o tome je li žarena ili ne, ili

| — | aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg i širine veće od 650 mm, neovisno o tome je li žarena ili ne, ili |
| --- | --- |

—

aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg i širine veće od 650 mm, neovisno o tome je li žarena ili ne, ili

| — | aluminijska folija debljine veće od 0,018 mm i manje od 0,021 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg, neovisno o širini, neovisno o tome je li žarena ili ne, ili |
| --- | --- |

—

aluminijska folija debljine veće od 0,018 mm i manje od 0,021 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg, neovisno o širini, neovisno o tome je li žarena ili ne, ili

| — | aluminijska folija debljine ne manje od 0,021 mm i ne veće od 0,045 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg, neovisno o širini, neovisno o tome je li žarena ili ne, kada je isporučena s najmanje dva sloja, |
| --- | --- |

—

aluminijska folija debljine ne manje od 0,021 mm i ne veće od 0,045 mm, bez podloge, samo valjana i dalje neobrađena, u svitcima, mase veće od 10 kg, neovisno o širini, neovisno o tome je li žarena ili ne, kada je isporučena s najmanje dva sloja,

podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 7607 11 19 (oznake TARIC 7607111930, 7607111940 i 7607111950) i ex 7607 11 90 (oznake TARIC 7607119045 i 7607119080), mjere uvedene Provedbenom uredbom (EU) 2015/2384.

Članak 2.

Carinska tijela poduzimaju, u skladu s člankom 13. stavkom 3. i člankom 14. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, odgovarajuće mjere radi evidentiranja uvoza u Uniju iz članka 1. ove Uredbe.

Evidentiranje istječe devet mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

Komisija može uredbom uputiti carinska tijela da prestanu evidentirati uvoz u Uniju proizvoda koje su proizveli proizvođači koji su zatražili izuzeće od evidentiranja i za koje je utvrđeno da ispunjavaju uvjete za odobravanje izuzeća.

Članak 3.

1.   Upitnici se od Komisije moraju zatražiti u roku od 15 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Ako zainteresirane strane žele da se njihove izjave uzmu u obzir tijekom ispitnog postupka, moraju se javiti Komisiji, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i dostaviti odgovore na upitnik ili druge podatke u roku od 37 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe, osim ako je utvrđeno drukčije.

3.   Proizvođači iz Narodne Republike Kine koji zahtijevaju izuzeće uvoza od evidentiranja ili mjera moraju dostaviti zahtjev koji je valjano potkrijepljen dokazima u istom roku od 37 dana.

4.   Zainteresirane strane također mogu od Komisije zatražiti saslušanje u istom roku od 37 dana.

5.   Informacije dostavljene Komisiji u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite ne podliježu autorskim pravima. Zainteresirane strane, prije nego što Komisiji dostave informacije i/ili podatke koji podliježu autorskim pravima treće strane, moraju zatražiti posebno dopuštenje od nositelja autorskih prava kojim se Komisiji izričito dopušta (a) upotreba informacija i podataka u svrhu ovog postupka trgovinske zaštite; i (b) pružanje informacija i/ili podataka zainteresiranim stranama u ovom ispitnom postupku u obliku kojim im se omogućuje ostvarivanje prava na obranu.

6.   Svi podnesci, uključujući podatke koji se traže u ovoj Uredbi, ispunjeni upitnici i korespondencija zainteresiranih strana za koje se zahtijeva povjerljivo postupanje nose oznaku „Limited” („Ograničeno”) (7).

7.   Zainteresirane strane koje dostavljaju podatke s oznakom „Limited” („Ograničeno”) dužne su u skladu s člankom 19. stavkom 2. Osnovne uredbe dostaviti sažetke tih podataka u verziji koja nije povjerljiva s oznakom „For inspection by interested parties” („Na pregled zainteresiranim stranama”). Sažeci trebaju biti dovoljno detaljni kako bi omogućili razumijevanje suštine podataka dostavljenih kao povjerljivih. Ako zainteresirana strana koja dostavlja povjerljive podatke ne dostavi sažetak u verziji koja nije povjerljiva, u traženom obliku i na traženoj razini kvalitete, ti se podaci ne moraju uzeti u obzir.

8.   Zainteresirane strane pozivaju se da sve podneske i zahtjeve, uključujući skenirane punomoći i potvrde, dostavljaju e-poštom, osim opsežnih odgovora koji se moraju dostaviti na CD-ROM-u ili DVD-u osobno ili preporučenom poštom. Uporabom e-pošte zainteresirane strane izražavaju svoju suglasnost s pravilima koja se primjenjuju na elektroničke podneske sadržanima u dokumentu „KORESPONDENCIJA S EUROPSKOM KOMISIJOM U PREDMETIMA TRGOVINSKE ZAŠTITE” objavljenom na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strane moraju navesti svoje ime/naziv, adresu, broj telefona i valjanu adresu e-pošte te osigurati da je to ispravna službena adresa e-pošte koja se svakodnevno provjerava. Nakon dostave podataka za kontakt Komisija će sa zainteresiranim stranama komunicirati isključivo e-poštom, osim ako one izričito zatraže da sve dokumente Komisije primaju nekim drugim sredstvom komunikacije ili ako je zbog prirode dokumenta koji se šalje potrebno koristiti se preporučenom poštom. Dodatna pravila i informacije o korespondenciji s Komisijom, uključujući načela koja se primjenjuju na podneske poslane e-poštom, zainteresirane strane mogu pronaći u prethodno spomenutim uputama za komunikaciju sa zainteresiranim stranama.

Adresa Komisije za korespondenciju:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. svibnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2384 od 17. prosinca 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Narodne Republike Kine te o prekidu postupka za uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Brazila nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 332, 18.12.2015., str. 63.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 925/2009 od 24. rujna 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Armenije, Brazila i Narodne Republike Kine (SL L 262, 6.10.2009., str. 1.).

3

(4)  U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.), dvije se osobe smatraju povezanima ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; (h) ako su članovi iste obitelji. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.), „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji.

4

(5)  Međutim, čak i ako su proizvođači povezani u prethodno navedenom smislu s trgovačkim društvima na koja se primjenjuju mjere na snazi za uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine, izuzeće se još uvijek može odobriti ako nema dokaza da je odnos s trgovačkim društvima na koja se primjenjuju početne mjere uspostavljen ili da se upotrebljava radi izbjegavanja početnih mjera.

5

(6)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

6

(7)  Dokument s oznakom „Limited” („Ograničeno”) dokument je koji se smatra povjerljivim u skladu s člankom 19. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.) i člankom 6. Sporazuma WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. (Sporazum o antidampingu). Smatra se i zaštićenim dokumentom u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

7

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/42

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/866

оd 31. svibnja 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. svibnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | IL | 428,2 |
| MA | 98,3 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 159,6 |
| ZZ | 159,6 |
| 0805 50 10 | AR | 174,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,8 |
| ZZ | 169,4 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 106,4 |
| CL | 134,0 |
| CN | 90,2 |
| NZ | 141,8 |
| PE | 106,8 |
| US | 192,9 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 124,9 |
| 0809 29 00 | TR | 614,6 |
| US | 870,3 |
| ZZ | 742,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

IL

428,2

MA

98,3

TR

62,1

ZZ

196,2

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

159,6

ZZ

159,6

0805 50 10

AR

174,2

TR

143,1

ZA

190,8

ZZ

169,4

0808 10 80

AR

111,7

BR

106,4

CL

134,0

CN

90,2

NZ

141,8

PE

106,8

US

192,9

ZA

115,7

ZZ

124,9

0809 29 00

TR

614,6

US

870,3

ZZ

742,5

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/44

---

UREDBA (EU) 2016/867 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 18. svibnja 2016.

o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavke 2. i 5.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1. i članak 34. stavak 1.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,

uzimajući u obzir Mišljenje Europske komisije (2),

Budući da:

| (1) | Granularni podaci o kreditima i kreditnom riziku (dalje u tekstu „podaci o kreditima”) obuhvaćaju detaljne i pojedinačne informacije o instrumentima koji dovode do kreditnog rizika za društva koja primaju depozite, financijska društva osim društava koja primaju depozite ili subjekata za upravljanje imovinom, koji se svi u značajnoj mjeri bave kreditiranjem. Takve detaljne informacije potrebne su radi izvršavanja zadaća Eurosustava, Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i Europskog odbora za sistemske rizike, uključujući analizu monetarne politike i operacija monetarne politike, upravljanje rizicima, nadgledanje financijske stabilnosti te makrobonitetnu politiku i istraživanja. Ovi podaci će također biti korisni za potrebe nadzora banaka u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM). |
| --- | --- |

(1)

Granularni podaci o kreditima i kreditnom riziku (dalje u tekstu „podaci o kreditima”) obuhvaćaju detaljne i pojedinačne informacije o instrumentima koji dovode do kreditnog rizika za društva koja primaju depozite, financijska društva osim društava koja primaju depozite ili subjekata za upravljanje imovinom, koji se svi u značajnoj mjeri bave kreditiranjem. Takve detaljne informacije potrebne su radi izvršavanja zadaća Eurosustava, Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i Europskog odbora za sistemske rizike, uključujući analizu monetarne politike i operacija monetarne politike, upravljanje rizicima, nadgledanje financijske stabilnosti te makrobonitetnu politiku i istraživanja. Ovi podaci će također biti korisni za potrebe nadzora banaka u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM).

| (2) | Članak 5. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”) utvrđuje da Europska središnja banka (ESB), uz pomoć nacionalnih središnjih banaka ESSB-a, prikuplja potrebne statističke podatke od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata, radi izvršavanja zadaća ESSB-a. Prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene kategorije izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

Članak 5. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”) utvrđuje da Europska središnja banka (ESB), uz pomoć nacionalnih središnjih banaka ESSB-a, prikuplja potrebne statističke podatke od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata, radi izvršavanja zadaća ESSB-a. Prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene kategorije izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva.

| (3) | Podaci o kreditima značajno će doprinijeti poboljšanju postojeće i razvoju nove statistike ESSB-a jer osiguravaju važne raščlambe i pojedinosti koje nisu dostupne iz izvora podataka koji se trenutno koriste, kao što su podaci o strukturi i oblicima rizika kredita odobrenih od strane financijskog sektora. Primjerice, podaci o kreditima značajno će doprinijeti povećanju kvalitete statistike o: (a) kreditima prema veličini društava, ključnom obilježju za pristup i praćenje odobravanja kredita malim i srednjim poduzećima; (b) kreditnim linijama raščlanjenim prema sektoru druge ugovorne strane; (c) kreditima nefinancijskim društvima raščlanjenim prema gospodarskoj djelatnosti; (d) kreditima osiguranim kolateralom u obliku nekretnina; i (e) prekograničnim kreditima i povezanim prihodima kao dijelu statistike platne bilance država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(3)

Podaci o kreditima značajno će doprinijeti poboljšanju postojeće i razvoju nove statistike ESSB-a jer osiguravaju važne raščlambe i pojedinosti koje nisu dostupne iz izvora podataka koji se trenutno koriste, kao što su podaci o strukturi i oblicima rizika kredita odobrenih od strane financijskog sektora. Primjerice, podaci o kreditima značajno će doprinijeti povećanju kvalitete statistike o: (a) kreditima prema veličini društava, ključnom obilježju za pristup i praćenje odobravanja kredita malim i srednjim poduzećima; (b) kreditnim linijama raščlanjenim prema sektoru druge ugovorne strane; (c) kreditima nefinancijskim društvima raščlanjenim prema gospodarskoj djelatnosti; (d) kreditima osiguranim kolateralom u obliku nekretnina; i (e) prekograničnim kreditima i povezanim prihodima kao dijelu statistike platne bilance država članica čija je valuta euro.

| (4) | Raspoloživost podataka o kreditima poboljšat će iskoristivost podataka na mikro razini koji se sada prikupljaju statistikom izdavanja i držanja vrijednosnih papira te doprinijeti praćenju i jačanju financijske integracije i stabilnosti u Uniji. Konačno, podaci o kreditima koji se odnose na podružnice koje su rezidenti izvan europodručja, a čiji su glavni uredi rezidenti u državi članici izvjestiteljici, važni su za izvršavanje zadaća ESSB-a, posebno za analizu monetarne politike i financijsku stabilnost. Pored toga, podaci mogu pružati potporu zadaćama makrobonitetnog nadzora kao što su analize financijske stabilnosti, procjene rizika i testovi otpornosti na stres. Članak 8. stavak 1. točka (d) i stavak 4a Uredbe (EU) br. 2533/98 sada izričito dozvoljavaju korištenje statističkih podataka prikupljenih temeljem članka 5. Statuta ESSB-a za potrebe nadzora. |
| --- | --- |

(4)

Raspoloživost podataka o kreditima poboljšat će iskoristivost podataka na mikro razini koji se sada prikupljaju statistikom izdavanja i držanja vrijednosnih papira te doprinijeti praćenju i jačanju financijske integracije i stabilnosti u Uniji. Konačno, podaci o kreditima koji se odnose na podružnice koje su rezidenti izvan europodručja, a čiji su glavni uredi rezidenti u državi članici izvjestiteljici, važni su za izvršavanje zadaća ESSB-a, posebno za analizu monetarne politike i financijsku stabilnost. Pored toga, podaci mogu pružati potporu zadaćama makrobonitetnog nadzora kao što su analize financijske stabilnosti, procjene rizika i testovi otpornosti na stres. Članak 8. stavak 1. točka (d) i stavak 4a Uredbe (EU) br. 2533/98 sada izričito dozvoljavaju korištenje statističkih podataka prikupljenih temeljem članka 5. Statuta ESSB-a za potrebe nadzora.

| (5) | Sveobuhvatan skup ujednačenih analitičkih podataka o kreditima trebao bi smanjiti teret izvješćivanja povećanjem stabilnosti izvještajnih zahtjeva tijekom vremena. Ovo je važno zbog toga što uvođenje promjena u visoko automatizirane sustave obrade podataka izvještajnih jedinica može biti vrlo skupo. Usklađeni skupovi podataka o kreditima također će osigurati veći stupanj pojedinosti te će na taj način smanjiti potrebu za dodatnim zahtjevima upućenim izvještajnim jedinicama. |
| --- | --- |

(5)

Sveobuhvatan skup ujednačenih analitičkih podataka o kreditima trebao bi smanjiti teret izvješćivanja povećanjem stabilnosti izvještajnih zahtjeva tijekom vremena. Ovo je važno zbog toga što uvođenje promjena u visoko automatizirane sustave obrade podataka izvještajnih jedinica može biti vrlo skupo. Usklađeni skupovi podataka o kreditima također će osigurati veći stupanj pojedinosti te će na taj način smanjiti potrebu za dodatnim zahtjevima upućenim izvještajnim jedinicama.

| (6) | Odluka ESB/2014/6 (3) utvrđuje postupak za razvoj dugoročnog okvira za prikupljanje granularnih podataka o kreditima temeljem ujednačenih statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a. Njegov je cilj osigurati uspostavljanje: (a) nacionalnih skupova granularnih podataka o kreditima, kojima upravljaju sve nacionalne središnje banke Eurosustava u skladu s općim minimalnim standardima i (b) zajedničke baze podataka o granularnim analitičkim podacima o kreditima (skup podataka „Anacredit”) koji dijele članice Eurosustava, a koji obuhvaća ulazne podatke iz svih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(6)

Odluka ESB/2014/6 (3) utvrđuje postupak za razvoj dugoročnog okvira za prikupljanje granularnih podataka o kreditima temeljem ujednačenih statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a. Njegov je cilj osigurati uspostavljanje: (a) nacionalnih skupova granularnih podataka o kreditima, kojima upravljaju sve nacionalne središnje banke Eurosustava u skladu s općim minimalnim standardima i (b) zajedničke baze podataka o granularnim analitičkim podacima o kreditima (skup podataka „Anacredit”) koji dijele članice Eurosustava, a koji obuhvaća ulazne podatke iz svih država članica čija je valuta euro.

| (7) | Preporuka ESB/2014/7 (4) potiče nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro, ali koje se pripremaju pridružiti dugoročnom okviru, da primjenjuju odredbe Odluke ESB/2014/6. Skup podataka AnaCredit trebao bi biti otvoren, na dobrovoljnoj osnovi, državama članicama izvan europodručja, posebno onima koje sudjeluju u SSM-u, radi proširenja geografskog područja primjene i proširenja podataka te povećanja usklađenosti u Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Preporuka ESB/2014/7 (4) potiče nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro, ali koje se pripremaju pridružiti dugoročnom okviru, da primjenjuju odredbe Odluke ESB/2014/6. Skup podataka AnaCredit trebao bi biti otvoren, na dobrovoljnoj osnovi, državama članicama izvan europodručja, posebno onima koje sudjeluju u SSM-u, radi proširenja geografskog područja primjene i proširenja podataka te povećanja usklađenosti u Uniji.

| (8) | Dok pripremne mjere temeljem Odluke ESB/2014/6 imaju za cilj definirati „osnovnu grupu ujednačenih skupova granularnih podataka o kreditima koje nacionalne središnje banke dugoročno trebaju osigurati ESB-u”, rezultat koristi i troškova postupka pokazuje snažne zahtjeve korisnika koji ističu potrebu ne samo za „osnovnom grupom skupova podataka”, već i za sveobuhvatnim popisom atributa podataka i mjera koje karakteriziraju instrumente koji stvaraju kreditni rizik za izvještajnu populaciju. Pored toga, poboljšana usklađenost koja iz toga proizlazi, trebala bi povećati usporedivost podataka u državama i institucijama, osiguravajući time veću kvalitetu podataka za analizu. |
| --- | --- |

(8)

Dok pripremne mjere temeljem Odluke ESB/2014/6 imaju za cilj definirati „osnovnu grupu ujednačenih skupova granularnih podataka o kreditima koje nacionalne središnje banke dugoročno trebaju osigurati ESB-u”, rezultat koristi i troškova postupka pokazuje snažne zahtjeve korisnika koji ističu potrebu ne samo za „osnovnom grupom skupova podataka”, već i za sveobuhvatnim popisom atributa podataka i mjera koje karakteriziraju instrumente koji stvaraju kreditni rizik za izvještajnu populaciju. Pored toga, poboljšana usklađenost koja iz toga proizlazi, trebala bi povećati usporedivost podataka u državama i institucijama, osiguravajući time veću kvalitetu podataka za analizu.

| (9) | Skup podataka AnaCredit ima za cilj osigurati, zajedno s drugim statističkim okvirima prikupljanja granularnih podataka, analitički pregled kreditnog rizika izvještajnih jedinica neovisno o financijskom instrumentu, vrsti izloženosti ili računovodstvenoj klasifikaciji. U tom smislu, zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom imaju za cilj osigurati da izvještajne jedinice dostave opći skup ujednačenih podataka nacionalnim središnjim bankama. |
| --- | --- |

(9)

Skup podataka AnaCredit ima za cilj osigurati, zajedno s drugim statističkim okvirima prikupljanja granularnih podataka, analitički pregled kreditnog rizika izvještajnih jedinica neovisno o financijskom instrumentu, vrsti izloženosti ili računovodstvenoj klasifikaciji. U tom smislu, zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom imaju za cilj osigurati da izvještajne jedinice dostave opći skup ujednačenih podataka nacionalnim središnjim bankama.

| (10) | Skup podataka AnaCredit trebao bi biti uspostavljen u fazama jer se znatna heterogenost sadašnjeg skupa podataka o kreditima u državama sudionicama može ujednačiti samo postepeno. Ovaj postupan pristup također uzima u obzir vrijeme potrebno izvještajnim jedinicama za usklađivanje s raznim zahtjevima za podacima. Općenito, područje primjene i sadržaj podataka koje je potrebno prikupiti tijekom različitih faza trebali bi biti utvrđeni što je prije moguće, da bi se sve izvještajne jedinice pripremile za korištenje ujednačenih skupova odrednica i definicija. Stoga će Upravno vijeće donijeti odluku o svakoj daljnjoj fazi najmanje dvije godine prije njezine provedbe. U cilju smanjenja troškova i ukupnih obveza izvještajnih jedinica, dostavljanje informacija o stambenim kreditima na temelju tehnika uzorkovanja razmotrit će se u kasnijoj fazi. |
| --- | --- |

(10)

Skup podataka AnaCredit trebao bi biti uspostavljen u fazama jer se znatna heterogenost sadašnjeg skupa podataka o kreditima u državama sudionicama može ujednačiti samo postepeno. Ovaj postupan pristup također uzima u obzir vrijeme potrebno izvještajnim jedinicama za usklađivanje s raznim zahtjevima za podacima. Općenito, područje primjene i sadržaj podataka koje je potrebno prikupiti tijekom različitih faza trebali bi biti utvrđeni što je prije moguće, da bi se sve izvještajne jedinice pripremile za korištenje ujednačenih skupova odrednica i definicija. Stoga će Upravno vijeće donijeti odluku o svakoj daljnjoj fazi najmanje dvije godine prije njezine provedbe. U cilju smanjenja troškova i ukupnih obveza izvještajnih jedinica, dostavljanje informacija o stambenim kreditima na temelju tehnika uzorkovanja razmotrit će se u kasnijoj fazi.

| (11) | Dok je jedan od ključnih dugoročnih ciljeva skupa podataka Anacredit usklađivanje izvještajnih zahtjeva i provedbenih praksi, heterogenost postojećih praksi prikupljanja podataka zahtijeva očuvanje diskrecije nacionalnih središnjih banaka u određenim područjima, primjerice u odnosu na odluke NSB-a o odstupanjima za male rezidentne izvještajne jedinice. Ova područja diskrecije nacionalnih središnjih banaka trebalo bi ponovno preispitati u svakoj budućoj fazi kako bi se utvrdilo može li se postići daljnje usklađivanje unutar država sudionica. |
| --- | --- |

(11)

Dok je jedan od ključnih dugoročnih ciljeva skupa podataka Anacredit usklađivanje izvještajnih zahtjeva i provedbenih praksi, heterogenost postojećih praksi prikupljanja podataka zahtijeva očuvanje diskrecije nacionalnih središnjih banaka u određenim područjima, primjerice u odnosu na odluke NSB-a o odstupanjima za male rezidentne izvještajne jedinice. Ova područja diskrecije nacionalnih središnjih banaka trebalo bi ponovno preispitati u svakoj budućoj fazi kako bi se utvrdilo može li se postići daljnje usklađivanje unutar država sudionica.

| (12) | S obzirom na područje primjene, prva faza izvješćivanja prema skupu podataka AnaCredit trebala bi uključivati kredite koje su kreditne institucije odobrile pravnim subjektima. Društva koja primaju depozite osim kreditnih institucija, subjekti za upravljanje imovinom i druga financijska društva koja se sva bave kreditiranjem, kao i inozemna društva kćeri tih pravnih osoba mogu biti uključeni u stvarnu izvještajnu populaciju u kasnijoj fazi. U pogledu instrumenata, opseg granularnog izvješćivanja može se proširiti na izvedenice, ostale račune potraživanja, izvanbilančne stavke (kao što su financijska jamstva) i kredite odobrene osobama koje nisu pravne osobe, uključujući trgovcima pojedincima. Osobni podaci, kako su utvrđeni važećim pravilima o zaštiti podataka, ne bi se smjeli prikupljati u prvoj fazi, kao i podaci za kredite s više dužnika koji obuhvaćaju fizičke osobe kao dužnike, ili kada su fizičke osobe povezane s instrumentima o kojima se izvješćuje u skupu podataka Anacredit. Ako bi opseg izvješćivanja bio proširen na način da obuhvati te osobne podatke u kasnijim fazama, potrebno je osigurati zaštitu prava fizičkih osoba u odnosu na prikupljanje i obradu njihovih osobnih podataka. Štoviše, kasnije faze mogu uključivati izvještajne zahtjeve na konsolidiranoj osnovi. Svaka odluka o proširenju izvještajne populacije trebala bi uzeti u obzir prava nacionalnih središnjih banaka da odobravaju odstupanja malim izvještajnim jedinicama i trebala bi biti donesena najmanje dvije godine prije njegovog uvođenja kako bi se izvještajnim jedinicama i nacionalnim središnjim bankama omogućilo dovoljno vremena za provedbu. |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na područje primjene, prva faza izvješćivanja prema skupu podataka AnaCredit trebala bi uključivati kredite koje su kreditne institucije odobrile pravnim subjektima. Društva koja primaju depozite osim kreditnih institucija, subjekti za upravljanje imovinom i druga financijska društva koja se sva bave kreditiranjem, kao i inozemna društva kćeri tih pravnih osoba mogu biti uključeni u stvarnu izvještajnu populaciju u kasnijoj fazi. U pogledu instrumenata, opseg granularnog izvješćivanja može se proširiti na izvedenice, ostale račune potraživanja, izvanbilančne stavke (kao što su financijska jamstva) i kredite odobrene osobama koje nisu pravne osobe, uključujući trgovcima pojedincima. Osobni podaci, kako su utvrđeni važećim pravilima o zaštiti podataka, ne bi se smjeli prikupljati u prvoj fazi, kao i podaci za kredite s više dužnika koji obuhvaćaju fizičke osobe kao dužnike, ili kada su fizičke osobe povezane s instrumentima o kojima se izvješćuje u skupu podataka Anacredit. Ako bi opseg izvješćivanja bio proširen na način da obuhvati te osobne podatke u kasnijim fazama, potrebno je osigurati zaštitu prava fizičkih osoba u odnosu na prikupljanje i obradu njihovih osobnih podataka. Štoviše, kasnije faze mogu uključivati izvještajne zahtjeve na konsolidiranoj osnovi. Svaka odluka o proširenju izvještajne populacije trebala bi uzeti u obzir prava nacionalnih središnjih banaka da odobravaju odstupanja malim izvještajnim jedinicama i trebala bi biti donesena najmanje dvije godine prije njegovog uvođenja kako bi se izvještajnim jedinicama i nacionalnim središnjim bankama omogućilo dovoljno vremena za provedbu.

| (13) | U pripremanju budućih faza, proširenje izvještajne populacije i uvođenje dodatnih izvještajnih zahtjeva trebalo bi biti utemeljeno na analizi Odbora za statistiku ESSB-a (dalje u tekstu „STC”), uzimajući u obzir potrebe korisnika, procijenjene troškove izvještajnih jedinica i nacionalnih središnjih banaka, tržišna kretanja i iskustvo stečeno tijekom pripreme za prvu fazu. |
| --- | --- |

(13)

U pripremanju budućih faza, proširenje izvještajne populacije i uvođenje dodatnih izvještajnih zahtjeva trebalo bi biti utemeljeno na analizi Odbora za statistiku ESSB-a (dalje u tekstu „STC”), uzimajući u obzir potrebe korisnika, procijenjene troškove izvještajnih jedinica i nacionalnih središnjih banaka, tržišna kretanja i iskustvo stečeno tijekom pripreme za prvu fazu.

| (14) | Izvještajne obveze o podacima o kreditima trebale bi biti utvrđene uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, a radi izbjegavanja nametanja nepotrebnog tereta izvješćivanja naročito malim izvještajnim jedinicama s ograničenom ukupnom kreditnom izloženošću. Iz istog razloga nacionalne središnje banke trebale bi imati pravo odobriti odstupanja malim izvještajnim jedinicama. |
| --- | --- |

(14)

Izvještajne obveze o podacima o kreditima trebale bi biti utvrđene uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, a radi izbjegavanja nametanja nepotrebnog tereta izvješćivanja naročito malim izvještajnim jedinicama s ograničenom ukupnom kreditnom izloženošću. Iz istog razloga nacionalne središnje banke trebale bi imati pravo odobriti odstupanja malim izvještajnim jedinicama.

| (15) | U cilju osiguravanja učinkovitog izvješćivanja i odgovarajuće interoperabilnosti s drugim postojećim ili novim izvještajnim okvirima, nacionalnim središnjim bankama trebalo bi omogućiti prikupljanje informacija koje se trebaju prenijeti ESB-u kao dio šireg nacionalnog izvještajnog okvira i proširenje izvješćivanja o podacima o kreditima izvan područja primjene ove Uredbe, za njihove zakonom propisane svrhe, u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(15)

U cilju osiguravanja učinkovitog izvješćivanja i odgovarajuće interoperabilnosti s drugim postojećim ili novim izvještajnim okvirima, nacionalnim središnjim bankama trebalo bi omogućiti prikupljanje informacija koje se trebaju prenijeti ESB-u kao dio šireg nacionalnog izvještajnog okvira i proširenje izvješćivanja o podacima o kreditima izvan područja primjene ove Uredbe, za njihove zakonom propisane svrhe, u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravom.

| (16) | Radi doprinošenja skupu podataka AnaCredit, nacionalnim središnjim bankama trebalo bi dozvoliti korištenje vlastitih baza podataka, podataka primljenih od izvještajnih jedinica i podataka iz bilo kojih drugih izvora, uključujući odgovarajuće referentne baze podataka. Nacionalne središnje banke trebale bi imati diskrecijsko pravo odlučiti hoće li sklopiti sporazum o suradnji s nacionalnim zavodima za statistiku ili nacionalnim nadležnim tijelima radi nadzora izvještajnih jedinica ili s bilo kojim drugim nacionalnim tijelom, sve dok dostavljeni podaci udovoljavaju standardima kvalitete utvrđenim ovom Uredbom. Zbog različitih nacionalnih rješenja koja su trenutačno na snazi, a radi smanjivanja tereta izvješćivanja temeljem ove Uredbe, potiče se djelotvorna i učinkovita suradnja s nacionalnim zavodima za statistiku, nacionalnim nadležnim tijelima i drugim nacionalnim tijelima. |
| --- | --- |

(16)

Radi doprinošenja skupu podataka AnaCredit, nacionalnim središnjim bankama trebalo bi dozvoliti korištenje vlastitih baza podataka, podataka primljenih od izvještajnih jedinica i podataka iz bilo kojih drugih izvora, uključujući odgovarajuće referentne baze podataka. Nacionalne središnje banke trebale bi imati diskrecijsko pravo odlučiti hoće li sklopiti sporazum o suradnji s nacionalnim zavodima za statistiku ili nacionalnim nadležnim tijelima radi nadzora izvještajnih jedinica ili s bilo kojim drugim nacionalnim tijelom, sve dok dostavljeni podaci udovoljavaju standardima kvalitete utvrđenim ovom Uredbom. Zbog različitih nacionalnih rješenja koja su trenutačno na snazi, a radi smanjivanja tereta izvješćivanja temeljem ove Uredbe, potiče se djelotvorna i učinkovita suradnja s nacionalnim zavodima za statistiku, nacionalnim nadležnim tijelima i drugim nacionalnim tijelima.

| (17) | Okvir za prikupljanje podataka o kreditima trebao bi biti uspostavljen u cilju osiguravanja interoperabilnosti sa središnjim kreditnim registrima i drugim odgovarajućim skupovima podataka o kreditima uspostavljenim od strane subjekata javnog sektora, uključujući baze podataka o statistici vrijednosnih papira i Registar skupova podataka institucija i povezanih društava ESSB-a. |
| --- | --- |

(17)

Okvir za prikupljanje podataka o kreditima trebao bi biti uspostavljen u cilju osiguravanja interoperabilnosti sa središnjim kreditnim registrima i drugim odgovarajućim skupovima podataka o kreditima uspostavljenim od strane subjekata javnog sektora, uključujući baze podataka o statistici vrijednosnih papira i Registar skupova podataka institucija i povezanih društava ESSB-a.

| (18) | Nacionalnim središnjim bankama trebalo bi biti dozvoljeno korištenje višenamjenskog zajedničkog skupa analitičkih granularnih podataka o kreditima radi uspostavljanja sustava povratnih informacija s izvještajnim jedinicama ili radi pojačavanja postojećih sustava povratnih informacija i drugih informacijskih usluga od središnjih kreditnih registara izvještajnim jedinicama. Ovi sustavi povratnih informacija unaprijedit će doprinos ESSB-a stabilnosti financijskog sustava u skladu s njegovim zakonskim ovlastima, prema članku 127. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Sustavi povratnih informacija osigurat će izvještajnim jedinicama širu osnovu za njihovu procjenu kreditne sposobnosti, posebno u odnosu na prekogranične dužnike te omogućiti usklađivanje definicija i atributa podataka putem njihovih praksi odobravanja kreditiranja. Oni će unaprijediti upravljanje kreditnim rizikom od strane kreditnih institucija i drugih zajmodavaca. Posebice će podržati kreditne institucije u izbjegavanju nepotrebne ovisnosti o vanjskim kreditnim rejtinzima za procjenu kreditne sposobnosti. Sustav povratnih informacija trebao bi slijediti najbolje prakse i osigurati minimalne standarde kvalitete podataka. Podskup analitičkih podataka o kreditima koji nacionalne središnje banke mogu međusobno dijeliti za potrebe sustava povratnih informacija, trebao bi biti utvrđen uzimajući u obzir određene razine povjerljivosti odgovarajućih atributa podataka i odgovarajuće zahtjeve za zaštitu povjerljivosti kao i vrijeme potrebno za provedbu. Dodatne pojedinosti o području primjene i provedbi sustava povratnih informacija mogu se utvrditi u posebnom pravnom aktu, a nacionalne središnje banke mogu sklopiti memorandume o razumijevanju na temelju važećih pravnih okvira u pogledu svoje odnosne suradnje unutar sustava povratnih informacija. Dok neke nacionalne središnje banke koje upravljaju središnjim kreditnim registrima već međusobno dijele granularne podatke o prekograničnim kreditima i kreditnim riziku na bilateralnoj osnovi (5), druge mogu, iz pravnih razloga, zahtijevati određeno razdoblje za provedbu prekogranične razmjene informacija radi prosljeđivanja takvih podataka financijskim institucijama koje o njima izvješćuju. Uspostavljanje i provedba sustava povratnih informacija trebali bi uzeti u obzir nacionalne zakonske odredbe o obradi povjerljivih statističkih podataka. |
| --- | --- |

(18)

Nacionalnim središnjim bankama trebalo bi biti dozvoljeno korištenje višenamjenskog zajedničkog skupa analitičkih granularnih podataka o kreditima radi uspostavljanja sustava povratnih informacija s izvještajnim jedinicama ili radi pojačavanja postojećih sustava povratnih informacija i drugih informacijskih usluga od središnjih kreditnih registara izvještajnim jedinicama. Ovi sustavi povratnih informacija unaprijedit će doprinos ESSB-a stabilnosti financijskog sustava u skladu s njegovim zakonskim ovlastima, prema članku 127. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Sustavi povratnih informacija osigurat će izvještajnim jedinicama širu osnovu za njihovu procjenu kreditne sposobnosti, posebno u odnosu na prekogranične dužnike te omogućiti usklađivanje definicija i atributa podataka putem njihovih praksi odobravanja kreditiranja. Oni će unaprijediti upravljanje kreditnim rizikom od strane kreditnih institucija i drugih zajmodavaca. Posebice će podržati kreditne institucije u izbjegavanju nepotrebne ovisnosti o vanjskim kreditnim rejtinzima za procjenu kreditne sposobnosti. Sustav povratnih informacija trebao bi slijediti najbolje prakse i osigurati minimalne standarde kvalitete podataka. Podskup analitičkih podataka o kreditima koji nacionalne središnje banke mogu međusobno dijeliti za potrebe sustava povratnih informacija, trebao bi biti utvrđen uzimajući u obzir određene razine povjerljivosti odgovarajućih atributa podataka i odgovarajuće zahtjeve za zaštitu povjerljivosti kao i vrijeme potrebno za provedbu. Dodatne pojedinosti o području primjene i provedbi sustava povratnih informacija mogu se utvrditi u posebnom pravnom aktu, a nacionalne središnje banke mogu sklopiti memorandume o razumijevanju na temelju važećih pravnih okvira u pogledu svoje odnosne suradnje unutar sustava povratnih informacija. Dok neke nacionalne središnje banke koje upravljaju središnjim kreditnim registrima već međusobno dijele granularne podatke o prekograničnim kreditima i kreditnim riziku na bilateralnoj osnovi (5), druge mogu, iz pravnih razloga, zahtijevati određeno razdoblje za provedbu prekogranične razmjene informacija radi prosljeđivanja takvih podataka financijskim institucijama koje o njima izvješćuju. Uspostavljanje i provedba sustava povratnih informacija trebali bi uzeti u obzir nacionalne zakonske odredbe o obradi povjerljivih statističkih podataka.

| (19) | Za potrebe ove uredbe, trebali bi se primijeniti standardi za zaštitu i uporabu povjerljivih statističkih podataka kao što je utvrđeno u člancima 8. do 8.c Uredbe (EZ) br. 2533/98. |
| --- | --- |

(19)

Za potrebe ove uredbe, trebali bi se primijeniti standardi za zaštitu i uporabu povjerljivih statističkih podataka kao što je utvrđeno u člancima 8. do 8.c Uredbe (EZ) br. 2533/98.

| (20) | Člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 utvrđuje se da je ESB ovlašten izricati sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve određene ili izrečene uredbama ili odlukama ESB-a. Ova ovlast za izricanje sankcija neovisna je o pravima nacionalnih središnjih banaka da izriču sankcije izvještajnim jedinicama koje ne poštuju statističke i druge izvještajne zahtjeve koji se na njih primjenjuju na temelju odgovarajućeg nacionalnog pravnog okvira. |
| --- | --- |

(20)

Člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 utvrđuje se da je ESB ovlašten izricati sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve određene ili izrečene uredbama ili odlukama ESB-a. Ova ovlast za izricanje sankcija neovisna je o pravima nacionalnih središnjih banaka da izriču sankcije izvještajnim jedinicama koje ne poštuju statističke i druge izvještajne zahtjeve koji se na njih primjenjuju na temelju odgovarajućeg nacionalnog pravnog okvira.

| (21) | Potrebno je uspostaviti postupak za djelotvorno provođenje tehničkih izmjena priloga ovoj Uredbi, pod uvjetom da ne dovode do promjena u temeljnom konceptualnom okviru niti utječu na teret izvješćivanja izvještajnih jedinica u državama članicama. Ovaj postupak treba dozvoliti uzimanje u obzir stajališta Odbora za statistiku ESSB-a. |
| --- | --- |

(21)

Potrebno je uspostaviti postupak za djelotvorno provođenje tehničkih izmjena priloga ovoj Uredbi, pod uvjetom da ne dovode do promjena u temeljnom konceptualnom okviru niti utječu na teret izvješćivanja izvještajnih jedinica u državama članicama. Ovaj postupak treba dozvoliti uzimanje u obzir stajališta Odbora za statistiku ESSB-a.

| (22) | Članak 5. Statuta ESSB-a zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice čija valuta nije euro smatraju prikladnim: (a) za provođenje prikupljanja statističkih podataka potrebnih za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a; i (b) za pravovremene pripreme u području statistike kako bi te države članice postale države članice čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(22)

Članak 5. Statuta ESSB-a zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice čija valuta nije euro smatraju prikladnim: (a) za provođenje prikupljanja statističkih podataka potrebnih za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a; i (b) za pravovremene pripreme u području statistike kako bi te države članice postale države članice čija je valuta euro.

| (23) | Primjena ove Uredbe je bez utjecaja na prikupljanje podataka o kreditima temeljem pravnog okvira SSM-a, |
| --- | --- |

(23)

Primjena ove Uredbe je bez utjecaja na prikupljanje podataka o kreditima temeljem pravnog okvira SSM-a,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe:

| 1. | „država članica izvjestiteljica” znači država članica čija je valuta euro; država članica čija valuta nije euro može odlučiti postati država članica izvjestiteljica uključivanjem odredaba ove Uredbe u svoje nacionalno zakonodavstvo ili uvođenjem na drugi način odgovarajućih izvještajnih zahtjeva u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom; to može uključivati posebno države članice koje sudjeluju u SSM-u putem bliske suradnje u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (6) |
| --- | --- |

1.

„država članica izvjestiteljica” znači država članica čija je valuta euro; država članica čija valuta nije euro može odlučiti postati država članica izvjestiteljica uključivanjem odredaba ove Uredbe u svoje nacionalno zakonodavstvo ili uvođenjem na drugi način odgovarajućih izvještajnih zahtjeva u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom; to može uključivati posebno države članice koje sudjeluju u SSM-u putem bliske suradnje u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (6)

6

| 2. | „rezident” ima značenje kako je definirano u članku 1. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
| --- | --- |

2.

„rezident” ima značenje kako je definirano u članku 1. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

| 3. | „institucionalna jedinica” ima isto značenje kako je definirano u stavcima 2.12 i 2.13 Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7); |
| --- | --- |

3.

„institucionalna jedinica” ima isto značenje kako je definirano u stavcima 2.12 i 2.13 Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7);

7

| 4. | „strana podružnica” znači institucionalna jedinica koja je pravno ovisni dio pravnog subjekta koji je rezident u državi različitoj od one gdje je pravni subjekt osnovan u skladu s pojmom „jedna podružnica” iz članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
| --- | --- |

4.

„strana podružnica” znači institucionalna jedinica koja je pravno ovisni dio pravnog subjekta koji je rezident u državi različitoj od one gdje je pravni subjekt osnovan u skladu s pojmom „jedna podružnica” iz članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

| 5. | „pravni subjekt” znači svaki subjekt, koji u skladu s nacionalnim pravom koje se na njega primjenjuje, može stjecati prava i obveze; |
| --- | --- |

5.

„pravni subjekt” znači svaki subjekt, koji u skladu s nacionalnim pravom koje se na njega primjenjuje, može stjecati prava i obveze;

| 6. | „identifikacijska oznaka pravnog subjekta” (LEI) znači alfanumerička referentna oznaka u skladu sa standardom ISO 17442 (8) dodijeljena pravnom subjektu; |
| --- | --- |

6.

„identifikacijska oznaka pravnog subjekta” (LEI) znači alfanumerička referentna oznaka u skladu sa standardom ISO 17442 (8) dodijeljena pravnom subjektu;

8

| 7. | „nacionalna identifikacijska oznaka” znači uobičajeno korištena identifikacijska oznaka koja omogućuje nedvosmislenu identifikaciju druge ugovorne strane u državi u kojoj je ona rezident; |
| --- | --- |

7.

„nacionalna identifikacijska oznaka” znači uobičajeno korištena identifikacijska oznaka koja omogućuje nedvosmislenu identifikaciju druge ugovorne strane u državi u kojoj je ona rezident;

| 8. | „izvještajna jedinica” znači pravni subjekt ili strana podružnica koja je rezident u državi članici izvjestiteljici i koja podliježe izvještajnim zahtjevima ESB-a sukladno ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

8.

„izvještajna jedinica” znači pravni subjekt ili strana podružnica koja je rezident u državi članici izvjestiteljici i koja podliježe izvještajnim zahtjevima ESB-a sukladno ovoj Uredbi;

| 9. | „promatrana jedinica” znači institucionalna jedinica o čijim aktivnostima kao vjerovnika ili servisera izvješćuje izvještajna jedinica. Promatrana jedinica je:






  (a) | institucionalna jedinica koja je rezident u istoj državi kao i izvještajna jedinica čiji je institucionalna jedinica dio; ili |
| --- | --- | --- |

9.

„promatrana jedinica” znači institucionalna jedinica o čijim aktivnostima kao vjerovnika ili servisera izvješćuje izvještajna jedinica. Promatrana jedinica je:

(a)

institucionalna jedinica koja je rezident u istoj državi kao i izvještajna jedinica čiji je institucionalna jedinica dio; ili

| (b) | strana podružnica izvještajne jedinice koja je rezident u državi članici izvjestiteljici; ili |
| --- | --- |

(b)

strana podružnica izvještajne jedinice koja je rezident u državi članici izvjestiteljici; ili

| (c) | strana podružnica izvještajne jedinice koja nije rezident u državi članici izvjestiteljici. |
| --- | --- |

(c)

strana podružnica izvještajne jedinice koja nije rezident u državi članici izvjestiteljici.

| 10. | „druga ugovorna strana” znači institucionalna jedinica koja sudjeluje kao ugovorna strana u instrumentu, ili je povezana sa stranom koja sudjeluje u instrumentu; |
| --- | --- |

10.

„druga ugovorna strana” znači institucionalna jedinica koja sudjeluje kao ugovorna strana u instrumentu, ili je povezana sa stranom koja sudjeluje u instrumentu;

| 11. | „vjerovnik” znači druga ugovorna strana koja snosi kreditni rizik instrumenta, osim pružatelja zaštite; |
| --- | --- |

11.

„vjerovnik” znači druga ugovorna strana koja snosi kreditni rizik instrumenta, osim pružatelja zaštite;

| 12. | „dužnik” znači druga ugovorna strana koja ima bezuvjetnu obvezu izvršiti plaćanja koja proizlaze iz instrumenta; |
| --- | --- |

12.

„dužnik” znači druga ugovorna strana koja ima bezuvjetnu obvezu izvršiti plaćanja koja proizlaze iz instrumenta;

| 13. | „pružatelj zaštite” znači druga ugovorna strana koja pruža zaštitu od ugovorom određenog negativnog kreditnog događaja i koja snosi kreditni rizik negativnog kreditnog događaja; |
| --- | --- |

13.

„pružatelj zaštite” znači druga ugovorna strana koja pruža zaštitu od ugovorom određenog negativnog kreditnog događaja i koja snosi kreditni rizik negativnog kreditnog događaja;

| 14. | „serviser” znači druga ugovorna strana odgovorna za administrativno i financijsko upravljanje instrumentom; |
| --- | --- |

14.

„serviser” znači druga ugovorna strana odgovorna za administrativno i financijsko upravljanje instrumentom;

| 15. | „nacionalna središnja banka” ili „nacionalne središnje banke” znači nacionalna središnja banka ili nacionalne središnje banke država članica Unije; |
| --- | --- |

15.

„nacionalna središnja banka” ili „nacionalne središnje banke” znači nacionalna središnja banka ili nacionalne središnje banke država članica Unije;

| 16. | „odgovarajući NSB” znači NSB države članice izvjestiteljice u kojoj je izvještajna jedinica rezident; |
| --- | --- |

16.

„odgovarajući NSB” znači NSB države članice izvjestiteljice u kojoj je izvještajna jedinica rezident;

| 17. | „središnji kreditni registar” (CCR) znači kreditni registar kojim upravlja NSB koji prima izvješća od zajmodavaca u financijskom sektoru i pruža im podršku dajući im informacije o kreditima i kreditnom riziku; |
| --- | --- |

17.

„središnji kreditni registar” (CCR) znači kreditni registar kojim upravlja NSB koji prima izvješća od zajmodavaca u financijskom sektoru i pruža im podršku dajući im informacije o kreditima i kreditnom riziku;

| 18. | „kreditna institucija” ima isto značenje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9); |
| --- | --- |

18.

„kreditna institucija” ima isto značenje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9);

9

| 19. | „institucija” ima isto značenje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 3. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

19.

„institucija” ima isto značenje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 3. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| 20. | „imovina” ima isto značenje kako je definirano u stavku 7.15. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013; |
| --- | --- |

20.

„imovina” ima isto značenje kako je definirano u stavku 7.15. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013;

| 21. | „kreditni rizik” znači rizik da druga ugovorna strana neće izvršiti plaćanje koje je obvezna izvršiti temeljem ugovora; |
| --- | --- |

21.

„kreditni rizik” znači rizik da druga ugovorna strana neće izvršiti plaćanje koje je obvezna izvršiti temeljem ugovora;

| 22. | „ugovor” znači pravno obvezujući sporazum između dviju ili više strana na temelju kojeg je stvoreno jedan ili više instrumenata; |
| --- | --- |

22.

„ugovor” znači pravno obvezujući sporazum između dviju ili više strana na temelju kojeg je stvoreno jedan ili više instrumenata;

| 23. | „instrument” znači bilo koja stavka navedena u atributima podataka „vrsta instrumenta”, kako je definirano u Prilogu IV. |
| --- | --- |

23.

„instrument” znači bilo koja stavka navedena u atributima podataka „vrsta instrumenta”, kako je definirano u Prilogu IV.

| 24. | „zaštita” znači osiguranje ili pokriće za negativan kreditni događaj, u obliku bilo koje stavke navedene u atributima podataka „vrsta zaštite” kako je definirana u Prilogu IV.; |
| --- | --- |

24.

„zaštita” znači osiguranje ili pokriće za negativan kreditni događaj, u obliku bilo koje stavke navedene u atributima podataka „vrsta zaštite” kako je definirana u Prilogu IV.;

| 25. | „iznos obveza” znači zbroj atributa podataka „neotplaćeni nominalni iznos” i „izvanbilančni iznos” kako su definirani u Prilogu IV.; |
| --- | --- |

25.

„iznos obveza” znači zbroj atributa podataka „neotplaćeni nominalni iznos” i „izvanbilančni iznos” kako su definirani u Prilogu IV.;

| 26. | „na pojedinačnoj osnovi” znači upućivanje na pojedinu institucionalnu jedinicu, uključujući institucionalne jedinice koje su dio pravnog subjekta; |
| --- | --- |

26.

„na pojedinačnoj osnovi” znači upućivanje na pojedinu institucionalnu jedinicu, uključujući institucionalne jedinice koje su dio pravnog subjekta;

Članak 2.

Faze provedbe i prvo izvješćivanje

1.   Temeljem ove Uredbe uspostavit će se višenamjenski zajednički skup analitičkih podataka o kreditima u fazama. Prva faza počinje 1. rujna 2018. Prvi mjesečni i tromjesečni prijenos u ovoj fazi, u skladu s ovom Uredbom, počinje s podacima za 30. rujan 2018.

2.   Radi osiguravanja odgovarajuće identifikacije drugih ugovornih strana, nacionalne središnje banke prenose ESB-u prvi skup referentnih podataka o drugoj ugovornoj strani, u skladu s predloškom 1. iz Priloga I., šest mjeseci prije prvog prijenosa navedenog u stavku 1.

3.   Radi omogućavanja potrebnih organizacijskih i tehničkih priprema za prijenos referentnih podataka o drugoj ugovornoj strani iz stavka 2., nacionalne središnje banke mogu zahtijevati od izvještajnih jedinica da dostave djelomične ili potpune referentne podatke o drugim ugovornim stranama i podatke o kreditima od 31. prosinca 2017. nadalje.

Članak 3.

Stvarna izvještajna populacija

1.   Stvarna izvještajna populacija sastoji se od rezidentnih kreditnih institucija i rezidentnih stranih podružnica kreditnih institucija, neovisno o tome radi li se o institucijama nadziranim temeljem Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10).

2.   Izvještajne jedinice dostavljaju podatke o kreditima na pojedinačnoj osnovi u skladu s člancima 4. i 6.

3.   Izvještajne jedinice izvješćuju odgovarajući NSB.

Članak 4.

Statistički izvještajni zahtjevi

1.   Izvještajne jedinice dostavljaju podatke o kreditima promatrane jedinice u skladu s člankom 6. za instrumente koji udovoljavaju uvjetima određenim u članku 5.

| (a) | Ako na bilo koji izvještajni referentni datum unutar referentnog razdoblja:






  i. | instrument uzrokuje kreditni rizik za praćenu jedinicu, ili |
| --- | --- | --- |

(a)

Ako na bilo koji izvještajni referentni datum unutar referentnog razdoblja:

i.

instrument uzrokuje kreditni rizik za praćenu jedinicu, ili

| ii. | instrument je imovina promatrane jedinice, ili |
| --- | --- |

ii.

instrument je imovina promatrane jedinice, ili

| iii. | instrument je prepoznat temeljem odgovarajućih računovodstvenih standarda koje koristi pravni subjekt promatrane jedinice i uzrokovao je kreditni rizik za promatranu jedinicu u prošlosti, ili |
| --- | --- |

iii.

instrument je prepoznat temeljem odgovarajućih računovodstvenih standarda koje koristi pravni subjekt promatrane jedinice i uzrokovao je kreditni rizik za promatranu jedinicu u prošlosti, ili

| iv. | instrument je servisiran od strane promatrane jedinice koja je rezident u državi članici izvjestiteljici; i






  i. | dodijeljen je drugim institucionalnim jedinicama istog pravnog subjekta čiji je promatrana jedinica dio, ili |
| --- | --- | --- |

iv.

instrument je servisiran od strane promatrane jedinice koja je rezident u državi članici izvjestiteljici; i

i.

dodijeljen je drugim institucionalnim jedinicama istog pravnog subjekta čiji je promatrana jedinica dio, ili

| ii. | drži ga pravni subjekt koji nije kreditna institucija koja je rezident u državi članici izvjestiteljici, koja se razlikuje od promatrane jedinice; i |
| --- | --- |

ii.

drži ga pravni subjekt koji nije kreditna institucija koja je rezident u državi članici izvjestiteljici, koja se razlikuje od promatrane jedinice; i

| (b) | ako je najmanje jedan dužnik pravni subjekt ili dio pravnog subjekta kako je određeno u članku 1. stavku 5. |
| --- | --- |

(b)

ako je najmanje jedan dužnik pravni subjekt ili dio pravnog subjekta kako je određeno u članku 1. stavku 5.

2.   Za određeni referentni datum izvješćivanja, referentno razdoblje počinje na zadnji referentni datum izvješćivanja za tromjesečje koje prethodi tom referentnom datumu izvješćivanja i prestaje na taj određeni referentni datum izvješćivanja.

Članak 5.

Prag izvješćivanja

1.   Podaci o kreditima dostavljaju se za instrumente navedene u članku 4. kada je dužnikov iznos obveza jednak ili veći od 25 000 eura na bilo koji referentni datum izvješćivanja unutar referentnog razdoblja.

2.   Dužnikov iznos obveza, kako je naveden u stavku 1., izračunan će se kao zbroj iznosa obveza za sve instrumente dužnika u odnosu na promatranu jedinicu na temelju područja primjene članka 4. i instrumenata utvrđenih u članku 4.

Članak 6.

Statistički izvještajni zahtjevi na pojedinačnoj osnovi

1.   Izvještajne jedinice dostavljaju podatke o kreditima na pojedinačnoj osnovi u skladu s predlošcima iz Priloga I.

2.   Izvještajne jedinice koje su pravni subjekti dostavljaju podatke u odnosu na sve promatrane jedinice koje su dio pravnog subjekta. Izvještajne jedinice koje su strane podružnice, dostavljaju podatke u odnosu na svoju vlastitu aktivnost.

3.   Ovisno o koordinaciji između odgovarajućih nacionalnih središnjih banaka, ako su pravni subjekt i njegova strana podružnica rezidenti u državama članicama izvjestiteljicama, radi izbjegavanja dvostrukog izvješćivanja:

| (a) | odgovarajući NSB pravnog subjekta može odlučiti ne prikupljati atribute podataka ili dio atributa podataka navedenih u predlošku 1. iz Priloga I. od pravnog subjekta ako te instrumente drži ili ih servisira strana podružnica; |
| --- | --- |

(a)

odgovarajući NSB pravnog subjekta može odlučiti ne prikupljati atribute podataka ili dio atributa podataka navedenih u predlošku 1. iz Priloga I. od pravnog subjekta ako te instrumente drži ili ih servisira strana podružnica;

| (b) | odgovarajući NSB strane podružnice može odlučiti ne prikupljati atribute podataka ili dio atributa podataka navedenih u predlošku 2. iz Priloga I. od strane podružnice. |
| --- | --- |

(b)

odgovarajući NSB strane podružnice može odlučiti ne prikupljati atribute podataka ili dio atributa podataka navedenih u predlošku 2. iz Priloga I. od strane podružnice.

4.   Odgovarajući NSB može odlučiti ne prikupljati podatke u odnosu na strane podružnice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici i koje su dio pravnog subjekta koji je izvještajna jedinica.

Članak 7.

Posebni statistički izvještajni zahtjevi

Statistički izvještajni zahtjevi utvrđeni u članku 6. smanjuju se u odnosu na podatke o kreditima koji udovoljavaju posebnim kriterijima navedenim u Prilogu II.

Članak 8.

Opći zahtjevi za napredno izvješćivanje

1.   Izvještajne jedinice i njihove strane podružnice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici uspostavljaju potrebnu organizacijsku strukturu i odgovarajuće mehanizme unutarnjih kontrola kako bi osigurale da su podaci koji se dostavljaju na pojedinačnoj osnovi temeljem ove Uredbe u skladu s člankom 6., na odgovarajući način obrađeni i proslijeđeni.

2.   Strane podružnice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici nisu izvještajne jedinice temeljem ove Uredbe. Izvještajne jedinice osiguravaju da takve strane podružnice provode sustave, procese i mehanizme kako bi osigurale odgovarajuću provedbu izvještajnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi.

3.   Statistički izvještajni zahtjevi temeljem ove Uredbe bez utjecaju su na sve druge sadašnje ili buduće izvještajne zahtjeve u odnosu na podatke o kreditima u skladu s nacionalnim pravom ili drugim izvještajnim okvirima.

4.   Nacionalne središnje banke mogu prikupljati podatke koji se prenose ESB-u kao dio šireg nacionalnog izvještajnog okvira koji je u skladu s odgovarajućim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Ovi širi izvještajni okviri mogu uključivati podatke koji služe i za druge potrebe pored statističkih, kao što su potrebe nadzora.

5.   Nacionalne središnje banke mogu dobiti podatke o kreditima iz drugih izvora.

6.   Minimalni zahtjevi za usklađenost, potpunost, razinu podrobnosti podataka o kreditima i identifikaciju drugih ugovornih strana u podacima o kreditima utvrđeni su u predlošcima u Prilogu I.

Članak 9.

Identifikacija drugih ugovornih strana

1.   Za potrebe izvješćivanja sukladno ovoj Uredbi, izvještajne jedinice i nacionalne središnje banke utvrđuju identitet druge ugovorne strane:

| (a) | korištenjem LEI-ja ako je takva identifikacijska oznaka dodijeljena; ili |
| --- | --- |

(a)

korištenjem LEI-ja ako je takva identifikacijska oznaka dodijeljena; ili

| (b) | ako LEI nije dodijeljen, pomoću nacionalne identifikacijske oznake, kako je dalje razrađeno u Prilogu IV. |
| --- | --- |

(b)

ako LEI nije dodijeljen, pomoću nacionalne identifikacijske oznake, kako je dalje razrađeno u Prilogu IV.

2.   Nacionalne središnje banke mogu dobiti sve podatke koje se odnose na utvrđivanje drugih ugovornih strana kako je utvrđeno u Prilogu III. putem izravnog izvješćivanja od strane izvještajnih jedinica ili pomoću memoranduma o razumijevanju ili sličnog dogovora s nacionalnim zavodima za statistiku, nacionalnim nadležnim tijelima i drugim nacionalnim tijelima. Nacionalne središnje banke utvrđuju jedinstvene identifikacijske oznake koje se zahtijevaju za ispravnu identifikaciju drugih ugovornih strana na temelju obuhvata podataka navedenih u Prilogu III.

Članak 10.

Pristup podacima o kreditima i njihovo korištenje

1.   ESB i nacionalne središnje banke koriste podatke o kreditima koji se dostavljaju temeljem ove Uredbe u mjeri i za potrebe utvrđene u Uredbi (EZ) br. 2533/98. Ti se podaci mogu naročito koristiti radi uspostavljanja i održavanja sustava povratnih informacija u skladu s člankom 11.

2.   Ova Uredba je bez utjecaja na postojeće ili buduće korištenje podataka o kreditima koje je dozvoljeno ili koje se zahtijeva temeljem prava Unije ili nacionalnog prava ili memoranduma o razumijevanju, uključujući prekogranične razmjene.

Članak 11.

Sustav povratnih informacija izvještajnim jedinicama

1.   Nacionalne središnje banke imaju pravo izvještajnim jedinicama dostavljati podatke o kreditima, uključujući podatke koje su prikupile druge nacionalne središnje banke, uspostavljanjem ili poboljšavanjem sustava povratnih informacija ili drugih informacijskih usluga od središnjih kreditnih registara izvještajnim jedinicama. One mogu dostavljati podskup podataka o kreditima prikupljenih temeljem ove Uredbe u skladu s najboljim praksama i u mjeri dozvoljenoj važećim pravnim režimom povjerljivosti. Izvještajne jedinice mogu koristiti podatke isključivo za upravljanje kreditnim rizikom i poboljšavanje kvalitete podataka o kreditima koji su im na raspolaganju u odnosu na postojeće ili očekivane instrumente. One ne smiju razmjenjivati podatke s drugim stranama, osim ako je razmjena podataka s pružateljima usluga nužno potrebna za te svrhe a podaci se upotrebljavaju samo u odnosu na izvještajnu jedinicu, a izvještajna jedinica je osigurala prikladnu zaštitu povjerljivosti prema ugovoru koji isključuje bilo koju drugu uporabu podataka i osigurava anonimizaciju podataka kad god je to moguće i brisanje podataka čim se postigne svrha za koju su podaci prikupljeni. Zabranjen je bilo kakav daljnji prijenos od strane pružatelja usluga i bilo kakva razmjena podataka s komercijalnim davateljima podataka o kreditima.

2.   Nacionalne središnje banke određuju opseg podataka koji se dostavljaju, postupke za omogućavanje pristupa podacima i dodatna ograničenja o korištenju takvih podataka, uzimajući u obzir nacionalni pravni okvir i sva druga ograničenja povezana s povjerljivom prirodom podataka.

3.   Ovaj članak ne daje izvještajnim jedinicama pravo na sustav povratnih informacija ili pravo na primanje određenih podataka iz sustava povratnih informacija ili druge informacijske usluge od središnjih kreditnih registara izvještajnim jedinicama.

4.   Nacionalne središnje banke imaju pravo privremeno ne dozvoliti pristup izvještajnoj jedinici određenim podacima o kreditima iz sustava povratnih informacija ako izvještajna jedinica nije udovoljila svojim vlastitim statističkim izvještajnim zahtjevima temeljem ove Uredbe, a posebno u odnosu na kvalitetu podataka i točnost, te u slučajevima kada izvještajna jedinica nije postupila u skladu sa svojim obvezama utvrđenim u stavku 1.

5.   Nacionalne središnje banke imaju pravo ne dozvoliti pristup drugim nacionalnim središnjim bankama granularnim podacima o kreditima koje prikupljaju za potrebe sustava povratnih informacija. Nacionalne središnje banke imaju pravo zahtijevati uzajamnost u odnosu na dostavljanje granularnih podataka o kreditima s bilo kojim NSB-om koji zahtijeva podatke od drugog NSB-a za potrebe sustava povratnih informacija. Informacije o institucionalnoj jedinici izvještajne jedinice sa sjedištem u državi članici izvjestiteljici, može se uvijek upotrebljavati za sustav povratnih informacija od strane odgovarajućeg NSB-a izvještajne jedinice, neovisno o tome gdje je institucionalna jedinica rezident.

Članak 12.

Pristup podacima od strane pravnih subjekata

1.   Pravni subjekti ili dijelovi pravnih subjekata o kojima se podaci o kreditima dostavljaju, ovlašteni su pristupiti takvim podacima kod odgovarajućeg NSB-a. Nadalje, pravni subjekti mogu zahtijevati da izvještajne jedinice isprave netočne podatke koji se na njih odnose.

2.   Nacionalne središnje banke mogu pravnom subjektu ili dijelu pravnog subjekta odbiti pristup podacima o kreditima koji se u odnosu na njih dostavljaju, samo ako:

| (a) | bi takav pristup povrijedio opravdane zahtjeve povjerljivosti izvještajne jedinice, primjerice u odnosu na internu procjenu kreditnog rizika, ili u odnosu na treće strane, posebno u odnosu na pravne subjekte o kojima su dostavljeni podaci o kreditima; ili |
| --- | --- |

(a)

bi takav pristup povrijedio opravdane zahtjeve povjerljivosti izvještajne jedinice, primjerice u odnosu na internu procjenu kreditnog rizika, ili u odnosu na treće strane, posebno u odnosu na pravne subjekte o kojima su dostavljeni podaci o kreditima; ili

| (b) | ako podaci nisu upotrebljavani radi uspostavljanja ili poboljšavanja sustava povratnih informacija u skladu s člankom 11. i ako nisu obvezne dodijeliti pristup tim podacima na temelju nacionalnog prava ili prava Unije. |
| --- | --- |

(b)

ako podaci nisu upotrebljavani radi uspostavljanja ili poboljšavanja sustava povratnih informacija u skladu s člankom 11. i ako nisu obvezne dodijeliti pristup tim podacima na temelju nacionalnog prava ili prava Unije.

Članak 13.

Pravovremenost

1.   Izvještajne jedinice dostavljaju podatke o kreditima kako su evidentirani na sljedeće referentne datume izvješćivanja:

| (a) | za mjesečne prijenose, zadnji dan svakog mjeseca; |
| --- | --- |

(a)

za mjesečne prijenose, zadnji dan svakog mjeseca;

| (b) | za tromjesečne prijenose, zadnji dan ožujka, lipnja, rujna i prosinca. |
| --- | --- |

(b)

za tromjesečne prijenose, zadnji dan ožujka, lipnja, rujna i prosinca.

2.   Nacionalne središnje banke odlučuju kada i koliko često će primati podatke od izvještajnih jedinica radi ispunjavanja svojih rokova za izvješćivanje ESB-a te o tome obavješćuju izvještajne jedinice.

3.   Nacionalne središnje banke izvješćuju izvještajne jedinice o izvještajnim obvezama najmanje 18 mjeseci prije prvog referentnog datuma izvješćivanja za koji te izvještajne jedince dostavljaju podatke u skladu s ovom Uredbom, neovisno o bilo kojim drugim izvještajnim zahtjevima u skladu s nacionalnim pravom ili drugim izvještajnim okvirima.

4.   Za promatrane jedinice koje su rezidenti u državi članici izvjestiteljici, nacionalne središnje banke prenose mjesečne podatke o kreditima ESB-u do kraja radnog dana 30. radnog dana nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose.

5.   Za promatrane jedinice koje su rezidenti u državi članici izvjestiteljici, nacionalne središnje banke prenose tromjesečne podatke o kreditima ESB-u do kraja radnog dana 15. radnog dana nakon datuma dostave utvrđenih u članku 3. stavku 1. točki (b) Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014 (11).

6.   Za promatrane jedinice koje su strane podružnice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici, nacionalne središnje banke prenose mjesečne podatke o kreditima ESB-u do kraja radnog dana 35. radnog dana nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose.

7.   Za promatrane jedinice koje su strane podružnice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici, nacionalne središnje banke prenose tromjesečne podatke o kreditima ESB-u do kraja radnog dana 20. radnog dana nakon datuma dostave utvrđenih u članku 3. stavku 1. točki (b) Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014.

8.   Nacionalne središnje banke prenose ESB-u referentne podatke o drugoj ugovornoj strani za sve druge ugovorne strane u skladu s odjeljkom 1. predloška 1. iz Priloga I. zajedno s prvim prijenosom kreditnih podataka. Kada dođe do promjene, nacionalne središnje banke obvezne su ažurirati podatke najkasnije do prijenosa podataka o kreditima koji su bitni za prvi referentni datum izvješćivanja kada je promjena stupila na snagu ili prije nego što je promjena stupila na snagu. Osim ako nacionalne središnje banke obavijeste izvještajne jedinice da su dobile ažurirane referentne podatke o drugoj ugovornoj strani iz drugih izvora, izvještajne jedinice su obvezne ažurirati te podatke obavještavanjem nacionalnih središnjih banaka o svim promjenama u trenutku kada to zahtijeva odgovarajući NSB, ali najkasnije na datum kada se podaci o kreditima dostavljaju odgovarajućem NSB-u za prvi referentni datum izvješćivanja kada je promjena stupila na snagu

Članak 14.

Minimalni opći standardi i nacionalni izvještajni mehanizmi

1.   Izvještajne jedinice moraju ispuniti statističke izvještajne zahtjeve koji se na njih odnose u skladu s minimalnim općim standardima za prijenos, točnost, točnu identifikaciju drugih ugovornih strana i konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u Prilogu V.

2.   Nacionalne središnje banke određuju i provode izvještajne mehanizme koje su izvještajne jedinice dužne poštovati u skladu s ovom Uredbom i u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirima ako nisu u sukobu s odredbama ove Uredbe. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ovi izvještajni mehanizmi: (a) osiguravaju zahtijevane statističke podatke i (b) omogućavaju provjeru činjenice da su ispunjeni minimalni standardi za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u Prilogu V.

3.   Nacionalne središnje banke mogu koristiti podatke koje su dobile od drugih izvora, u skladu s člankom 8. stavkom 5. za prijenos kreditnih podataka ESB-u, ako podaci ispunjavaju standarde kvalitete i pravovremenosti koji se u skladu s ovom Uredbom primjenjuju na podatke prikupljene od izvještajnih jedinica. Posebno se moraju ispuniti minimalni standardi za točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u Prilogu V.

Članak 15.

Spajanja odnosno pripajanja, podjele i reorganizacije

1.   U slučaju spajanja odnosno pripajanja, podjele ili reorganizacije koja može utjecati na ispunjavanje njihovih statističkih obveza, dotične izvještajne jedinice izvješćuju odgovarajući NSB o postupcima koji se planiraju radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi čim namjera provođenja spajanja odnosno pripajanja, podjele ili reorganizacije bude objavljena, a prije nego proizvede učinak.

2.   Ne dovodeći u pitanje obveze utvrđene u prethodnom stavku, odgovarajući NSB može ovlastiti instituciju preuzimateljicu da ispuni svoju obvezu dostavljanja statističkih podataka putem privremenih postupaka. Ova iznimka od redovnog postupka izvješćivanja ne smije trajati dulje od šest mjeseci od datuma spajanja odnosno pripajanja, podjele ili reorganizacije. Ova iznimka je bez utjecaja na obveze institucije preuzimateljice da ispuni svoje izvještajne obveze u skladu s ovom Uredbom.

Članak 16.

Odstupanja i smanjena učestalost izvješćivanja

1.   Radi osiguravanja proporcionalnosti izvještajnih obveza ustanovljenih ovom Uredbom, odgovarajuće nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja malim izvještajnim jedinicama, pod uvjetom da ukupan doprinos svih izvještajnih jedinica kojima je odobreno odstupanje, ukupnom nepodmirenom iznosu kredita o kojima izvješćuju sve izvještajne jedinice koje su rezidenti u državi članici izvjestiteljici u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/33) (12), ne prelazi 2 %. Odstupanja mogu obuhvaćati neke ili sve izvještajne zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi.

2.   Kako bi se podržala provedba izvještajnih zahtjeva, odgovarajući NSB može dozvoliti malim izvještajnim jedinicama da dostavljaju podatke o kreditima koji se odnose na referentne datume izvješćivanja prije 1. siječnja 2021., na tromjesečnoj osnovi umjesto na mjesečnoj osnovi, pod uvjetom da kombinirani doprinos svih izvještajnih jedinica koje izvješćuju na tromjesečnoj osnovi ukupnom nepodmirenom iznosu kredita o kojima izvješćuju sve izvještajne jedinice koje su rezidenti u državi članici izvjestiteljici u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/33), ne prelazi 4 %, neovisno o njihovom izvješćivanju o podacima o kreditima na temelju bilo kojeg drugog pravnog okvira.

3.   Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja izvještajnim jedinicama ako dobivaju podatke od drugih izvora koji ispunjavaju uvjete kvalitete i pravodobnosti koji se zahtijevaju u skladu s člankom 14. stavkom 3.

4.   Nacionalne središnje banke moraju obavijestiti sljedeće izvještajne jedinice o njihovim obvezama izvješćivanja u skladu s člankom 13. stavkom 3.:

| (a) | izvještajne jedinice kojima je odobreno odstupanje u skladu sa stavkom 1.; |
| --- | --- |

(a)

izvještajne jedinice kojima je odobreno odstupanje u skladu sa stavkom 1.;

| (b) | izvještajne jedinice koje mogu dostavljati podatke na temelju smanjene učestalosti izvješćivanja, u skladu sa stavkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

izvještajne jedinice koje mogu dostavljati podatke na temelju smanjene učestalosti izvješćivanja, u skladu sa stavkom 2.;

| (c) | izvještajne jedinice koje više ne ispunjavaju uvjete za odstupanje ili smanjenu učestalost izvješćivanja u skladu sa stavkom 1. ili 2. |
| --- | --- |

(c)

izvještajne jedinice koje više ne ispunjavaju uvjete za odstupanje ili smanjenu učestalost izvješćivanja u skladu sa stavkom 1. ili 2.

Članak 17.

Provjera i obvezno prikupljanje te minimalni standardi kvalitete

Nacionalne središnje banke provjeravaju i u potrebnoj mjeri provode obvezno prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice trebaju dostaviti sukladno ovoj Uredbi, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvaruje ova prava Posebno, nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo kad izvještajna jedinica ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu V.

Članak 18.

Sankcije

ESB može izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju izvještajne obveze iz ove Uredbe u skladu s člankom 7. stavkom 1.Uredbe (EZ) br. 2533/98. Izvještajne jedinice ne podliježu sankcijama ako mogu dokazati da su spriječene u dostavljanju zahtijevanih podataka na temelju nacionalnog prava države u kojoj je podružnica o kojoj moraju dostaviti podatke rezident. Ovlast ESB-a za izricanje sankcija za nepostupanje u skladu s obvezama izvješćivanja iz ove Uredbe, neovisna je o pravu NSB-a da u skladu sa svojim nacionalnim pravom izriče sankcije za nepostupanje u skladu sa statističkim ili drugim izvještajnim zahtjevima koji se primjenjuju na izvještajne jedinice na temelju odgovarajućeg nacionalnog pravnog okvira u skladu s člankom 8. stavkom 3.

Članak 19.

Prijelazna odredba

Nacionalne središnje banke mogu odgoditi prvi prijenos podataka o kreditima ESB-u, koji se odnose na referentne datume izvješćivanja prije 1. veljače 2019., pod uvjetom da prenesu te podatke ESB-u najkasnije do 31. ožujka 2019.

Članak 20.

Pojednostavljeni postupak izmjena

Uzimajući u obzir stajališta Odbora za statistiku, Izvršni odbor može izvršiti tehničke izmjene priloga ovoj Uredbi, pod uvjetom da takve izmjene ne mijenjaju temeljni konceptualni okvir i ne utječu na teret izvješćivanja izvještajnih jedinica. Izvršni odbor izvješćuje Upravno vijeće o svakoj takvoj izmjeni bez odgađanja.

Članak 21.

Završne odredbe

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 31. prosinca 2017.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i neposredno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. svibnja 2016..

Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 318, 27,11.1998., str. 8.

1

(2)  Mišljenje Komisije od 7. kolovoza 2015. o nacrtu Uredbe Europske središnje banke o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (SL C 261, 8.8.2015., str. 1.).

2

(3)  Odluka ESB/2014/6 od 24. veljače 2014. o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (SL L 104, 8.4.2014., str. 72.).

3

(4)  Preporuka Europske središnje banke od 24. veljače 2014. o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESB/2014/7) (SL C 103, 8.4.2014., str. 1.).

4

(5)  Memorandum o razumijevanju o razmjeni podataka između nacionalnih središnjih kreditnih registara u cilju njihova prosljeđivanja izvještajnim institucijama. Dostupno na mrežnoj stranici ESB-a, www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

6

(7)  Uredba (EU) 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

7

(8)  Dostupno na mrežnim stranicama Međunarodne organizacije za standardizaciju (ISO) www.iso.org.

8

(9)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

9

(10)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage Direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

10

(11)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (SL L 297, 7.11.2013., str. 1.).

12

---

PRILOG I.

Podaci koji se dostavljaju i predlošci

1.   Podaci koji se dostavljaju na temelju ove Uredbe odnose se na raznovrsne elemente, npr. vjerovnike, dužnike, instrumente, zaštitu itd., koji su međusobno povezani. Na primjer, jednom dužniku mogu biti odobreni raznovrsni krediti ili jedna zaštita može osiguravati raznovrsne instrumente. U ovom je Prilogu utvrđen skup podataka za izvješćivanje o posebnim podacima za svaki od ovih elementa.

2.   Informacije za svaki skup podataka odnose se na pojedinačni element, npr. instrument, ili na kombinaciju nekolicinu elementa, npr. „instrument – zaštita”, čime se uspostavlja razina granularnosti koju je potrebno osigurati za svaki skup podataka. Skupovi podataka organizirani su u dva predloška.

3.   Izvještajni zahtjevi za atribute podataka uključeni u svaki predložak, utvrđeni su u Prilogu II. i III.

4.   Atributi podataka uključeni u svaki predložak utvrđeni su u Prilogu IV.

5.   Iznosi se dostavljaju u jedinicama eura. Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po odgovarajućem deviznom tečaju Europske središnje banke (ESB) za euro, tj. srednjem tečaju na referentni datum izvješćivanja.

Predložak 1.

1.   Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani

| 1.1. | Razina granularnosti za referentne podatke o drugoj ugovornoj strani je druga ugovorna strana. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice i (b) identifikacijske oznake druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Svaka identifikacijska oznaka druge ugovorne strane mora biti jedinstvena za svaku drugu ugovornu stranu o kojoj izvješćuje ista izvještajna jedinica i svaka druga ugovorna strana mora biti uvijek biti utvrđena korištenjem svoje jedinstvene identifikacijske oznake druge ugovorne strane. Ista izvještajna jedinica ne smije ponovno koristiti ovu identifikacijsku oznaku u bilo kojem trenutku radi utvrđivanja različite druge ugovorne strane. Nacionalne središnje banke mogu od izvještajnih jedinica zahtijevati da upotrebljavaju identifikacijske oznake druge ugovorne strane kako su utvrđene od strane odgovarajućeg NSB-a. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Druge ugovorne strane koje se evidentiraju su sve institucionalne jedinice koje su pravni subjekti ili čine dio pravnih subjekata te su povezane s instrumentima o kojima se izvješćuje u skladu s člancima 4. i 5. ili pružaju zaštitu radi osiguranja tih instrumenata. Posebno, druge ugovorne strane koje se unose, su: (a) vjerovnici; (b) dužnici; (c) pružatelji zaštite; (d) inicijatori; (e) serviseri; (f) glavni uredi društava; (g) neposredna matična društva (h) krajnja matična društva. Jedan subjekt može biti druga ugovorna strana u odnosu na nekoliko instrumenata ili imati različite funkcije kao druga ugovorna strana za isti instrument. Međutim, svaka druga ugovorna strana treba biti navedena samo jednom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | U Prilogu III: navode se zahtijevani podaci za svaku vrstu druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Podaci o drugoj ugovornoj strani opisuju obilježja druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U slučaju fizičkih osoba koje su povezane s instrumentima o kojima se izvješćuje u skupu podataka Anacredit, ne smiju se dostavljati podaci za fizičke osobe. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Podaci se moraju dostaviti najkasnije do mjesečnog prijenosa granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku bitnih za referentni datum izvješćivanja kada druga ugovorna strana sklapa ugovor koji se evidentira u skupu podataka AnaCredit. Ako dođe do promjene, podaci se moraju ažurirati najkasnije do mjesečnog prijenosa granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku za referentni datum izvješćivanja kada je promjena stupila na snagu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Podaci o instrumentu

| 2.1. | Razina granularnosti za podatke o instrumentu je instrument. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice; (c) identifikacijske oznake ugovora; i (d) identifikacijske oznake instrumenta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Svaka identifikacijska oznaka ugovora mora biti jedinstvena za svaki ugovor koji stvara kreditni rizik za istu promatranu jedinicu. Ova identifikacijska oznaka ne smije biti ponovno korištena u bilo kojem trenutku radi utvrđivanja različitog ugovora s istom promatranom jedinicom. Svaka identifikacijska oznaka instrumenta mora biti jedinstvena za svaki ugovor, tj. svim instrumentima ugrađenim u jedan ugovor moraju biti dodijeljene različite identifikacijske oznake instrumenta i ne smiju biti ponovno korištene u bilo kojem trenutku radi utvrđivanja različitog instrumenta unutar ugovora. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podaci o instrumentu evidentiraju svaki instrument koji postoji temeljem ugovora između promatrane jedinice i drugih ugovornih strana, uključujući sve instrumente između institucionalnih jedinica unutar istog pravnog subjekta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Podaci o instrumentu opisuju obilježja instrumenta, koja se rijetko mijenjaju tijekom vremena. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Podaci se moraju dostaviti najkasnije do mjesečnog prijenosa granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku bitnih za referentni datum izvješćivanja kada je instrument evidentiran u skupu podataka AnaCredit. Ako dođe do promjene, podaci se moraju ažurirati najkasnije do mjesečnog prijenosa podataka o kreditima za referentni datum izvješćivanja kada je promjena stupila na snagu ili za referentni datum izvješćivanja prije nego što je promjena stupila na snagu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Financijski podaci

| 3.1. | Razina granularnosti za financijske podatke je instrument. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice; (c) identifikacijske oznake ugovora; i (d) identifikacijske oznake instrumenta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Financijski podaci opisuju financijska kretanja instrumenta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Svaki iskorišten iznos instrumenta mora se unijeti u atribute podataka „neotplaćeni nominalni iznos”. Svaki obvezujući neiskorišteni iznos instrumenta mora se unijeti se u atribute podataka „izvanbilančni iznos”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Podaci se moraju dostavljati na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Podaci: druga ugovorna strana – instrument

| 4.1. | Stupanj granularnosti za financijske podatke: druga ugovorna strana – instrument je kombinacija „druga ugovorna strana – instrument” i svaki je unos jedinstveno utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice; (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice; (c) identifikacijske oznake druge ugovorne strane, (d) identifikacijske oznake ugovora; (e) identifikacijske oznake instrumenta i (e) funkcije druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Podatak: instrument – druga ugovorna strana opisuje funkciju svih drugih ugovornih strana u svakom instrumentu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U slučaju fizičkih osoba koje su povezane s instrumentima koji se dostavljaju u skupu podataka Anacredit, ne smiju se dostavljati podaci za fizičke osobe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Podaci se moraju dostaviti najkasnije do mjesečnog prijenosa podataka o kreditima bitnih za referentni datum izvješćivanja kada se instrument evidentira u skupu podataka AnaCredit ili za referentni datum izvješćivanja prije nego što je instrument evidentiran u skupu podataka Anacredit. Ako dođe do promjene, podaci se moraju ažurirati najkasnije do mjesečnog prijenosa podataka o kreditima bitnih za referentni datum izvješćivanja kada je promjena stupila na snagu ili za referentni datum izvješćivanja prije nego što je promjena stupila na snagu. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Podaci o solidarnoj odgovornosti

| 5.1. | Stupanj granularnosti za financijske podatke je kombinacija „druga ugovorna strana – instrument”. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice; (c) identifikacijske oznake druge ugovorne strane, (d) identifikacijske oznake ugovora; i (e) identifikacijske oznake instrumenta. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ovi podaci evidentiraju iznos solidarne odgovornosti instrumenta koji odgovara svakom dužniku koji je solidarno odgovoran u odnosu na jedan instrument. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U slučaju fizičkih osoba koje su povezane s instrumentima koji se dostavljaju u skupu podataka Anacredit, ne smiju se dostavljati podaci za fizičke osobe. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4 | Podaci se moraju dostavljati na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

5.4

| Skup podataka | Atributi podataka |
| --- | --- |
| 1. | Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani |

Skup podataka

Atributi podataka

1.

Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

Identifikacijska oznaka pravne osobe (LEI)

Nacionalna identifikacijska oznaka

Identifikacijska oznaka glavnog ureda društva

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva

Identifikacijska oznaka krajnjeg matičnog društva

Naziv

Adresa: ulica

Adresa: grad/mjesto/selo

Adresa: područna/administrativna jedinica

Adresa: poštanski broj

Adresa: država

Pravni oblik

Institucionalni sektor

Gospodarska djelatnost

Status sudskog postupaka

Datum početka sudskog postupka

Veličina poduzeća

Datum na koji je utvrđena veličina poduzeća

Broj zaposlenika

Ukupna bilanca

Godišnji promet

Računovodstveni standard

| 2. | Podaci o instrumentima |
| --- | --- |

2.

Podaci o instrumentima

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka ugovora

Identifikacijska oznaka instrumenta

Vrsta instrumenta

Vrsta otplate

Valuta

Fiducijarni instrument

Datum uspostavljanja

Datum završetka razdoblja u kojem se plaćala samo kamata

Gornja granica kamatne stope

Donja granica kamatne stope

Učestalost promjene kamatne stope

Kamatna marža

Vrsta kamatne stope

Zakonski rok konačnog dospijeća

Iznos obveze na datum uspostavljanja

Učestalost plaćanja

Kredit za projektno financiranje

Svrha

Regres

Referentna stopa

Datum namire

Podređeni dug

Identifikacijska oznaka sindiciranog kredita

Prava otplate

Promjene fer vrijednosti zbog promjena kreditnog rizika prije kupnje

| 3. | Financijski podaci |
| --- | --- |

3.

Financijski podaci

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka ugovora

Identifikacijska oznaka instrumenta

Kamatna stopa

Sljedeći datum promjene kamatne stope

Status neispunjavanja obveza za instrument

Datum nastanka statusa neispunjavanja obveza za instrument

Preneseni iznos

Dospjele neplaćene obveze za instrument

Datum kašnjenja za instrument

Vrsta sekuritizacije

Neplaćeni nominalni iznos

Obračunate kamate

Izvanbilančni iznos

| 4. | Podaci: druga ugovorna strana – instrument |
| --- | --- |

4.

Podaci: druga ugovorna strana – instrument

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

Identifikacijska oznaka ugovora

Identifikacijska oznaka instrumenta

Funkcija druge ugovorne strane

| 5. | Podaci o solidarnoj odgovornosti |
| --- | --- |

5.

Podaci o solidarnoj odgovornosti

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

Identifikacijska oznaka ugovora

Identifikacijska oznaka instrumenta

Iznos solidarne odgovornosti

Predložak 2.

6.   Računovodstveni podaci

| 6.1. | Stupanj granularnosti za računovodstvene podatke je instrument. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice; (c) identifikacijske oznake ugovora; i (d) identifikacijske oznake instrumenta. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ovi podaci opisuju kretanje instrumenta u skladu s odgovarajućim računovodstvenim standardima pravnog subjekta promatrane jedinice. Ako izvještajna jedinica treba postupati u skladu s Uredbom (EU) 2015/534 Europske središnje banke (ESB/2015/13) (1), podaci se evidentiraju u skladu s računovodstvenim standardom – Međunarodnom standardu financijskog izvješćivanja (MSFI) ili u skladu s nacionalnim općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP) – koji se primjenjuju radi ispunjavanja zahtjeva temeljem Uredbe (EU) 2015/534 (ESB/2015/13) od strane pravnog subjekta promatrane jedinice. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Podaci se moraju dostavljati na tromjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Podaci o primljenoj zaštiti

| 7.1. | Stupanj granularnosti za podatke o primljenoj zaštiti je primljena zaštita. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice i (c) identifikacijske oznake zaštite. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Izvještajne jedinice trebaju izvješćivati o svakoj zaštiti primljenoj kao osiguranje za otplatu svakog instrumenta (svih instrumenata) o kojem (o kojima) se izvješćuje u podacima o instrumentu neovisno o njezinoj prihvatljivosti za smanjenje kreditnog rizika u skladu s Uredbom br. (EU) 575/2013. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ovi podaci opisuju primljenu zaštitu. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Podaci se moraju dostaviti najkasnije do mjesečnog prijenosa podataka o kreditima bitnih za referentni datum izvješćivanja kada je zaštita primljena kao osiguranje za otplatu bilo kojeg instrumenta ili za referentni datum prije primitka zaštite, o kojem se izvješćuje u skupu podataka AnaCredit. Ako dođe do promjene, podaci se moraju ažurirati najkasnije do tromjesečnog prijenosa podataka o kreditima bitnih za referentni datum izvješćivanja kada je promjena stupila na snagu ili za referentni datum izvješćivanja prije nego što je promjena stupila na snagu. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Podaci: instrument – primljena zaštita

| 8.1. | Stupanj granularnosti za podatke „instrument – primljena zaštita” je kombinacija „instrument – primljena zaštita”. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice; (c) identifikacijske oznake ugovora; (d) identifikacijske oznake instrumenta i identifikacijske oznake zaštite. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ovi podaci opisuju svu primljenu zaštitu u odnosu na instrument osiguran zaštitom. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Podaci se moraju dostavljati na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Podaci o riziku druge ugovorne strane

| 9.1. | Stupanj granularnosti za podatke o riziku druge ugovorne strane je druga ugovorna strana. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice i (c) identifikacijske oznake druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Podaci omogućuju procjenu kreditnog rizika druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Ovi se podaci zahtijevaju samo za dužnike i pružatelje zaštite. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | U slučaju fizičkih osoba koje su povezane s instrumentima koji se dostavljaju u skup podataka Anacredit, ne smiju se dostavljati podaci za fizičke osobe. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Podaci se moraju dostavljati na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Odgovarajući NSB može odlučiti prikupljati podatke o riziku druge ugovorne strane na tromjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Podaci o statusu neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

| 10.1. | Stupanj granularnosti za podatke o neispunjavanju obveza druge ugovorne strane je druga ugovorna strana. Svaki unos jedinstveno je utvrđen kombinacijom sljedećih atributa podataka: (a) identifikacijske oznake izvještajne jedinice); (b) identifikacijske oznake promatrane jedinice i (c) identifikacijske oznake druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Ovi podaci omogućuju identifikaciju drugih ugovornih strana u statusu neispunjavanja obveza bez nepotrebnog odlaganja. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Ovi se podaci zahtijevaju samo za dužnike i pružatelje zaštite. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | U slučaju fizičkih osoba koje su povezane s instrumentima koji se dostavljaju u skup podataka Anacredit, ne smiju se dostavljati podaci za fizičke osobe. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Podaci se moraju dostavljati na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

10.5.

| Podaci | Atributi podataka |
| --- | --- |
| 6. | Računovodstveni podaci |

Podaci

Atributi podataka

6.

Računovodstveni podaci

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka ugovora

Identifikacijska oznaka instrumenta

Računovodstvena klasifikacija instrumenata

Priznavanje u bilanci

Akumulirani otpisi

Akumulirani iznos umanjenja

Vrsta umanjenja

Metoda procjene umanjenja

Izvori opterećenja

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika

Prihodujući status instrumenta

Datum prihodujućeg statusa instrumenta

Rezervacije povezane s izvanbilančnim izloženostima

Status restrukturiranja i sklapanje ponovnog sporazuma

Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma

Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza

Bonitetni portfelj

Knjigovodstvena vrijednost

| 7. | Podaci o primljenoj zaštiti |
| --- | --- |

7.

Podaci o primljenoj zaštiti

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka zaštite

Identifikacijska oznaka pružatelja zaštite

Vrsta zaštite

Vrijednost zaštite

Vrsta vrijednosti zaštite

Pristup vrednovanju zaštite

Lokacija kolaterala u obliku nekretnina

Datum vrijednosti zaštite

Datum dospijeća zaštite

Prvobitna vrijednost zaštite

Datum prvobitne vrijednosti zaštite

| 8. | Podaci: instrument – primljena zaštita |
| --- | --- |

8.

Podaci: instrument – primljena zaštita

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka ugovora

Identifikacijska oznaka instrumenta

Identifikacijska oznaka zaštite

Dodijeljena vrijednost zaštite

Zahtjevi trećih strana s pravom prvenstva u odnosu na zaštitu

| 9. | Podaci o riziku druge ugovorne strane |
| --- | --- |

9.

Podaci o riziku druge ugovorne strane

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

Vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza

| 10. | Podaci o statusu neispunjavanja obveza druge ugovorne strane |
| --- | --- |

10.

Podaci o statusu neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

Status neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

Datum nastanka statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

---

(1)  Uredba (EU) br. 2015/534 Europske središnje banke od 17. ožujka 2015. o izvješćivanju o nadzornim financijskim podacima (ESB/2015/13) (SL L 86, 31.3.2015., str. 13.).

---

PRILOG II.

Posebni statistički izvještajni zahtjevi

U skladu s člankom 7. statistički izvještajni zahtjevi određeni u članku 6. moraju se smanjiti ako se primjenjuju posebni uvjeti. Sljedeća četiri slučaja opisuju posebne uvjete za koje se ne zahtijeva potpuni skup podataka o kreditima.

1.   Promatrane jedinice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici

Instrumenti za koje je promatrana jedinica strana podružnica koja nije rezident u državi članici izvjestiteljici.

2.   Promatrane jedinice na koje se ne primjenjuju kapitalni zahtjevi

Instrumenti za koje:

| (a) | promatrana jedinica nije institucija nadzirana temeljem Uredbe (EU) br. 575/2013; ili |
| --- | --- |

(a)

promatrana jedinica nije institucija nadzirana temeljem Uredbe (EU) br. 575/2013; ili

| (b) | promatrana jedinica je strana podružnica subjekta koji se ne nadzire temeljem Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(b)

promatrana jedinica je strana podružnica subjekta koji se ne nadzire temeljem Uredbe (EU) br. 575/2013.

3.   Potpuno isknjiženi instrumenti koji se servisiraju

Instrumenti:

| (a) | koji su isknjiženi; i |
| --- | --- |

(a)

koji su isknjiženi; i

| (b) | koji se servisiraju |
| --- | --- |

(b)

koji se servisiraju

4.   Instrumenti zasnovani prije 1. rujna 2018.

Instrumenti s datumom zasnivanja prije 1. rujna 2018.

U tablici 1. navode se izvještajni zahtjevi za svaki atribut podataka u svakom od četiriju primjera, korištenjem sljedećih klasifikacija:

(a)   N: u skladu s pojedinačnim sporazumima, odgovarajuće nacionalne središnje banke mogu odlučiti ne prikupljati ove podatke od pojedinih izvještajnih jedinica;

(b)   X: podaci za koje se ne zahtijeva da budu dostavljeni.

Ako klasifikacija nije osigurana, zahtijeva se dostavljanje podataka.

Ako za podatke postoji više opisa u tablici 1, primjenjuje se izvještajni zahtjev koji predstavlja najmanje opterećenje.

Tablica 1.

Posebni statistički izvještajni zahtjevi

| | 1. | Promatrane jedinice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici |
| --- | --- | --- |

1.

Promatrane jedinice koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici

| 2. | Promatrane jedinice na koje se ne primjenjuju kapitalni zahtjevi |
| --- | --- |

2.

Promatrane jedinice na koje se ne primjenjuju kapitalni zahtjevi

| 3. | Potpuno isknjiženi instrumenti koji se servisiraju |
| --- | --- |

3.

Potpuno isknjiženi instrumenti koji se servisiraju

| 4. | Instrumenti zasnovani prije 1. rujna 2018. |
| --- | --- |

4.

Instrumenti zasnovani prije 1. rujna 2018.

Kredit za projektno financiranje

N

Datum uspostavljanja

N

Vrsta kamatne stope

N

Učestalost promjene kamatne stope

N

Datum završetka razdoblja u kojem se plaćala samo kamata

N

N

Referentna stopa

N

Kamatna marža

N

Gornja granica kamatne stope

N

N

Donja granica kamatne stope

N

N

Vrsta otplate

N

N

Učestalost plaćanja

N

N

Promjene fer vrijednosti zbog promjena kreditnog rizika prije kupnje

N

N

Sljedeći datum promjene kamatne stope

N

Status neispunjavanja obveza za instrument

N

Datum nastanka statusa neispunjavanja obveza za instrument

N

Obračunate kamate

N

Računovodstvena klasifikacija instrumenata

X

Izvori opterećenja

N

X

Akumulirani otpisi

X

Akumulirani iznos umanjenja

X

Vrsta umanjenja

X

Metoda procjene umanjenja

X

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika

X

Prihodujući status instrumenta

N

Datum prihodujućeg statusa instrumenta

N

Rezervacije povezane s izvanbilančnim izloženostima

X

Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma

N

Bonitetni portfelj

X

X

Knjigovodstvena vrijednost

X

Prvobitna vrijednost zaštite

N

Datum prvobitne vrijednosti zaštite

N

Vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza

N

N

Status neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

N

N

Datum nastanka statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

N

N

---

PRILOG III.

Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani

U tablicama 2. i 3. navode se izvještajni zahtjevi za svaki atribut podatka u tablici referentnih podataka o drugoj ugovornoj strani, kako je opisano u predlošku 1. Priloga I.

U tablici 2. navode se zahtjevi za druge ugovorne strane koje su rezidenti u državi članici izvjestiteljci, dok tablica 3. navodi zahtjeve za druge ugovorne strane koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici.

Upotrebljava se sljedeća klasifikacija zahtjeva:

(a)   N: u skladu s pojedinačnim sporazumima, odgovarajuće nacionalne središnje banke mogu odlučiti ne prikupljati ove podatke od pojedinih izvještajnih jedinica;

(b)   X: podaci za koje se ne zahtijeva da budu dostavljeni.

Ako klasifikacija nije osigurana, zahtijeva se dostavljanje podataka.

Ako za podatke postoji više opisa u tablicama 2. ili 3., mora se primijeniti izvještajni zahtjev koji predstavlja najmanje opterećenje.

Tablica 2.

Posebni izvještajni zahtjevi u vezi referentnih podataka o drugoj ugovornoj strani za druge ugovorne strane koje su rezidenti u državi članici izvjestiteljici

| | 1. | Izvještajna jedinica |
| --- | --- | --- |

1.

Izvještajna jedinica

| 2. | Promatrana jedinica |
| --- | --- |

2.

Promatrana jedinica

| 3. | Vjerovnik |
| --- | --- |

3.

Vjerovnik

| 4. | Dužnik – svi instrumenti zasnovani prije 1. rujna 2018. |
| --- | --- |

4.

Dužnik – svi instrumenti zasnovani prije 1. rujna 2018.

| 5. | Dužnik – najmanje jedan instrument zasnovan 1. rujna 2018. ili nakon 1. rujna 2018. |
| --- | --- |

5.

Dužnik – najmanje jedan instrument zasnovan 1. rujna 2018. ili nakon 1. rujna 2018.

| 6. | Pružatelj zaštite |
| --- | --- |

6.

Pružatelj zaštite

| 7. | Glavni ured društva |
| --- | --- |

7.

Glavni ured društva

| 8. | Neposredno matičnog društva |
| --- | --- |

8.

Neposredno matičnog društva

| 9. | Krajnje matično društvo |
| --- | --- |

9.

Krajnje matično društvo

| 10. | Inicijator |
| --- | --- |

10.

Inicijator

| 11. | Serviser |
| --- | --- |

11.

Serviser

Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

Identifikacijska oznaka pravne osobe (LEI)

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nacionalna identifikacijska oznaka

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Identifikacijska oznaka glavnog ureda društva

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka krajnjeg matičnog društva

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Naziv

Adresa: ulica

N

Adresa: grad/mjesto/selo

N

Adresa: područna/administrativna jedinica

N

Adresa: poštanski broj

N

Adresa: država

N

Pravni oblik

N

Institucionalni sektor

N

Gospodarska djelatnost

X

X

N

N

N

N

Status sudskog postupaka

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Datum početka sudskog postupka

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Veličina poduzeća

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Datum utvrđivanja veličine poduzeća

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Broj zaposlenika

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Ukupna bilanca

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Godišnji promet

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Računovodstveni standard

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tablica 3.

Posebni izvještajni zahtjevi u vezi referentnih podataka o drugoj ugovornoj strani za druge ugovorne strane koje nisu rezidenti u državi članici izvjestiteljici

| | 1. | Izvještajna jedinica |
| --- | --- | --- |

1.

Izvještajna jedinica

| 2. | Promatrana jedinica |
| --- | --- |

2.

Promatrana jedinica

| 3. | Vjerovnik |
| --- | --- |

3.

Vjerovnik

| 4. | Dužnik – svi instrumenti zasnovani prije 1. rujna 2018. |
| --- | --- |

4.

Dužnik – svi instrumenti zasnovani prije 1. rujna 2018.

| 5. | Dužnik – najmanje jedan instrument zasnovan 1. rujna 2018. ili nakon 1. rujna 2018. |
| --- | --- |

5.

Dužnik – najmanje jedan instrument zasnovan 1. rujna 2018. ili nakon 1. rujna 2018.

| 6. | Pružatelj zaštite |
| --- | --- |

6.

Pružatelj zaštite

| 7. | Glavni ured društva |
| --- | --- |

7.

Glavni ured društva

| 8. | Neposredno matično društvo |
| --- | --- |

8.

Neposredno matično društvo

| 9. | Krajnje matično društvo dužnika |
| --- | --- |

9.

Krajnje matično društvo dužnika

| 10. | Inicijator |
| --- | --- |

10.

Inicijator

| 11. | Serviser |
| --- | --- |

11.

Serviser

Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

NA

Identifikacijska oznaka pravne osobe (LEI)

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nacionalna identifikacijska oznaka

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Identifikacijska oznaka glavnog ureda društva

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Identifikacijska oznaka krajnjeg matičnog društva

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Naziv

NA

Adresa: ulica

NA

N

Adresa: grad/mjesto/selo

NA

N

Adresa: područna/administrativna jedinica

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Adresa: poštanski broj

NA

N

Adresa: država

NA

N

Pravni oblik

NA

N

Institucionalni sektor

NA

N

Gospodarska djelatnost

NA

X

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Status sudskog postupaka

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Datum početka sudskog postupka

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Veličina poduzeća

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Datum utvrđivanja veličine poduzeća

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Broj zaposlenika

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ukupna bilanca

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Godišnji promet

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Računovodstveni standard

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

PRILOG IV.

Atributi podataka, definicije i vrijednosti

Ova tablica prikazuje detaljne standardne opise i definicije atributa podataka navedenih u prilozima od I. do III. Također prikazuje vrijednosti koje se dostavljaju za atribute podataka, uključujući opise vrijednosti.

Nacionalne središnje banke odgovorne su za prijenos atributa podataka i vrijednosti u odgovarajuće atribute podataka i vrijednosti primjenjive na nacionalnoj razini.

| Pojam | Vrsta pojma | Definicija |
| --- | --- | --- |
| Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaku drugu ugovornu stranu. Svaka druga ugovorna strana mora imati jednu identifikacijsku oznaku druge ugovorne strane. Ova se vrijednost neće promijeniti tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za bilo koju drugu ugovornu stranu. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za izvještajnu jedinicu |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka promatrane jedinice | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za promatranu jedinicu |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka ugovora | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaki ugovor. Svaki ugovor mora imati jednu identifikacijsku oznaku ugovora. Ova se vrijednost neće promijeniti tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka ugovora za bilo koji drugi ugovor. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka instrumenta | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaki instrument temeljem pojedinog ugovora. Svaki instrument mora imati jednu identifikacijsku oznaku instrumenta. Ova se vrijednost neće mijenjati tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka instrumenta za bilo koji drugi instrument temeljem istog ugovora. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka zaštite | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaku zaštitu koja se koristi radi osiguranja instrumenta. Svaka zaštita ima jednu identifikacijsku oznaku zaštite. Ova se vrijednost neće promijeniti tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka zaštite za bilo koju drugu zaštitu. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka pružatelja zaštite | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za pružatelja zaštite.
  Ako pružatelj zaštite nije pravni subjekt, nije potrebno dostaviti identifikacijsku oznaku pružatelja zaštite. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani |
| Identifikacijska oznaka pravne osobe (LEI) | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka pravne osobe za drugu ugovornu stranu dodijeljena u skladu s normom (ISO) 17442 Međunarodne organizacije za standardizaciju. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Nacionalna identifikacijska oznaka | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka koja se obično upotrebljava i koja omogućuje nedvojbenu identifikaciju druge ugovorne strane ili pravnog subjekta čiji je druga ugovorna strana sastavni dio, unutar države u kojoj je rezident.
  Za drugu ugovornu stranu koja je strana podružnica, nacionalna identifikacijska oznaka odnosi se na stranu podružnicu
  Za drugu ugovornu stranu koja nije strana podružnica, nacionalna identifikacijska oznaka odnosi se na pravni subjekt čiji je druga ugovorna strana sastavni dio. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka glavnog ureda društva | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za pravni subjekt čiji je strana podružnica pravno ovisni dio.
  Ovi se podaci dostavljaju samo za druge ugovorne strane koje su strane podružnice. |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane koja je neposredno matično društvo druge ugovorne strane. Ako druga ugovorna strana nema matičnog društva, potrebno je dostaviti samu identifikacijsku oznaku druge ugovorne strane.
  „Matično društvo” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 15 (a) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Identifikacijska oznaka krajnjeg matičnog društva | Atributi podataka | Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane koja je krajnje matično društvo druge ugovorne strane. Krajnje matično društvo nema matičnog društva. Ako druga ugovorna strana nema matičnog društva, potrebno je dostaviti samu identifikacijsku oznaku druge ugovorne strane.
  „Matično društvo” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 15 (a) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Naziv | Atributi podataka | Puni naziv druge ugovorne strane. |
| Niz znakova | Vrijednost | Konačan niz znakova. |
| Adresa: ulica | Atributi podataka | Adresa (naziv ulice) druge ugovorne strane, uključujući kućni broj |
| Niz znakova | Vrijednost | Konačan niz znakova. |
| Adresa: grad/mjesto/selo | Atributi podataka | Službeni naziv grada, mjesta ili sela druge ugovorne strane. |
| Niz znakova | Vrijednost | Konačan niz znakova. |
| Adresa: poštanski broj | Atributi podataka | Poštanski broj druge ugovorne strane |
| Alfanumerički | Vrijednost | Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka. |
| Adresa: područna/administrativna jedinica | Atributi podataka | Područna jedinica ili slična administrativna podjela drugih ugovornih strana koje su rezidenti u državama članicama Europske unije. |
| Niz znakova | Vrijednost | Regije 3. razine NUTS-a |
| Adresa: država | Atributi podataka | Država druge ugovorne strane |
| ISO 3166-1 alpha 2 kodovi | Vrijednost | ISO 3166-1 alpha 2 kod države |
| Pravni oblik | Atributi podataka | Vrsta poslovnog subjekta kako je utvrđen u nacionalnom pravnom sustavu. |
| Niz znakova | Vrijednost | Konačan niz znakova. |
| Institucionalni sektor | Atributi podataka | Institucionalni sektori u skladu s Uredbom (EU) br. 549/2013, Uredbom (EU) br. 575/2013 i Uredbom (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/40) (1). |
| Nefinancijska društva; | Vrijednost | Nefinancijska društva kako su definirana u točkama od 2.45. do 2.50. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Središnja banka | Vrijednost | Središnje banke kako su definirane u točkama od 2.72. do 2.74. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Kreditne institucije | Vrijednost | Kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Društva koja primaju depozite osim kreditnih institucija | Vrijednost | Društva koja primaju depozite osim kreditnih institucija kako su definirane u članku 1. stavku (a) točki (2) pod ii. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). |
| Novčani fondovi | Vrijednost | Novčani fondovi kako su definirani u članku 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). |
| Nenovčani investicijski fondovi | Vrijednost | Ne-novčani investicijski fondovi kako su definirani u točkama od 2.82. do 2.85. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama | Vrijednost | Financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama, kako su definirana člankom 1. točkom 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40). |
| Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava, mirovinskih fondova i financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama | Vrijednost | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova kako su definirani u stavku 2.86 Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013, isključujući financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama kako su definirana u članku 1. točki 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40). |
| Pomoćne financijske institucije | Vrijednost | Pomoćne financijske institucije kako su definirane u točki 2.63. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci | Vrijednost | Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci kako su definirani u točkama od 2.98. do 2.99. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Osiguravajuća društva | Vrijednost | Osiguravajuća društva kako su definirana u stavcima od 2.100. do 2.104. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Mirovinski fondovi | Vrijednost | Mirovinski fondovi kako su definirani u stavcima od 2.105. do 2.110. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Središnja država | Vrijednost | Središnja država kako je definirana u stavku 2.114. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Savezna država | Vrijednost | Savezna država kako je definirana u stavku 2.115. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Lokalna država | Vrijednost | Lokalna država kako je definirana u stavku 2.116. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Fondovi socijalne sigurnosti | Vrijednost | Fondovi socijalne sigurnosti kako su definirani u stavku 2.117. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima | Vrijednost | Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima, kako su definirane u stavcima od 2.129. do 2.130. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013. |
| Gospodarska djelatnost | Atributi podataka | Klasifikacija drugih ugovornih strana prema njihovim gospodarskim djelatnostima, u skladu sa statističkom klasifikacijom NACE Rev. 2 kako je utvrđena u Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| Oznaka NACE | Vrijednost | Razina dva, tri ili četiri oznake NACE u skladu s Uredbom (EZ) br. 1893/2006. |
| Status sudskog postupaka | Atributi podataka | Kategorije koje opisuju pravni status druge ugovorne strane u pogledu njezine solventnosti temeljem nacionalnog pravnog okvira
  NSB treba prenijeti ove vrijednosti u nacionalni pravni okvir. Svaki NSB treba pravovremeno pripremiti referentnu tablicu kako bi olakšao tumačenje i usporedbu ovih vrijednosti u različitim državama. |
| Nema poduzetih pravnih radnji | Vrijednost | Pravne radnje koje se odnose na solventnost ili zaduženosti druge ugovorne strane nisu poduzete. |
| Pod sudskom upravom, prinudnom upravom ili sličnim mjerama. | Vrijednost | Svaki postupak koji uključuje sudjelovanje sudskog ili sličnog tijela koji ima za cilj postizanje sporazuma o refinanciranju među vjerovnicima, osim stečajnih postupaka i postupaka zbog insolventnosti. |
| Stečaj/insolventnost | Vrijednost | Kolektivni i obvezujući stečajni postupci ili postupci zbog insolventnosti pod sudskim nadzorom, koji uključuju djelomično ili potpuno oslobađanje druge ugovorne strane i imenovanje likvidatora. |
| Druge pravne radnje | Vrijednost | Pravne radnje osim već navedenih, uključujući bilateralne pravne radnje između izvještajne jedinice i druge ugovorne strane. |
| Datum početka sudskog postupka | Atributi podataka | Datum kada je sudski postupak pokrenut kao što se izvješćuje pod atributom „status sudskog postupka”. Ovaj datum treba biti zadnji odgovarajući datum prije izvještajnog datuma i unosi se samo ako atribut podataka 'Status sudskih postupaka' ima vrijednost koja nije 'Nema poduzetih pravnih radnji'. |
| Datum | Vrijednost | Utvrđen u obliku dd/mm/gggg |
| Veličina poduzeća | Atributi podataka | Klasifikacija poduzeća prema veličini, u skladu s Prilogom Preporuci Komisije 2003/361/EC (3). |
| Velika poduzeća | Vrijednost | Poduzeća koja se ne podvode pod mikro, mala ili srednja poduzeća (SME), u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ. |
| Srednja poduzeća | Vrijednost | Poduzeća koja se podvode pod SME, ali ne kao mala ili mikro poduzeća, u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ. |
| Mala poduzeća | Vrijednost | Poduzeća se podvode pod mala poduzeća, u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ. |
| Mikro poduzeće | Vrijednost | Poduzeća se podvode pod mikro poduzeća, u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ. |
| Datum utvrđivanja veličine poduzeća | Atributi podataka | Datum na koji se odnosi vrijednost prikazana u „veličina poduzeća”. Ovo je datum najnovijih podataka koji se koriste za klasifikaciju ili preispitivanje klasifikacije poduzeća. |
| Datum | Vrijednost | Utvrđen u obliku dd/mm/gggg |
| Broj zaposlenika | Atributi podataka | Broj zaposlenika koji rade za drugu ugovornu stranu, u skladu s člankom 5. Priloga Preporuci 2003/361/EZ. |
| Brojčano | Vrijednost | Broj koji nije negativan. |
| Ukupna bilanca | Atributi podataka | Knjigovodstvena vrijednost ukupne imovine druge ugovorne strane u skladu s Uredbom (EU) br. 549/2013. |
| Brojčano | Vrijednost | Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni izvještajni datum. |
| Godišnji promet | Atributi podataka | Godišnji opseg prodaje umanjen za sve odbitke i poreze na prodaju druge ugovorne strane u skladu s Preporukom 2003/36/EZ. Jednak pojmu „ukupni godišnji poslovni prihodi” u članku 153. stavku 4. Uredbe (EU) 575/2013. |
| Brojčano | Vrijednost | Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni izvještajni datum. |
| Računovodstveni standard | Atributi podataka | Računovodstveni standard koji koristi pravni subjekt promatrane jedinice. Ako izvještajna jedinica treba postupati u skladu s Uredbom (EU) 2015/534 (ESB/2015/13), podaci se evidentiraju u skladu s računovodstvenim standardom – Međunarodnim standardu financijskog izvješćivanja (MSFI) ili u skladu s nacionalnim općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP) – koji se primjenjuju radi ispunjavanja zahtjeva temeljem Uredbe (EU) 2015/534 (ESB/2015/13) od strane pravnog subjekta promatrane jedinice. |
| MSFI | Vrijednost | MSFI, koji se primjenjuju temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| Nacionalni GAAP u skladu s MSFI-jem | Vrijednost | Nacionalni računovodstveni okviri razvijeni temeljem Direktive Vijeća 86/635/EEZ (5) koji primjenjuju MFSI kriterije za instrumente. |
| Nacionalni GAAP nije u skladu s MSFI-jem | Vrijednost | Nacionalni računovodstveni okviri razvijeni temeljem Direktive Vijeća 86/635/EEZ koji ne primjenjuju MFSI kriterije za instrumente. |
| Podaci o riziku druge ugovorne strane |
| Vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza | Atributi podataka | Vjerojatnost da će druga ugovorna strana biti u statusu neispunjavanja obveza dulje od godinu dana utvrđena u skladu s člancima 160., 163., 179. i 180. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Brojčano | Vrijednost | Broj od 0 do 1. |
| Podaci o statusu neispunjavanja obveza druge ugovorne strane |
| Status neispunjavanja obveza druge ugovorne strane | Atributi podataka | Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane. Kategorije koje opisuju razloge zbog kojih druga ugovorna strana može biti u statusu neispunjavanja obveza u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Nije u statusu neispunjavanja obveza | Vrijednost | Druga ugovorna strana nije u statusu neispunjavanja obveza u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| Status neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug | Vrijednost | Druga ugovorna strana u statusu neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| Status neispunjavanja obveza zbog više od 90/180 dana kašnjenja. | Vrijednost | Druga ugovorna strane u statusu neispunjavanja obveza zbog toga što je dug dospio prije više od 90/180 dana u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| Status neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug i zbog više od 90/180 dana kašnjenja. | Vrijednost | Druga ugovorna strana u statusu neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug i zbog više od 90/180 dana kašnjenja u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| Datum nastanka statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane | Atributi podataka | Datum na koji se smatra da je nastao status neispunjavanja obveza, kako je unesen u atribut podataka „Status neispunjavanja obveza druge ugovorne strane”. |
| Datum | Vrijednost | Utvrđen u obliku dd/mm/gggg |
| Podaci o instrumentu |
| Vrsta instrumenta | Atributi podataka | Klasifikacija instrumenta u skladu s vrstom ugovornih obveza ugovorenih između ugovornih strana. |
| Depoziti osim obratnih repo ugovora | Vrijednost | Depoziti kako su definirani u stavku 5.79. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013 osim obratnih repo ugovora. |
| Prekoračenje po transakcijskom računu | Vrijednost | Prekoračenje po transakcijskom računu kako je definirano u točki 2(1)(c) tablice u dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). |
| Dugovanje po kreditnim karticama | Vrijednost | Kredit odobren putem debitnih kartica s odgođenim plaćanjem, tj. karticama koje omogućuju kredit bez naplate kamate ili putem kreditnih kartica, tj. kartica koje omogućuju kredit bez naplate kamate i kredit s naplatom kamate. |
| Revolving kredit osim prekoračenja po transakcijskom računu i duga po kreditnim karticama | Vrijednost | Kredit koji ima sljedeća obilježja:






  i. | dužnik se može koristiti sredstvima ili ih povući do prethodno odobrenog kreditnog limita, a da prethodno ne obavijesti davatelja kredita; |

Pojam

Vrsta pojma

Definicija

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaku drugu ugovornu stranu. Svaka druga ugovorna strana mora imati jednu identifikacijsku oznaku druge ugovorne strane. Ova se vrijednost neće promijeniti tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za bilo koju drugu ugovornu stranu.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka izvještajne jedinice

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za izvještajnu jedinicu

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka promatrane jedinice

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za promatranu jedinicu

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka ugovora

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaki ugovor. Svaki ugovor mora imati jednu identifikacijsku oznaku ugovora. Ova se vrijednost neće promijeniti tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka ugovora za bilo koji drugi ugovor.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka instrumenta

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaki instrument temeljem pojedinog ugovora. Svaki instrument mora imati jednu identifikacijsku oznaku instrumenta. Ova se vrijednost neće mijenjati tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka instrumenta za bilo koji drugi instrument temeljem istog ugovora.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka zaštite

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka koju primjenjuje izvještajna jedinica kako bi jedinstveno utvrdila svaku zaštitu koja se koristi radi osiguranja instrumenta. Svaka zaštita ima jednu identifikacijsku oznaku zaštite. Ova se vrijednost neće promijeniti tijekom vremena i ne može se koristiti kao identifikacijska oznaka zaštite za bilo koju drugu zaštitu.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka pružatelja zaštite

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za pružatelja zaštite.

Ako pružatelj zaštite nije pravni subjekt, nije potrebno dostaviti identifikacijsku oznaku pružatelja zaštite.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Referentni podaci o drugoj ugovornoj strani

Identifikacijska oznaka pravne osobe (LEI)

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka pravne osobe za drugu ugovornu stranu dodijeljena u skladu s normom (ISO) 17442 Međunarodne organizacije za standardizaciju.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Nacionalna identifikacijska oznaka

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka koja se obično upotrebljava i koja omogućuje nedvojbenu identifikaciju druge ugovorne strane ili pravnog subjekta čiji je druga ugovorna strana sastavni dio, unutar države u kojoj je rezident.

Za drugu ugovornu stranu koja je strana podružnica, nacionalna identifikacijska oznaka odnosi se na stranu podružnicu

Za drugu ugovornu stranu koja nije strana podružnica, nacionalna identifikacijska oznaka odnosi se na pravni subjekt čiji je druga ugovorna strana sastavni dio.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka glavnog ureda društva

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane za pravni subjekt čiji je strana podružnica pravno ovisni dio.

Ovi se podaci dostavljaju samo za druge ugovorne strane koje su strane podružnice.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane koja je neposredno matično društvo druge ugovorne strane. Ako druga ugovorna strana nema matičnog društva, potrebno je dostaviti samu identifikacijsku oznaku druge ugovorne strane.

„Matično društvo” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 15 (a) Uredbe (EU) br. 575/2013;

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Identifikacijska oznaka krajnjeg matičnog društva

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka druge ugovorne strane koja je krajnje matično društvo druge ugovorne strane. Krajnje matično društvo nema matičnog društva. Ako druga ugovorna strana nema matičnog društva, potrebno je dostaviti samu identifikacijsku oznaku druge ugovorne strane.

„Matično društvo” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 15 (a) Uredbe (EU) br. 575/2013;

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Naziv

Atributi podataka

Puni naziv druge ugovorne strane.

Niz znakova

Vrijednost

Konačan niz znakova.

Adresa: ulica

Atributi podataka

Adresa (naziv ulice) druge ugovorne strane, uključujući kućni broj

Niz znakova

Vrijednost

Konačan niz znakova.

Adresa: grad/mjesto/selo

Atributi podataka

Službeni naziv grada, mjesta ili sela druge ugovorne strane.

Niz znakova

Vrijednost

Konačan niz znakova.

Adresa: poštanski broj

Atributi podataka

Poštanski broj druge ugovorne strane

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Adresa: područna/administrativna jedinica

Atributi podataka

Područna jedinica ili slična administrativna podjela drugih ugovornih strana koje su rezidenti u državama članicama Europske unije.

Niz znakova

Vrijednost

Regije 3. razine NUTS-a

Adresa: država

Atributi podataka

Država druge ugovorne strane

ISO 3166-1 alpha 2 kodovi

Vrijednost

ISO 3166-1 alpha 2 kod države

Pravni oblik

Atributi podataka

Vrsta poslovnog subjekta kako je utvrđen u nacionalnom pravnom sustavu.

Niz znakova

Vrijednost

Konačan niz znakova.

Institucionalni sektor

Atributi podataka

Institucionalni sektori u skladu s Uredbom (EU) br. 549/2013, Uredbom (EU) br. 575/2013 i Uredbom (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/40) (1).

Nefinancijska društva;

Vrijednost

Nefinancijska društva kako su definirana u točkama od 2.45. do 2.50. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Središnja banka

Vrijednost

Središnje banke kako su definirane u točkama od 2.72. do 2.74. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Kreditne institucije

Vrijednost

Kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Društva koja primaju depozite osim kreditnih institucija

Vrijednost

Društva koja primaju depozite osim kreditnih institucija kako su definirane u članku 1. stavku (a) točki (2) pod ii. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Novčani fondovi

Vrijednost

Novčani fondovi kako su definirani u članku 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Nenovčani investicijski fondovi

Vrijednost

Ne-novčani investicijski fondovi kako su definirani u točkama od 2.82. do 2.85. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama

Vrijednost

Financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama, kako su definirana člankom 1. točkom 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava, mirovinskih fondova i financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama

Vrijednost

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova kako su definirani u stavku 2.86 Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013, isključujući financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama kako su definirana u članku 1. točki 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

Pomoćne financijske institucije

Vrijednost

Pomoćne financijske institucije kako su definirane u točki 2.63. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci

Vrijednost

Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci kako su definirani u točkama od 2.98. do 2.99. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Osiguravajuća društva

Vrijednost

Osiguravajuća društva kako su definirana u stavcima od 2.100. do 2.104. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Mirovinski fondovi

Vrijednost

Mirovinski fondovi kako su definirani u stavcima od 2.105. do 2.110. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Središnja država

Vrijednost

Središnja država kako je definirana u stavku 2.114. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Savezna država

Vrijednost

Savezna država kako je definirana u stavku 2.115. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Lokalna država

Vrijednost

Lokalna država kako je definirana u stavku 2.116. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Fondovi socijalne sigurnosti

Vrijednost

Fondovi socijalne sigurnosti kako su definirani u stavku 2.117. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima

Vrijednost

Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima, kako su definirane u stavcima od 2.129. do 2.130. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Gospodarska djelatnost

Atributi podataka

Klasifikacija drugih ugovornih strana prema njihovim gospodarskim djelatnostima, u skladu sa statističkom klasifikacijom NACE Rev. 2 kako je utvrđena u Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

Oznaka NACE

Vrijednost

Razina dva, tri ili četiri oznake NACE u skladu s Uredbom (EZ) br. 1893/2006.

Status sudskog postupaka

Atributi podataka

Kategorije koje opisuju pravni status druge ugovorne strane u pogledu njezine solventnosti temeljem nacionalnog pravnog okvira

NSB treba prenijeti ove vrijednosti u nacionalni pravni okvir. Svaki NSB treba pravovremeno pripremiti referentnu tablicu kako bi olakšao tumačenje i usporedbu ovih vrijednosti u različitim državama.

Nema poduzetih pravnih radnji

Vrijednost

Pravne radnje koje se odnose na solventnost ili zaduženosti druge ugovorne strane nisu poduzete.

Pod sudskom upravom, prinudnom upravom ili sličnim mjerama.

Vrijednost

Svaki postupak koji uključuje sudjelovanje sudskog ili sličnog tijela koji ima za cilj postizanje sporazuma o refinanciranju među vjerovnicima, osim stečajnih postupaka i postupaka zbog insolventnosti.

Stečaj/insolventnost

Vrijednost

Kolektivni i obvezujući stečajni postupci ili postupci zbog insolventnosti pod sudskim nadzorom, koji uključuju djelomično ili potpuno oslobađanje druge ugovorne strane i imenovanje likvidatora.

Druge pravne radnje

Vrijednost

Pravne radnje osim već navedenih, uključujući bilateralne pravne radnje između izvještajne jedinice i druge ugovorne strane.

Datum početka sudskog postupka

Atributi podataka

Datum kada je sudski postupak pokrenut kao što se izvješćuje pod atributom „status sudskog postupka”. Ovaj datum treba biti zadnji odgovarajući datum prije izvještajnog datuma i unosi se samo ako atribut podataka 'Status sudskih postupaka' ima vrijednost koja nije 'Nema poduzetih pravnih radnji'.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Veličina poduzeća

Atributi podataka

Klasifikacija poduzeća prema veličini, u skladu s Prilogom Preporuci Komisije 2003/361/EC (3).

Velika poduzeća

Vrijednost

Poduzeća koja se ne podvode pod mikro, mala ili srednja poduzeća (SME), u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ.

Srednja poduzeća

Vrijednost

Poduzeća koja se podvode pod SME, ali ne kao mala ili mikro poduzeća, u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ.

Mala poduzeća

Vrijednost

Poduzeća se podvode pod mala poduzeća, u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ.

Mikro poduzeće

Vrijednost

Poduzeća se podvode pod mikro poduzeća, u skladu s Prilogom Preporuci 2003/361/EZ.

Datum utvrđivanja veličine poduzeća

Atributi podataka

Datum na koji se odnosi vrijednost prikazana u „veličina poduzeća”. Ovo je datum najnovijih podataka koji se koriste za klasifikaciju ili preispitivanje klasifikacije poduzeća.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Broj zaposlenika

Atributi podataka

Broj zaposlenika koji rade za drugu ugovornu stranu, u skladu s člankom 5. Priloga Preporuci 2003/361/EZ.

Brojčano

Vrijednost

Broj koji nije negativan.

Ukupna bilanca

Atributi podataka

Knjigovodstvena vrijednost ukupne imovine druge ugovorne strane u skladu s Uredbom (EU) br. 549/2013.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni izvještajni datum.

Godišnji promet

Atributi podataka

Godišnji opseg prodaje umanjen za sve odbitke i poreze na prodaju druge ugovorne strane u skladu s Preporukom 2003/36/EZ. Jednak pojmu „ukupni godišnji poslovni prihodi” u članku 153. stavku 4. Uredbe (EU) 575/2013.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni izvještajni datum.

Računovodstveni standard

Atributi podataka

Računovodstveni standard koji koristi pravni subjekt promatrane jedinice. Ako izvještajna jedinica treba postupati u skladu s Uredbom (EU) 2015/534 (ESB/2015/13), podaci se evidentiraju u skladu s računovodstvenim standardom – Međunarodnim standardu financijskog izvješćivanja (MSFI) ili u skladu s nacionalnim općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP) – koji se primjenjuju radi ispunjavanja zahtjeva temeljem Uredbe (EU) 2015/534 (ESB/2015/13) od strane pravnog subjekta promatrane jedinice.

MSFI

Vrijednost

MSFI, koji se primjenjuju temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

Nacionalni GAAP u skladu s MSFI-jem

Vrijednost

Nacionalni računovodstveni okviri razvijeni temeljem Direktive Vijeća 86/635/EEZ (5) koji primjenjuju MFSI kriterije za instrumente.

Nacionalni GAAP nije u skladu s MSFI-jem

Vrijednost

Nacionalni računovodstveni okviri razvijeni temeljem Direktive Vijeća 86/635/EEZ koji ne primjenjuju MFSI kriterije za instrumente.

Podaci o riziku druge ugovorne strane

Vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza

Atributi podataka

Vjerojatnost da će druga ugovorna strana biti u statusu neispunjavanja obveza dulje od godinu dana utvrđena u skladu s člancima 160., 163., 179. i 180. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Brojčano

Vrijednost

Broj od 0 do 1.

Podaci o statusu neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

Status neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

Atributi podataka

Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane. Kategorije koje opisuju razloge zbog kojih druga ugovorna strana može biti u statusu neispunjavanja obveza u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Nije u statusu neispunjavanja obveza

Vrijednost

Druga ugovorna strana nije u statusu neispunjavanja obveza u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Status neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug

Vrijednost

Druga ugovorna strana u statusu neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Status neispunjavanja obveza zbog više od 90/180 dana kašnjenja.

Vrijednost

Druga ugovorna strane u statusu neispunjavanja obveza zbog toga što je dug dospio prije više od 90/180 dana u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Status neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug i zbog više od 90/180 dana kašnjenja.

Vrijednost

Druga ugovorna strana u statusu neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug i zbog više od 90/180 dana kašnjenja u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Datum nastanka statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane

Atributi podataka

Datum na koji se smatra da je nastao status neispunjavanja obveza, kako je unesen u atribut podataka „Status neispunjavanja obveza druge ugovorne strane”.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Podaci o instrumentu

Vrsta instrumenta

Atributi podataka

Klasifikacija instrumenta u skladu s vrstom ugovornih obveza ugovorenih između ugovornih strana.

Depoziti osim obratnih repo ugovora

Vrijednost

Depoziti kako su definirani u stavku 5.79. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013 osim obratnih repo ugovora.

Prekoračenje po transakcijskom računu

Vrijednost

Prekoračenje po transakcijskom računu kako je definirano u točki 2(1)(c) tablice u dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Dugovanje po kreditnim karticama

Vrijednost

Kredit odobren putem debitnih kartica s odgođenim plaćanjem, tj. karticama koje omogućuju kredit bez naplate kamate ili putem kreditnih kartica, tj. kartica koje omogućuju kredit bez naplate kamate i kredit s naplatom kamate.

Revolving kredit osim prekoračenja po transakcijskom računu i duga po kreditnim karticama

Vrijednost

Kredit koji ima sljedeća obilježja:

i.

dužnik se može koristiti sredstvima ili ih povući do prethodno odobrenog kreditnog limita, a da prethodno ne obavijesti davatelja kredita;

| ii. | iznos raspoloživog kredita može se povećati i smanjiti, kako se sredstva uzimaju u zajam i otplaćuju; |
| --- | --- |

ii.

iznos raspoloživog kredita može se povećati i smanjiti, kako se sredstva uzimaju u zajam i otplaćuju;

| iii. | kreditom se može ponovo koristiti u više navrata; |
| --- | --- |

iii.

kreditom se može ponovo koristiti u više navrata;

| iv. | ne radi se niti o dugu po kreditnoj kartici niti o prekoračenju po transakcijskom računu. |
| --- | --- |

iv.

ne radi se niti o dugu po kreditnoj kartici niti o prekoračenju po transakcijskom računu.

Kreditne linije osim revolving kredita

Vrijednost

Kredit koji ima sljedeća obilježja:

| i. | dužnik se može koristiti sredstvima ili ih povući do prethodno odobrenog kreditnog limita, a da prethodno ne obavijesti davatelja kredita; |
| --- | --- |

i.

dužnik se može koristiti sredstvima ili ih povući do prethodno odobrenog kreditnog limita, a da prethodno ne obavijesti davatelja kredita;

| ii. | kredit se može ponovo koristiti u više navrata; |
| --- | --- |

ii.

kredit se može ponovo koristiti u više navrata;

| iii. | ne radi se o revolving kreditu, niti o dugu po kreditnoj kartici ni o prekoračenju po transakcijskom računu. |
| --- | --- |

iii.

ne radi se o revolving kreditu, niti o dugu po kreditnoj kartici ni o prekoračenju po transakcijskom računu.

Obratni repo ugovori

Vrijednost

Obratni repo ugovori kako su definirani u dijelu 2.14. Priloga V. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014.

Trgovinska potraživanja

Vrijednost

Trgovinska potraživanja kako su definirana u stavku od 5.41. (c) dijela 2. Priloga V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Financijski leasing

Vrijednost

Financijski leasing kako je definiran u stavcima od 5.134. do 5.135. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Ostali krediti

Vrijednost

Ostali krediti koji nisu obuhvaćeni niti jednom od gore navedenih kategorija.

Kredit ima isto značenje kako je definirano u točkama od 5.112., 5.113. i 5.114. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Kredit za projektno financiranje

Atributi podataka

Utvrđivanje projektnog financiranja

Kredit za projektno financiranje

Vrijednost

Koristi se ako je instrument dug kredit za projektno financiranje u skladu s Prilogom V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Kredit za neprojektno financiranje

Vrijednost

Instrument nije kredit za projektno financiranje u skladu s Prilogom V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Valuta

Atributi podataka

Valuta u kojoj su instrumenti nominirani, u skladu s normom ISO 4217.

Norma ISO 4217

Vrijednost

Norma ISO 4217 oznaka za valutu

Datum uspostavljanja

Atributi podataka

Datum kada je ugovorni odnos nastao, odnosno datum kada je ugovor postao obvezujući za sve ugovorne strane.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Datum namire

Atributi podataka

Datum kada se prvi puta ostvaruju ili mogu ostvariti uvjeti navedeni u ugovoru, tj. datum kada se s financijskim ugovorima prvotno trgovalo ili datum na koji su stvoreni.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Zakonski rok konačnog dospijeća

Atributi podataka

Ugovoreni datum dospijeća instrumenta, uzimajući u obzir sve izmjene osnovnog ugovora.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Regres

Atributi podataka

Klasifikacija instrumenta na temelju prava vjerovnika da zapljeni imovinu osim zaštite založene radi osiguranja instrumenta.

Regres

Vrijednost

Instrument (instrumenti) temeljem kojeg vjerovnik ima pravo zaplijeniti imovinu dužnika osim zaštite založene radi osiguranja instrumenta, ili u slučaju potraživanja od kupaca, pravo naplate duga od subjekta koji je prodao potraživanja vjerovniku.

Bez regresa

Vrijednost

Instrument bez regresa, kako je gore navedeno.

Vrsta kamatne stope

Atributi podataka

Klasifikacija kreditne izloženosti na temelju bazne stope za utvrđivanje kamatne stope za svako razdoblje plaćanja.

Nepromjenjiva

Vrijednost

Shema koja utvrđuje kamatne stope tijekom trajanja izloženosti koja uključuje samo nepromjenjive stope – brojčano nepromjenjiva stopa koja je sa sigurnošću poznata na dan nastanka izloženosti – i pri kojoj se kamatne stope primjenjuje na čitavu izloženost. Shema može sadržavati više od jedne nepromjenjive kamatne stope koja se primjenjuje u različitim razdobljima tijekom trajanja izloženosti (npr. kredit s nepromjenjivom kamatnom stopom tijekom početnog razdoblja s fiksnom kamatnom stopom, koja se onda mijenja u drugačiju kamatnu stopu, koja je još uvijek nepromjenjiva, i koja je poznata na dan nastanka izloženosti.

Promjenjiva

Vrijednost

Shema koja utvrđuje kamatne stope tijekom trajanja izloženosti koja uključuje samo kamatne stope temeljene na promjenama druge promjenjive veličine (promjenjiva referentna stopa) i pri kojoj se kamatna stopa primjenjuje na čitavu izloženost.

Mješovita

Vrijednost

Ostale vrste kamatne stope koje nisu obuhvaćene niti jednom od gore navedenih kategorija.

Učestalost promjene kamatne stope

Atributi podataka

Učestalost po kojoj se mijenjaju kamatne stope nakon početnog razdoblja s nepromjenjivom kamatnom stopom, ako postoji.

Nepromjenjivo

Vrijednost

Instrument koji ne uključuje sporazum o promjeni kamatne stope.

Prekonoćno

Vrijednost

Instrument s ugovornom odredbom o promjeni kamatne stope na dnevnoj osnovi.

Mjesečno

Vrijednost

Instrument s ugovornom odredbom o promjeni kamatne stope na mjesečnoj osnovi.

Tromjesečno

Vrijednost

Instrument s ugovornom odredbom o promjeni kamatne stope na tromjesečnoj osnovi.

Polugodišnje

Vrijednost

Instrument s ugovornom odredbom o promjeni kamatne stope na polugodišnjoj osnovi.

Godišnje

Vrijednost

Instrument s ugovornom odredbom o promjeni kamatne stope na godišnjoj osnovi.

Po slobodnoj ocjeni vjerovnika

Vrijednost

Instrument s ugovornom odredbom prema kojoj vjerovnik ima pravo utvrditi datum promjene kamatne stope.

Ostale učestalosti

Vrijednost

Instrument s ugovornom odredbom o promjeni kamatne stope učestalošću osim one navedene za bilo koju gore navedenu kategoriju.

Datum završetka razdoblja u kojem se plaćala samo kamata

Atributi podataka

Datum kada prestaje razdoblje u kojem se plaća samo kamata. Samo kamata (engl. interest-only) je instrument u kojem se, za ugovorom utvrđeno razdoblje, plaća samo kamata na stanje glavnice, a stanje glavnice se ne mijenja.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Referentna stopa

Atributi podataka

Referentna stopa korištena za izračun stvarne kamatne stope.

Oznaka referentne stope

Vrijednost

Oznaka referentne stope je kombinacija vrijednosti referentne stope i vrijednosti dospijeća.

Moraju se koristiti sljedeće vrijednosti referentne stope:

EURIBOR, USD LIBOR, GDP LIBOR, EUR LIBOR, JPY LIBOR, CHF LIMOR, MIBOR, druge pojedine referentne stope, druge raznovrsne referentne kamatne stope.

Moraju se koristiti sljedeće vrijednosti dospijeća:

prekonoćno, jedan tjedan, dva tjedna, tri tjedna, jedan mjesec, dva mjeseca, tri mjeseca, četiri mjeseca, pet mjeseci, šest mjeseci, sedam mjeseci, osam mjeseci, devet mjeseci, deset mjeseci, jedanaest mjeseci, dvanaest mjeseci.

Oznaka referentne stope stvara se kako slijedi: referentna kamatna stopa se kombinira s vrijednošću dospijeća

Kamatna marža

Atributi podataka

Marža ili raspon (izražen kao postotak) koji se dodaju na referentnu kamatnu stopu za izračun kamatne stope u baznim bodovima.

Brojčano

Vrijednost

Kamatna stopa utvrđena kao postotak.

Gornja granica kamatne stope

Atributi podataka

Najviša vrijednost obračunate kamatne stope.

Brojčano

Vrijednost

Kamatna stopa utvrđena kao postotak.

Donja granica kamatne stope

Atributi podataka

Najniža vrijednost obračunate kamatne stope.

Brojčano

Vrijednost

Kamatna stopa utvrđena kao postotak

Svrha

Atributi podataka

Klasifikacija instrumenata prema njihovoj svrsi.

Kupnja stambenih nekretnina

Vrijednost

Financiranje stambenih nekretnina Stambene nekretnine kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 75. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Kupnja poslovnih nekretnina

Vrijednost

Financiranje nekretnina osim stambenih nekretnina.

Maržni krediti

Vrijednost

Instrumenti u kojima institucija odobrava kredit za kupnju, prodaju, držanje vrijednosnih papira ili trgovanje njima. Instrumenti maržnih kredita ne uključuju druge vrste kredita osigurane kolateralom u obliku vrijednosnih papira;

Financiranje duga

Vrijednost

Financiranje nepodmirenog duga ili duga u dospijeću. Ovo uključuje refinanciranje duga

Uvoz

Vrijednost

Financiranje dobara i usluga (kupnje, razmjene i/ili darova) od strane nerezidenata rezidentima.

Izvoz

Vrijednost

Financiranje dobara i usluga (prodaje, razmjene i/ili darova) od strane rezidenta nerezidentima.

Građevinske investicije

Vrijednost

Financiranje izgradnje zgrada, infrastrukture i industrijskih pogona.

Obrtni kapital

Vrijednost

Financiranje upravljanjem novčanim tokom organizacije.

Druge svrhe

Vrijednost

Druge svrhe koje nisu obuhvaćene niti jednom od gore navedenih kategorija.

Vrsta otplate

Atributi podataka

Vrsta otplate instrumenta uključujući glavnicu i kamate.

Francuska

Vrijednost

Otplata duga pri kojoj je ukupan iznos – glavnice i kamate – koji se otplaćuje u svakom obroku, jednak.

Njemačka

Vrijednost

Oplata duga pri kojoj se u prvom obroku plaća samo kamata a preostali obroci su stalni, uključujući otplatu glavnice i kamate.

Fiksni plan otplate

Vrijednost

Otplata duga pri kojoj je glavnica koja se otplaćuje u svakom obroku ista.

Otplata glavnice o dospijeću

Vrijednost

Otplata glavnice pri kojoj se ukupan iznos glavnice otplaćuje u posljednjem obroku.

Ostalo

Vrijednost

Ostale vrste otplate koje nisu obuhvaćene niti jednom od gore navedenih kategorija.

Učestalost plaćanja

Atributi podataka

Učestalost dospjelih plaćanja, glavnice ili kamata, odnosno broj mjeseci između plaćanja.

Mjesečno

Vrijednost

Na mjesečnoj osnovi.

Tromjesečno

Vrijednost

Na tromjesečnoj osnovi.

Polugodišnje

Vrijednost

Na polugodišnjoj osnovi.

Godišnje

Vrijednost

Na godišnjoj osnovi.

Otplata glavnice o dospijeću

Vrijednost

Otplata glavnice pri kojoj se ukupan iznos glavnice otplaćuje u posljednjem obroku neovisno o učestalošću plaćanja kamata.

Bez kupona

Vrijednost

Otplata glavnice pri kojoj se ukupan iznos glavnice i kamata otplaćuje u posljednjem obroku.

Ostalo

Vrijednost

Ostale učestalosti plaćanja koje nisu obuhvaćene niti jednom od gore navedenih kategorija.

Identifikacijska oznaka ugovora o sindiciranom kreditu

Atributi podataka

Identifikacijska oznaka ugovora koju primjenjuje glavni organizator u sindiciranom ugovoru radi jedinstvenog utvrđivanja svakog ugovora. Svaki sindicirani ugovor imat će jednu „identifikacijsku oznaku ugovora o sindiciranom kreditu”. Ova se vrijednost neće promijeniti tijekom vremena i glavni organizator ju ne može koristiti kao identifikacijsku oznaku za bilo koji drugi ugovor. Svi vjerovnici koji sudjeluju u sindiciranom ugovoru moraju koristiti istu „identifikacijsku oznaku ugovora o sindiciranom kreditu”.

Alfanumerički

Vrijednost

Oznaka koja se sastoji od slovnih i brojčanih oznaka.

Podređeni dug

Atributi podataka

Utvrđivanje podređenog duga. Instrumenti podređenog duga osiguravaju podređeno potraživanja od institucije izdavatelja, koje je moguće ostvariti nakon što su namirena sva potraživanja s višim statusom (npr. depoziti/krediti).

Podređeni dug

Vrijednost

Ovaj instrument je podređeni dug u skladu s tablicom u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Nepodređeni dug

Vrijednost

Instrument nije podređen.

Prava otplate

Atributi podataka

Klasifikacija kreditne izloženosti prema pravu vjerovnika da zahtijeva otplatu izloženosti.

Na zahtjev ili u kratkom roku

Vrijednost

Instrumenti koji se otplaćuju u kratkom roku ili na zahtjev vjerovnika.

Ostalo

Vrijednost

Instrumenti koji se otplaćuju u skladu s pravima otplate osim otplate u kratkom roku ili na zahtjev.

Fiducijarni instrument

Atributi podataka

Utvrđivanje instrumenta u kojem promatrana jedinica djeluje u svoje ime ali za račun i na rizik treće strane.

Fiducijarni instrument

Vrijednost

Koristi se ako se instrument nalazi u fiducijarnom svojstvu.

Nefiducijarni instrument

Vrijednost

Koristi se ako se instrument ne nalazi u fiducijarnom svojstvu.

Iznos obveze na datum uspostavljanja

Atributi podataka

Najveća izloženost promatrane jedinice kreditnom riziku na datum uspostavljanja instrumenta bez uzimanja u obzir bilo koje zaštite koja se drži ili drugih kreditnih poboljšanja. Ukupan iznos obveze na datum uspostavljanja utvrđuje se tijekom postupka odobravanja s namjerom da ograniči iznos kreditnog rizika promatrane jedinice prema određenoj drugoj ugovornoj strani za odnosni instrument.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po odgovarajućem referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni izvještajni datum.

Promjene fer vrijednosti zbog promjena kreditnog rizika prije kupnje

Atributi podataka

Razlika između neplaćenog nominalnog iznosa i kupovne cijene instrumenta. na datum kupnje. Ovaj iznos treba potrebno je iskazati za instrumente kupljene za iznos niži od neplaćenog iznosa zbog pogoršanja kreditnog rizika.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po odgovarajućem referentnom deviznom tečaju ESB-a (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Financijski podaci

Kamatna stopa

Atributi podataka

Ugovorena kamatna stopa iskazana na godišnjoj razini ili usko određena kamatna stopa u skladu s Uredbom (EU) br. 1072/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/34) (6).

Brojčano

Vrijednost

Kamatna stopa utvrđena kao postotak

Sljedeći datum promjene kamatne stope

Atributi podataka

Datum sljedeće promjene kamatne stope, kako je definiran u dijelu 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Ako se na instrument ne primjenjuje buduća promjena kamatne stope, unosi se njegov zakonski rok konačnog dospijeća.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Preneseni iznos

Atributi podataka

Preneseni iznos gospodarskog vlasništva financijske imovine

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni izvještajni datum.

Status neispunjavanja obveza za instrument

Atributi podataka

Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza instrumenta. Kategorije koje opisuju razloge zbog kojih instrument može biti opisan da je u statusu neispunjavanja obveza u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Nije u statusu neispunjavanja obveza

Vrijednost

Instrument nije u statusu neispunjavanja obveza u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Status neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug

Vrijednost

Instrumenti u statusu neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da dužnik neće podmiriti dug u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Status neispunjavanja obveza zbog više od 90/180 dana kašnjenja.

Vrijednost

Instrumenti u statusu neispunjavanja obveza zbog toga što je dug dospio prije više od 90/180 dana u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Status neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug i zbog više od 90/180 dana kašnjenja

Vrijednost

Instrument u statusu neispunjavanja obveza zbog vjerojatnosti da neće podmiriti dug i zbog više od 90/180 dana kašnjenja u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Dospjele neplaćene obveze za instrument

Atributi podataka

Ukupan iznos neplaćene glavnice, kamate i naknade na izvještajne datume koji su dospjeli temeljem ugovora, a nisu plaćeni (u kašnjenju su). Ovaj se iznos uvijek iskazuje. Unosi se 0 ako instrument nije u kašnjenju na izvještajni datum.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Datum kašnjenja za instrument

Atributi podataka

Datum kada je instrument u kašnjenju u skladu s dijelom 2.48. Priloga V. Provedbenoj Uredbi (EU) br. 680/2014. Ovo je najkasniji takav datum prije referentnog datuma izvješćivanja i treba se iskazati ako je instrument u kašnjenju na referentni datum izvješćivanja.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Datum nastanka statusa neispunjavanja obveza za instrument

Atributi podataka

Datum na koji se smatra da je nastao status neispunjavanja obveza, kako je unesen u atribut podataka 'status neispunjavanja obveza instrumenta'.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Vrsta sekuritizacije

Atributi podataka

Utvrđivanje vrste sekuritizacije, u skladu s člankom 242. točkom 10. i 11. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Tradicionalna sekuritizacija

Vrijednost

Instrument koji se sekuritizira u tradicionalnoj sekuritizaciji.

Sintetska sekuritizacija

Vrijednost

Instrument koji se sekuritizira u sintetskoj sekuritizaciji.

Nije sekuritiziran

Vrijednost

Instrument koji nije sekuritiziran niti u tradicionalnoj niti u sintetskoj sekuritizaciji.

Neplaćeni nominalni iznos

Atributi podataka

Neplaćeni iznos glavnice na kraju referentnog datuma izvješćivanja, uključujući neplaćeni dospjeli iznos kamata, ali bez obračunate kamate. Neplaćeni nominalni iznos mora se iskazati bez otpisa i djelomičnih otpisa kako su utvrđeni odgovarajućim računovodstvenim praksama.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Izvanbilančni iznos

Atributi podataka

Ukupan nominalni iznos izvanbilančnih izloženosti Uključuje sve obveze kreditiranja prije razmatranja kreditnih konverzijskih faktora i tehnika smanjenja kreditnog rizika. To je iznos koji najbolje predstavlja najveću izloženost institucije kreditnom riziku bez uzimanja u obzir bilo koje zaštite koja se drži ili drugih kreditnih poboljšanja.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Obračunate kamate

Atributi podataka

Iznos obračunatih kamata na kredite na referentni datum izvješćivanja kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). U skladu s općim načelom nastanka poslovnog događaja kamate na instrumente treba knjižiti u bilanci kada nastaju (tj. po načelu nastanka poslovnog događaja), a ne kada su stvarno primljene (tj. na gotovinskom načelu).

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Računovodstveni podaci

Računovodstvena klasifikacija instrumenata

Atributi podataka

Računovodstveni portfelj gdje instrument unosi izvještajna jedinica u skladu s računovodstvenim standardom – Međunarodnim standardu financijskog izvješćivanja (MSFI) ili u skladu s nacionalnim općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP) – prema Uredbi (EU) 2015/534 (ESB/2015/13) koje primjenjuje pravni subjekti promatrane jedinice.

Računovodstveni portfelji MSFI-ja

Novčana potraživanja u središnjim bankama i ostali depoziti po viđenju

Vrijednost

Novčana potraživanja u središnjim bankama i ostali depoziti po viđenju u skladu s MSFI-jem

Financijska imovina koja se drži radi trgovanja

Vrijednost

Financijska imovina koja se drži radi trgovanja u skladu s MSFI-jem.

Financijska imovina kojom se ne trguje koja se obvezno utvrđuje po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak.

Vrijednost

Financijska imovina kojom se ne trguje koja se obvezno utvrđuje po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak u skladu s MSFI-jem.

Financijska imovina određena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak

Vrijednost

Financijska imovina mjerena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak, koja je određena kao takva nakon početnog priznavanja ili naknadno, u skladu s MSFI-jem.

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit

Vrijednost

Financijska imovina mjerena po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit zbog poslovnih modela i obilježja novčanih tokova u skladu s MSFI-jem.

Financijske obveze po amortiziranom trošku

Vrijednost

Financijska imovina mjerena po amortiziranom trošku u skladu s MSFI-jem.

Računovodstveni portfelji nacionalnih GAAP-a

Novčana sredstva i novčana potraživanja kod središnjih banaka

Vrijednost

Novčana sredstva i novčana potraživanja kod središnjih banaka u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Financijska imovina koja se drži radi trgovanja

Vrijednost

Financijska imovina koja se drži radi trgovanja u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Financijska imovina kojom se ne trguje koja se obvezno utvrđuje po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak.

Vrijednost

Financijska imovina kojom se ne trguje koja se obvezno utvrđuje po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Trgovanje financijskom imovinom

Vrijednost

Trgovanje financijskom imovinom u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Financijska imovina određena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak

Vrijednost

Financijska imovina određena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Financijska imovina dostupna za prodaju

Vrijednost

Financijska imovina dostupna za prodaju u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Neizvedena financijska imovina kojom se ne trguje mjerena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak

Vrijednost

Neizvedena financijska imovina kojom se ne trguje mjerena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Neizvedena financijska imovina kojom se ne trguje mjerena po fer vrijednosti prema vlasničkom kapitalu

Vrijednost

Neizvedena financijska imovina kojom se ne trguje mjerena po fer vrijednosti prema vlasničkom kapitalu u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Krediti i potraživanja

Vrijednost

Krediti i potraživanja u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Investicije koje se drže do dospijeća

Vrijednost

Investicije koje se drže do dospijeća u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Dužnički instrumenti kojima se ne trguje mjereni prema troškovnoj metodi

Vrijednost

Dužnički instrumenti kojima se ne trguje mjereni prema troškovnoj metodi u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Ostala neizvedena financijska imovina kojom se ne trguje

Vrijednost

Ostala neizvedena financijska imovina kojom se ne trguje u skladu s nacionalnim GAAP-om.

Priznavanje bilance

Atributi podataka

Priznavanje financijske imovine u bilanci.

Potpuno priznato

Vrijednost

Instrument potpuno priznat, u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Priznato pod uvjetom trajnog sudjelovanja institucije.

Vrijednost

Instrument priznat pod uvjetom trajnog sudjelovanja institucije, u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Potpuno su se prestali priznavati

Vrijednost

Instrument se potpuno prestao priznavati, u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Izvori opterećenja

Atributi podataka

Vrsta transakcije u kojoj je izloženost opterećena u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014. Imovina se smatra opterećenom ako je založena ili ako je predmet bilo kojeg oblika sporazuma o osiguranju kolateraliziranju kreditnom poboljšanju bilo kojeg instrumenta iz kojeg ne može biti slobodno povučena.

Financiranje kod središnje banke

Vrijednost

Financiranje kod središnje banke (sve vrste financiranja, uključujući repo poslove), u skladu s provedbenim tehničkim standardima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EAB) o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Izvedenice kojima se trguje na burzi

Vrijednost

Izvedenice kojima se trguje na burzi u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Izvedenice kojima se trguje izvan burze

Vrijednost

Izvedenice kojima se trguje izvan burze u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Depoziti – repo ugovori osim repo ugovora sa središnjim bankama

Vrijednost

Repo ugovori osim onih sa središnjim bankama u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Depoziti osim repo ugovora

Vrijednost

Depoziti osim repo ugovora u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Izdani dužnički vrijednosni papiri – vrijednosni papiri pokrivene obveznice

Vrijednost

Vrijednosni papiri pokrivene obveznice izdane u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Izdani dužnički vrijednosni papiri – vrijednosni papiri osigurani imovinom

Vrijednost

Vrijednosni papiri osigurani imovinom izdani u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Izdani dužnički vrijednosni papiri – osim pokrivenih obveznica i vrijednosnih papira osiguranih imovinom

Vrijednost

Izdani dužnički vrijednosni papiri – osim pokrivenih obveznica i vrijednosnih papira osiguranih imovinom u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Drugi izvori opterećenja

Vrijednost

Drugi izvori opterećenja u skladu s EBA-inim provedbenim tehničkim standardima o izvješćivanju o opterećenosti imovine kako je navedeno u članku 99. stavku 5. i članku 100. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Bez opterećenja

Vrijednost

Instrument koji nije opterećen ili nije predmet bilo kakvog aranžmana radi osiguranja, osiguranja kolateralom ili kreditnog poboljšanja bilo kojeg instrumenta iz kojeg se ne može slobodno povući.

Akumulirani otpisi

Atributi podataka

Ukupan iznos glavnice i dospjele kamate bilo kojeg dužničkog instrumenta koji institucija više ne priznaje jer se smatra nenaplativim, neovisno o portfelju u koji je uključen. Otpisi mogu biti uzrokovani smanjenjima knjigovodstvene vrijednosti financijske imovine koja su izravno priznati u dobiti i gubitku i smanjenjima u iznosima ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke prebijene s knjigovodstvenom vrijednošću financijske imovine.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Akumulirani iznos umanjenja

Atributi podataka

Iznosi odbitaka za gubitke koji se drže za instrument ili su dodijeljeni instrumentu na referentni datum izvješćivanja. Ovaj atribut podataka primjenjuje se na instrumente ako je došlo do umanjenja temeljem primjenjivih računovodstvenih standarda

Temeljem MSFI-ja, akumulirano umanjenje odnosi se na sljedeće iznose:

| i. | odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak očekivanim kreditnim gubicima za 12 mjeseci; |
| --- | --- |

i.

odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak očekivanim kreditnim gubicima za 12 mjeseci;

| ii | odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak očekivanim kreditnim gubicima tijekom trajanja kredita. |
| --- | --- |

ii

odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak očekivanim kreditnim gubicima tijekom trajanja kredita.

Temeljem GAAP-a, akumulirano umanjenje odnosi se na sljedeće iznose:

| i. | odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak općim gubicima; |
| --- | --- |

i.

odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak općim gubicima;

| ii. | odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak posebnim gubicima. |
| --- | --- |

ii.

odbitke za gubitke u iznosu koji je jednak posebnim gubicima.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Vrsta umanjenja

Atributi podataka

Vrsta umanjenja

1. faza (MSFI)

Vrijednost

Koristi se ako instrumentu nije umanjena vrijednost, a odbitak za gubitke jednak je iznosu očekivanih kreditnih gubitaka za 12 mjeseci u odnosu na instrument temeljem MSFI-ja. Samo za instrumente koji su predmet umanjenja vrijednosti temeljem MSFI-ja 9.

2. faza (MSFI)

Vrijednost

Koristi se ako instrumentu nije umanjena vrijednost, a odbitak za gubitke jednak je iznosu očekivanih kreditnih gubitaka za 12 mjeseci u odnosu na instrument temeljem MSFI-ja. Samo za instrumente koji su predmet umanjenja vrijednosti temeljem MSFI-ja 9.

3. faza (MSFI)

Vrijednost

Koristi se samo ako je instrumentu umanjena kreditna vrijednost u skladu s MSFI-jem 9.

Opći ispravci vrijednosti (GAAP)

Vrijednost

Koristi se ako je instrument predmet umanjenja vrijednosti u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardom osim MSFI-ja 9, a ne postoji naknada za posebne gubitke u odnosu na instrument (nije umanjena vrijednost).

Posebni ispravci vrijednosti (GAAP)

Vrijednost

Koristi se ako je instrument predmet umanjenja vrijednosti u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardom osim MSFI-ja 9 a postoji naknada za posebne gubitke neovisno o tome jesu li ovi gubici procijenjeni (umanjeni) pojedinačno ili skupno.

Ne podliježe umanjenju

Vrijednost

Koristi se ako instrument ne podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardom.

Metoda procjene umanjenja

Atributi podataka

Metoda kojom se procjenjuje umanjenje ako instrument podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardima. Razlikuju se skupne i pojedinačne metode.

Pojedinačno procijenjeno

Vrijednost

Koristi se ako instrument podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardom i ako se pojedinačno procjenjuje za umanjenje.

Skupno procijenjeno

Vrijednost

Koristi se ako instrument podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardom i ako se skupno procjenjuje za umanjenje objedinjavanjem s instrumentima sa sličnim karakteristikama kreditnog rizika

Ne podliježe umanjenju vrijednosti

Vrijednost

Koristi se ako instrument ne podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardom.

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika

Atributi podataka

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika u skladu s dijelom 2.46 Priloga V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Prihodujući status instrumenta

Atributi podataka

Instrument se klasificira na referentni datum izvješćivanja u jednu od sljedećih kategorija.

Neprihodujući

Vrijednost

Instrumenti klasificirani kao neprihodujući u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Prihodujući

Vrijednost

Instrumenti koji nisu neprihodujući u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Datum prihodujućeg statusa instrumenta

Atributi podataka

Datum kada se prihodujući status unesen u 'prihodujući status instrumenta' smatra uspostavljenim ili promijenjenim.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Rezervacije povezane s izvanbilančnim izloženostima

Atributi podataka

Iznos rezervacija za izvanbilančne iznose.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Status restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma

Atributi podataka

Utvrđivanje restrukturiranih instrumenata i instrumenata o kojima su sklopljeni ponovni sporazumi.

Restrukturirano: instrumenti s promijenjenom kamatnom stopom ispod tržišnih uvjeta

Vrijednost

Mjere restrukturiranja primjenjuju se na instrumente s promijenjenim uvjetima uključujući promjene kamatne stope ispod tržišnih uvjeta u skladu s Uredbom (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34).

Restrukturirano: instrumenti s drugim promijenjenim uvjetima

Vrijednost

Mjere restrukturiranja primjenjuju: instrumenti s promijenjenim uvjetima osim promjene kamatne stope ispod tržišnih uvjeta u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Restrukturirano: refinanciranje – potpuno ili djelomično refinancirani dug

Vrijednost

Mjere restrukturiranja primjenjuju se na refinancirani dug u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Instrumenti o kojima je sklopljen ponovni sporazum bez mjera restrukturiranja

Vrijednost

Instrument za koji su financijski uvjeti promijenjeni i na koji se ne primjenjuju mjere restrukturiranja u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Nije restrukturirano niti je sklopljen ponovni sporazum

Vrijednost

Ne primjenjuju se niti mjere restrukturiranja niti se sklapa novi sporazum u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza

Atributi podataka

Ukupan iznos naplaćen od datuma nastanka statusa neispunjenja obveze.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma

Atributi podataka

Datum na koji se smatra da je nastao status restrukturiranja, kako je unesen u 'status restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma'.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Bonitetni portfelj

Atributi podataka

Klasifikacija izloženosti u knjizi trgovanja kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 86. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Knjiga trgovanja

Vrijednost

Instrumenti u knjizi trgovanja kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki 86. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Knjiga koja nije knjiga trgovanja

Vrijednost

Instrumenti koji nisu u knjigama trgovanja kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki 86. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Knjigovodstvena vrijednost

Atributi podataka

Knjigovodstvena vrijednost u skladu s Prilogom V: Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Podaci: druga ugovorna strana – instrument

Funkcija druge ugovorne strane

Atributi podataka

Funkcija drugih ugovornih strana u instrumentu

Vjerovnik

Vrijednost

Druga ugovorna strana koja snosi kreditni rizik instrumenta, osim pružatelja zaštite.

Dužnik

Vrijednost

Druga ugovorna strana koja stvara kreditni rizik instrumenta, osim pružatelja zaštite

Serviser

Vrijednost

Druga ugovorna strana odgovorna za administrativno i financijsko upravljanje instrumentom.

Inicijator

Vrijednost

Druga ugovorna strana u sekuritizacijskoj transakciji kako je definirana u članku 1. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

Podaci o solidarnoj odgovornosti

Iznos solidarne odgovornosti

Atributi podataka

Neplaćeni nominalni iznos za koji je svaki dužnik odgovoran u odnosu na pojedini instrument kada ima dva ili više dužnika.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Podaci o primljenoj zaštiti

Datum dospijeća zaštite

Atributi podataka

Ugovoreni datum dospijeća zaštite, koji je najraniji datum na koji zaštita može prestati ili biti okončana, uzimajući u obzir sve sporazume kojima se mijenja početni ugovor.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Vrsta zaštite

Atributi podataka

Vrsta primljene zaštite, neovisno o njenoj prihvatljivosti za smanjenje kreditnog rizika

Zlato

Vrijednost

Zlato u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Gotovina i depoziti

Vrijednost

Gotovina i depoziti kako su definirani u stavku 5.74. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Dužnički instrumenti

Vrijednost

Vrijednosni papiri kako su definirani u stavku 5.89. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Krediti

Vrijednost

Krediti kako su definirani u stavku 5.112. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Vlasnički udjeli i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima

Vrijednost

Vlasnički udjeli i dionice ili udjeli investicijskih fondova kako su definirani u stavku 5.139. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013.

Kreditne izvedenice

Vrijednost

Kreditne izvedenice koje su:

| — | kreditne izvedenice koje odgovaraju definiciji financijskih jamstava kako je utvrđeno u stavku 58. (b) dijela 2. Priloga V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014, |
| --- | --- |

—

kreditne izvedenice koje odgovaraju definiciji financijskih jamstava kako je utvrđeno u stavku 58. (b) dijela 2. Priloga V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014,

| — | reditne izvedenice osim financijskih jamstava kako su definirane u stavku 67. (d) dijela 2. Priloga V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014. |
| --- | --- |

—

reditne izvedenice osim financijskih jamstava kako su definirane u stavku 67. (d) dijela 2. Priloga V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Kreditne izvedenice uključuju priznate kreditne izvedenice navedene u članku 204. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Financijska jamstva osim kreditnih izvedenica

Vrijednost

Financijska jamstva osim kreditnih izvedenica, u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Potraživanja od kupaca

Vrijednost

Potraživanja od kupaca kako su definirana u stavku od 5.41. (c) dijela 2. Priloga V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Založene police životnog osiguranja

Vrijednost

Police životnog osiguranja založene u korist institucija davatelja kredita u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Kolateral u obliku stambenih nekretnina

Vrijednost

Stambena nekretnina kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 75. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Uredi ili drugi poslovni prostori

Vrijednost

Uredi ili drugi poslovni prostori u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Kolateral u obliku poslovnih nekretnina

Vrijednost

Nekretnine osim stambenih nekretnina, ureda ili drugih poslovnih prostora.

Ostali materijalni kolaterali

Vrijednost

Ostali materijalni kolateral u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013, a koji nije uključen u prethodne vrijednosti.

Druga zaštita

Vrijednost

Druga zaštita koja nije obuhvaćena niti jednom od gore navedenih kategorija.

Vrijednost zaštite

Atributi podataka

Iznos vrijednosti zaštite kako je ustanovljen za odgovarajuću „vrstu vrijednosti zaštite” prema pristupu vrednovanja.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Vrsta vrijednosti zaštite

Atributi podataka

Utvrđivanje vrste vrijednosti osigurane u atributu podatka „Vrijednost zaštite”.

Zamišljeni iznos

Vrijednost

Nominalni iznos određen ugovorom koji se koristi za izračun plaćanja u slučaju izvršavanja zaštite.

Fer vrijednost

Vrijednost

Cijena koja bi bila primljena u slučaju prodaje imovina ili plaćena za prijenos obveze u redovnoj transakciji između sudionika na tržištu na datum mjerenja.

Koristi se ako zaštita nije nepokretna imovina.

Tržišna vrijednost

Vrijednost

Sadašnja „tržišna vrijednost” nepokretne imovine kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 76. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Koristi se ako je zaštita nepokretna imovina kada se tržišna vrijednost iskazuje u atributu podataka „vrijednost zaštite”.

Dugoročno održiva imovina

Vrijednost

„Hipotekarna vrijednost” nepokretne imovine kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 74. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Koristi se ako je zaštita nepokretna imovina kada se „hipotekarna vrijednost iskazuje u atributu podataka vrijednost zaštite”.

Ostala vrijednost zaštite

Vrijednost

Druga zaštita koja nije obuhvaćena niti jednom od gore navedenih kategorija.

Lokacija kolaterala u obliku nekretnina

Atributi podataka

Područje ili država u kojoj se nalazi kolateral.

ISO 3166-1 alpha 2 kodovi

Vrijednost

ISO 3166-1 alpha-2 kodovi države u kojoj se kolateral nalazi za kolaterale koji se ne nalaze u državi članici izvjestiteljici

Regije 3. razine NUTS-a

Vrijednost

Regije 3. razine NUTS-a u kojima se kolateral nalazi, za kolaterale koji se nalaze u državi članici izvjestiteljici.

Datum vrijednosti zaštite

Atributi podataka

Datum kada je provedena posljednja procjena ili vrednovanje zaštite prije referentnog datuma izvješćivanja.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Pristup vrednovanju zaštite

Atributi podataka

Vrsta vrednovanja zaštite; metoda koja se koristi radi utvrđivanja vrijednosti zaštite.

Tržišna vrijednost (engl. mark-to-market):

Vrijednost

Metoda vrednovanja pri kojoj se vrijednost zaštite temelji na neprilagođenim istaknutim cijenama za identičnu imovinu i obveze na aktivnom tržištu.

Procjena druge ugovorne strane

Vrijednost

Metoda vrednovanja pri kojoj vrednovanje provodi pružatelj zaštite.

Procjena vjerovnika

Vrijednost

Metoda vrednovanja pri kojoj vrednovanje provodi vjerovnik: vrednovanje koje provodi vanjski procjenitelj ili procjenitelj iz redova osoblja koji posjeduje potrebne kvalifikacije, sposobnost i iskustvo za provođenje vrednovanja i koji nije neovisan od postupka donošenja odluke o kreditu.

Vrednovanje koje provodi treća strana

Vrijednost

Vrednovanje koje provodi procjenitelj koji je neovisan o postupku donošenja odluke o kreditima.

Ostale vrste vrednovanja

Vrijednost

Ostale vrste vrednovanja koje nisu uključene u druge kategorije vrednovanja.

Prvobitna vrijednost zaštite

Atributi podataka

Fer vrijednost zaštite na datum kada je prvobitno primljena kao kreditna zaštita

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Datum prvobitne vrijednosti zaštite

Atributi podataka

Datum prvobitne vrijednosti zaštite, odnosno datum kada je provedena posljednja procjena ili vrednovanje zaštite prije njena izvornog primitka kao kreditne zaštite.

Datum

Vrijednost

Utvrđen u obliku dd/mm/gggg

Podaci: instrument – primljena zaštita

Dodijeljena vrijednost zaštite

Atributi podataka

Najviši iznos vrijednosti zaštite koji se može smatrati kreditnom zaštitom za instrument. Iznos postojećih potraživanja trećih strana ili potraživanja promatranih jedinica s pravom prvenstva u odnosu na zaštitu mora biti isključen iz dodijeljene vrijednosti zaštite. Za zaštitu koja je prihvatljiva na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013, ovu je vrijednost potrebno iskazati u skladu s dijelom 2. Priloga V Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

Zahtjevi trećih strana s pravom prvenstva u odnosu na zaštitu

Atributi podataka

Najviši iznos postojećih zaloga s višim isplatnim redom prema trećim osobama osim promatrane jedinice, u odnosu na zaštitu.

Brojčano

Vrijednost

Iznos u eurima Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro (odnosno srednjem tečaju) na referentni datum izvješćivanja.

---

(1)  Uredba (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2013/40) (SL L 297, 7.11.2013., str. 107.).

(2)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(3)  Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (2003/361/EZ) (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

(4)  Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (SL L 243, 11.9.2002., str. 1.).

(5)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.)

(6)  Uredba (EU) br. 1072/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o statistici kamatnih stopa koje primjenjuju monetarne financijske institucije (ESB/2013/34) (SL L 297, 7.11.2013., str. 51.).

---

PRILOG V.

Minimalni standardi koje mora primjenjivati stvarna izvještajna populacija

Izvještajne jedinice moraju ispunjavati sljedeće minimalne standarde kako bi udovoljile statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke (ESB).

| 1. | Zajednički standardi za prijenos:






  (a) | dostavljanje podataka mora biti pravodobno i unutar rokova koje odredi odgovarajuća nacionalna središnja banka (NSB); |
| --- | --- | --- |

1.

Zajednički standardi za prijenos:

(a)

dostavljanje podataka mora biti pravodobno i unutar rokova koje odredi odgovarajuća nacionalna središnja banka (NSB);

| (b) | statistički izvještaji moraju biti u obliku i formatu navedenom u tehničkim izvještajnim zahtjevima koje odredi odgovarajući NSB; |
| --- | --- |

(b)

statistički izvještaji moraju biti u obliku i formatu navedenom u tehničkim izvještajnim zahtjevima koje odredi odgovarajući NSB;

| (c) | izvještajne jedinice moraju svakoj odgovarajućoj nacionalnoj središnjoj banci dostaviti podatke jedne ili više osoba za kontakt; |
| --- | --- |

(c)

izvještajne jedinice moraju svakoj odgovarajućoj nacionalnoj središnjoj banci dostaviti podatke jedne ili više osoba za kontakt;

| (d) | moraju se poštovati tehničke specifikacije za prijenos podataka odgovarajućem NSB-u. |
| --- | --- |

(d)

moraju se poštovati tehničke specifikacije za prijenos podataka odgovarajućem NSB-u.

| 2. | Minimalni standardi za točnost:






  (a) | statistički podaci moraju biti točni: potrebno je udovoljiti svim linearnim ograničenjima, npr. međuzbrojevi moraju odgovarati zbrojevima i podaci moraju biti dosljedni između pojedinih izvještajnih razdoblja; |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalni standardi za točnost:

(a)

statistički podaci moraju biti točni: potrebno je udovoljiti svim linearnim ograničenjima, npr. međuzbrojevi moraju odgovarati zbrojevima i podaci moraju biti dosljedni između pojedinih izvještajnih razdoblja;

| (b) | izvještajne jedinice moraju moći osigurati podatke o kretanjima na koja upućuju dostavljeni podaci; |
| --- | --- |

(b)

izvještajne jedinice moraju moći osigurati podatke o kretanjima na koja upućuju dostavljeni podaci;

| (c) | statistički podaci moraju biti potpuni i ne smiju sadržavati neprekidne ili strukturne praznine; izvještajne praznine trebale bi biti kratkotrajne i o njima se mora izvijestiti NSB (a NSB o tome mora izvijestiti ESB) i moraju se obrazložiti odnosnom NSB-u i, gdje je primjenjivo, moraju se premostiti što je prije moguće; |
| --- | --- |

(c)

statistički podaci moraju biti potpuni i ne smiju sadržavati neprekidne ili strukturne praznine; izvještajne praznine trebale bi biti kratkotrajne i o njima se mora izvijestiti NSB (a NSB o tome mora izvijestiti ESB) i moraju se obrazložiti odnosnom NSB-u i, gdje je primjenjivo, moraju se premostiti što je prije moguće;

| (d) | izvještajne jedinice moraju poštovati veličine, politiku zaokruživanja i decimalna mjesta koja određuje odgovarajući NSB za tehnički prijenos podataka. |
| --- | --- |

(d)

izvještajne jedinice moraju poštovati veličine, politiku zaokruživanja i decimalna mjesta koja određuje odgovarajući NSB za tehnički prijenos podataka.

| 3. | Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:






  (a) | statistički podaci moraju biti usklađeni s definicijama i klasifikacijama koje su sadržane u ovoj Uredbi; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimalni standardi za konceptualnu usklađenost:

(a)

statistički podaci moraju biti usklađeni s definicijama i klasifikacijama koje su sadržane u ovoj Uredbi;

| (b) | u slučaju odstupanja od tih definicija i klasifikacija, izvještajne jedinice moraju odmah ukloniti razlike između upotrijebljene mjere i mjere sadržane u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju odstupanja od tih definicija i klasifikacija, izvještajne jedinice moraju odmah ukloniti razlike između upotrijebljene mjere i mjere sadržane u ovoj Uredbi;

| (c) | izvještajne jedinice moraju moći objasniti lomove u prenesenim podacima u usporedbi s podacima iz prethodnih razdoblja. |
| --- | --- |

(c)

izvještajne jedinice moraju moći objasniti lomove u prenesenim podacima u usporedbi s podacima iz prethodnih razdoblja.

| 4. | Minimalni standardi za revizije:
  Politike i postupci revizija koje su utvrdili ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti pojašnjenja. |
| --- | --- |

4.

Minimalni standardi za revizije:

Politike i postupci revizija koje su utvrdili ESB i odgovarajući NSB moraju se poštovati. Revizijama koje odstupaju od redovitih revizija moraju se priložiti pojašnjenja.

---

ODLUKE

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 144/99 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 144/99

---

ODLUKA (EU) 2016/868 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 18. svibnja 2016.

o izmjeni Odluke ESB/2014/6 o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESB/2016/14)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. i članak 46. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 8. stavak 5.,

uzimajući u obzir doprinos Općeg vijeća,

budući da:

| (1) | Odluka ESB/2014/6 (2) utvrđuje pripremne mjere koje trebaju poduzeti središnje banke Eurosustava radi pripreme prikupljanja granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). |
| --- | --- |

(1)

Odluka ESB/2014/6 (2) utvrđuje pripremne mjere koje trebaju poduzeti središnje banke Eurosustava radi pripreme prikupljanja granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESSB).

| (2) | Od donošenja Odluke ESB/2014/6 učinjen je značajan napredak prema uspostavljanju dugoročnog okvira za prikupljanje granularnih podataka o kreditima temeljem ujednačenih statističkih izvještajnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

Od donošenja Odluke ESB/2014/6 učinjen je značajan napredak prema uspostavljanju dugoročnog okvira za prikupljanje granularnih podataka o kreditima temeljem ujednačenih statističkih izvještajnih zahtjeva.

| (3) | Zbog broja i složenosti predviđenih statističkih izvještajnih zahtjeva, vremenski okvir za provedbu utvrđen u Odluci ESB/2014/6 potrebno je proširiti tako da omogući dovoljno vremena ESSB-u da se na odgovarajući način pripremi za prikupljanje granularnih podataka o kreditima. Budući da će proteći dosta vremena prije početka stvarnog izvješćivanja, vremenski okvir utvrđen u članku 1. Odluke ESB/2014/6 za dovršetak pripremne faze potrebno je zamijeniti rokom koji osigurava da pripremna faza završi kada započne izvješćivanje temeljem dugoročnog okvira za prikupljanje granularnih podataka o kreditima. |
| --- | --- |

(3)

Zbog broja i složenosti predviđenih statističkih izvještajnih zahtjeva, vremenski okvir za provedbu utvrđen u Odluci ESB/2014/6 potrebno je proširiti tako da omogući dovoljno vremena ESSB-u da se na odgovarajući način pripremi za prikupljanje granularnih podataka o kreditima. Budući da će proteći dosta vremena prije početka stvarnog izvješćivanja, vremenski okvir utvrđen u članku 1. Odluke ESB/2014/6 za dovršetak pripremne faze potrebno je zamijeniti rokom koji osigurava da pripremna faza završi kada započne izvješćivanje temeljem dugoročnog okvira za prikupljanje granularnih podataka o kreditima.

| (4) | Ovaj izmijenjeni vremenski okvir također će se primjenjivati na nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro u situacijama kada te nacionalne središnje banke surađuju sa središnjim bankama Eurosustava temeljem Preporuke ESB/2014/7 (3). |
| --- | --- |

(4)

Ovaj izmijenjeni vremenski okvir također će se primjenjivati na nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro u situacijama kada te nacionalne središnje banke surađuju sa središnjim bankama Eurosustava temeljem Preporuke ESB/2014/7 (3).

| (5) | U skladu s člankom 3. stavkom 2 Odluke ESB/2014/6 Odbor za statistiku dostavlja Upravnom vijeću godišnje izvješće o napretku postignutom od strane ESB-a i pojedinih nacionalnih središnjih banaka u vezi s provedbom pripremnih mjera. Ovo godišnje izvješće trebalo bi uključivati informacije koje je Odbor za statistiku prikupio od svih nacionalnih središnjih banaka, uključujući informacije o napretku koje su postigle nacionalne središnje banke s odstupanjem, u skladu s člankom 3. stavkom 3. te Odluke. Odvojena izvješća iz članka 3. stavka 3. Odluke ESB/2014/6 ne smatraju se više potrebnim. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 3. stavkom 2 Odluke ESB/2014/6 Odbor za statistiku dostavlja Upravnom vijeću godišnje izvješće o napretku postignutom od strane ESB-a i pojedinih nacionalnih središnjih banaka u vezi s provedbom pripremnih mjera. Ovo godišnje izvješće trebalo bi uključivati informacije koje je Odbor za statistiku prikupio od svih nacionalnih središnjih banaka, uključujući informacije o napretku koje su postigle nacionalne središnje banke s odstupanjem, u skladu s člankom 3. stavkom 3. te Odluke. Odvojena izvješća iz članka 3. stavka 3. Odluke ESB/2014/6 ne smatraju se više potrebnim.

| (6) | Odluku ESB/2014/6 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Odluku ESB/2014/6 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene

Odluka ESB/2014/6 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 1. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „Ovaj dugoročni okvir će do početka prvog stvarnog prijenosa granularnih podataka o kreditima od nacionalnih središnjih banaka ESB-u u skladu s Uredbom (EU) 2016/867 Europske središnje banke (ESB/2016/13) (*1) uključivati: (a) nacionalne baze granularnih podataka o kreditima, kojima upravljaju sve nacionalne središnje banke Eurosustava i (b) zajedničku bazu podataka o granularnim analitičkim podacima o kreditima koju dijele države članice čija je valuta euro.

  (*1)  Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13) (SL L 144, 1.6.2016., str. 44.).”
  " |
| --- | --- |

1.

U članku 1. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Ovaj dugoročni okvir će do početka prvog stvarnog prijenosa granularnih podataka o kreditima od nacionalnih središnjih banaka ESB-u u skladu s Uredbom (EU) 2016/867 Europske središnje banke (ESB/2016/13) (*1) uključivati: (a) nacionalne baze granularnih podataka o kreditima, kojima upravljaju sve nacionalne središnje banke Eurosustava i (b) zajedničku bazu podataka o granularnim analitičkim podacima o kreditima koju dijele države članice čija je valuta euro.

*1

(*1)  Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13) (SL L 144, 1.6.2016., str. 44.).”
  "

*1

| 2. | U članku 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Odbor za statistiku, prema potrebi uzimajući u obzir savjete drugih odgovarajućih odbora ESSB-a, priprema odluke potrebne za provedbu pripremnih mjera utvrđenih u stavku 1., te ih dostavlja Upravnom vijeću na usvajanje. Odbor za statistiku dostavlja Upravnom vijeću godišnje izvješće o napretku postignutom od strane ESB-a i pojedinih nacionalnih središnjih banaka, uključujući nacionalne središnje banke s odstupanjem u skladu s člankom 3. stavkom 3.”. |
| --- | --- |

2.

U članku 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Odbor za statistiku, prema potrebi uzimajući u obzir savjete drugih odgovarajućih odbora ESSB-a, priprema odluke potrebne za provedbu pripremnih mjera utvrđenih u stavku 1., te ih dostavlja Upravnom vijeću na usvajanje. Odbor za statistiku dostavlja Upravnom vijeću godišnje izvješće o napretku postignutom od strane ESB-a i pojedinih nacionalnih središnjih banaka, uključujući nacionalne središnje banke s odstupanjem u skladu s člankom 3. stavkom 3.”.

| 3. | U članku 3. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   S obzirom na nacionalne središnje banke kojima je potrebno duže prijelazno razdoblje tijekom pripremne faze radi uspostavljanja ili dobivanja pristupa sveobuhvatnim bazama granularnih podataka o kreditima, Upravno vijeće može tijekom pripremne faze odobriti pojedinačna privremena odstupanja od obveze primjene posebnih pripremnih mjera iz stavka 1. Razdoblje svakog pojedinog odstupanja strogo je ograničeno na najkraće vrijeme potrebno dotičnom NSB-u za postizanje usklađenosti tijekom pripremne faze s pripremnim mjerama obuhvaćenim ovim odstupanjem, a u svakom slučaju utvrđuje se na način koji omogućuje ostvarenje ciljeva utvrđenih u članku 1. u odnosu na sve nacionalne središnje banke Eurosustava. Sva prava na pristup povjerljivim statističkim podacima izvedenim iz granularnih podataka o kreditima dostavljenih ESB-u kao dio posebne pripremne mjere, obustavljaju se u odnosu na sve nacionalne središnje banke koje koriste privremeno odstupanje u odnosu na ovu mjeru. Upravno vijeće može odlučiti da se pojedinim nacionalnim središnjim bankama koje koriste bilo kakvo odstupanje iz ovog stavka odrede daljnja odgovarajuća ograničenja.” |
| --- | --- |

3.

U članku 3. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   S obzirom na nacionalne središnje banke kojima je potrebno duže prijelazno razdoblje tijekom pripremne faze radi uspostavljanja ili dobivanja pristupa sveobuhvatnim bazama granularnih podataka o kreditima, Upravno vijeće može tijekom pripremne faze odobriti pojedinačna privremena odstupanja od obveze primjene posebnih pripremnih mjera iz stavka 1. Razdoblje svakog pojedinog odstupanja strogo je ograničeno na najkraće vrijeme potrebno dotičnom NSB-u za postizanje usklađenosti tijekom pripremne faze s pripremnim mjerama obuhvaćenim ovim odstupanjem, a u svakom slučaju utvrđuje se na način koji omogućuje ostvarenje ciljeva utvrđenih u članku 1. u odnosu na sve nacionalne središnje banke Eurosustava. Sva prava na pristup povjerljivim statističkim podacima izvedenim iz granularnih podataka o kreditima dostavljenih ESB-u kao dio posebne pripremne mjere, obustavljaju se u odnosu na sve nacionalne središnje banke koje koriste privremeno odstupanje u odnosu na ovu mjeru. Upravno vijeće može odlučiti da se pojedinim nacionalnim središnjim bankama koje koriste bilo kakvo odstupanje iz ovog stavka odrede daljnja odgovarajuća ograničenja.”

| 4. | U članku 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Radi osiguravanja pravilne usklađenosti granularnih podataka o kreditima koji se trebaju dugoročno prikupljati imajući u vidu potrebe budućih korisnika iz ESSB-a, Odbor za statistiku, tijekom pripremne faze, na kraju ožujka svake godine organizira godišnji prijenos od nacionalnih središnjih banaka prema ESB-u, lako dostupnih granularnih podataka o kreditima koji se odnose na 30. lipnja i 31. prosinca prošle godine, upotrebljavajući primjerenu razinu anonimizacije i agregacije podataka o zajmoprimcima kako bi se osiguralo da se pojedini zajmoprimci ne mogu utvrditi. Prvi prijenos izvršava se na kraju ožujka 2014., u odnosu na 30. lipnja i 31. prosinca 2013. i temelji se na referentnoj izvještajnoj shemi utvrđenoj u Prilogu. Odbor za statistiku organizira sve daljnje ad hoc prijenose na dobrovoljnoj osnovi i na temelju izvještajne sheme koja će uzeti u obzir postojanje lako dostupnih granularnih podataka o kreditima i njihovih obilježja te osigurati da su prikupljeni podaci razmjerni statusu pripremnog rada dovršenog u vrijeme prijenosa. Podaci o zajmoprimcima koji pripadaju institucionalnim sektorima koji nisu financijska društva mogu se dostavljati tijekom pripremne faze na agregiranoj osnovi, pod uvjetom da NSB dostavi odgovarajuće metodološke podatke.” |
| --- | --- |

4.

U članku 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Radi osiguravanja pravilne usklađenosti granularnih podataka o kreditima koji se trebaju dugoročno prikupljati imajući u vidu potrebe budućih korisnika iz ESSB-a, Odbor za statistiku, tijekom pripremne faze, na kraju ožujka svake godine organizira godišnji prijenos od nacionalnih središnjih banaka prema ESB-u, lako dostupnih granularnih podataka o kreditima koji se odnose na 30. lipnja i 31. prosinca prošle godine, upotrebljavajući primjerenu razinu anonimizacije i agregacije podataka o zajmoprimcima kako bi se osiguralo da se pojedini zajmoprimci ne mogu utvrditi. Prvi prijenos izvršava se na kraju ožujka 2014., u odnosu na 30. lipnja i 31. prosinca 2013. i temelji se na referentnoj izvještajnoj shemi utvrđenoj u Prilogu. Odbor za statistiku organizira sve daljnje ad hoc prijenose na dobrovoljnoj osnovi i na temelju izvještajne sheme koja će uzeti u obzir postojanje lako dostupnih granularnih podataka o kreditima i njihovih obilježja te osigurati da su prikupljeni podaci razmjerni statusu pripremnog rada dovršenog u vrijeme prijenosa. Podaci o zajmoprimcima koji pripadaju institucionalnim sektorima koji nisu financijska društva mogu se dostavljati tijekom pripremne faze na agregiranoj osnovi, pod uvjetom da NSB dostavi odgovarajuće metodološke podatke.”

| 5. | Prilog Odluci ESB/2014/6 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci. |
| --- | --- |

5.

Prilog Odluci ESB/2014/6 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviješteni adresati.

Članak 3.

Adresati

Ova je Odluka upućena nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. svibnja 2016.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Odluka ESB/2014/6 od 24. veljače 2014. o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (SL L 104, 8.4.2014., str. 72.).

2

(3)  Preporuka ESB/2014/7 od 24. veljače 2014. o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka(SL C 103, 8.4.2014., str. 1.).

3

---

PRILOG

Tablica u Prilogu Odluci ESB/2014/6 zamjenjuje se sljedećom tablicom:

| „Vrsta | Svojstva | Pregled | Razina anonimizacije |
| --- | --- | --- | --- |
| Svojstva zajmodavca | Identifikacijska oznaka zajmodavca | Utvrđivanje zajmodavaca u skladu s kodifikacijom koju upotrebljava Registar baze podataka institucija i povezanih društava (RIAD) ESSB-a (*1). | Neanonimizirano |
| Svojstva zajmoprimca | Identifikacijska oznaka zajmoprimca | Alfanumerička identifikacija zajmoprimaca, kako bi se osiguralo da se pojedinačni zajmoprimci ne mogu utvrditi. | Anonimizirano |
| Država rezidentnosti | Država u kojoj je zajmoprimac rezident, u skladu s normom ISO 3166 (*2). |
| Institucionalni sektor | Institucionalni sektor (ili podsektor) zajmoprimca, u skladu s klasifikacijom ESA 2010. Sljedeći (pod)sektori su obvezni:






  — | Nefinancijska društva (S.11) |

„Vrsta

Svojstva

Pregled

Razina anonimizacije

Svojstva zajmodavca

Identifikacijska oznaka zajmodavca

Utvrđivanje zajmodavaca u skladu s kodifikacijom koju upotrebljava Registar baze podataka institucija i povezanih društava (RIAD) ESSB-a (*1).

Neanonimizirano

Svojstva zajmoprimca

Identifikacijska oznaka zajmoprimca

Alfanumerička identifikacija zajmoprimaca, kako bi se osiguralo da se pojedinačni zajmoprimci ne mogu utvrditi.

Anonimizirano

Država rezidentnosti

Država u kojoj je zajmoprimac rezident, u skladu s normom ISO 3166 (*2).

Institucionalni sektor

Institucionalni sektor (ili podsektor) zajmoprimca, u skladu s klasifikacijom ESA 2010. Sljedeći (pod)sektori su obvezni:

—

Nefinancijska društva (S.11)

| — | Središnja banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Središnja banka (S.121)

| — | Društva koja primaju depozite, osim središnje banke (S.122) |
| --- | --- |

—

Društva koja primaju depozite, osim središnje banke (S.122)

| — | Novčani fondovi (S.123) |
| --- | --- |

—

Novčani fondovi (S.123)

| — | Nenovčani investicijski fondovi (S.124) |
| --- | --- |

—

Nenovčani investicijski fondovi (S.124)

| — | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) |
| --- | --- |

—

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125)

| — | Pomoćne financijske institucije (S.126) |
| --- | --- |

—

Pomoćne financijske institucije (S.126)

| — | Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci (S.127) |
| --- | --- |

—

Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci (S.127)

| — | Osiguravajuća društva (S.128) |
| --- | --- |

—

Osiguravajuća društva (S.128)

| — | Mirovinski fondovi (S.129) |
| --- | --- |

—

Mirovinski fondovi (S.129)

| — | Opća država (S.13) |
| --- | --- |

—

Opća država (S.13)

| — | Kućanstva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.14 + S.15) |
| --- | --- |

—

Kućanstva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.14 + S.15)

Sektor gospodarske djelatnosti

Klasifikacija (financijskih i nefinancijskih) zajmodavaca prema njihovim gospodarskim djelatnostima, u skladu sa statističkom klasifikacijom NACE Rev. 2 (*3). Šifre djelatnosti NACE iskazuju se na dvije razine (prema ‚skupini’).

Veličina

Klasifikacija zajmoprimaca prema njihovoj veličini: mikro, mali, srednji i veliki.

Varijable podataka o kreditima

Identifikacijska oznaka kredita

Alfanumeričke identifikacijske oznake kredita koje upotrebljavaju izvještajne institucije na nacionalnoj razini.

—

Valuta

Valuta u kojoj je iskazan kredit, u skladu s normom ISO 4217 (*2).

Vrsta kredita

Klasifikacija kredita prema njihovoj vrsti:

| — | Plativi na zahtjev (po pozivu) i u kratkom roku (tekući račun) |
| --- | --- |

—

Plativi na zahtjev (po pozivu) i u kratkom roku (tekući račun)

| — | Dugovanje po kreditnim karticama |
| --- | --- |

—

Dugovanje po kreditnim karticama

| — | Potraživanja od kupaca |
| --- | --- |

—

Potraživanja od kupaca

| — | Financijski najmovi |
| --- | --- |

—

Financijski najmovi

| — | Obratni repo krediti |
| --- | --- |

—

Obratni repo krediti

| — | Ostali dugoročni krediti |
| --- | --- |

—

Ostali dugoročni krediti

Vrsta instrumenta osiguranja

Vrsta instrumenta osiguranja kojim se osigurava odobreni kredit; instrument osiguranja u obliku nekretnine, ostali instrumenti osiguranja (uključujući vrijednosne papire i zlato), bez instrumenta osiguranja.

Izvorni rok dospijeća

Dospijeće kredita ugovoreno na početku ili na dan kasnijeg pregovaranja; od jedne godine ili kraće, duže od jedne godine.

Preostali rok do dospijeća

Dospijeće koje se odnosi na ugovoreno vrijeme otplate kredita; od jedne godine ili kraće, duže od jedne godine.

Status neizvršavanja

Krediti kod kojih zajmoprimci ne ispunjavaju svoje obveze.

Sindicirani krediti

Pojedinačni ugovor o kreditu u kojem više institucija sudjeluje kao zajmodavci.

Podređeni dug

Instrumenti podređenog duga osiguravaju podređeno potraživanje prema instituciji izdavateljici koje se može ostvariti nakon što su podmirena sva potraživanja s višim statusom (npr. depoziti/krediti), što im daje neka obilježja ‚dionica i drugih vlasničkih vrijednosnih papira’.

Mjere podataka o kreditima

Povučeni kredit

Ukupni nepodmireni iznos kredita (iznos glavnice, bez oduzimanja djelomičnih otpisa), iskazan bez umanjenja za ispravak vrijednosti za kreditni rizik, osim kreditnih gubitaka zabilježenih kao otpisi.

—

Kreditne linije

Iznos odobrenog, ali nepovučenog kredita.

Dospjele neplaćene obveze

Svako plaćanje (iznos) po kreditu s prekoračenjem od više od 90 dana.

Vrijednost instrumenta osiguranja

Vrijednost instrumenta osiguranja u vrijeme izvješćivanja.

Specifični ispravci vrijednosti za kreditni rizik

Posebne rezervacije za gubitke po kreditima zbog kreditnih rizika u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom. O takvoj se mjeri mora izvijestiti samo za loše kredite.

Rizikom ponderirana imovina

Iznosi rizikom ponderirane izloženosti u skladu s Direktivom 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4) ili naknadnim aktima.

Vjerojatnost neispunjenja obveza (samo za kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima)

Vjerojatnost nemogućnosti ispunjenja obveza druge ugovorne strane kroz razdoblje od jedne godine, u skladu s Direktivom 2006/48/EZ ili naknadim aktima. Kod izvještavanja za svakog zajmoprimca pojedinačno, iskazuje se ponderirani prosječni opseg.

Gubitak zbog neispunjenja obveza (samo za kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima)

Omjer gubitka kod izloženosti zbog neispunjavanja obveze druge ugovoren strane i nepodmirenog iznosa kod nastanka statusa neispunjavanja obveza, u skladu s Direktivom 2006/48/EZ ili naknadim aktima. Kod izvješćivanja za svakog zajmoprimca pojedinačno, iskazuje se ponderirani prosječni opseg.

Kamatna stopa

Omjer, kao godišnji postotak, između iznosa koji dužnik treba platiti kreditoru tijekom određenog vremenskog razdoblja i iznosa glavnice kredita, depozita ili dužničkog vrijednosnog papira, u skladu s Uredbom (EZ) br. 63/2002 Europske središnje banke (*5) ili naknadnih akata. Kod izvješćivanja za svakog zajmoprimca pojedinačno, iskazuje se ponderirani prosječni opseg.

---

(*1)  Za monetarne financijske institucije, vidjeti popis objavljen na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

*1

(*2)  Kako je objavila Međunarodna organizacija za standardizaciju (ISO) na svojim mrežnim stranicama www.iso.org.

*2

(*3)  Kako je objavila Europska komisija (Eurostat) na svojim mrežnim stranicama na www.ec.europa.eu/eurostat.

*3

(*4)  Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (SL L 177, 30.6.2006., str. 1.)

*4

(*5)  Uredba (EZ) br. 63/2002 Europske središnje banke od 20. prosinca 2001. o statistici kamatnih stopa koje primjenjuju monetarne financijske institucije na depozite i kredite kućanstvima i nefinancijskim društvima (ESB/2001/18) (SL L 10, 12.1.2002., str. 24.).”.

*5

---