# Euroopan unionin L 222/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 222 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta17. elokuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 222

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta17. elokuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2016/1379, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevien tiettyjen terveysväitteiden hyväksynnän epäämisestä (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1380, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 55 artiklan 2 kohdan a alakohtaa koskevasta poikkeuksesta Ecuadorista peräisin olevan tonnikalan alueellisessa kumulaatiossa sovellettaviin alkuperäsääntöihin | 4 |
| | * | Komission asetus (EU) 2016/1381, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevan tietyn terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1382, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevassa polkumyynnin ja tukien vastaisessa menettelyssä tarjotun sitoumuksen hyväksymisen vahvistamisesta lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU nojalla hyväksytyn sitoumuksen peruuttamisesta viiden vientiä harjoittavan tuottajan osalta | 10 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1383, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 22 |
| | * | Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/1384, annettu 2 päivänä elokuuta 2016, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) muuttamisesta (EKP/2016/22) | 24 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/1385, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), jota Castilla-La Manchan viranomaiset ovat myöntäneet maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle Castilla-La Manchan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6846)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1386, annettu 2 päivänä elokuuta 2016, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/7 muuttamisesta (EKP/2016/23) | 85 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2016/1379, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevien tiettyjen terveysväitteiden hyväksynnän epäämisestä (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1380, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 55 artiklan 2 kohdan a alakohtaa koskevasta poikkeuksesta Ecuadorista peräisin olevan tonnikalan alueellisessa kumulaatiossa sovellettaviin alkuperäsääntöihin

4

*

Komission asetus (EU) 2016/1381, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevan tietyn terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä (
  1
  )

1

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1382, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevassa polkumyynnin ja tukien vastaisessa menettelyssä tarjotun sitoumuksen hyväksymisen vahvistamisesta lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU nojalla hyväksytyn sitoumuksen peruuttamisesta viiden vientiä harjoittavan tuottajan osalta

10

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1383, annettu 16 päivänä elokuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

22

*

Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/1384, annettu 2 päivänä elokuuta 2016, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) muuttamisesta (EKP/2016/22)

24

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/1385, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), jota Castilla-La Manchan viranomaiset ovat myöntäneet maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle Castilla-La Manchan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6846)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6846)

1

52

SUUNTAVIIVAT

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1386, annettu 2 päivänä elokuuta 2016, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/7 muuttamisesta (EKP/2016/23)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2016/1379,

annettu 16 päivänä elokuuta 2016,

muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevien tiettyjen terveysväitteiden hyväksynnän epäämisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tieteellistä arviointia varten sekä komissiolle ja jäsenvaltioille tiedoksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tieteellistä arviointia varten sekä komissiolle ja jäsenvaltioille tiedoksi.

| (3) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen on annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä. |
| --- | --- |

(3)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen on annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä.

| (4) | Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon. |
| --- | --- |

(4)

Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon.

| (5) | E-piim production Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka johdosta elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski puolikovassa Edam-tyyppisessä HarmonyTM-tavaramerkin ”sydänjuustossa” olevan Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteerin vaikutusta verenpaineen pysymiseen normaalilla tasolla (kysymys nro EFSA-Q-2014-00097 (2)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteeria sisältävän HarmonyTM-tavaramerkin Südamejuust-juuston säännöllinen nauttiminen 50 g päivässä vähintään kahdeksan viikon ajan alentaa verenpainetta ja auttaa näin pitämään sydämen ja verisuoniston terveenä / sydänsymboli”. |
| --- | --- |

(5)

E-piim production Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka johdosta elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski puolikovassa Edam-tyyppisessä HarmonyTM-tavaramerkin ”sydänjuustossa” olevan Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteerin vaikutusta verenpaineen pysymiseen normaalilla tasolla (kysymys nro EFSA-Q-2014-00097 (2)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteeria sisältävän HarmonyTM-tavaramerkin Südamejuust-juuston säännöllinen nauttiminen 50 g päivässä vähintään kahdeksan viikon ajan alentaa verenpainetta ja auttaa näin pitämään sydämen ja verisuoniston terveenä / sydänsymboli”.

| (6) | Komissio ja jäsenvaltiot saivat 1 päivänä lokakuuta 2014 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa tultiin siihen johtopäätökseen, että esitettyjen tietojen perusteella puolikovassa Edam-tyyppisessä HarmonyTM-tavaramerkin ”sydänjuustossa” olevan Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteerin nauttimisen ja normaalin verenpaineen ylläpitämisen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ja jäsenvaltiot saivat 1 päivänä lokakuuta 2014 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa tultiin siihen johtopäätökseen, että esitettyjen tietojen perusteella puolikovassa Edam-tyyppisessä HarmonyTM-tavaramerkin ”sydänjuustossa” olevan Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteerin nauttimisen ja normaalin verenpaineen ylläpitämisen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä.

| (7) | British Specialist Nutrition Association Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka johdosta elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski hiilihydraattiliuosten vaikutusta fyysisen suorituskyvyn ylläpitämiseen kestävyysharjoittelussa (kysymys EFSA-Q-2014-00058 (3)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”hiilihydraattiliuokset auttavat pitämään yllä kestävyyssuorituskykyä pitkäkestoisen kestävyysharjoittelun aikana”. Elintarviketurvallisuusviranomaisen pyynnöstä hakija täsmensi, että elintarvike, jota tämä väite koskee, liittyy hiilihydraattiliuoksiin, joihin ei sisälly elektrolyyttejä, ja että väitetyn vaikutuksen osalta hiilihydraattiliuoksia olisi verrattava veteen tai veden ja elektrolyyttien liuoksiin. |
| --- | --- |

(7)

British Specialist Nutrition Association Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka johdosta elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski hiilihydraattiliuosten vaikutusta fyysisen suorituskyvyn ylläpitämiseen kestävyysharjoittelussa (kysymys EFSA-Q-2014-00058 (3)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”hiilihydraattiliuokset auttavat pitämään yllä kestävyyssuorituskykyä pitkäkestoisen kestävyysharjoittelun aikana”. Elintarviketurvallisuusviranomaisen pyynnöstä hakija täsmensi, että elintarvike, jota tämä väite koskee, liittyy hiilihydraattiliuoksiin, joihin ei sisälly elektrolyyttejä, ja että väitetyn vaikutuksen osalta hiilihydraattiliuoksia olisi verrattava veteen tai veden ja elektrolyyttien liuoksiin.

| (8) | Komissio ja jäsenvaltiot saivat 1 päivänä lokakuuta 2014 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa tultiin siihen johtopäätökseen, että esitettyjen tietojen perusteella ei ollut osoitettu todeksi väitettä, että hiilihydraattiliuosten nauttimisella olisi vaikutusta fyysisen suorituskyvyn ylläpitämiseen kestävyysharjoittelun aikana verrattuna veteen tai veden ja elektrolyyttien liuoksiin. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ja jäsenvaltiot saivat 1 päivänä lokakuuta 2014 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa tultiin siihen johtopäätökseen, että esitettyjen tietojen perusteella ei ollut osoitettu todeksi väitettä, että hiilihydraattiliuosten nauttimisella olisi vaikutusta fyysisen suorituskyvyn ylläpitämiseen kestävyysharjoittelun aikana verrattuna veteen tai veden ja elektrolyyttien liuoksiin. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä.

| (9) | Komission saamat, asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 6 kohdan mukaiset hakijoiden kannanotot on otettu huomioon tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä määriteltäessä. |
| --- | --- |

(9)

Komission saamat, asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 6 kohdan mukaiset hakijoiden kannanotot on otettu huomioon tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä määriteltäessä.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä lueteltuja terveysväitteitä ei saa sisällyttää asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun unionin sallittujen väitteiden luetteloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2014;12(10):3842.

2

(3)  EFSA Journal 2014;12(10):3836.

3

---

LIITE

Hylätyt terveysväitteet

| Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset | Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä | Väite | EFSAn lausunnon numero |
| --- | --- | --- | --- |
| Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta | Puolikovassa Edam-tyyppisessä HarmonyTM-tavaramerkin ”sydänjuustossa” oleva Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteeri | Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteeria sisältävän HarmonyTM-tavaramerkin Südamejuust-juuston säännöllinen nauttiminen 50 g päivässä vähintään kahdeksan viikon ajan alentaa verenpainetta ja auttaa näin pitämään sydämen ja verisuoniston terveenä /sydänsymboli. | Q-2014-00097 |
| Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta | Hiilihydraattiliuokset | Hiilihydraattiliuokset auttavat pitämään yllä kestävyyssuorituskykyä pitkäkestoisen kestävyysharjoittelun aikana. | Q-2014-00058 |

Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset

Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä

Väite

EFSAn lausunnon numero

Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta

Puolikovassa Edam-tyyppisessä HarmonyTM-tavaramerkin ”sydänjuustossa” oleva Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteeri

Lactobacillus plantarum TENSIA® -maitohappobakteeria sisältävän HarmonyTM-tavaramerkin Südamejuust-juuston säännöllinen nauttiminen 50 g päivässä vähintään kahdeksan viikon ajan alentaa verenpainetta ja auttaa näin pitämään sydämen ja verisuoniston terveenä /sydänsymboli.

Q-2014-00097

Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta

Hiilihydraattiliuokset

Hiilihydraattiliuokset auttavat pitämään yllä kestävyyssuorituskykyä pitkäkestoisen kestävyysharjoittelun aikana.

Q-2014-00058

---

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1380,

annettu 16 päivänä elokuuta 2016,

delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 55 artiklan 2 kohdan a alakohtaa koskevasta poikkeuksesta Ecuadorista peräisin olevan tonnikalan alueellisessa kumulaatiossa sovellettaviin alkuperäsääntöihin

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 64 artiklan 6 kohdan ja 66 artiklan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni myönsi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 1384/2014 (2) Ecuadorille tullietuuksia 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi ajaksi väliaikaisena vastavuoroisena järjestelynä tarpeettomien kaupan keskeytysten estämiseksi sen jälkeen, kun pöytäkirja Ecuadorin liittymisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun väliseen kauppasopimukseen (3) parafoitiin 12 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Unioni myönsi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 1384/2014 (2) Ecuadorille tullietuuksia 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi ajaksi väliaikaisena vastavuoroisena järjestelynä tarpeettomien kaupan keskeytysten estämiseksi sen jälkeen, kun pöytäkirja Ecuadorin liittymisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun väliseen kauppasopimukseen (3) parafoitiin 12 päivänä joulukuuta 2014.

| (2) | Asetuksella (EU) N:o 1384/2014 myönnettyjen etuuksien saamiseksi on sovellettava komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) I osan IV osaston 2 luvun 1 jaksossa säädettyjä alkuperäsääntöjä, mukaan lukien sääntöjä, jotka koskevat muun muassa Bolivian, Costa Rican, Ecuadorin, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Kolumbian, Nicaraguan, Panaman, Perun ja Venezuelan muodostavan maaryhmän sisäistä alueellista alkuperäkumulaatiota. Alueellista kumulaatiota voidaan 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen soveltaa saman alueellisen ryhmän sisällä ainoastaan maihin, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (5) mukaisia yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) edunsaajia sinä hetkenä, jona vienti unioniin tapahtuu. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EU) N:o 1384/2014 myönnettyjen etuuksien saamiseksi on sovellettava komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) I osan IV osaston 2 luvun 1 jaksossa säädettyjä alkuperäsääntöjä, mukaan lukien sääntöjä, jotka koskevat muun muassa Bolivian, Costa Rican, Ecuadorin, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Kolumbian, Nicaraguan, Panaman, Perun ja Venezuelan muodostavan maaryhmän sisäistä alueellista alkuperäkumulaatiota. Alueellista kumulaatiota voidaan 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen soveltaa saman alueellisen ryhmän sisällä ainoastaan maihin, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (5) mukaisia yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) edunsaajia sinä hetkenä, jona vienti unioniin tapahtuu.

| (3) | Asetus (ETY) N:o 2454/93 kumottiin 1 päivänä toukokuuta 2016, ja Ecuadorin alkuperätuotteille myönnettävien tullietuuksien soveltamista koskevat alkuperäsäännöt ovat kyseisestä päivästä lähtien komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (6) II osaston 2 luvun 2 jakson 2 ja 3 alajaksossa ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (7) II osaston 2 luvun 2 jakson 2–9 alajaksossa. Delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2446 on samat kumulaatiota koskevat säännöt kuin asetuksessa (ETY) N:o 2454/93. |
| --- | --- |

(3)

Asetus (ETY) N:o 2454/93 kumottiin 1 päivänä toukokuuta 2016, ja Ecuadorin alkuperätuotteille myönnettävien tullietuuksien soveltamista koskevat alkuperäsäännöt ovat kyseisestä päivästä lähtien komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (6) II osaston 2 luvun 2 jakson 2 ja 3 alajaksossa ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (7) II osaston 2 luvun 2 jakson 2–9 alajaksossa. Delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2446 on samat kumulaatiota koskevat säännöt kuin asetuksessa (ETY) N:o 2454/93.

| (4) | Kolumbia, Peru, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua ja Panama, jotka kuuluvat samaan alueelliseen ryhmään kuin Ecuador, eivät enää 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen ole GSP-edunsaajamaita. Näin ollen, kun kyseessä on mainittujen maiden kanssa tapahtuva alueellinen kumulaatio, harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän (HS) alanimikkeen 1604 14 tonnikalasta tai boniitista saatavia säilykkeitä ja valmisteita sekä yhdistetyn nimikkeistön (CN) alanimikkeen 1604 20 70 tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta saatavia säilykkeitä ja valmisteita ei 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen voida pitää Ecuadorin alkuperätuotteina asetuksella (EU) N:o 1384/2014 myönnettäviä tullietuuksia sovellettaessa. |
| --- | --- |

(4)

Kolumbia, Peru, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua ja Panama, jotka kuuluvat samaan alueelliseen ryhmään kuin Ecuador, eivät enää 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen ole GSP-edunsaajamaita. Näin ollen, kun kyseessä on mainittujen maiden kanssa tapahtuva alueellinen kumulaatio, harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän (HS) alanimikkeen 1604 14 tonnikalasta tai boniitista saatavia säilykkeitä ja valmisteita sekä yhdistetyn nimikkeistön (CN) alanimikkeen 1604 20 70 tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta saatavia säilykkeitä ja valmisteita ei 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen voida pitää Ecuadorin alkuperätuotteina asetuksella (EU) N:o 1384/2014 myönnettäviä tullietuuksia sovellettaessa.

| (5) | Ecuador toimitti 4 päivänä huhtikuuta 2016 pyynnön poikkeuksen myöntämiseksi etuuskohtelun oikeuttaviin alkuperäsääntöihin, jotta Ecuadorin kalanjalostusala voisi HS-alanimikkeen 1604 14 tonnikalasta tai boniitista saatavien säilykkeiden ja valmisteiden sekä CN-alanimikkeen 1604 20 70 tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta saatavien säilykkeiden ja valmisteiden alkuperää määritettäessä katsoa, että Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäainekset ovat Ecuadorin alkuperäaineksia alueellisen kumulaation perusteella. Poikkeuksen pyydettiin tulevan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016. Alkuperäistä pyyntöä täydennettiin 30 päivänä kesäkuuta 2016. |
| --- | --- |

(5)

Ecuador toimitti 4 päivänä huhtikuuta 2016 pyynnön poikkeuksen myöntämiseksi etuuskohtelun oikeuttaviin alkuperäsääntöihin, jotta Ecuadorin kalanjalostusala voisi HS-alanimikkeen 1604 14 tonnikalasta tai boniitista saatavien säilykkeiden ja valmisteiden sekä CN-alanimikkeen 1604 20 70 tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta saatavien säilykkeiden ja valmisteiden alkuperää määritettäessä katsoa, että Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäainekset ovat Ecuadorin alkuperäaineksia alueellisen kumulaation perusteella. Poikkeuksen pyydettiin tulevan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016. Alkuperäistä pyyntöä täydennettiin 30 päivänä kesäkuuta 2016.

| (6) | Ecuador selvitti poikkeuspyynnössään, että Ecuadorista unioniin vietävien tonnikalavalmisteiden ja -säilykkeiden tuotannossa käytetään paljon raakaa tonnikalaa, joka on saatu Keski-Amerikan maista ja Andien maista. Jos mahdollisuutta kyseisten samaan alueellisen ryhmään kuuluvien maiden kanssa tapahtuvaan kumulaatioon ei olisi, Ecuadorista peräisin olevien tonnikalavalmisteiden ja -säilykkeiden vienti unioniin vähenisi 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Ecuador selvitti poikkeuspyynnössään, että Ecuadorista unioniin vietävien tonnikalavalmisteiden ja -säilykkeiden tuotannossa käytetään paljon raakaa tonnikalaa, joka on saatu Keski-Amerikan maista ja Andien maista. Jos mahdollisuutta kyseisten samaan alueellisen ryhmään kuuluvien maiden kanssa tapahtuvaan kumulaatioon ei olisi, Ecuadorista peräisin olevien tonnikalavalmisteiden ja -säilykkeiden vienti unioniin vähenisi 30 prosenttia.

| (7) | Ecuadorin rannikolla tapahtui 7,8 momenttimagnitudin maanjäristys 16 päivänä huhtikuuta 2016. Se aiheutti suurta vahinkoa Mantan alueella Manabin provinssissa, jossa valtaosa Ecuadorin kalatalousalasta harjoittaa toimintaansa. Muun muassa tärkeimpien infrastruktuurien on ilmoitettu kärsineen merkittäviä aineellisia vahinkoja, mikä vaikeuttaa Ecuadorin kalanjalostusalan tilannetta. |
| --- | --- |

(7)

Ecuadorin rannikolla tapahtui 7,8 momenttimagnitudin maanjäristys 16 päivänä huhtikuuta 2016. Se aiheutti suurta vahinkoa Mantan alueella Manabin provinssissa, jossa valtaosa Ecuadorin kalatalousalasta harjoittaa toimintaansa. Muun muassa tärkeimpien infrastruktuurien on ilmoitettu kärsineen merkittäviä aineellisia vahinkoja, mikä vaikeuttaa Ecuadorin kalanjalostusalan tilannetta.

| (8) | Tällaisten olosuhteiden, Ecuadorin pyynnössä esitettyjen perusteiden ja maanjäristyksen Ecuadorin kalanjalostusalalle aiheuttamien haitallisten lisävaikutusten vuoksi Ecuadorille olisi myönnettävä asetuksen (EU) N:o 952/2013 64 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukainen väliaikainen poikkeus delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 55 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetystä vaatimuksesta. Sen vuoksi HS-alanimikkeen 1604 14 tonnikalasta tai boniitista saatavien säilykkeiden ja valmisteiden sekä CN-alanimikkeen 1604 20 70 tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta saatavien säilykkeiden ja valmisteiden valmistuksessa käytettäviä Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäaineksia olisi pidettävä Ecuadorin alkuperäaineksina, jos tietyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(8)

Tällaisten olosuhteiden, Ecuadorin pyynnössä esitettyjen perusteiden ja maanjäristyksen Ecuadorin kalanjalostusalalle aiheuttamien haitallisten lisävaikutusten vuoksi Ecuadorille olisi myönnettävä asetuksen (EU) N:o 952/2013 64 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukainen väliaikainen poikkeus delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 55 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetystä vaatimuksesta. Sen vuoksi HS-alanimikkeen 1604 14 tonnikalasta tai boniitista saatavien säilykkeiden ja valmisteiden sekä CN-alanimikkeen 1604 20 70 tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta saatavien säilykkeiden ja valmisteiden valmistuksessa käytettäviä Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäaineksia olisi pidettävä Ecuadorin alkuperäaineksina, jos tietyt edellytykset täyttyvät.

| (9) | Kaupan keskeytysten välttämiseksi ja Ecuadorille asetuksella (EU) N:o 1384/2014 myönnettyjen tullietuuksien tavoitteiden saavuttamiseksi väliaikaisen poikkeuksen olisi oltava voimassa 1 päivän tammikuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisen ajan. |
| --- | --- |

(9)

Kaupan keskeytysten välttämiseksi ja Ecuadorille asetuksella (EU) N:o 1384/2014 myönnettyjen tullietuuksien tavoitteiden saavuttamiseksi väliaikaisen poikkeuksen olisi oltava voimassa 1 päivän tammikuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisen ajan.

| (10) | Kun otetaan huomioon Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäainesten osalta käytettävissä oleva alkuperäselvitys, kumulaatio voi myös olla mahdollista tapauksen mukaan joko Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun kauppasopimuksessa tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisessä assosiaatiosopimuksessa (8) määrätyn alkuperäselvityksen perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäainesten osalta käytettävissä oleva alkuperäselvitys, kumulaatio voi myös olla mahdollista tapauksen mukaan joko Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun kauppasopimuksessa tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisessä assosiaatiosopimuksessa (8) määrätyn alkuperäselvityksen perusteella.

| (11) | Jotta taataan, että Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan tai Panaman kanssa tapahtuvan kumulaation soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet toimivat asianmukaisesti, Ecuadorin olisi varmistettava, että hallinnollista yhteistyötä koskevat toimenpiteet on toteutettu. |
| --- | --- |

(11)

Jotta taataan, että Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan tai Panaman kanssa tapahtuvan kumulaation soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet toimivat asianmukaisesti, Ecuadorin olisi varmistettava, että hallinnollista yhteistyötä koskevat toimenpiteet on toteutettu.

| (12) | Jotta poikkeuksen toimivuutta voitaisiin seurata tehokkaasti, Ecuadorin viranomaisten olisi poikkeuksen soveltamisen päättyessä annettava komissiolle tiedoksi poikkeuksen mukaisesti annettujen A-alkuperätodistusten sisältämät tiedot. |
| --- | --- |

(12)

Jotta poikkeuksen toimivuutta voitaisiin seurata tehokkaasti, Ecuadorin viranomaisten olisi poikkeuksen soveltamisen päättyessä annettava komissiolle tiedoksi poikkeuksen mukaisesti annettujen A-alkuperätodistusten sisältämät tiedot.

| (13) | Poikkeuksen täytäntöönpanon viivästymisen estämiseksi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisenä. |
| --- | --- |

(13)

Poikkeuksen täytäntöönpanon viivästymisen estämiseksi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisenä.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 86 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kumulaation soveltamiseksi ja poiketen siitä, mitä mainitun asetuksen 86 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Ecuador saa 1 päivän tammikuuta 2016 ja 30 päivän huhtikuuta 2016 välisenä aikana käyttää Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäaineksia tuottaakseen HS-alanimikkeen 1604 14 säilykkeitä ja valmisteita tonnikalasta tai boniitista sekä CN-alanimikkeen 1604 20 70 säilykkeitä ja valmisteita tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden alkuperäselvitys on laadittava asetuksen (ETY) N:o 2454/93 97 l artiklan mukaisesti.

2.   Asetuksen (ETY) N:o 2015/2446 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kumulaation soveltamiseksi ja poiketen siitä, mitä mainitun asetuksen 55 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Ecuador saa 1 päivän toukokuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisenä aikana käyttää Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman alkuperäaineksia tuottaakseen HS-alanimikkeen 1604 14 säilykkeitä ja valmisteita tonnikalasta tai boniitista sekä CN-alanimikkeen 1604 20 70 säilykkeitä ja valmisteita tonnikalasta, boniitista tai muusta Euthynnus-suvun kalasta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden alkuperäselvitys on laadittava asetuksen (ETY) N:o 2015/2447 76 artiklan mukaisesti.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden A-alkuperätodistusten laatimiseen toimivaltaiset Ecuadorin viranomaiset voivat myös käyttää EUR.1-tavaratodistusta, jonka Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan tai Panaman toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet tapauksen mukaan joko Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun välisen kauppasopimuksen määräysten mukaisesti tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisen assosiaatiosopimuksen määräysten mukaisesti.

4.   Ecuadorin on varmistettava, että Kolumbian, Perun, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan tai Panaman kanssa tapahtuvan kumulaation soveltamiseksi tarvittavat hallinnollista yhteistyötä koskevat toimenpiteet on toteutettu.

5.   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 74 artiklan 2 kohdan a alakohdassa olevaa viittausta ”erityisolosuhteisiin” sovelletaan sellaisiin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, joille ei ollut annettu A-alkuperätodistusta vientihetkellä.

2 artikla

Ecuadorin toimivaltaisten viranomaisten on viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2017 toimitettava komissiolle ilmoitus niistä paljouksista ja arvoista, joille A-alkuperätodistuksia on annettu 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta sovellettaessa, sekä kyseisten todistusten numerot.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1384/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, Ecuadorista peräisin olevien tavaroiden tullikohtelusta (EUVL L 372, 30.12.2014, s. 5).

2

(3)  
  EUVL L 354, 21.12.2012, s. 3.

3

(4)  Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

5

(6)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2446, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 1).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

7

(8)  
  EUVL L 346, 15.12.2012, s. 3.

8

---

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/8

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2016/1381,

annettu 16 päivänä elokuuta 2016,

lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien elintarvikkeita koskevan tietyn terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset eteenpäin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset eteenpäin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’.

| (3) | Hakemuksen vastaanotettuaan elintarviketurvallisuusviranomaisen on ilmoitettava asiasta viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä. |
| --- | --- |

(3)

Hakemuksen vastaanotettuaan elintarviketurvallisuusviranomaisen on ilmoitettava asiasta viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä.

| (4) | Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon. |
| --- | --- |

(4)

Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon.

| (5) | Cross Vetpharm Group UK Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla hakemuksen, jonka johdosta elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski Colief®-valmisteessa olevan Kluyveromyces lactis -bakteerista saadun beta-galaktosidaasin vaikutuksia vatsa- ja suolistovaivojen vähentymiseen (kysymys EFSA-Q-2014-00404 (2)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Colief®/laktaasientsyymi vähentää laktoosikuormitusta imeväisten ravinnossa ja parantaa laktoosista johtuvien ruoansulatushäiriöiden seurauksia koliikista kärsivillä imeväisillä, jotka eivät pysty tehokkaasti sulattamaan kaikkea ravinnossaan olevaa laktoosia.” |
| --- | --- |

(5)

Cross Vetpharm Group UK Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla hakemuksen, jonka johdosta elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski Colief®-valmisteessa olevan Kluyveromyces lactis -bakteerista saadun beta-galaktosidaasin vaikutuksia vatsa- ja suolistovaivojen vähentymiseen (kysymys EFSA-Q-2014-00404 (2)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Colief®/laktaasientsyymi vähentää laktoosikuormitusta imeväisten ravinnossa ja parantaa laktoosista johtuvien ruoansulatushäiriöiden seurauksia koliikista kärsivillä imeväisillä, jotka eivät pysty tehokkaasti sulattamaan kaikkea ravinnossaan olevaa laktoosia.”

| (6) | Komissio ja jäsenvaltiot saivat 17 päivänä heinäkuuta 2015 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa todettiin, että esitetty näyttö ei riittänyt osoittamaan todeksi Colief®-valmisteessa olevan Kluyveromyces lactis -bakteerista saadun beta-galaktosidaasin nauttimisen ja vatsa- ja suolistovaivojen vähentymisen välistä syy-yhteyttä. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ja jäsenvaltiot saivat 17 päivänä heinäkuuta 2015 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jossa todettiin, että esitetty näyttö ei riittänyt osoittamaan todeksi Colief®-valmisteessa olevan Kluyveromyces lactis -bakteerista saadun beta-galaktosidaasin nauttimisen ja vatsa- ja suolistovaivojen vähentymisen välistä syy-yhteyttä. Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä mainittua terveysväitettä ei saa sisällyttää asetuksen (EY) N:o 1924/2006 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun unionin sallittujen väitteiden luetteloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2015;13(7):4187.

2

---

LIITE

Hylätty terveysväite

| Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset | Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä | Väite | EFSAn lausunnon numero |
| --- | --- | --- | --- |
| Asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen terveysväite, jossa viitataan lasten kehitykseen ja terveyteen | Colief® | Colief®/laktaasientsyymi vähentää laktoosikuormitusta imeväisten ravinnossa ja parantaa laktoosista johtuvien ruoansulatushäiriöiden seurauksia koliikista kärsivillä imeväisillä, jotka eivät pysty tehokkaasti sulattamaan kaikkea ravinnossaan olevaa laktoosia. | Q-2014-00404 |

Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset

Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä

Väite

EFSAn lausunnon numero

Asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen terveysväite, jossa viitataan lasten kehitykseen ja terveyteen

Colief®

Colief®/laktaasientsyymi vähentää laktoosikuormitusta imeväisten ravinnossa ja parantaa laktoosista johtuvien ruoansulatushäiriöiden seurauksia koliikista kärsivillä imeväisillä, jotka eivät pysty tehokkaasti sulattamaan kaikkea ravinnossaan olevaa laktoosia.

Q-2014-00404

---

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1382,

annettu 16 päivänä elokuuta 2016,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevassa polkumyynnin ja tukien vastaisessa menettelyssä tarjotun sitoumuksen hyväksymisen vahvistamisesta lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU nojalla hyväksytyn sitoumuksen peruuttamisesta viiden vientiä harjoittavan tuottajan osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’polkumyynnin vastainen perusasetus’, ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (2), jäljempänä ’tukien vastainen perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,

ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   SITOUMUS JA MUUT VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

SITOUMUS JA MUUT VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti asetuksella (EU) N:o 513/2013 (3) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien, jäljempänä ’moduulit’, ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonnissa Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti asetuksella (EU) N:o 513/2013 (3) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien, jäljempänä ’moduulit’, ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonnissa Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’.

3

| (2) | Vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamaria, jäljempänä ’CCCME’, esittämään hintasitoumuksen niiden puolesta komissiolle, minkä se myös teki. Hintasitoumuksen ehtojen pohjalta on selvää, että kyse on kutakin vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevien yksittäisten hintasitoumusten joukosta, jota CCCME käytännön syistä koordinoi. |
| --- | --- |

(2)

Vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamaria, jäljempänä ’CCCME’, esittämään hintasitoumuksen niiden puolesta komissiolle, minkä se myös teki. Hintasitoumuksen ehtojen pohjalta on selvää, että kyse on kutakin vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevien yksittäisten hintasitoumusten joukosta, jota CCCME käytännön syistä koordinoi.

| (3) | Komissio hyväksyi päätöksellä 2013/423/EU (4) kyseisen hintasitoumuksen väliaikaisen polkumyyntitullin osalta. Komissio muutti asetuksella (EU) N:o 748/2013 (5) asetusta (EU) N:o 513/2013 ottaakseen väliaikaisen polkumyyntitullin osalta käyttöön ne tekniset muutokset, jotka ovat sitoumuksen hyväksymisen vuoksi välttämättömiä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi päätöksellä 2013/423/EU (4) kyseisen hintasitoumuksen väliaikaisen polkumyyntitullin osalta. Komissio muutti asetuksella (EU) N:o 748/2013 (5) asetusta (EU) N:o 513/2013 ottaakseen väliaikaisen polkumyyntitullin osalta käyttöön ne tekniset muutokset, jotka ovat sitoumuksen hyväksymisen vuoksi välttämättömiä.

4

5

| (4) | Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1238/2013 (6) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen moduulien ja kennojen, jäljempänä ’tarkasteltavana olevat tuotteet’, tuonnissa unioniin. Lisäksi neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1239/2013 (7) käyttöön lopullisen tasoitustullin tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1238/2013 (6) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen moduulien ja kennojen, jäljempänä ’tarkasteltavana olevat tuotteet’, tuonnissa unioniin. Lisäksi neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1239/2013 (7) käyttöön lopullisen tasoitustullin tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnissa unioniin.

6

7

| (5) | Saatuaan vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, jäljempänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’, ja CCCME:ltä ilmoituksen hintasitoumuksen muuttamisesta komissio vahvisti täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU (8), että sitoumus, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’sitoumus’, hyväksytään lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi. Tämän päätöksen liitteessä luetellaan ne vientiä harjoittavat tuottajat, joiden sitoumukset on hyväksytty, mukaan luettuina seuraavat:






  a) | Delsolar (Wujiang) Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys unionissa, jäljempänä ’Delsolar’; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B792 piiriin; |
| --- | --- | --- |

(5)

Saatuaan vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, jäljempänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’, ja CCCME:ltä ilmoituksen hintasitoumuksen muuttamisesta komissio vahvisti täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU (8), että sitoumus, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’sitoumus’, hyväksytään lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi. Tämän päätöksen liitteessä luetellaan ne vientiä harjoittavat tuottajat, joiden sitoumukset on hyväksytty, mukaan luettuina seuraavat:

8

a)

Delsolar (Wujiang) Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys unionissa, jäljempänä ’Delsolar’; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B792 piiriin;

| b) | CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, jäljempänä ’CNPV’, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B813 piiriin; |
| --- | --- |

b)

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, jäljempänä ’CNPV’, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B813 piiriin;

| c) | MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, jäljempänä ’MOTECH’, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B852 piiriin; |
| --- | --- |

c)

MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, jäljempänä ’MOTECH’, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B852 piiriin;

| d) | Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. ja Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, jäljempänä ’Xi'an LONGi’; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B897 piiriin; ja |
| --- | --- |

d)

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. ja Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, jäljempänä ’Xi'an LONGi’; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B897 piiriin; ja

| e) | LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys unionissa, jäljempänä ’LERRI Solar’; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B898 piiriin, |
| --- | --- |

e)

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys unionissa, jäljempänä ’LERRI Solar’; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B898 piiriin,

| (6) | Komissio hyväksyi täytäntöönpanopäätöksellä 2014/657/EU (9) vientiä harjoittavien tuottajien yhdessä CCCME:n kanssa esittämän ehdotuksen, jolla selvennettiin sitoumuksen piiriin kuuluvia tarkasteltavana olevia tuotteita koskevan sitoumuksen täytäntöönpanoa; kyseessä ovat Kiinasta peräisin olevat tai sieltä lähetetyt vientiä harjoittavien tuottajien tuottamat moduulit ja kennot, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 8541 40 90 (Taric-koodit 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), jäljempänä ’sitoumuksen piiriin kuuluvat tuotteet’. Edellä johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetuista polkumyynti- ja tasoitustulleista sekä sitoumuksesta käytetään yhteisnimitystä ’toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(6)

Komissio hyväksyi täytäntöönpanopäätöksellä 2014/657/EU (9) vientiä harjoittavien tuottajien yhdessä CCCME:n kanssa esittämän ehdotuksen, jolla selvennettiin sitoumuksen piiriin kuuluvia tarkasteltavana olevia tuotteita koskevan sitoumuksen täytäntöönpanoa; kyseessä ovat Kiinasta peräisin olevat tai sieltä lähetetyt vientiä harjoittavien tuottajien tuottamat moduulit ja kennot, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 8541 40 90 (Taric-koodit 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), jäljempänä ’sitoumuksen piiriin kuuluvat tuotteet’. Edellä johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetuista polkumyynti- ja tasoitustulleista sekä sitoumuksesta käytetään yhteisnimitystä ’toimenpiteet’.

9

| (7) | Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/866 (10). |
| --- | --- |

(7)

Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/866 (10).

10

| (8) | Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän vielä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1403 (11). |
| --- | --- |

(8)

Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän vielä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1403 (11).

11

| (9) | Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2018 (12). |
| --- | --- |

(9)

Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2018 (12).

12

| (10) | Komissio käynnisti polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä joulukuuta 2015 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (13). |
| --- | --- |

(10)

Komissio käynnisti polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä joulukuuta 2015 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (13).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

13

| (11) | Komissio käynnisti tukien vastaisen perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä joulukuuta 2015 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (14). |
| --- | --- |

(11)

Komissio käynnisti tukien vastaisen perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä joulukuuta 2015 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (14).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

14

| (12) | Lisäksi komissio käynnisti polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä joulukuuta 2015 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (15). |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi komissio käynnisti polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä joulukuuta 2015 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (15).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

15

| (13) | Lisäksi komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän vielä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/115 (16). |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän vielä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/115 (16).

16

| (14) | Komissio laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/185 (17) Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuonnissa asetuksella (EU) N:o 1238/2013 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia tai Taiwan. |
| --- | --- |

(14)

Komissio laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/185 (17) Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuonnissa asetuksella (EU) N:o 1238/2013 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia tai Taiwan.

17

| (15) | Komissio laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/184 (18) Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuonnissa asetuksella (EU) N:o 1239/2013 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin koskemaan Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia tai Taiwan. |
| --- | --- |

(15)

Komissio laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/184 (18) Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuonnissa asetuksella (EU) N:o 1239/2013 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin koskemaan Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen tarkasteltavina olevien tuotteiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia tai Taiwan.

18

| (16) | Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän vielä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1045 (19). |
| --- | --- |

(16)

Komissio peruutti sitoumuksen hyväksynnän vielä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1045 (19).

19

B.   SITOUMUKSEN EHDOT, JOIDEN MUKAISESTI SITOUMUS VOIDAAN PERUUTTAA SILLOIN, KUN SITOUMUSTA EI OLE RIKOTTU

SITOUMUKSEN EHDOT, JOIDEN MUKAISESTI SITOUMUS VOIDAAN PERUUTTAA SILLOIN, KUN SITOUMUSTA EI OLE RIKOTTU

| (17) | Sitoumuksessa määrätään, että komissio voi peruuttaa sitoumuksen hyväksynnän milloin tahansa sen soveltamiskautena, jos sen valvonta ja täytäntöönpano osoittautuvat mahdottomiksi tai jos olosuhteet muuttuvat. |
| --- | --- |

(17)

Sitoumuksessa määrätään, että komissio voi peruuttaa sitoumuksen hyväksynnän milloin tahansa sen soveltamiskautena, jos sen valvonta ja täytäntöönpano osoittautuvat mahdottomiksi tai jos olosuhteet muuttuvat.

| (18) | Lisäksi kukin vientiä harjoittava tuottaja voi vapaaehtoisesti peruuttaa sitoumuksensa milloin tahansa sen soveltamisen aikana. |
| --- | --- |

(18)

Lisäksi kukin vientiä harjoittava tuottaja voi vapaaehtoisesti peruuttaa sitoumuksensa milloin tahansa sen soveltamisen aikana.

C.   PERUSTELUT SITOUMUKSEN HYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMISELLE DELSOLARIN JA MOTECHIN OSALTA

PERUSTELUT SITOUMUKSEN HYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMISELLE DELSOLARIN JA MOTECHIN OSALTA

| (19) | Sekä Delsolarilla että MOTECHilla on Taiwanissa etuyhteydessä oleva osapuoli, jolle on myönnetty poikkeus edellä johdanto-osan 14 ja 15 kappaleissa tarkoitetuissa toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(19)

Sekä Delsolarilla että MOTECHilla on Taiwanissa etuyhteydessä oleva osapuoli, jolle on myönnetty poikkeus edellä johdanto-osan 14 ja 15 kappaleissa tarkoitetuissa toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa.

| (20) | Komissio analysoi näiden poikkeusten vaikutuksen sitoumuksen toteutettavuuteen. Poikkeukset merkitsevät olosuhteiden muutosta verrattuna sitoumuksen hyväksymisen aikaisiin olosuhteisiin. Niiden tavoitteena on vapauttaa sellaisten tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonti unioniin, jotka ovat Delsolariin ja MOTECHiin Taiwanissa etuyhteydessä olevien osapuolten valmistamia. Kyseinen tuonti ei kuulu sitoumuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(20)

Komissio analysoi näiden poikkeusten vaikutuksen sitoumuksen toteutettavuuteen. Poikkeukset merkitsevät olosuhteiden muutosta verrattuna sitoumuksen hyväksymisen aikaisiin olosuhteisiin. Niiden tavoitteena on vapauttaa sellaisten tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonti unioniin, jotka ovat Delsolariin ja MOTECHiin Taiwanissa etuyhteydessä olevien osapuolten valmistamia. Kyseinen tuonti ei kuulu sitoumuksen soveltamisalaan.

| (21) | Komissio katsoo, että tämä poikkeus unioniin tuontia varten aiheuttaa suuren ristiinkompensoinnin vaaran. Ne etuyhteydessä olevat osapuolet, joille myönnettiin poikkeus toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa, saavat myydä tarkasteltavana olevaa tuotetta samoille asiakkaille unionissa, joille myydään sitoumuksen piiriin kuuluvaa tuotetta, ja tällaisten liiketoimien hinnat voidaan asettaa siten, että niillä kompensoidaan sitoumuksen mukaista vähimmäistuontihintaa. Komissio ei pysty valvomaan samoille unionin asiakkaille tapahtuvaa sitoumuksen piiriin kuuluvaa myyntiä ja Taiwanista peräisin olevaa myyntiä. |
| --- | --- |

(21)

Komissio katsoo, että tämä poikkeus unioniin tuontia varten aiheuttaa suuren ristiinkompensoinnin vaaran. Ne etuyhteydessä olevat osapuolet, joille myönnettiin poikkeus toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa, saavat myydä tarkasteltavana olevaa tuotetta samoille asiakkaille unionissa, joille myydään sitoumuksen piiriin kuuluvaa tuotetta, ja tällaisten liiketoimien hinnat voidaan asettaa siten, että niillä kompensoidaan sitoumuksen mukaista vähimmäistuontihintaa. Komissio ei pysty valvomaan samoille unionin asiakkaille tapahtuvaa sitoumuksen piiriin kuuluvaa myyntiä ja Taiwanista peräisin olevaa myyntiä.

| (22) | Näin ollen komissio päätteli, että edellä mainittujen poikkeusten vuoksi Delsolarin ja MOTECHin sitoumuksen valvonta on mahdotonta. |
| --- | --- |

(22)

Näin ollen komissio päätteli, että edellä mainittujen poikkeusten vuoksi Delsolarin ja MOTECHin sitoumuksen valvonta on mahdotonta.

D.   D. LERRI SOLARIN, XI'AN LONGiN JA CNPV:N VAPAAEHTOINEN SITOUMUKSEN PERUUTTAMINEN

D. LERRI SOLARIN, XI'AN LONGiN JA CNPV:N VAPAAEHTOINEN SITOUMUKSEN PERUUTTAMINEN

| (23) | LERRI Solar ilmoitti komissiolle maaliskuussa 2016 haluavansa peruuttaa sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(23)

LERRI Solar ilmoitti komissiolle maaliskuussa 2016 haluavansa peruuttaa sitoumuksensa.

| (24) | Xi'an LONGi ja CNPV ilmoittivat komissiolle toukokuussa 2016, että myös ne haluavat peruuttaa sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(24)

Xi'an LONGi ja CNPV ilmoittivat komissiolle toukokuussa 2016, että myös ne haluavat peruuttaa sitoumuksensa.

E.   KIRJALLISET HUOMAUTUKSET JA KUULEMISET

KIRJALLISET HUOMAUTUKSET JA KUULEMISET

| (25) | Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi ja esittää huomautuksia polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Delsolar ja MOTECH toimittivat huomautuksia. |
| --- | --- |

(25)

Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi ja esittää huomautuksia polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Delsolar ja MOTECH toimittivat huomautuksia.

i)   Delsolar

Delsolar

| (26) | Delsolar kiisti, että poikkeuksen myöntäminen siihen etuyhteydessä olevalle taiwanilaisille osapuolelle olisi edustanut muutosta olosuhteissa. Delsolar ilmoitti komissiolle sulautumasta taiwanilaisen yrityksen kanssa johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetussa alkuperäisessä tutkimuksessa, eikä komissio esittänyt vastalauseita. Koska Delsolariin etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen tuottamaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ei ole ennen toimenpiteiden kiertämistä koskevia tutkimuksia tai niiden jälkeen sovellettu toimenpiteitä, tilanne ei eroa siitä, joka vallitsi ennen toimenpiteiden kiertämistä koskevia tutkimuksia. |
| --- | --- |

(26)

Delsolar kiisti, että poikkeuksen myöntäminen siihen etuyhteydessä olevalle taiwanilaisille osapuolelle olisi edustanut muutosta olosuhteissa. Delsolar ilmoitti komissiolle sulautumasta taiwanilaisen yrityksen kanssa johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetussa alkuperäisessä tutkimuksessa, eikä komissio esittänyt vastalauseita. Koska Delsolariin etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen tuottamaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ei ole ennen toimenpiteiden kiertämistä koskevia tutkimuksia tai niiden jälkeen sovellettu toimenpiteitä, tilanne ei eroa siitä, joka vallitsi ennen toimenpiteiden kiertämistä koskevia tutkimuksia.

| (27) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. |
| --- | --- |

(27)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä.

| (28) | Ensinnäkin komissio muistuttaa, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla oli 6,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 0,8 prosenttia (asetuksen (EU) N:o 513/2013 taulukko 12). Nämä luvut osoittavat, että Taiwanissa tuotantoa harjoittavien yritysten, jotka olivat etuyhteydessä sitoumuksen tarjonneisiin kiinalaisiin yrityksiin, tuotantolaitoksista tapahtuva vienti oli marginaalista. |
| --- | --- |

(28)

Ensinnäkin komissio muistuttaa, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla oli 6,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 0,8 prosenttia (asetuksen (EU) N:o 513/2013 taulukko 12). Nämä luvut osoittavat, että Taiwanissa tuotantoa harjoittavien yritysten, jotka olivat etuyhteydessä sitoumuksen tarjonneisiin kiinalaisiin yrityksiin, tuotantolaitoksista tapahtuva vienti oli marginaalista.

| (29) | Polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 23 artiklan 6 kohdan mukaisen poikkeuksen myöntämisen seurauksena voidaan kuitenkin odottaa, että Delsolariin etuyhteydessä oleva taiwanilainen osapuoli tulee viemään merkittävän määrän moduuleja ja kennoja unioniin. |
| --- | --- |

(29)

Polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 23 artiklan 6 kohdan mukaisen poikkeuksen myöntämisen seurauksena voidaan kuitenkin odottaa, että Delsolariin etuyhteydessä oleva taiwanilainen osapuoli tulee viemään merkittävän määrän moduuleja ja kennoja unioniin.

| (30) | Päätös peruuttaa sitoumuksen hyväksyntä johtuu ristiinkompensoinnin riskistä, jota komissio ei pysty valvomaan. Riskin valvonnan arvioinnin kannalta ei ole merkityksellistä, sovelletaanko kolmannen maan tuotantolaitoksissa tuotettuihin tavaroihin toimenpiteitä. Poikkeus koskee Delsolariin etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, joka on erityisesti suunnattu unionin markkinoille. Sen vuoksi ristiinkompensoinnin riski on suuri. Riskien valvonnan arviointi on myös tapauskohtaista ja saattaa muuttua yrityksen elinkaaren aikana, kun tietyt riskit materialisoituvat, uusia riskejä syntyy ja komissio voi paremmin arvioida tapauskohtaisen valvonnan käytännön näkökohtia. Myöskään tässä suhteessa ei ole merkityksellistä, sovellettiinko ennen toimenpiteiden kiertämistä koskevaa tutkimusta tapahtuneeseen tuontiin toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(30)

Päätös peruuttaa sitoumuksen hyväksyntä johtuu ristiinkompensoinnin riskistä, jota komissio ei pysty valvomaan. Riskin valvonnan arvioinnin kannalta ei ole merkityksellistä, sovelletaanko kolmannen maan tuotantolaitoksissa tuotettuihin tavaroihin toimenpiteitä. Poikkeus koskee Delsolariin etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, joka on erityisesti suunnattu unionin markkinoille. Sen vuoksi ristiinkompensoinnin riski on suuri. Riskien valvonnan arviointi on myös tapauskohtaista ja saattaa muuttua yrityksen elinkaaren aikana, kun tietyt riskit materialisoituvat, uusia riskejä syntyy ja komissio voi paremmin arvioida tapauskohtaisen valvonnan käytännön näkökohtia. Myöskään tässä suhteessa ei ole merkityksellistä, sovellettiinko ennen toimenpiteiden kiertämistä koskevaa tutkimusta tapahtuneeseen tuontiin toimenpiteitä.

| (31) | Delsolar väitti myös, että pelkästään poikkeuksen myöntäminen siihen etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle ei ole peruste päätellä, että Delsolarin sitoumuksen valvonnasta tulee mahdotonta. Delsolarin mukaan ristiinkompensoinnin kasvanut riski on ainoastaan hypoteettinen. Koska sitoumuksessa kielletään myynti samoille asiakkaille, mahdollinen rikkominen voisi johtaa Delsolarin sitoumuksen peruuttamiseen. Tältä osin Delsolar totesi, että se ei myy sitoumuksen piiriin kuuluvaa tuotetta samalle asiakkaalle, jolle siihen etuyhteydessä oleva taiwanilainen osapuoli myy tarkasteltavana olevaa tuotetta. Noudattaminen voidaan todentaa Delsolarin ja siihen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen toimitiloihin tehtävällä tarkastuksella. Delsolar väitti vielä, että 14 ja 15 kappaleessa tarkoitetuissa toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa komissio piti siihen etuyhteydessä olevaa taiwanilaista osapuolta tosiasiallisena tuottajana, joka ei kierrä toimenpiteitä. Näin ollen väitteet ristiinkompensoinnin mahdollisesta riskistä ovat pelkkää spekulointia. |
| --- | --- |

(31)

Delsolar väitti myös, että pelkästään poikkeuksen myöntäminen siihen etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle ei ole peruste päätellä, että Delsolarin sitoumuksen valvonnasta tulee mahdotonta. Delsolarin mukaan ristiinkompensoinnin kasvanut riski on ainoastaan hypoteettinen. Koska sitoumuksessa kielletään myynti samoille asiakkaille, mahdollinen rikkominen voisi johtaa Delsolarin sitoumuksen peruuttamiseen. Tältä osin Delsolar totesi, että se ei myy sitoumuksen piiriin kuuluvaa tuotetta samalle asiakkaalle, jolle siihen etuyhteydessä oleva taiwanilainen osapuoli myy tarkasteltavana olevaa tuotetta. Noudattaminen voidaan todentaa Delsolarin ja siihen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen toimitiloihin tehtävällä tarkastuksella. Delsolar väitti vielä, että 14 ja 15 kappaleessa tarkoitetuissa toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa komissio piti siihen etuyhteydessä olevaa taiwanilaista osapuolta tosiasiallisena tuottajana, joka ei kierrä toimenpiteitä. Näin ollen väitteet ristiinkompensoinnin mahdollisesta riskistä ovat pelkkää spekulointia.

| (32) | Komissio hylkää tämän väitteen. Toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa (ks. 14 ja 15 kappale) vahvistettiin, että Delsolariin etuyhteydessä oleva taiwanilainen osapuoli ei harjoittanut polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 13 artiklan ja tukien vastaisen perusasetuksen 23 artiklan mukaisia kiertämiskäytäntöjä. Kyseisissä tutkimuksissa ei kuitenkaan tarkasteltu Delsolarin sitoumukseen liittyviä riskejä. Kumpikaan edellä esitetyistä havainnoista ei tarkoita sitä, etteikö sitoumusta olisi kierretty hintojen ristiinkompensoinnin kautta. Delsolariin etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle myönnetty poikkeus päinvastoin lisää merkittävästi Delsolarin sitoumukseen liittyvää toimenpiteiden kiertämisen riskiä. Tällainen poikkeus merkitsee aikomusta myydä unioniin. Näin ollen se edellyttäisi, että komissio valvoo sekä sitoumuksen mukaista että Taiwanista tapahtuvaa myyntiä. Tämän vuoksi Delsolarin sitoumuksen valvonnasta tulee mahdotonta. Komissio myös muistuttaa tähän liittyen, että sitoumuksen valvonnasta on sen voimassaoloaikana tullut yhä vaikeampaa, etenkin ottaen huomioon Malesissa ja Taiwanissa havaitut kiertämiskäytännöt. Komissio ei pysty valvomaan Taiwanista tapahtuvaa myyntiä, joka ei kuulu sitoumuksen soveltamisalaan. Lisäksi komissio muistuttaa, että se tarjosi Delsolarille vaihtoehtoja, joiden mukaisesti sitoumuksen valvonta olisi mahdollista, mutta Delsolar ei suostunut harkitsemaan näitä. |
| --- | --- |

(32)

Komissio hylkää tämän väitteen. Toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa (ks. 14 ja 15 kappale) vahvistettiin, että Delsolariin etuyhteydessä oleva taiwanilainen osapuoli ei harjoittanut polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 13 artiklan ja tukien vastaisen perusasetuksen 23 artiklan mukaisia kiertämiskäytäntöjä. Kyseisissä tutkimuksissa ei kuitenkaan tarkasteltu Delsolarin sitoumukseen liittyviä riskejä. Kumpikaan edellä esitetyistä havainnoista ei tarkoita sitä, etteikö sitoumusta olisi kierretty hintojen ristiinkompensoinnin kautta. Delsolariin etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle myönnetty poikkeus päinvastoin lisää merkittävästi Delsolarin sitoumukseen liittyvää toimenpiteiden kiertämisen riskiä. Tällainen poikkeus merkitsee aikomusta myydä unioniin. Näin ollen se edellyttäisi, että komissio valvoo sekä sitoumuksen mukaista että Taiwanista tapahtuvaa myyntiä. Tämän vuoksi Delsolarin sitoumuksen valvonnasta tulee mahdotonta. Komissio myös muistuttaa tähän liittyen, että sitoumuksen valvonnasta on sen voimassaoloaikana tullut yhä vaikeampaa, etenkin ottaen huomioon Malesissa ja Taiwanissa havaitut kiertämiskäytännöt. Komissio ei pysty valvomaan Taiwanista tapahtuvaa myyntiä, joka ei kuulu sitoumuksen soveltamisalaan. Lisäksi komissio muistuttaa, että se tarjosi Delsolarille vaihtoehtoja, joiden mukaisesti sitoumuksen valvonta olisi mahdollista, mutta Delsolar ei suostunut harkitsemaan näitä.

| (33) | Delsolar totesi vielä, että tilanne on sama kuin kaikilla sitoumuksen osapuolina olevilla yrityksillä, joilla on niihin etuyhteydessä olevia yrityksiä, joilla on tuotantolaitoksia maissa, joihin ei sovelleta toimenpiteitä. Näin ollen pelkkä etuyhteyden olemassaolo ei sinänsä tee sitoumuksen valvonnasta mahdotonta. |
| --- | --- |

(33)

Delsolar totesi vielä, että tilanne on sama kuin kaikilla sitoumuksen osapuolina olevilla yrityksillä, joilla on niihin etuyhteydessä olevia yrityksiä, joilla on tuotantolaitoksia maissa, joihin ei sovelleta toimenpiteitä. Näin ollen pelkkä etuyhteyden olemassaolo ei sinänsä tee sitoumuksen valvonnasta mahdotonta.

| (34) | Komissio hylkää tämän väitteen ja viittaa 27 ja 29 kappaleessa esitettyihin perusteluihin. |
| --- | --- |

(34)

Komissio hylkää tämän väitteen ja viittaa 27 ja 29 kappaleessa esitettyihin perusteluihin.

ii)   MOTECH

MOTECH

| (35) | Delsolarin tavoin MOTECH väitti, että sen suhde siihen etuyhteydessä olevaan taiwanilaiseen osapuoleen oli komission tiedossa 4 kappaleessa tarkoitetuissa alkuperäisissä tutkimuksissa. Hyväksyessään MOTECHin sitoumuksen komissio vahvisti, että toimenpiteiden kiertämistä ei esiintynyt. |
| --- | --- |

(35)

Delsolarin tavoin MOTECH väitti, että sen suhde siihen etuyhteydessä olevaan taiwanilaiseen osapuoleen oli komission tiedossa 4 kappaleessa tarkoitetuissa alkuperäisissä tutkimuksissa. Hyväksyessään MOTECHin sitoumuksen komissio vahvisti, että toimenpiteiden kiertämistä ei esiintynyt.

| (36) | Komissio viittaa ensinnäkin Delsolarin esittämien samanlaisten väitteiden hylkäämiseen. |
| --- | --- |

(36)

Komissio viittaa ensinnäkin Delsolarin esittämien samanlaisten väitteiden hylkäämiseen.

| (37) | Komissio hylkää tämän väitteen myös seuraavista syistä. Sitoumuksen hyväksymishetkellä komissio tekee yleisen analyysin valvonnan riskeistä. Hyväksyminen sinänsä ei tarkoita sitä, etteikö kiertämistä esiintyisi. Komissio katsoo, että MOTECHiin etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle myönnetty poikkeus lisää ristiinkompensoinnin riskiä, kuten 21 kappaleessa todetaan. Komissio muistuttaa tähän liittyen, että sitoumuksen valvonnasta on sen voimassaoloaikana tullut yhä vaikeampaa, etenkin ottaen huomioon Malesiassa ja Taiwanissa havaitut kiertämiskäytännöt. Komissio ei pysty valvomaan samoille unionin asiakkaille tapahtuvaa sitoumuksen piiriin kuuluvaa myyntiä ja Taiwanista peräisin olevaa myyntiä. |
| --- | --- |

(37)

Komissio hylkää tämän väitteen myös seuraavista syistä. Sitoumuksen hyväksymishetkellä komissio tekee yleisen analyysin valvonnan riskeistä. Hyväksyminen sinänsä ei tarkoita sitä, etteikö kiertämistä esiintyisi. Komissio katsoo, että MOTECHiin etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle myönnetty poikkeus lisää ristiinkompensoinnin riskiä, kuten 21 kappaleessa todetaan. Komissio muistuttaa tähän liittyen, että sitoumuksen valvonnasta on sen voimassaoloaikana tullut yhä vaikeampaa, etenkin ottaen huomioon Malesiassa ja Taiwanissa havaitut kiertämiskäytännöt. Komissio ei pysty valvomaan samoille unionin asiakkaille tapahtuvaa sitoumuksen piiriin kuuluvaa myyntiä ja Taiwanista peräisin olevaa myyntiä.

| (38) | MOTECH totesi myös, että myöntämällä poikkeuksen siihen etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle komissio vahvisti, että MOTECHin ja siihen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen osalta ei esiinny kiertämistä eikä ristiinkompensointia. Komissio voi valvoa MOTECHista ja siihen etuyhteydessä olevalta taiwanilaiselta osapuolelta tulevaa tuontia, koska molempien yritysten tuonti unioniin tapahtuu erillisten Taric-lisäkoodien mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

MOTECH totesi myös, että myöntämällä poikkeuksen siihen etuyhteydessä olevalle taiwanilaiselle osapuolelle komissio vahvisti, että MOTECHin ja siihen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen osalta ei esiinny kiertämistä eikä ristiinkompensointia. Komissio voi valvoa MOTECHista ja siihen etuyhteydessä olevalta taiwanilaiselta osapuolelta tulevaa tuontia, koska molempien yritysten tuonti unioniin tapahtuu erillisten Taric-lisäkoodien mukaisesti.

| (39) | Komissio hylkää tämän väitteen. Toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa (ks. 14 ja 15 kappale) myönnetty poikkeus vahvistaa, että MOTECHiin etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen ei havaittu harjoittavan kiertämiskäytäntöjä. Tämä havainto ei kuitenkaan ole merkityksellinen arvioitaessa sitoumuksen toteutettavuutta (ks. 21 ja 22 kappale). Komissio analysoi poikkeuksen vaikutukset ja tuli siihen tulokseen, että ristiinkompensoinnin riski on kasvanut. Komissio otti huomioon myös sitoumuksen valvonnan aikana saadut kokemukset päätellessään, että se ei pysty valvomaan sitoumuksen nojalla ja Taiwanista tapahtuvaa myyntiä samoille unionin asiakkaille. |
| --- | --- |

(39)

Komissio hylkää tämän väitteen. Toimenpiteiden kiertämistä koskevissa tutkimuksissa (ks. 14 ja 15 kappale) myönnetty poikkeus vahvistaa, että MOTECHiin etuyhteydessä olevan taiwanilaisen osapuolen ei havaittu harjoittavan kiertämiskäytäntöjä. Tämä havainto ei kuitenkaan ole merkityksellinen arvioitaessa sitoumuksen toteutettavuutta (ks. 21 ja 22 kappale). Komissio analysoi poikkeuksen vaikutukset ja tuli siihen tulokseen, että ristiinkompensoinnin riski on kasvanut. Komissio otti huomioon myös sitoumuksen valvonnan aikana saadut kokemukset päätellessään, että se ei pysty valvomaan sitoumuksen nojalla ja Taiwanista tapahtuvaa myyntiä samoille unionin asiakkaille.

F.   SITOUMUKSEN HYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMINEN JA LOPULLISTEN TULLIEN KÄYTTÖÖNOTTO

SITOUMUKSEN HYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMINEN JA LOPULLISTEN TULLIEN KÄYTTÖÖNOTTO

| (40) | Komissio on tullut edellä esitetyn perusteella siihen tulokseen, että Delsolarilta, CNPV:ltä, MOTECHilta, Xi'an LONGilta ja LERRI Solarilta ja niihin unionissa etuyhteydessä olevilta yrityksiltä saadun sitoumuksen hyväksyntä on peruutettava polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 9 kohdan sekä sitoumuksen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Komissio on tullut edellä esitetyn perusteella siihen tulokseen, että Delsolarilta, CNPV:ltä, MOTECHilta, Xi'an LONGilta ja LERRI Solarilta ja niihin unionissa etuyhteydessä olevilta yrityksiltä saadun sitoumuksen hyväksyntä on peruutettava polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 9 kohdan sekä sitoumuksen ehtojen mukaisesti.

| (41) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1238/2013 1 artiklalla käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1239/2013 1 artiklalla käyttöön otettua lopullista tasoitustullia sovelletaan näin ollen polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti automaattisesti Kiinasta peräisin olevan tai sieltä lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen, jota tuottavat Delsolar (Taric-lisäkoodi: B792), CNPV (Taric-lisäkoodi: B813), MOTECH (Taric-lisäkoodi: B852), Xi'an LONGi (Taric-lisäkoodi: B897) ja LERRI Solar (Taric-lisäkoodi: B898), tuontiin tämän asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(41)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1238/2013 1 artiklalla käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1239/2013 1 artiklalla käyttöön otettua lopullista tasoitustullia sovelletaan näin ollen polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti automaattisesti Kiinasta peräisin olevan tai sieltä lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen, jota tuottavat Delsolar (Taric-lisäkoodi: B792), CNPV (Taric-lisäkoodi: B813), MOTECH (Taric-lisäkoodi: B852), Xi'an LONGi (Taric-lisäkoodi: B897) ja LERRI Solar (Taric-lisäkoodi: B898), tuontiin tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

| (42) | Tämän asetuksen liitteessä olevassa taulukossa luetellaan tiedoksi ne vientiä harjoittavat tuottajat, joiden osalta täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU annettu sitoumuksen hyväksyntä ei muutu, |
| --- | --- |

(42)

Tämän asetuksen liitteessä olevassa taulukossa luetellaan tiedoksi ne vientiä harjoittavat tuottajat, joiden osalta täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU annettu sitoumuksen hyväksyntä ei muutu,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Peruutetaan sitoumuksen hyväksyntä seuraavien yritysten osalta:

| a) | Delsolar (Wujiang) Ltd ja siihen unionissa etuyhteydessä oleva yritys; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B792 piiriin; |
| --- | --- |

a)

Delsolar (Wujiang) Ltd ja siihen unionissa etuyhteydessä oleva yritys; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B792 piiriin;

| b) | CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B813 piiriin; |
| --- | --- |

b)

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B813 piiriin;

| c) | MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B852 piiriin; |
| --- | --- |

c)

MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, joka kuuluu Taric-lisäkoodin B852 piiriin;

| d) | Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. ja Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B897 piiriin; ja |
| --- | --- |

d)

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. ja Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B897 piiriin; ja

| e) | LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd ja siihen unionissa etuyhteydessä oleva yritys; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B898 piiriin. |
| --- | --- |

e)

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd ja siihen unionissa etuyhteydessä oleva yritys; ne kuuluvat yhdessä Taric-lisäkoodin B898 piiriin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55.

2

(3)  
  EUVL L 152, 5.6.2013, s. 5.

3

(4)  
  EUVL L 209, 3.8.2013, s. 26.

4

(5)  
  EUVL L 209, 3.8.2013, s. 1.

5

(6)  
  EUVL L 325, 5.12.2013, s. 1.

6

(7)  
  EUVL L 325, 5.12.2013, s. 66.

7

(8)  
  EUVL L 325, 5.12.2013, s. 214.

8

(9)  
  EUVL L 270, 11.9.2014, s. 6.

9

(10)  
  EUVL L 139, 5.6.2015, s. 30.

10

(11)  
  EUVL L 218, 19.8.2015, s. 1.

11

(12)  
  EUVL L 295, 12.11.2015, s. 23.

12

(13)  
  EUVL C 405, 5.12.2015, s. 8.

13

(14)  
  EUVL C 405, 5.12.2015, s. 20.

14

(15)  
  EUVL C 405, 5.12.2015, s. 33.

15

(16)  
  EUVL L 23, 29.1.2016, s. 47.

16

(17)  
  EUVL L 37, 12.2.2016, s. 76.

17

(18)  
  EUVL L 37, 12.2.2016, s. 56.

18

(19)  
  EUVL L 170, 29.6.2016, s. 5.

19

---

LIITE

Luettelo yrityksistä:

| Yrityksen nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd.
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd.
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd.
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd. | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Yrityksen nimi

Taric-lisäkoodi

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd.

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd.

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd.

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd.

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1383,

annettu 16 päivänä elokuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 155,7 |
| ZZ | 155,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 198,9 |
| CL | 145,4 |
| MA | 99,8 |
| TR | 156,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 157,4 |
| 0806 10 10 | EG | 214,0 |
| MA | 178,5 |
| TR | 144,7 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 116,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 115,8 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 141,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 139,9 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 115,6 |
| 0808 30 90 | AR | 99,0 |
| CL | 108,0 |
| TR | 144,2 |
| ZA | 128,5 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 133,5 |
| ZZ | 133,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

155,7

ZZ

155,7

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

198,9

CL

145,4

MA

99,8

TR

156,0

UY

201,1

ZA

143,4

ZZ

157,4

0806 10 10

EG

214,0

MA

178,5

TR

144,7

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

116,0

BR

102,1

CL

115,8

CN

125,7

NZ

141,1

PE

106,8

US

139,9

UY

93,8

ZA

98,9

ZZ

115,6

0808 30 90

AR

99,0

CL

108,0

TR

144,2

ZA

128,5

ZZ

119,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

133,5

ZZ

133,5

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/24

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) 2016/1384,

annettu 2 päivänä elokuuta 2016,

arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) muuttamisesta (EKP/2016/22)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/1998 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 4 kohdan,

kuultuaan Euroopan komissiota,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sen varmistamiseksi, että Euroopan pankkijärjestelmä (EKPJ) saa riittävät tiedot pankkiryhmittymän arvopaperiomistuksista, tarvitaan – sen lisäksi mitä Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) (2) nojalla tällä hetkellä vaaditaan – arvopaperien omistusta koskevien tilastojen lisämääreitä. Nämä lisämääreet mahdollistavat rahoitusjärjestelmän riskien ja vastuiden tarkemman analyysin. Tämä taas mahdollistaa rahapolitiikan välittymismekanismin tarkemman analyysin. Raportoitavien luottoriski- ja tilinpäätöstietojen ulottuvuuden laajentaminen on erityisen tärkeää rahoitusjärjestelmän analyysin kannalta, ja tällaiset tiedot ovat hyödyllisiä myös toiminnan vakauden valvonnan kannalta. Tämä on tarpeen myös niiden riskien arvioimiseksi, joille eurojärjestelmä altistuu vastapuoliin nähden rahapoliittisissa operaatioissa. Tiedonantajien ryhmittymätietoihin ja sektoritietoihin liittyvien tilastovaatimusten selkeyttämiseksi olisi lisäksi muutettava asetuksen tiettyjen säännösten rakennetta. |
| --- | --- |

(1)

Sen varmistamiseksi, että Euroopan pankkijärjestelmä (EKPJ) saa riittävät tiedot pankkiryhmittymän arvopaperiomistuksista, tarvitaan – sen lisäksi mitä Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) (2) nojalla tällä hetkellä vaaditaan – arvopaperien omistusta koskevien tilastojen lisämääreitä. Nämä lisämääreet mahdollistavat rahoitusjärjestelmän riskien ja vastuiden tarkemman analyysin. Tämä taas mahdollistaa rahapolitiikan välittymismekanismin tarkemman analyysin. Raportoitavien luottoriski- ja tilinpäätöstietojen ulottuvuuden laajentaminen on erityisen tärkeää rahoitusjärjestelmän analyysin kannalta, ja tällaiset tiedot ovat hyödyllisiä myös toiminnan vakauden valvonnan kannalta. Tämä on tarpeen myös niiden riskien arvioimiseksi, joille eurojärjestelmä altistuu vastapuoliin nähden rahapoliittisissa operaatioissa. Tiedonantajien ryhmittymätietoihin ja sektoritietoihin liittyvien tilastovaatimusten selkeyttämiseksi olisi lisäksi muutettava asetuksen tiettyjen säännösten rakennetta.

| (2) | Säilyttäjien tilastovaatimuksia olisi myös selvennettävä, jotta vältettäisiin päällekkäinen raportointi tilanteissa, joissa usea euroalueen jäsenvaltiossa kotimaiseksi katsottava säilyttäjä saattaisi raportoida samat arvopaperit, esimerkiksi alasäilyttäjän tapauksessa. |
| --- | --- |

(2)

Säilyttäjien tilastovaatimuksia olisi myös selvennettävä, jotta vältettäisiin päällekkäinen raportointi tilanteissa, joissa usea euroalueen jäsenvaltiossa kotimaiseksi katsottava säilyttäjä saattaisi raportoida samat arvopaperit, esimerkiksi alasäilyttäjän tapauksessa.

| (3) | Näin ollen asetus (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) olisi vastaavasti muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Näin ollen asetus (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) olisi vastaavasti muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan asetus (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) seuraavasti:

| 1. | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | ’laitoksella’ samaa kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (*1) 4 artiklan 1 kohdan 3 alakohdan määritelmässä; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

’laitoksella’ samaa kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (*1

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).”
  "

*1

| b) | Lisätään seuraavat 3 a–3 d kohdat:






  ”3 a. | ’emoyrityksellä’ samaa kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/347EU 2 artiklan 9 kohdan määritelmässä (*2); |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään seuraavat 3 a–3 d kohdat:

”3 a.

’emoyrityksellä’ samaa kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/347EU 2 artiklan 9 kohdan määritelmässä (*2);

*2

| 3 b. | ’tytäryrityksellä’






  a) | direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua yritystä. |
| --- | --- | --- |

3 b.

’tytäryrityksellä’

a)

direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua yritystä.

| b) | kaikkia yrityksiä, joihin emoyrityksellä on tosiasiassa määräävä vaikutusvalta. |
| --- | --- |

b)

kaikkia yrityksiä, joihin emoyrityksellä on tosiasiassa määräävä vaikutusvalta.

Tytäryritysten kaikkien tytäryritysten katsotaan myös olevan sen yrityksen tytäryrityksiä, joka on niiden alkuperäinen emoyritys;

| 3 c. | ’rahoituslaitoksella’ samaa kuin asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdan määritelmässä; |
| --- | --- |

3 c.

’rahoituslaitoksella’ samaa kuin asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdan määritelmässä;

| 3 d | ’vakuutusyhtiön sivuliikkeellä’ vakuutuslaitoksen tai jälleenvakuutusyhtiön rekisteröimätöntä toimistoa tai sivuliikettä, ei kuitenkaan päätoimipaikkaa; |
| --- | --- |

3 d

’vakuutusyhtiön sivuliikkeellä’ vakuutuslaitoksen tai jälleenvakuutusyhtiön rekisteröimätöntä toimistoa tai sivuliikettä, ei kuitenkaan päätoimipaikkaa;

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).”;"

*2

| c) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:






  ”4. | ’pankkiryhmittymällä’ pankkiryhmittymän johdossa olevan yrityksen asetuksen (EU) N:o 575/2013 18 artiklan 1 kohdan, 18 artiklan 4 kohdan, 18 artiklan 8 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan ja 23 artiklan mukaiseen konsolidointiin sisältyviä yrityksiä;”; |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.

’pankkiryhmittymällä’ pankkiryhmittymän johdossa olevan yrityksen asetuksen (EU) N:o 575/2013 18 artiklan 1 kohdan, 18 artiklan 4 kohdan, 18 artiklan 8 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan ja 23 artiklan mukaiseen konsolidointiin sisältyviä yrityksiä;”;

| d) | Korvataan 10 kohta seuraavasti:






  ”10. | ’pankkiryhmittymän johdossa olevalla yrityksellä’ mitä tahansa seuraavista:






  a) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 29 alakohdassa tarkoitettua EU:ssa emoyrityksenä toimivaa laitosta siten, että kaikkia tässä määritelmässä olevia viittauksia jäsenvaltioon pidetään viittauksina rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.

’pankkiryhmittymän johdossa olevalla yrityksellä’ mitä tahansa seuraavista:

a)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 29 alakohdassa tarkoitettua EU:ssa emoyrityksenä toimivaa laitosta siten, että kaikkia tässä määritelmässä olevia viittauksia jäsenvaltioon pidetään viittauksina rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon;

| b) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 31 kohdassa tarkoitettua EU:ssa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan holdingyhtiötä siten, että kaikkia tässä määritelmässä olevia viittauksia jäsenvaltioon pidetään viittauksina rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 31 kohdassa tarkoitettua EU:ssa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan holdingyhtiötä siten, että kaikkia tässä määritelmässä olevia viittauksia jäsenvaltioon pidetään viittauksina rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon;

| c) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 33 kohdassa tarkoitettua EU:ssa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan sekaholdingyhtiötä siten, että kaikkia tässä määritelmässä olevia viittauksia jäsenvaltioon pidetään viittauksina rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 33 kohdassa tarkoitettua EU:ssa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan sekaholdingyhtiötä siten, että kaikkia tässä määritelmässä olevia viittauksia jäsenvaltioon pidetään viittauksina rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon;

| d) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 10 artiklassa tarkoitettua keskuslaitosta rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa.”; |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 10 artiklassa tarkoitettua keskuslaitosta rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa.”;

| e) | poistetaan 11 kohta; |
| --- | --- |

e)

poistetaan 11 kohta;

| f) | korvataan 13 kohta seuraavasti:






  ”13. | ’säilytyksessä pidettävillä arvopapereilla’ arvopapereita, joita säilyttäjät säilyttävät ja hallinnoivat sijoittajien lukuun suoraan tai välillisesti asiakkaan välityksellä;”; |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13.

’säilytyksessä pidettävillä arvopapereilla’ arvopapereita, joita säilyttäjät säilyttävät ja hallinnoivat sijoittajien lukuun suoraan tai välillisesti asiakkaan välityksellä;”;

| g) | lisätään seuraavat 18–24 kohdat:






  ”18. | ’oikeushenkilöllä’ yhteisöä, joka on muu kuin luonnollinen henkilö ja jolla kansallisen lain mukaan on oikeushenkilön status sijaintimaassaan, minkä johdosta yhteisöllä voi olla oikeuksia ja velvollisuuksia kansallisen oikeusjärjestelmän mukaan; |
| --- | --- | --- |

g)

lisätään seuraavat 18–24 kohdat:

”18.

’oikeushenkilöllä’ yhteisöä, joka on muu kuin luonnollinen henkilö ja jolla kansallisen lain mukaan on oikeushenkilön status sijaintimaassaan, minkä johdosta yhteisöllä voi olla oikeuksia ja velvollisuuksia kansallisen oikeusjärjestelmän mukaan;

| 19. | ’sektoritiedoilla’ 3 artiklan mukaisesti raportoitavia tietoja; |
| --- | --- |

19.

’sektoritiedoilla’ 3 artiklan mukaisesti raportoitavia tietoja;

| 20. | ’ryhmittymätiedoilla’ 3 a artiklan mukaisesti raportoitavia tietoja; |
| --- | --- |

20.

’ryhmittymätiedoilla’ 3 a artiklan mukaisesti raportoitavia tietoja;

| 21. | ’osallistuvalla jäsenvaltiolla’ samaa kuin asetuksen (EY) N:o 2533/98 1 artiklan 3 kohdan määritelmässä; |
| --- | --- |

21.

’osallistuvalla jäsenvaltiolla’ samaa kuin asetuksen (EY) N:o 2533/98 1 artiklan 3 kohdan määritelmässä;

| 22. | ’asiakkaalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle säilyttäjä tarjoaa säilytys- ja oheispalveluja; |
| --- | --- |

22.

’asiakkaalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle säilyttäjä tarjoaa säilytys- ja oheispalveluja;

| 23. | ’yhteisötason tiedoilla’, että toimitetut tiedot koskevat pankkiryhmittymän kunkin yksittäisen oikeushenkilön, eli emoyrityksen ja sen jokaisen tytäryrityksen arvopaperiomistuksia; |
| --- | --- |

23.

’yhteisötason tiedoilla’, että toimitetut tiedot koskevat pankkiryhmittymän kunkin yksittäisen oikeushenkilön, eli emoyrityksen ja sen jokaisen tytäryrityksen arvopaperiomistuksia;

| 24. | ’ryhmittymätason tiedoilla’, että toimitetut tiedot sisältävät koko pankkiryhmittymän arvopaperiomistuksia koskevat tiedot.”; |
| --- | --- |

24.

’ryhmittymätason tiedoilla’, että toimitetut tiedot sisältävät koko pankkiryhmittymän arvopaperiomistuksia koskevat tiedot.”;

| 2. | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Varsinainen tiedonantajien joukko koostuu sektoritietoja raportoivista tiedonantajista ja ryhmittymätietoja raportoivista tiedonantajista (jäljempänä yhteisesti ’varsinaiset tiedonantajat’).






  a) | Sektoritietoja raportoivia tiedonantajia ovat sijaintimaassa olevat rahalaitokset, sijoitusrahastot, erityisyhteisöt, vakuutuslaitokset ja säilyttäjät. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Varsinainen tiedonantajien joukko koostuu sektoritietoja raportoivista tiedonantajista ja ryhmittymätietoja raportoivista tiedonantajista (jäljempänä yhteisesti ’varsinaiset tiedonantajat’).

a)

Sektoritietoja raportoivia tiedonantajia ovat sijaintimaassa olevat rahalaitokset, sijoitusrahastot, erityisyhteisöt, vakuutuslaitokset ja säilyttäjät.

| b) | Ryhmittymätietoja raportoivia tiedonantajia ovat






  i) | pankkiryhmittymän johdossa olevat yritykset ja |
| --- | --- | --- |

b)

Ryhmittymätietoja raportoivia tiedonantajia ovat

i)

pankkiryhmittymän johdossa olevat yritykset ja

| ii) | rahaliittoon osallistuviin jäsenvaltioihin perustetut laitokset ja rahoituslaitokset, jotka eivät kuulu pankkiryhmittymään, |
| --- | --- |

ii)

rahaliittoon osallistuviin jäsenvaltioihin perustetut laitokset ja rahoituslaitokset, jotka eivät kuulu pankkiryhmittymään,

edellyttäen että EKP:n neuvosto on 4 kohdan mukaisesti määrittänyt ne varsinaisen tiedonantajien joukkoon kuuluviksi ja niille on ilmoitettu raportointivelvoitteista 5 kohdan mukaisesti;”

| b) | korvataan 3–8 kohta seuraavasti:

  ”3.   Varsinaisiin tiedonantajiin sovelletaan täysimääräisiä tiedonantovaatimuksia, jollei 4 artiklan, 4 a artiklan tai 4 b artiklan nojalla myönnetyn poikkeuksen soveltamisesta muuta johdu.


  4.   EKP:n neuvosto voi päättää, että ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja kuuluu varsinaiseen tiedonantajien joukkoon, jos 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitetun pankkiryhmittymän tai 1 artiklan b kohdan ii alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai rahoituslaitoksen taseen loppusumma






  a) | ylittää 0,5 prosenttia koko unionin pankkiryhmittymien yhteenlasketuista tasevaroista (jäljempänä ’0,5 prosentin kynnysarvo’) viimeisimmän EKP:n saatavilla olevan tiedon mukaan eli






  i) | käyttäen viitearvona 5 kohdan mukaisen ilmoituksen tekemistä edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja tai, jos nämä tiedot eivät ole saatavilla |
| --- | --- | --- | --- |

b)

korvataan 3–8 kohta seuraavasti:

”3.   Varsinaisiin tiedonantajiin sovelletaan täysimääräisiä tiedonantovaatimuksia, jollei 4 artiklan, 4 a artiklan tai 4 b artiklan nojalla myönnetyn poikkeuksen soveltamisesta muuta johdu.

4.   EKP:n neuvosto voi päättää, että ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja kuuluu varsinaiseen tiedonantajien joukkoon, jos 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitetun pankkiryhmittymän tai 1 artiklan b kohdan ii alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai rahoituslaitoksen taseen loppusumma

a)

ylittää 0,5 prosenttia koko unionin pankkiryhmittymien yhteenlasketuista tasevaroista (jäljempänä ’0,5 prosentin kynnysarvo’) viimeisimmän EKP:n saatavilla olevan tiedon mukaan eli

i)

käyttäen viitearvona 5 kohdan mukaisen ilmoituksen tekemistä edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja tai, jos nämä tiedot eivät ole saatavilla

| ii) | käyttäen viitearvona edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja; |
| --- | --- |

ii)

käyttäen viitearvona edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja;

tai

| b) | on enintään yhtä suuri kuin 0,5 prosentin kynnysarvo, jolloin edellytyksenä on, että ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja täyttää tietyt määrälliset tai laadulliset kriteerit, jotka tekevät siitä tärkeän rahoitusjärjestelmän vakauden tai toimivuuden kannalta euroalueella esim. sen vuoksi, että sillä on riippuvuussuhteita muihin euroalueen rahoituslaitoksiin, rajat ylittävää toimintaa, se ei ole korvattavissa tai sen yritysrakenne on monimutkainen, ja/tai tietyssä euroalueen jäsenvaltiossa esim. sen vuoksi, että ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja on suhteellisesti merkityksellinen tietyllä pankkipalvelumarkkinoiden osa-alueella yhdessä tai useammassa euroalueen jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

b)

on enintään yhtä suuri kuin 0,5 prosentin kynnysarvo, jolloin edellytyksenä on, että ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja täyttää tietyt määrälliset tai laadulliset kriteerit, jotka tekevät siitä tärkeän rahoitusjärjestelmän vakauden tai toimivuuden kannalta euroalueella esim. sen vuoksi, että sillä on riippuvuussuhteita muihin euroalueen rahoituslaitoksiin, rajat ylittävää toimintaa, se ei ole korvattavissa tai sen yritysrakenne on monimutkainen, ja/tai tietyssä euroalueen jäsenvaltiossa esim. sen vuoksi, että ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja on suhteellisesti merkityksellinen tietyllä pankkipalvelumarkkinoiden osa-alueella yhdessä tai useammassa euroalueen jäsenvaltiossa.

5.   Asianomainen kansallinen keskuspankki ilmoittaa ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille 4 kohdan nojalla tehdystä EKP:n neuvoston päätöksestä ja niiden tämän asetuksen mukaisista velvoitteista.

6.   Ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja, joka on saanut 5 kohdan mukaisen ilmoituksen sen jälkeen kun tämän asetuksen mukainen raportointi on alkanut ensimmäisen kerran, aloittaa raportoinnin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua ilmoittamispäivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamisalaa.

7.   Ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja, joka on saanut 5 kohdan mukaisen ilmoituksen, ilmoittaa asianomaiselle kansalliselle keskuspankille nimensä tai oikeudellisen muotonsa muutoksista, sulautumisista tai uudelleenjärjestelyistä ja muista tapahtumista tai olosuhteista, jotka vaikuttavat sen tiedonantovelvollisuuksiin, 14 päivän kuluessa tällaisen tapahtuman tai olosuhteen ilmenemisestä.

8.   Tämän asetuksen mukaiset velvollisuudet sitovat ryhmittymätietoja raportoivaa tiedonantajaa, joka on saanut 5 kohdan mukaisen ilmoituksen, kunnes asianomainen keskuspankki ilmoittaa toisin.”;

| 3. | muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:


  ”Sektoritietoja raportoivien tiedonantajien tilastovaatimukset”; |
| --- | --- | --- |

3.

muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Sektoritietoja raportoivien tiedonantajien tilastovaatimukset”;

”Sektoritietoja raportoivien tiedonantajien tilastovaatimukset”;

| b) | korvataan 2 kohdan a, b ja c alakohta seuraavasti:






  ”a) | arvopaperit, joita ne säilyttävät sellaisten sijaintimaassaan olevien asiakkaiden lukuun, jotka eivät 1 kohdan mukaan raportoi omia omistuksiaan, liitteessä I olevan 1 luvun 3 osan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 2 kohdan a, b ja c alakohta seuraavasti:

”a)

arvopaperit, joita ne säilyttävät sellaisten sijaintimaassaan olevien asiakkaiden lukuun, jotka eivät 1 kohdan mukaan raportoi omia omistuksiaan, liitteessä I olevan 1 luvun 3 osan mukaisesti;

| b) | arvopaperit, joita ne säilyttävät muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden lukuun, liitteessä I olevan 1 luvun 4 osan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

arvopaperit, joita ne säilyttävät muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden lukuun, liitteessä I olevan 1 luvun 4 osan mukaisesti;

| c) | euroalueen yhteisöjen liikkeeseenlaskemat arvopaperit, joita ne säilyttävät euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien asiakkaiden sekä unionin ulkopuolisissa maissa olevien asiakkaiden lukuun, liitteessä I olevan 1 luvun 5 osan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

c)

euroalueen yhteisöjen liikkeeseenlaskemat arvopaperit, joita ne säilyttävät euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien asiakkaiden sekä unionin ulkopuolisissa maissa olevien asiakkaiden lukuun, liitteessä I olevan 1 luvun 5 osan mukaisesti.”;

| c) | poistetaan 3 ja 4 kohta.; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 3 ja 4 kohta.;

| d) | korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

  ”5.   Sektoritietoja raportoivat tiedonantajat raportoivat asianomaisen kansallisen keskuspankin ohjeiden mukaisesti joko a) arvopaperikohtaiset tiedot kuukausittaisista tai neljännesvuosittaisista rahoitustaloustoimista ja asianomaisen kansallisen keskuspankin niin vaatiessa muista volyymin muutoksista tai b) tilastotiedot, joita tarvitaan rahoitustaloustoimien määrittämiseksi noudattamalla yhtä liitteessä I olevassa 1 luvun 1 osassa eritellyistä kolmesta menettelystä. Taloustoimien laskemiseen liittyvät lisävaatimukset ja suuntaviivat on määritelty liitteessä II olevassa 3 osassa.


  6.   Jos asianomainen kansallinen keskuspankki niin ohjeistaa, sektoritietoja raportoivat tiedonantajat raportoivat ISIN-koodittomien arvopapereiden omistuksia neljännesvuosittain tai kuukausittain vuosineljänneksen tai kuukauden lopun positiot ja, 5 kohdan mukaisesti, viitevuosineljänneksen tai viitekuukauden tiedot liitteessä I olevan 1 luvun 7 osan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta sektorikohtaisia tietoja raportoiviin tiedonantajiin, joille on myönnetty 4 artiklan tai 4 b artiklan mukainen poikkeus.”; |
| --- | --- |

d)

korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”5.   Sektoritietoja raportoivat tiedonantajat raportoivat asianomaisen kansallisen keskuspankin ohjeiden mukaisesti joko a) arvopaperikohtaiset tiedot kuukausittaisista tai neljännesvuosittaisista rahoitustaloustoimista ja asianomaisen kansallisen keskuspankin niin vaatiessa muista volyymin muutoksista tai b) tilastotiedot, joita tarvitaan rahoitustaloustoimien määrittämiseksi noudattamalla yhtä liitteessä I olevassa 1 luvun 1 osassa eritellyistä kolmesta menettelystä. Taloustoimien laskemiseen liittyvät lisävaatimukset ja suuntaviivat on määritelty liitteessä II olevassa 3 osassa.

6.   Jos asianomainen kansallinen keskuspankki niin ohjeistaa, sektoritietoja raportoivat tiedonantajat raportoivat ISIN-koodittomien arvopapereiden omistuksia neljännesvuosittain tai kuukausittain vuosineljänneksen tai kuukauden lopun positiot ja, 5 kohdan mukaisesti, viitevuosineljänneksen tai viitekuukauden tiedot liitteessä I olevan 1 luvun 7 osan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta sektorikohtaisia tietoja raportoiviin tiedonantajiin, joille on myönnetty 4 artiklan tai 4 b artiklan mukainen poikkeus.”;

| e) | poistetaan 7 ja 8 kohta; |
| --- | --- |

e)

poistetaan 7 ja 8 kohta;

| f) | lisätään 12 ja 13 kohta seuraavasti:

  ”12.   Asianomaisen kansallisen keskuspankin on kehotettava rahalaitoksia raportoimaan liitteessä I olevan 1 luvun 2 osan mukaisesti kentän ’omistajan liikkeeseenlaskema arvopaperi’ sen raportoidessa omistamiaan ISIN-koodillisia arvopapereita koskevat arvopaperikohtaiset tiedot 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.


  13.   Kansallinen keskuspankki voi kehottaa rahalaitoksia raportoimaan liitteessä I olevan 1 luvun 7 osan mukaisesti kentän ”omistajan liikkeeseenlaskema arvopaperi’ sen raportoidessa omistamiaan ISIN-koodittomia arvopapereita koskevat arvopaperikohtaiset tiedot 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

f)

lisätään 12 ja 13 kohta seuraavasti:

”12.   Asianomaisen kansallisen keskuspankin on kehotettava rahalaitoksia raportoimaan liitteessä I olevan 1 luvun 2 osan mukaisesti kentän ’omistajan liikkeeseenlaskema arvopaperi’ sen raportoidessa omistamiaan ISIN-koodillisia arvopapereita koskevat arvopaperikohtaiset tiedot 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

13.   Kansallinen keskuspankki voi kehottaa rahalaitoksia raportoimaan liitteessä I olevan 1 luvun 7 osan mukaisesti kentän ”omistajan liikkeeseenlaskema arvopaperi’ sen raportoidessa omistamiaan ISIN-koodittomia arvopapereita koskevat arvopaperikohtaiset tiedot 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti.”;

| 4. | lisätään 3 a artikla ja 3 b artikla seuraavasti:

  ”3 a artikla
  Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien tilastovaatimukset

  1.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on toimitettava asianomaisille kansallisille keskuspankeille neljännesvuosittain arvopaperikohtaiset tiedot niiden tai niiden ryhmittymän, mukaan lukien jossain muussa maassa olevat yhteisöt, omistamien arvopaperien vuosineljänneksen lopun positioista. Tiedot raportoidaan bruttoperusteisesti nettouttamatta ryhmittymän omistuksista saman ryhmittymän muiden yhteisöjen liikkeeseenlaskemia arvopapereita. Tällaiset tiedot on raportoitava asianomaisen kansallisen keskuspankin laatimien raportointiohjeiden mukaisesti.
  Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on raportoitava arvopaperien omistuksista liitteessä I olevassa 2 luvussa täsmennetyllä tavalla.


  2.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien, joiden on annettava tietoja 1 kohdan nojalla, on raportoitava ryhmittymätason tiedot tai yhteisötason tiedot instrumenteista, joita emoyrityksellä ja/tai sen tytäryrityksillä on, liitteessä I olevan 2 luvun taulukkojen mukaisesti.


  3.   Asianomainen kansallinen keskuspankki pyytää ryhmittymätietoja raportoivilta tiedonantajilta raportointia neljännesvuosittain kentässä ”liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala)” arvopaperikohtaisesti ja kentässä ”liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala)” arvopaperikohtaisesti ryhmittymän omistamista ISIN-koodillisista tai ISIN-koodittomista arvopapereista liitteessä I olevan 2 luvun mukaisesti.


  4.   Edellä 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on noudatettava tätä asetusta kyseisen yksittäisen laitoksen tai rahoituslaitoksen omistuksen perusteella.



  3 b artikla
  Yleiset tilastovaatimukset

  1.   Tämän asetuksen mukaiset tiedonantovaatimukset, mukaan lukien niitä koskevat poikkeukset, eivät rajoita tiedonantovaatimuksia, joista säädetään a) Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1073/2013 (EKP/2013/38) (*3), b) Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1075/2013 (EKP/2013/40) (*4) ja c) Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1374/2014 (EKP/2014/50).


  2.   Arvopaperikohtainen tieto vuosineljänneksen tai kuukauden lopun positioista ja, 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, tilastotiedot kyseiseltä vuosineljännekseltä tai kuukaudelta, on raportoitava liitteessä II olevien 1, 2, 4, 5, 6, 7 ja 8 osien sekä 5, 5 a ja 5 b artiklassa tarkoitettujen tilinpäätössääntöjen mukaisesti.



  (*3)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1073/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/38) (EUVL L 297, 7.11.2013, s. 73)."


  (*4)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1075/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/40) (EUVL L 297, 7.11.2013, s. 107).”;" |
| --- | --- |

4.

lisätään 3 a artikla ja 3 b artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien tilastovaatimukset

1.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on toimitettava asianomaisille kansallisille keskuspankeille neljännesvuosittain arvopaperikohtaiset tiedot niiden tai niiden ryhmittymän, mukaan lukien jossain muussa maassa olevat yhteisöt, omistamien arvopaperien vuosineljänneksen lopun positioista. Tiedot raportoidaan bruttoperusteisesti nettouttamatta ryhmittymän omistuksista saman ryhmittymän muiden yhteisöjen liikkeeseenlaskemia arvopapereita. Tällaiset tiedot on raportoitava asianomaisen kansallisen keskuspankin laatimien raportointiohjeiden mukaisesti.

Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on raportoitava arvopaperien omistuksista liitteessä I olevassa 2 luvussa täsmennetyllä tavalla.

2.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien, joiden on annettava tietoja 1 kohdan nojalla, on raportoitava ryhmittymätason tiedot tai yhteisötason tiedot instrumenteista, joita emoyrityksellä ja/tai sen tytäryrityksillä on, liitteessä I olevan 2 luvun taulukkojen mukaisesti.

3.   Asianomainen kansallinen keskuspankki pyytää ryhmittymätietoja raportoivilta tiedonantajilta raportointia neljännesvuosittain kentässä ”liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala)” arvopaperikohtaisesti ja kentässä ”liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala)” arvopaperikohtaisesti ryhmittymän omistamista ISIN-koodillisista tai ISIN-koodittomista arvopapereista liitteessä I olevan 2 luvun mukaisesti.

4.   Edellä 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on noudatettava tätä asetusta kyseisen yksittäisen laitoksen tai rahoituslaitoksen omistuksen perusteella.

3 b artikla

Yleiset tilastovaatimukset

1.   Tämän asetuksen mukaiset tiedonantovaatimukset, mukaan lukien niitä koskevat poikkeukset, eivät rajoita tiedonantovaatimuksia, joista säädetään a) Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1073/2013 (EKP/2013/38) (*3), b) Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1075/2013 (EKP/2013/40) (*4) ja c) Euroopan keskuspankin asetuksessa (EU) N:o 1374/2014 (EKP/2014/50).

2.   Arvopaperikohtainen tieto vuosineljänneksen tai kuukauden lopun positioista ja, 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, tilastotiedot kyseiseltä vuosineljännekseltä tai kuukaudelta, on raportoitava liitteessä II olevien 1, 2, 4, 5, 6, 7 ja 8 osien sekä 5, 5 a ja 5 b artiklassa tarkoitettujen tilinpäätössääntöjen mukaisesti.

(*3)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1073/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/38) (EUVL L 297, 7.11.2013, s. 73)."

*3

(*4)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1075/2013, annettu 18 päivänä lokakuuta 2013, arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista (EKP/2013/40) (EUVL L 297, 7.11.2013, s. 107).”;"

*4

| 5. | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:


  ”Sektoritietoja raportoivia tiedonantajia koskevat poikkeukset”; |
| --- | --- | --- |

5.

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Sektoritietoja raportoivia tiedonantajia koskevat poikkeukset”;

”Sektoritietoja raportoivia tiedonantajia koskevat poikkeukset”;

| b) | korvataan 1 kohdassa johdantolause seuraavasti:

  ”Asianomaiset kansalliset keskuspankit voivat harkintansa mukaan myöntää sektoritietoja raportoiville tiedonantajille seuraavat poikkeukset:”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 1 kohdassa johdantolause seuraavasti:

”Asianomaiset kansalliset keskuspankit voivat harkintansa mukaan myöntää sektoritietoja raportoiville tiedonantajille seuraavat poikkeukset:”;

| c) | korvataan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Kansalliset keskuspankit voivat myöntää osittaisen tai täyden vapautuksen 3 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa esitetyistä tiedonantovaatimuksista säilyttäjille, joiden kaikkien muissa maissa olevien asiakkaiden lukuun säilyttämien arvopaperien markkina-arvo on yhteensä alle 10 miljardia euroa.”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

Kansalliset keskuspankit voivat myöntää osittaisen tai täyden vapautuksen 3 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa esitetyistä tiedonantovaatimuksista säilyttäjille, joiden kaikkien muissa maissa olevien asiakkaiden lukuun säilyttämien arvopaperien markkina-arvo on yhteensä alle 10 miljardia euroa.”;

| d) | poistetaan 6, 6 a ja 7 kohta; |
| --- | --- |

d)

poistetaan 6, 6 a ja 7 kohta;

| e) | korvataan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Kansalliset keskuspankit keräävät edelleen vuositasolla niiltä sektoritietoja raportoivilta tiedonantajilta, joihin sovelletaan 1, 2, 2 a, 3 tai 4 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, tiedot näiden tiedonantajien omistamien tai säilyttämien arvopaperien määrästä 3 artiklan 1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti, joko aggregoituina tai arvopaperikohtaisesti.”; |
| --- | --- |

e)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Kansalliset keskuspankit keräävät edelleen vuositasolla niiltä sektoritietoja raportoivilta tiedonantajilta, joihin sovelletaan 1, 2, 2 a, 3 tai 4 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, tiedot näiden tiedonantajien omistamien tai säilyttämien arvopaperien määrästä 3 artiklan 1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti, joko aggregoituina tai arvopaperikohtaisesti.”;

| f) | poistetaan 9 kohta; |
| --- | --- |

f)

poistetaan 9 kohta;

| g) | poistetaan 11 ja 12 kohta; |
| --- | --- |

g)

poistetaan 11 ja 12 kohta;

| h) | lisätään 13 kohta seuraavasti:

  ”13.   Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia 3 artiklan 12 kohdassa esitetyistä tiedonantovaatimuksista rahalaitoksille edellyttäen, että kansalliset keskuspankit voivat johtaa nämä tiedot muista lähteistä kerätyistä tiedoista.”; |
| --- | --- |

h)

lisätään 13 kohta seuraavasti:

”13.   Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia 3 artiklan 12 kohdassa esitetyistä tiedonantovaatimuksista rahalaitoksille edellyttäen, että kansalliset keskuspankit voivat johtaa nämä tiedot muista lähteistä kerätyistä tiedoista.”;

| 6. | Lisätään 4 a ja 4 b artikla seuraavasti:

  ”4 a artikla
  Ryhmittymätietoja raportoivia tiedonantajia koskeva poikkeus

  1.   Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia 3 a artiklassa esitetyistä tiedonantovaatimuksista ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille seuraavasti:






  a) | kansalliset keskuspankit voivat sallia ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien raportoivan, tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti, arvopaperikohtaisesti perustilastotiedot, jotka kattavat 95 prosenttia niiden tai niiden ryhmittymän omistamien arvopaperien määrästä edellyttäen, että ryhmittymän jäljelle jäävät arvopaperit (5 prosenttia) eivät ole yhden yksittäisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseenlaskemia; |
| --- | --- | --- |

6.

Lisätään 4 a ja 4 b artikla seuraavasti:

”4 a artikla

Ryhmittymätietoja raportoivia tiedonantajia koskeva poikkeus

1.   Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia 3 a artiklassa esitetyistä tiedonantovaatimuksista ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille seuraavasti:

a)

kansalliset keskuspankit voivat sallia ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien raportoivan, tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti, arvopaperikohtaisesti perustilastotiedot, jotka kattavat 95 prosenttia niiden tai niiden ryhmittymän omistamien arvopaperien määrästä edellyttäen, että ryhmittymän jäljelle jäävät arvopaperit (5 prosenttia) eivät ole yhden yksittäisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseenlaskemia;

| b) | kansalliset keskuspankit voivat pyytää ryhmittymätietoja raportoivilta tiedonantajilta lisätietoja arvopapereista, joita koskee a kohdan mukainen poikkeus. |
| --- | --- |

b)

kansalliset keskuspankit voivat pyytää ryhmittymätietoja raportoivilta tiedonantajilta lisätietoja arvopapereista, joita koskee a kohdan mukainen poikkeus.

2.   Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia tiedonantovaatimuksista ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille kentän ”liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala)” osalta arvopaperikohtaisesti 3 a artiklan 3 kohdan nojalla edellyttäen, että kansalliset keskuspankit voivat johtaa nämä tiedot muista lähteistä kerätyistä tiedoista.

3.   Kansalliset keskuspankit voivat myöntää ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille poikkeuksia liitteessä I olevan 2 osan tiedonantovaatimuksista yhteisötason tietojen raportoinnissa kahden vuoden ajan 10 b artiklan 2 kohdan mukaisesta ensimmäisestä raportoinnista lukien unionin ulkopuolella olevien yhteisöjen osalta edellyttäen, että kansalliset keskuspankit voivat johtaa liitteessä I olevan 2 osan tiedot unionin ulkopuolella olevien yhteisöjen osalta kokonaisuutena.

4 b artikla

Yleiset poikkeukset ja kaikkiin poikkeuksiin sovellettava menettelytapa

1.   Kansalliset keskuspankit voivat myöntää poikkeuksia tiedonantovaatimuksista tämän asetuksen nojalla, jos varsinaiset tiedonantajat raportoivat samat tiedot seuraavien asetusten nojalla: a) Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) (*5), b) asetus (EU) N:o 1073/2013 (EKP/2013/38), c) asetus (EU) N:o 1075/2013 (EKP/2013/40) tai d) asetus (EU) N:o 1374/2014 (EKP/2014/50); tai jos kansalliset keskuspankit voivat johtaa samat tiedot muilla tavoin liitteessä III määritettyjen tilastollisten vähimmäisvaatimusten mukaisesti.

2.   Kansalliset keskuspankit varmistavat tässä artiklassa sekä 4 ja 4 a artiklassa asetettujen ehtojen täyttymisen, jotta ne voivat tarvittaessa myöntää, uudistaa tai kumota poikkeuksia kunkin kalenterivuoden alusta alkaen.

3.   Kansalliset voivat asettaa varsinaisille tiedonantajille, joille on myönnetty poikkeuksia tämän artiklan taikka 4 tai 4 a artiklan nojalla, täydentäviä raportointivaatimuksia, jos kansalliset keskuspankit katsovat, että yksityiskohtaisemmat tiedot ovat tarpeen. Varsinaiset tiedonantajat raportoivat pyydetyt tiedot 15 työpäivän kuluessa asianomaisen kansallisen keskuspankin esittämästä pyynnöstä.

4.   Vaikka kansalliset keskuspankit ovat myöntäneet poikkeuksia, varsinaiset tiedonantajat voivat silti täyttää täysimääräiset tiedonantovaatimukset. Varsinaisen tiedonantajan, joka päättää olla hyödyntämättä asianomaisen kansallisen keskuspankin myöntämiä poikkeuksia, on saatava kyseisen kansallisen keskuspankin suostumus, ennen kuin se alkaa myöhemmin hyödyntää näitä poikkeuksia.

(*5)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1071/2013, annettu 24 päivänä syyskuuta 2013, rahalaitossektorin taseesta (EKP/2013/33) (EUVL L 297, 7.11.2013, s. 1).”;"

*5

| 7. | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:


  ”Tilinpäätössäännöt sektoritietojen raportointia varten”; |
| --- | --- | --- |

7.

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Tilinpäätössäännöt sektoritietojen raportointia varten”;

”Tilinpäätössäännöt sektoritietojen raportointia varten”;

| b) | poistetaan 1 kohta; |
| --- | --- |

b)

poistetaan 1 kohta;

| c) | poistetaan 4 kohta; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 4 kohta;

| 8. | lisätään 5 a artikla ja 5 b artikla seuraavasti:

  ”5 a artikla
  Tilinpäätössäännöt ryhmittymätietojen raportointia varten

  1.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on ilmoitettava arvopaperien omistukset liitteessä II olevissa 4 ja 8 osassa esitettyjen arvostusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten tilinpäätöskäytäntöjen soveltamista.


  2.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on raportoitava arvopaperien omistukset tilastotarkoituksiin bruttoperusteisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten tilinpäätöskäytäntöjen ja nettoutusjärjestelyjen soveltamista Erityisesti ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien omistuksessa olevat arvopaperit, jotka tiedonantaja on laskenut itse liikkeeseen, ja raportointiryhmittymään kuuluvien yksittäisten oikeushenkilöiden omistuksessa olevat arvopaperit, jotka on mainittu 2 artiklan 4 kohdassa ja jotka nämä yhteisöt ovat itse laskeneet liikkeeseen, on myös raportoitava.



  5 b artikla
  Yleiset tilinpäätössäännöt

  1.   Jollei tässä asetuksessa säädetä toisin, varsinaisten tiedonantajien on tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja antaessaan noudatettava neuvoston direktiivin 86/635/ETY (*6) kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisia tilinpäätössääntöjä tai, jos kyseisiä sääntöjä ei voida soveltaa, muita varsinaisiin tiedonantajiin sovellettavia kansallisia tai kansainvälisiä standardeja.


  2.   Arvopaperilainausoperaatioiden yhteydessä lainatut tai takaisinostosopimusten perusteella myydyt arvopaperit kirjataan alkuperäisen omistajan omistukseen eikä väliaikaisen haltijan omistukseen, mikäli on olemassa käänteisoperaatiota koskeva kiinteä sitoumus, eikä ainoastaan mahdollisuutta siihen. Jos arvopapereiden väliaikainen haltija myy arvopaperit, myyntitapahtuma on kirjattava suorana arvopaperikauppana, ja väliaikaisen haltijan tulee raportoida ne kyseisen arvopaperisalkun negatiivisena positiona.



  (*6)  Neuvoston direktiivi 86/635/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1986, pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1).”;" |
| --- | --- |

8.

lisätään 5 a artikla ja 5 b artikla seuraavasti:

”5 a artikla

Tilinpäätössäännöt ryhmittymätietojen raportointia varten

1.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on ilmoitettava arvopaperien omistukset liitteessä II olevissa 4 ja 8 osassa esitettyjen arvostusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten tilinpäätöskäytäntöjen soveltamista.

2.   Ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien on raportoitava arvopaperien omistukset tilastotarkoituksiin bruttoperusteisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten tilinpäätöskäytäntöjen ja nettoutusjärjestelyjen soveltamista Erityisesti ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien omistuksessa olevat arvopaperit, jotka tiedonantaja on laskenut itse liikkeeseen, ja raportointiryhmittymään kuuluvien yksittäisten oikeushenkilöiden omistuksessa olevat arvopaperit, jotka on mainittu 2 artiklan 4 kohdassa ja jotka nämä yhteisöt ovat itse laskeneet liikkeeseen, on myös raportoitava.

5 b artikla

Yleiset tilinpäätössäännöt

1.   Jollei tässä asetuksessa säädetä toisin, varsinaisten tiedonantajien on tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja antaessaan noudatettava neuvoston direktiivin 86/635/ETY (*6) kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisia tilinpäätössääntöjä tai, jos kyseisiä sääntöjä ei voida soveltaa, muita varsinaisiin tiedonantajiin sovellettavia kansallisia tai kansainvälisiä standardeja.

2.   Arvopaperilainausoperaatioiden yhteydessä lainatut tai takaisinostosopimusten perusteella myydyt arvopaperit kirjataan alkuperäisen omistajan omistukseen eikä väliaikaisen haltijan omistukseen, mikäli on olemassa käänteisoperaatiota koskeva kiinteä sitoumus, eikä ainoastaan mahdollisuutta siihen. Jos arvopapereiden väliaikainen haltija myy arvopaperit, myyntitapahtuma on kirjattava suorana arvopaperikauppana, ja väliaikaisen haltijan tulee raportoida ne kyseisen arvopaperisalkun negatiivisena positiona.

(*6)  Neuvoston direktiivi 86/635/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1986, pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1).”;"

*6

| 9. | Korvataan 6 artikla seuraavasti:

  ”6 artikla
  Sektoritietojen toimitusajat
  Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle






  a) | 3 artiklan 1, 2, 2 a ja 5 kohdan mukaiset neljännesvuosittaiset arvopaperikohtaiset sektoritiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät; tai |
| --- | --- | --- |

9.

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Sektoritietojen toimitusajat

Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle

a)

3 artiklan 1, 2, 2 a ja 5 kohdan mukaiset neljännesvuosittaiset arvopaperikohtaiset sektoritiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät; tai

| b) | 3 artiklan 5 kohdan ja liitteessä I olevan 1 luvun 1 osan mukaiset kuukausittaiset arvopaperikohtaiset sektoritiedot i tai ii alakohdan mukaisesti:






  i) | neljännesvuosittain tilastoneljänneksen kolmelta kuukaudelta sen vuosineljänneksen loppua seuraavan kuudennenkymmenennenkolmannen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät; tai |
| --- | --- | --- |

b)

3 artiklan 5 kohdan ja liitteessä I olevan 1 luvun 1 osan mukaiset kuukausittaiset arvopaperikohtaiset sektoritiedot i tai ii alakohdan mukaisesti:

i)

neljännesvuosittain tilastoneljänneksen kolmelta kuukaudelta sen vuosineljänneksen loppua seuraavan kuudennenkymmenennenkolmannen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät; tai

| ii) | kuukausittain tilastoneljänneksen kultakin kuukaudelta sen kuukauden loppua seuraavan kuudennenkymmenennenkolmannen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät.”; |
| --- | --- |

ii)

kuukausittain tilastoneljänneksen kultakin kuukaudelta sen kuukauden loppua seuraavan kuudennenkymmenennenkolmannen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät.”;

| 10. | lisätään 6 a artikla ja 6 b artikla seuraavasti:

  ”6 a artikla
  Ryhmittymätietojen toimitusajat
  Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle 3 a artiklan 1 kohdan ja liitteessä I olevan 2 luvun mukaiset neljännesvuosittaiset arvopaperikohtaiset ryhmittymätiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan viidennenkymmenennenviidennen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät.


  6 b artikla
  Yleiset toimitusajat

  1.   Kansalliset keskuspankit päättävät, mihin mennessä niiden täytyy saada tiedot varsinaisilta tietojenantajilta, jotta ne pystyvät suorittamaan tarpeelliset laadunvalvontatoimenpiteet ja noudattamaan 6 ja 6 a artiklan määräaikoja.


  2.   Jos 6 tai 6 a artiklassa tarkoitettu määräaika osuu TARGET2:n kiinniolopäivälle, määräaikaa pidennetään TARGET2-järjestelmän seuraavaan aukiolopäivään siten kuin EKP:n verkkosivuilla ilmoitetaan.”; |
| --- | --- |

10.

lisätään 6 a artikla ja 6 b artikla seuraavasti:

”6 a artikla

Ryhmittymätietojen toimitusajat

Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle 3 a artiklan 1 kohdan ja liitteessä I olevan 2 luvun mukaiset neljännesvuosittaiset arvopaperikohtaiset ryhmittymätiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan viidennenkymmenennenviidennen kalenteripäivän klo 18.00 mennessä, johon tiedot liittyvät.

6 b artikla

Yleiset toimitusajat

1.   Kansalliset keskuspankit päättävät, mihin mennessä niiden täytyy saada tiedot varsinaisilta tietojenantajilta, jotta ne pystyvät suorittamaan tarpeelliset laadunvalvontatoimenpiteet ja noudattamaan 6 ja 6 a artiklan määräaikoja.

2.   Jos 6 tai 6 a artiklassa tarkoitettu määräaika osuu TARGET2:n kiinniolopäivälle, määräaikaa pidennetään TARGET2-järjestelmän seuraavaan aukiolopäivään siten kuin EKP:n verkkosivuilla ilmoitetaan.”;

| 11. | lisätään seuraava 10 b artikla:

  ”10 b artikla
  Tietojen antaminen ensimmäisen kerran Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) 2016/1384 (EKP/2016/22) (*7) voimaantulon jälkeen

  1.   Ensimmäiset sektoritiedot, jotka raportoidaan 3 artiklan nojalla, ovat syyskuun 2018 viitejaksoa koskevat tiedot.


  2.   Ensimmäiset ryhmittymätiedot, jotka raportoidaan 3 a artiklan nojalla, ovat syyskuun 2018 viitejaksoa koskevat tiedot.



  (*7)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/1384, annettu 2 päivänä elokuuta 2016, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) muuttamisesta (EKP/2016/22) (EUVL L 222, 17.8.2016, s. 24).”
  " |
| --- | --- |

11.

lisätään seuraava 10 b artikla:

”10 b artikla

Tietojen antaminen ensimmäisen kerran Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) 2016/1384 (EKP/2016/22) (*7) voimaantulon jälkeen

1.   Ensimmäiset sektoritiedot, jotka raportoidaan 3 artiklan nojalla, ovat syyskuun 2018 viitejaksoa koskevat tiedot.

2.   Ensimmäiset ryhmittymätiedot, jotka raportoidaan 3 a artiklan nojalla, ovat syyskuun 2018 viitejaksoa koskevat tiedot.

(*7)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/1384, annettu 2 päivänä elokuuta 2016, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) muuttamisesta (EKP/2016/22) (EUVL L 222, 17.8.2016, s. 24).”
  "

*7

| 12. | Muutetaan liitteitä I ja II tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

Muutetaan liitteitä I ja II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Loppusäännös

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Frankfurt am Mainissa 2 päivänä elokuuta 2016.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1011/2012, annettu 17 päivänä lokakuuta 2012, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista (EKP/2012/24) (EUVL L 305, 1.11.2012, s. 6).

2

---

LIITE

1.

| a) | Lisätään uusi otsikko ennen otsikkoa ”1 osa” seuraavasti:


  ”1 LUKU SEKTORITIEDOT”; |
| --- | --- |

a)

Lisätään uusi otsikko ennen otsikkoa ”1 osa” seuraavasti:

”1 LUKU SEKTORITIEDOT”;

| b) | Muutetaan 1 osa seuraavasti:






  i) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Rahalaitokset, sijoitusrahastot ja säilyttäjät, jotka raportoivat omistamiensa arvopapereiden tiedot tai tiedot arvopapereista, joita ne säilyttävät asiakkaidensa lukuun, toimittavat tilastotiedot noudattaen yhtä seuraavista menettelyistä:”; |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 1 osa seuraavasti:

i)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Rahalaitokset, sijoitusrahastot ja säilyttäjät, jotka raportoivat omistamiensa arvopapereiden tiedot tai tiedot arvopapereista, joita ne säilyttävät asiakkaidensa lukuun, toimittavat tilastotiedot noudattaen yhtä seuraavista menettelyistä:”;

| ii) | korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Säilyttäjät toimittavat tilastotiedot jonkin 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti silloin kun ne raportoivat i) muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden lukuun säilyttämistään arvopapereista ja ii) euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien asiakkaiden ja unionin ulkopuolisissa maissa olevien asiakkaiden lukuun säilyttämistään arvopapereista, jotka ovat euroalueen yhteisöjen liikkeeseenlaskemia.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

| c) | Muutetaan 2 osa seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Rahalaitoksiin, sijoitusrahastoihin, erityisyhteisöihin tai vakuutuslaitoksiin kuuluvat sijoittajat sekä säilyttäjät raportoivat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin omistamastaan ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522).”; |
| --- | --- | --- |

c)

Muutetaan 2 osa seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Rahalaitoksiin, sijoitusrahastoihin, erityisyhteisöihin tai vakuutuslaitoksiin kuuluvat sijoittajat sekä säilyttäjät raportoivat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin omistamastaan ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522).”;

| ii) | seuraava lause lisätään 2 osan loppuun taulukon yläpuolelle:

  ”Asianomainen kansallinen keskuspankki voi myös vaatia rahalaitoksia raportoimaan kentän 8 tiedot.”; |
| --- | --- |

ii)

seuraava lause lisätään 2 osan loppuun taulukon yläpuolelle:

”Asianomainen kansallinen keskuspankki voi myös vaatia rahalaitoksia raportoimaan kentän 8 tiedot.”;

| iii) | korvataan kenttä 2 b taulukossa seuraavasti:






  ”2 b | Raportointiperuste”; |
| --- | --- | --- |

iii)

korvataan kenttä 2 b taulukossa seuraavasti:

”2 b

Raportointiperuste”;

| iv) | Lisätään taulukkoon seuraava kenttä 8:






  ”8 | Omistajan liikkeeseen laskema arvopaperi”; |
| --- | --- | --- |

iv)

Lisätään taulukkoon seuraava kenttä 8:

”8

Omistajan liikkeeseen laskema arvopaperi”;

| d) | Muutetaan 3 osa seuraavasti:






  i) | korvataan otsikon teksti seuraavasti:


  ”Tiedot ISIN-koodillisista arvopapereista, joita säilytetään muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden ja muiden sellaisten rahoitusalan asiakkaiden lukuun, joiden ei tarvitse raportoida tietoja omistamistaan arvopapereista”; |
| --- | --- | --- |

d)

Muutetaan 3 osa seuraavasti:

i)

korvataan otsikon teksti seuraavasti:

”Tiedot ISIN-koodillisista arvopapereista, joita säilytetään muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden ja muiden sellaisten rahoitusalan asiakkaiden lukuun, joiden ei tarvitse raportoida tietoja omistamistaan arvopapereista”;

| ii) | korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Säilyttäjät ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522) ja jota ne säilyttävät sijaintimaassaan olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden ja muiden sellaisten rahoitusalan asiakkaiden lukuun, jotka eivät raportoi tietoja omistamistaan arvopapereista.”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Säilyttäjät ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522) ja jota ne säilyttävät sijaintimaassaan olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden ja muiden sellaisten rahoitusalan asiakkaiden lukuun, jotka eivät raportoi tietoja omistamistaan arvopapereista.”;

| iii) | korvataan kentät 2 b ja 3 taulukossa seuraavasti:






  ”2 b | Raportointiperuste |
| --- | --- | --- |
| 3 | Asiakkaan sektori:






  — | Vakuutuslaitokset (S.128) |

iii)

korvataan kentät 2 b ja 3 taulukossa seuraavasti:

”2 b

Raportointiperuste

3

Asiakkaan sektori:

—

Vakuutuslaitokset (S.128)

| — | Eläkerahastot (S.129) |
| --- | --- |

—

Eläkerahastot (S.129)

| — | Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S. 125), rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 126) ja rahoituslaitoksiin kuuluvat kytkösyhtiöt ja rahanlainaajat (S. 127), pois lukien arvopaperistamisiin osallistuvat erillisyhteisöt |
| --- | --- |

—

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S. 125), rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 126) ja rahoituslaitoksiin kuuluvat kytkösyhtiöt ja rahanlainaajat (S. 127), pois lukien arvopaperistamisiin osallistuvat erillisyhteisöt

| — | Yritykset (S.11) |
| --- | --- |

—

Yritykset (S.11)

| — | Julkisyhteisöt (S.13) (*1) |
| --- | --- |

—

Julkisyhteisöt (S.13) (*1)

| — | Kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14 + S.15) (*2) |
| --- | --- |

—

Kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14 + S.15) (*2)

| iv) | korvataan kentät 9 ja 10 taulukossa seuraavasti:






  ”9 | Asiakaslaitos |
| --- | --- | --- |
| 10 | Suoran raportoinnin piiriin kuuluva asiakaslaitos”; |

iv)

korvataan kentät 9 ja 10 taulukossa seuraavasti:

”9

Asiakaslaitos

10

Suoran raportoinnin piiriin kuuluva asiakaslaitos”;

| e) | Muutetaan 4 osa seuraavasti:






  i) | korvataan otsikon teksti seuraavasti:


  ”Tiedot ISIN-koodillisista arvopapereista, joita säilytetään muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien asiakkaiden lukuun”; |
| --- | --- | --- |

e)

Muutetaan 4 osa seuraavasti:

i)

korvataan otsikon teksti seuraavasti:

”Tiedot ISIN-koodillisista arvopapereista, joita säilytetään muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien asiakkaiden lukuun”;

| ii) | korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Säilyttäjät ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522) ja jota ne säilyttävät muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden lukuun.”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Säilyttäjät ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522) ja jota ne säilyttävät muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden lukuun.”;

| iii) | korvataan kentät 2 b, 3 ja 4 taulukossa seuraavasti:






  ”2 b | Raportointiperuste |
| --- | --- | --- |
| 3 | Asiakkaan sektori:






  — | Kotitaloudet (S.14) |

iii)

korvataan kentät 2 b, 3 ja 4 taulukossa seuraavasti:

”2 b

Raportointiperuste

3

Asiakkaan sektori:

—

Kotitaloudet (S.14)

| — | Muut rahoitusalan ulkopuoliset asiakkaat kuin kotitaloudet |
| --- | --- |

—

Muut rahoitusalan ulkopuoliset asiakkaat kuin kotitaloudet

4

Asiakkaan kotivaltio”;

| f) | Muutetaan 5 osa seuraavasti:






  i) | korvataan otsikon teksti seuraavasti:


  ”Tiedot euroalueella olevien liikkeeseenlaskemista ISIN-koodillisista arvopapereista, jotka säilytetään euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien tai unionin ulkopuolisissa maissa olevien asiakkaiden lukuun”; |
| --- | --- | --- |

f)

Muutetaan 5 osa seuraavasti:

i)

korvataan otsikon teksti seuraavasti:

”Tiedot euroalueella olevien liikkeeseenlaskemista ISIN-koodillisista arvopapereista, jotka säilytetään euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien tai unionin ulkopuolisissa maissa olevien asiakkaiden lukuun”;

| ii) | korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Säilyttäjät ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien tai jossakin unionin ulkopuolisessa maassa olevien asiakkaiden lukuun säilyttämästään ISIN-koodillisesta arvopaperista, jonka on laskenut liikkeelle euroalueella oleva, ja joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522).”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Säilyttäjät ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien tai jossakin unionin ulkopuolisessa maassa olevien asiakkaiden lukuun säilyttämästään ISIN-koodillisesta arvopaperista, jonka on laskenut liikkeelle euroalueella oleva, ja joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522).”;

| iii) | korvataan kentät 2 b, 3 ja 4 taulukossa seuraavasti:






  ”2 b | Raportointiperuste |
| --- | --- | --- |
| 3 | Asiakkaan sektori (*3):






  — | Julkisyhteisöt ja keskuspankki |

iii)

korvataan kentät 2 b, 3 ja 4 taulukossa seuraavasti:

”2 b

Raportointiperuste

3

Asiakkaan sektori (*3):

—

Julkisyhteisöt ja keskuspankki

| — | Muut asiakkaat, pl. julkisyhteisöt ja keskuspankki |
| --- | --- |

—

Muut asiakkaat, pl. julkisyhteisöt ja keskuspankki

4

Asiakkaan kotivaltio

| g) | Poistetaan 6 osa. |
| --- | --- |

g)

Poistetaan 6 osa.

| h) | Korvataan 7 osa seuraavasti:

  ”7 OSA

  Tiedot ISIN-koodittomista arvopapereista

  Rahalaitoksiin, sijoitusrahastoihin, vakuutuslaitoksiin tai erityisyhteisöihin kuuluvat sijoittajat sekä säilyttäjät voivat ilmoittaa alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ISIN-koodittomasta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522). Tiedot raportoidaan seuraavien sääntöjen mukaisesti sekä liitteessä II olevia määritelmiä noudattaen:






  a) | Omistamiensa arvopaperien tietoja raportoivat sijoittajat voivat ilmoittaa neljännesvuosittaiset tai kuukausittaiset tiedot seuraavasti:






  i) | kenttien 1–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–13 tiedot sekä joko kentän 14 tieto tai kenttien 15 ja 16 tiedot arvopaperikohtaisesti viiteneljännesvuodelta tai -kuukaudelta käyttämällä tunnistetta, kuten CUSIP, SEDOL, keskuspankin määrittämä tunniste tms.; tai |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Korvataan 7 osa seuraavasti:

”7 OSA

Tiedot ISIN-koodittomista arvopapereista

Rahalaitoksiin, sijoitusrahastoihin, vakuutuslaitoksiin tai erityisyhteisöihin kuuluvat sijoittajat sekä säilyttäjät voivat ilmoittaa alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ISIN-koodittomasta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522). Tiedot raportoidaan seuraavien sääntöjen mukaisesti sekä liitteessä II olevia määritelmiä noudattaen:

a)

Omistamiensa arvopaperien tietoja raportoivat sijoittajat voivat ilmoittaa neljännesvuosittaiset tai kuukausittaiset tiedot seuraavasti:

i)

kenttien 1–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–13 tiedot sekä joko kentän 14 tieto tai kenttien 15 ja 16 tiedot arvopaperikohtaisesti viiteneljännesvuodelta tai -kuukaudelta käyttämällä tunnistetta, kuten CUSIP, SEDOL, keskuspankin määrittämä tunniste tms.; tai

| ii) | kenttien 2–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–13 yhteenlasketut tiedot sekä joko kentän 14 tieto tai kenttien 15 ja 16 tiedot viitevuosineljännekseltä tai -kuukaudelta. |
| --- | --- |

ii)

kenttien 2–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–13 yhteenlasketut tiedot sekä joko kentän 14 tieto tai kenttien 15 ja 16 tiedot viitevuosineljännekseltä tai -kuukaudelta.

Asianomainen kansallinen keskuspankki voi vaatia rahoituslaitoksia raportoimaan myös kentän 17 tiedot.

Tiedot, jotka omistamiensa arvopaperien tietoja raportoivien sijoittajien on ilmoitettava

| Kenttä | Kuvaus |
| --- | --- |
| 1 | Arvopaperin tunniste (kansallisen keskuspankin määrittämä tunniste, CUSIP, SEDOL, muu) |
| 2 | Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo (1) |
| 3 | Raportointiperuste |
| 4 | Hinta |
| 5 | Markkina-arvo |
| 6 | Instrumentti:






  — | Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31) |

Kenttä

Kuvaus

1

Arvopaperin tunniste (kansallisen keskuspankin määrittämä tunniste, CUSIP, SEDOL, muu)

2

Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo (1)

3

Raportointiperuste

4

Hinta

5

Markkina-arvo

6

Instrumentti:

—

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

| — | Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32) |
| --- | --- |

—

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

| — | Noteeratut osakkeet (F.511) |
| --- | --- |

—

Noteeratut osakkeet (F.511)

| — | Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521)

| — | Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522)

7

Itse omistuksensa raportoivan sijoittajan sektori tai alasektori:

| — | Keskuspankki (S.121) |
| --- | --- |

—

Keskuspankki (S.121)

| — | Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122) |
| --- | --- |

—

Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

| — | Rahamarkkinarahastot (S.123) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahastot (S.123)

| — | Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

| — | Arvopaperistamiseen osallistuvat erityisyhteisöt |
| --- | --- |

—

Arvopaperistamiseen osallistuvat erityisyhteisöt

| — | Vakuutuslaitokset (S.128) |
| --- | --- |

—

Vakuutuslaitokset (S.128)

8

Liikkeeseenlaskijan sektori tai alasektori:

| — | Keskuspankki (S.121) |
| --- | --- |

—

Keskuspankki (S.121)

| — | Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122) |
| --- | --- |

—

Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

| — | Rahamarkkinarahastot (S.123) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahastot (S.123)

| — | Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

| — | Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125) |
| --- | --- |

—

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

| — | Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126) |
| --- | --- |

—

Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126)

| — | Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127) |
| --- | --- |

—

Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127)

| — | Vakuutuslaitokset (S.128) |
| --- | --- |

—

Vakuutuslaitokset (S.128)

| — | Eläkerahastot (S.129) |
| --- | --- |

—

Eläkerahastot (S.129)

| — | Yritykset (S.11) |
| --- | --- |

—

Yritykset (S.11)

| — | Julkisyhteisöt (S.13) (2) |
| --- | --- |

—

Julkisyhteisöt (S.13) (2)

| — | Kotitaloudet (S.14) |
| --- | --- |

—

Kotitaloudet (S.14)

| — | Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15) |
| --- | --- |

—

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15)

9

Arvopaperisijoitus tai suora sijoitus

10

Liikkeeseenlaskijoiden jaottelu maittain

11

Arvopaperin nimellisvaluutta

12

Liikkeeseenlaskupäivä

13

Erääntymispäivä

14

Rahoitustaloustoimet

15

Arvostusmuutokset

16

Volyymin muut muutokset

17

Omistajan liikkeeseen laskema arvopaperi

| b) | Säilyttäjät, jotka raportoivat tiedot arvopapereista, joita ne säilyttävät sellaisten sijaintimaassaan olevien asiakkaiden lukuun, joiden ei tarvitse raportoida omistamiaan arvopapereita, ja muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden lukuun, voivat raportoida neljännesvuosittaiset tai kuukausittaiset tiedot seuraavasti:






  i) | kenttien 1–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–14 tiedot sekä joko kentän 15 tieto tai kenttien 16 ja 17 tiedot arvopaperikohtaisesti viitevuosineljännekseltä tai -kuukaudelta käyttämällä tunnistetta, kuten CUSIP, SEDOL, keskuspankin määrittämä tunniste tms.; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Säilyttäjät, jotka raportoivat tiedot arvopapereista, joita ne säilyttävät sellaisten sijaintimaassaan olevien asiakkaiden lukuun, joiden ei tarvitse raportoida omistamiaan arvopapereita, ja muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden lukuun, voivat raportoida neljännesvuosittaiset tai kuukausittaiset tiedot seuraavasti:

i)

kenttien 1–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–14 tiedot sekä joko kentän 15 tieto tai kenttien 16 ja 17 tiedot arvopaperikohtaisesti viitevuosineljännekseltä tai -kuukaudelta käyttämällä tunnistetta, kuten CUSIP, SEDOL, keskuspankin määrittämä tunniste tms.; tai

| ii) | kenttien 2–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–14 yhteenlasketut tiedot sekä joko kentän 15 tieto tai kenttien 16 ja 17 tiedot viitevuosineljännekseltä tai -kuukaudelta. |
| --- | --- |

ii)

kenttien 2–4 (kenttien 2 ja 4 sijasta voidaan raportoida kentän 5 tieto) ja 6–14 yhteenlasketut tiedot sekä joko kentän 15 tieto tai kenttien 16 ja 17 tiedot viitevuosineljännekseltä tai -kuukaudelta.

Säilyttäjien, jotka raportoivat vakuutuslaitosten omistukset 3 artiklan 2 a kohdan mukaisesti, on raportoitava myös kentän 18 tai 19 tiedot.

Tiedot, jotka säilyttäjien on ilmoitettava

| Kenttä | Kuvaus |
| --- | --- |
| 1 | Arvopaperin tunniste (kansallisen keskuspankin määrittämä tunniste, CUSIP, SEDOL, muu) |
| 2 | Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo (3) |
| 3 | Raportointiperuste |
| 4 | Hinta |
| 5 | Markkina-arvo |
| 6 | Instrumentti:






  — | Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31) |

Kenttä

Kuvaus

1

Arvopaperin tunniste (kansallisen keskuspankin määrittämä tunniste, CUSIP, SEDOL, muu)

2

Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo (3)

3

Raportointiperuste

4

Hinta

5

Markkina-arvo

6

Instrumentti:

—

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

| — | Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32) |
| --- | --- |

—

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

| — | Noteeratut osakkeet (F.511) |
| --- | --- |

—

Noteeratut osakkeet (F.511)

| — | Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521)

| — | Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522)

7

Säilyttäjien raportoimien asiakkaiden sektori tai alasektori:

| — | Vakuutuslaitokset (S.128) |
| --- | --- |

—

Vakuutuslaitokset (S.128)

| — | Eläkerahastot (S.129) |
| --- | --- |

—

Eläkerahastot (S.129)

| — | Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S. 125), rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 126) ja rahoituslaitoksiin kuuluvat kytkösyhtiöt ja rahanlainaajat (S. 127), pois lukien arvopaperistamisiin osallistuvat erillisyhteisöt |
| --- | --- |

—

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S. 125), rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 126) ja rahoituslaitoksiin kuuluvat kytkösyhtiöt ja rahanlainaajat (S. 127), pois lukien arvopaperistamisiin osallistuvat erillisyhteisöt

| — | Yritykset (S.11) |
| --- | --- |

—

Yritykset (S.11)

| — | Julkisyhteisöt (S.13) (4) |
| --- | --- |

—

Julkisyhteisöt (S.13) (4)

| — | Kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

Kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14 + S.15) (5)

8

Liikkeeseenlaskijan sektori tai alasektori:

| — | Keskuspankki (S.121) |
| --- | --- |

—

Keskuspankki (S.121)

| — | Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122) |
| --- | --- |

—

Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

| — | Rahamarkkinarahastot (S.123) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahastot (S.123)

| — | Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

| — | Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125) |
| --- | --- |

—

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

| — | Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126) |
| --- | --- |

—

Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126)

| — | Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127) |
| --- | --- |

—

Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127)

| — | Vakuutuslaitokset (S.128) |
| --- | --- |

—

Vakuutuslaitokset (S.128)

| — | Eläkerahastot (S.129) |
| --- | --- |

—

Eläkerahastot (S.129)

| — | Yritykset (S.11) |
| --- | --- |

—

Yritykset (S.11)

| — | Julkisyhteisöt (S.13) |
| --- | --- |

—

Julkisyhteisöt (S.13)

| — | Kotitaloudet (S.14) |
| --- | --- |

—

Kotitaloudet (S.14)

| — | Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15) |
| --- | --- |

—

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15)

9

Arvopaperisijoitus tai suora sijoitus

10

Sijoittajien jaottelu maittain

11

Liikkeeseenlaskijoiden jaottelu maittain

12

Arvopaperin nimellisvaluutta

13

Liikkeeseenlaskupäivä

14

Erääntymispäivä

15

Rahoitustaloustoimet

16

Arvostusmuutokset

17

Volyymin muut muutokset

18

Asiakaslaitos

19

Suoran raportoinnin piiriin kuuluva asiakaslaitos

| i) | Muutetaan 8 osa seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Vakuutuslaitokset raportoivat vuosittain alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin omistamastaan ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522).”; |
| --- | --- | --- |

i)

Muutetaan 8 osa seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Vakuutuslaitokset raportoivat vuosittain alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin omistamastaan ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522).”;

| ii) | Korvataan taulukko seuraavasti:






  Kenttä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 1 | ISIN-koodi |
| 2 | Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo |
| 2 b | Raportointiperuste |
| 3 | Markkina-arvo |
| 4 | Omistajien maantieteellinen jaottelu (yksittäiset ETA-maat, ETA:n ulkopuoliset maat) |
| 5 | Instrumentti:






  — | Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31) |

ii)

Korvataan taulukko seuraavasti:

Kenttä

Kuvaus

1

ISIN-koodi

2

Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo

2 b

Raportointiperuste

3

Markkina-arvo

4

Omistajien maantieteellinen jaottelu (yksittäiset ETA-maat, ETA:n ulkopuoliset maat)

5

Instrumentti:

—

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

| — | Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32) |
| --- | --- |

—

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

| — | Noteeratut osakkeet (F.511) |
| --- | --- |

—

Noteeratut osakkeet (F.511)

| — | Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521)

| — | Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522)

6

Liikkeeseenlaskijan sektori tai alasektori:

| — | Keskuspankki (S.121) |
| --- | --- |

—

Keskuspankki (S.121)

| — | Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122) |
| --- | --- |

—

Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

| — | Rahamarkkinarahastot (S.123) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahastot (S.123)

| — | Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

| — | Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125) |
| --- | --- |

—

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

| — | Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126) |
| --- | --- |

—

Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126)

| — | Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127) |
| --- | --- |

—

Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127)

| — | Vakuutuslaitokset (S.128) |
| --- | --- |

—

Vakuutuslaitokset (S.128)

| — | Eläkerahastot (S.129) |
| --- | --- |

—

Eläkerahastot (S.129)

| — | Yritykset (S.11) |
| --- | --- |

—

Yritykset (S.11)

| — | Julkisyhteisöt (S.13) |
| --- | --- |

—

Julkisyhteisöt (S.13)

| — | Kotitaloudet (S.14) |
| --- | --- |

—

Kotitaloudet (S.14)

| — | Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15) |
| --- | --- |

—

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15)

7

Liikkeeseenlaskijoiden jaottelu maittain

8

Arvopaperin nimellisvaluutta

| iii) | Lisätään 2 luku seuraavasti:


  ”2 LUKU: RYHMITTYMÄTIEDOT

  OSA 1

  Tiedot hallussa olevista ISIN-koodillisista arvopapereista

  Ryhmittymätietoja raportoivat tiedonantajat ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ryhmittymän omistamasta ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522). Tiedot raportoidaan seuraavien sääntöjen mukaisesti sekä liitteessä II olevia määritelmiä noudattaen:






  a) | kenttien 1–8 ja 12–30 tiedot raportoidaan; |
| --- | --- | --- |

iii)

Lisätään 2 luku seuraavasti:

”2 LUKU: RYHMITTYMÄTIEDOT

OSA 1

Tiedot hallussa olevista ISIN-koodillisista arvopapereista

Ryhmittymätietoja raportoivat tiedonantajat ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ryhmittymän omistamasta ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522). Tiedot raportoidaan seuraavien sääntöjen mukaisesti sekä liitteessä II olevia määritelmiä noudattaen:

a)

kenttien 1–8 ja 12–30 tiedot raportoidaan;

| b) | kenttien 31–33 ja 35–37 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla; |
| --- | --- |

b)

kenttien 31–33 ja 35–37 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla;

| c) | kenttien 34–37 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla; |
| --- | --- |

c)

kenttien 34–37 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan sisäisten luottoluokitusten (IRB) menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla;

Asianomainen kansallinen keskuspankki voi myös vaatia ryhmittymätietoja raportoivia tiedonantajia raportoimaan kenttien 9–11 tiedot ja, jos näitä tietoja ei jo ilmoiteta b tai c kohdassa, kenttien 31–37 tiedot.

| Kenttä | Kuvaus | Raportoinnin taso (6)

  (G = Ryhmittymä/E = Yhteisö) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Omistajaan liittyvät tiedot |
| 1 | Omistajan tunniste | E |
| 2 | Omistajan oikeushenkilötunnus (LEI) | E |
| 3 | Omistajan nimi | E |
| 4 | Omistajan kotivaltio | E |
| 5 | Omistajan sektori | E |
| 6 | Omistajan välittömän emoyrityksen tunniste | E |
| 2.   Arvopapereihin liittyvät tiedot |
| 7 | ISIN-koodi | E |
| 8 | Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo | E |
| 9 | Raportointiperuste | E |
| 10 | Markkina-arvo | E |
| 11 | Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala) | G |
| 12 | Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala) | G |
| 3.   Tilinpäätökseen ja riskiin liittyvät tiedot |
| 13 | Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila | G |
| 14 | Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tilan päivämäärä | G |
| 15 | Instrumentin vastuutila | G |
| 16 | Instrumentin vastuutilan päivämäärä | G |
| 17 | Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys | G |
| 18 | Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden päivämäärä | G |
| 19 | Instrumentin maksukyvyttömyys | G |
| 20 | Instrumentin maksukyvyttömyyden päivämäärä | G |
| 21 | Tilinpäätösstandardi | G ja E |
| 22 | Kirjanpitoarvo | E |
| 23 | Arvonalennuksen tyyppi. | E |
| 24 | Arvonalennuksen arviointimenetelmä | E |
| 25 | Kertynyt arvonalennus | E |
| 26 | Sidonnaisuuden lähteet | E |
| 27 | Instrumenttien tilinpäätösluokittelu | E |
| 28 | Vakavaraisuusportfolio | E |
| 29 | Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset | E |
| 30 | Kumulatiiviset palautukset maksukyvyttömyyden jälkeen | E |
| 31 | Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys | G |
| 32 | Tappio-osuus (LGD) talouden laskusuhdanteessa | G |
| 33 | Tappio-osuus normaalissa taloussuhdanteessa | G |
| 34 | Riskipaino | G |
| 35 | Vastuuarvo (tai vastuun määrä maksukyvyttömyystilanteessa) | E |
| 36 | Vakavaraisuuden arvioinnissa käytetty pääoman laskentamenetelmä | E |
| 37 | Vastuuryhmä | E |

Kenttä

Kuvaus

Raportoinnin taso (6)

(G = Ryhmittymä/E = Yhteisö)

Omistajaan liittyvät tiedot

1

Omistajan tunniste

E

2

Omistajan oikeushenkilötunnus (LEI)

E

3

Omistajan nimi

E

4

Omistajan kotivaltio

E

5

Omistajan sektori

E

6

Omistajan välittömän emoyrityksen tunniste

E

Arvopapereihin liittyvät tiedot

7

ISIN-koodi

E

8

Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo

E

9

Raportointiperuste

E

10

Markkina-arvo

E

11

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala)

G

12

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala)

G

Tilinpäätökseen ja riskiin liittyvät tiedot

13

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila

G

14

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tilan päivämäärä

G

15

Instrumentin vastuutila

G

16

Instrumentin vastuutilan päivämäärä

G

17

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys

G

18

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden päivämäärä

G

19

Instrumentin maksukyvyttömyys

G

20

Instrumentin maksukyvyttömyyden päivämäärä

G

21

Tilinpäätösstandardi

G ja E

22

Kirjanpitoarvo

E

23

Arvonalennuksen tyyppi.

E

24

Arvonalennuksen arviointimenetelmä

E

25

Kertynyt arvonalennus

E

26

Sidonnaisuuden lähteet

E

27

Instrumenttien tilinpäätösluokittelu

E

28

Vakavaraisuusportfolio

E

29

Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset

E

30

Kumulatiiviset palautukset maksukyvyttömyyden jälkeen

E

31

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys

G

32

Tappio-osuus (LGD) talouden laskusuhdanteessa

G

33

Tappio-osuus normaalissa taloussuhdanteessa

G

34

Riskipaino

G

35

Vastuuarvo (tai vastuun määrä maksukyvyttömyystilanteessa)

E

36

Vakavaraisuuden arvioinnissa käytetty pääoman laskentamenetelmä

E

37

Vastuuryhmä

E

OSA 2

Tiedot ISIN-koodittomista arvopapereista

Ryhmittymätietoja raportoivat tiedonantajat ilmoittavat alla olevassa taulukossa esitetyt tiedot kustakin ryhmittymän omistamasta ISIN-koodillisesta arvopaperista, joka on luokiteltu arvopaperiluokkaan ’velkapaperit’ (F.31 ja F.32), ’noteeratut osakkeet’ (F.511) tai ’sijoitusrahasto-osuudet’ (F.521 ja F.522). Tiedot raportoidaan seuraavien sääntöjen mukaisesti sekä liitteessä II olevia määritelmiä noudattaen:

| a) | kenttien 1–7, 11 ja 13–52 tiedot raportoidaan arvopaperikohtaisesti käyttämällä tunnistetta, kuten CUSIP, SEDOL, keskuspankin määrittämä tunniste tms.; |
| --- | --- |

a)

kenttien 1–7, 11 ja 13–52 tiedot raportoidaan arvopaperikohtaisesti käyttämällä tunnistetta, kuten CUSIP, SEDOL, keskuspankin määrittämä tunniste tms.;

| b) | kenttien 53–55 ja 57–59 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan IRB-menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla |
| --- | --- |

b)

kenttien 53–55 ja 57–59 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan IRB-menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla

| c) | kenttien 56–59 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan IRB-menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla. |
| --- | --- |

c)

kenttien 56–59 tiedot raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan IRB-menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla.

Asianomainen kansallinen keskuspankki voi myös vaatia ryhmittymätietoja raportoivia tiedonantajia raportoimaan kenttien 8–10 ja 12 tiedot ja, jos näitä tietoja ei jo ilmoiteta b tai c kohdassa, kenttien 53–59 tiedot.

| Kenttä | Kuvaus | Raportoinnin taso (7)

  (G = Ryhmittymä/E = Yhteisö) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Omistajaan liittyvät tiedot |
| 1 | Omistajan tunniste | E |
| 2 | Omistajan oikeushenkilötunnus: | E |
| 3 | Omistajan nimi | E |
| 4 | Omistajan kotivaltio | E |
| 5 | Omistajan sektori | E |
| 6 | Omistajan välittömän emoyrityksen tunniste | E |
| 2.   Arvopapereihin liittyvät tiedot |
| 7 | Arvopaperin tunniste (kansallisen keskuspankin määrittämä tunniste, CUSIP, SEDOL, muu) | E |
| 8 | Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo | E |
| 9 | Raportointiperuste | E |
| 10 | Hinta | E |
| 11 | Markkina-arvo (8) | E |
| 12 | Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala) | G |
| 13 | Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala) | G |
| 14 | Instrumentti:






  — | Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31) |

Kenttä

Kuvaus

Raportoinnin taso (7)

(G = Ryhmittymä/E = Yhteisö)

Omistajaan liittyvät tiedot

1

Omistajan tunniste

E

2

Omistajan oikeushenkilötunnus:

E

3

Omistajan nimi

E

4

Omistajan kotivaltio

E

5

Omistajan sektori

E

6

Omistajan välittömän emoyrityksen tunniste

E

Arvopapereihin liittyvät tiedot

7

Arvopaperin tunniste (kansallisen keskuspankin määrittämä tunniste, CUSIP, SEDOL, muu)

E

8

Kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo

E

9

Raportointiperuste

E

10

Hinta

E

11

Markkina-arvo (8)

E

12

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala)

G

13

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala)

G

14

Instrumentti:

—

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

| — | Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32) |
| --- | --- |

—

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

| — | Noteeratut osakkeet (F.511) |
| --- | --- |

—

Noteeratut osakkeet (F.511)

| — | Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521)

| — | Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522)

E

15

Arvopaperin nimellisvaluutta

E

16

Liikkeeseenlaskupäivä

E

17

Erääntymispäivä

E

18

Varojen ensisijainen luokittelu

E

19

Vakuuden tyyppi

E

20

Arvopaperin tila

E

21

Arvopaperin tilan päivämäärä

E

22

Instrumentin maksurästit

E

23

Instrumentin maksurästien päivämäärät

E

24

Instrumentin etuoikeustyyppi

E

25

Vakuuden maantieteellinen sijainti

E

26

Takaajan tunniste

E

27

Liikkeeseenlaskijan tunniste

E

28

Liikkeeseenlaskijan oikeushenkilötunnus

E

29

Liikkeeseenlaskijan nimi

E

30

Liikkeeseenlaskijoiden jaottelu maittain

E

31

Liikkeeseenlaskijan sektori tai alasektori:

| — | Keskuspankki (S.121) |
| --- | --- |

—

Keskuspankki (S.121)

| — | Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122) |
| --- | --- |

—

Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki (S.122)

| — | Rahamarkkinarahastot (S.123) |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinarahastot (S.123)

| — | Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124) |
| --- | --- |

—

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

| — | Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125) |
| --- | --- |

—

Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

| — | Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126) |
| --- | --- |

—

Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126)

| — | Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127) |
| --- | --- |

—

Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat (S.127)

| — | Vakuutuslaitokset (S.128) |
| --- | --- |

—

Vakuutuslaitokset (S.128)

| — | Eläkerahastot (S.129) |
| --- | --- |

—

Eläkerahastot (S.129)

| — | Yritykset (S.11) |
| --- | --- |

—

Yritykset (S.11)

| — | Julkisyhteisöt (S.13) (9) |
| --- | --- |

—

Julkisyhteisöt (S.13) (9)

| — | Kotitaloudet (S.14) |
| --- | --- |

—

Kotitaloudet (S.14)

| — | Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15) |
| --- | --- |

—

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15)

E

32

Liikkeeseenlaskijan NACE-sektori

E

33

Yhteisön tila

E

34

Yhteisön tilan päivämäärä

E

Tilinpäätökseen ja riskiin liittyvät tiedot

35

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila

G

36

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tilan päivämäärä

G

37

Instrumentin vastuutila

G

38

Instrumentin vastuutilan päivämäärä

G

39

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys

G

40

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden päivämäärä

G

41

Instrumentin maksukyvyttömyys

G

42

Instrumentin maksukyvyttömyyden päivämäärä

G

43

Tilinpäätösstandardi

G ja E

44

Kirjanpitoarvo

E

45

Arvonalennuksen tyyppi.

E

46

Arvonalennuksen arviointimenetelmä

E

47

Kertynyt arvonalennus

E

48

Sidonnaisuuden lähteet

E

49

Instrumenttien tilinpäätösluokittelu

E

50

Vakavaraisuusportfolio

E

51

Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset

E

52

Kumulatiiviset palautukset maksukyvyttömyyden jälkeen

E

53

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys

G

54

Tappio-osuus (LGD) talouden laskusuhdanteessa

G

55

Tappio-osuus (LGD) normaalissa taloussuhdanteessa

G

56

Riskipaino

G

57

Vastuuarvo (tai vastuun määrä maksukyvyttömyystilanteessa)

E

58

Vakavaraisuuden arvioinnissa käytetty pääoman laskentamenetelmä

E

59

Vastuuryhmä

E

2.

| a) | 2 osassa korvataan sektori ja määritelmä 7 taulukossa seuraavasti:












  ”7. | Erityisyhteisöt (S. 125A) |
| --- | --- | --- |

a)

2 osassa korvataan sektori ja määritelmä 7 taulukossa seuraavasti:

”7.

Erityisyhteisöt (S. 125A)

Erityisyhteisöt ovat yrityksiä, jotka suorittavat arvopaperistamiseen liittyviä taloustoimia. Institutionaalisen yksikön kriteerit täyttävät erityisyhteisöt luokitellaan alasektoriin S.125, ja muissa tapauksissa erityisyhteisöjä käsitellään niiden emoyrityksen kiinteänä osana.”

| b) | Muutetaan 4 osa seuraavasti:






  i) | Korvataan taulukon yhdeksäs kenttä seuraavasti:

  ”Raportointiperuste” |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 4 osa seuraavasti:

i)

Korvataan taulukon yhdeksäs kenttä seuraavasti:

”Raportointiperuste”

| ii) | Lisätään taulukkoon seuraavat määritelmät:






  ”Liikkeeseenlaskupäivä | Päivä, jona liikkeeseenlaskija toimittaa arvopaperit maksua vastaan merkintätakuun antajalle. Kyseisenä päivänä arvopaperit ovat toimitettavissa sijoittajille ensimmäistä kertaa.
  Jos kyseessä on strip, tämä sarake osoittaa päivän, jona korkokuponki ja pääoma on erotettu erillisiksi instrumenteiksi. |
| --- | --- | --- |
| Erääntymispäivä | Velkainstrumenttien todellinen kuoletuspäivä. |
| Omistajan liikkeeseen laskema arvopaperi | Ilmaisee sen, onko arvopaperi omistajan liikkeeseen laskema. |
| Varojen ensisijainen luokittelu | Instrumentin luokittelu |
| Vakuuden tyyppi | Vakuudeksi annettujen varojen tyyppi |
| Arvopaperin tila | Lisämääre, joka osoittaa arvopaperin tilan ja joka voi osoittaa, että instrumentti vielä voimassa ja että sitä ei koske esim. maksukyvyttömyys, erääntyminen tai ennenaikainen lunastus. |
| Arvopaperin tilan päivämäärä | Päivämäärä, jona arvopaperin tila, joka ilmoitettiin otsikolla ”Arvopaperin tila”, tuli voimaan. |
| Instrumentin maksurästit | Viitepäivämääränä avoinna olevien pääoman, koron ja kulujen yhteenlaskettu määrä, joka sopimuksen perusteella on erääntynyt ja jota ei ole maksettu takaisin (erääntynyt määrä). Tämä määrä on aina ilmoitettava. Jos instrumentilla ei ole erääntyneitä määriä viitepäivämääränä, ilmoitetaan 0. |
| Instrumentin maksurästien päivämäärät | Päivämäärä, jona instrumentti erääntyi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 (*4) liitteessä V olevan 2.48 osan mukaisesti. Tämä on ensimmäinen päivämäärä, jona instrumentilla on erääntyneitä määriä viitepäivämääränä, ja se ilmoitetaan, jos instrumentti on erääntynyt viitepäivämääränä. |
| Instrumentin etuoikeustyyppi | Instrumentin etuoikeustyyppi osoittaa sen, onko instrumentilla takaus, sen etuoikeusjärjestyksen ja sen, onko se vakuudellinen. |
| Vakuuden maantieteellinen sijainti | Vakuuden maantieteellinen jakauma. |
| Takaajan tunniste | Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla takaaja ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. omistajan oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa. |

ii)

Lisätään taulukkoon seuraavat määritelmät:

”Liikkeeseenlaskupäivä

Päivä, jona liikkeeseenlaskija toimittaa arvopaperit maksua vastaan merkintätakuun antajalle. Kyseisenä päivänä arvopaperit ovat toimitettavissa sijoittajille ensimmäistä kertaa.

Jos kyseessä on strip, tämä sarake osoittaa päivän, jona korkokuponki ja pääoma on erotettu erillisiksi instrumenteiksi.

Erääntymispäivä

Velkainstrumenttien todellinen kuoletuspäivä.

Omistajan liikkeeseen laskema arvopaperi

Ilmaisee sen, onko arvopaperi omistajan liikkeeseen laskema.

Varojen ensisijainen luokittelu

Instrumentin luokittelu

Vakuuden tyyppi

Vakuudeksi annettujen varojen tyyppi

Arvopaperin tila

Lisämääre, joka osoittaa arvopaperin tilan ja joka voi osoittaa, että instrumentti vielä voimassa ja että sitä ei koske esim. maksukyvyttömyys, erääntyminen tai ennenaikainen lunastus.

Arvopaperin tilan päivämäärä

Päivämäärä, jona arvopaperin tila, joka ilmoitettiin otsikolla ”Arvopaperin tila”, tuli voimaan.

Instrumentin maksurästit

Viitepäivämääränä avoinna olevien pääoman, koron ja kulujen yhteenlaskettu määrä, joka sopimuksen perusteella on erääntynyt ja jota ei ole maksettu takaisin (erääntynyt määrä). Tämä määrä on aina ilmoitettava. Jos instrumentilla ei ole erääntyneitä määriä viitepäivämääränä, ilmoitetaan 0.

Instrumentin maksurästien päivämäärät

Päivämäärä, jona instrumentti erääntyi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 (*4) liitteessä V olevan 2.48 osan mukaisesti. Tämä on ensimmäinen päivämäärä, jona instrumentilla on erääntyneitä määriä viitepäivämääränä, ja se ilmoitetaan, jos instrumentti on erääntynyt viitepäivämääränä.

Instrumentin etuoikeustyyppi

Instrumentin etuoikeustyyppi osoittaa sen, onko instrumentilla takaus, sen etuoikeusjärjestyksen ja sen, onko se vakuudellinen.

Vakuuden maantieteellinen sijainti

Vakuuden maantieteellinen jakauma.

Takaajan tunniste

Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla takaaja ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. omistajan oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa.

| c) | Lisätään 5, 6, 7 ja 8 osa seuraavasti:

  ”5 OSA

  Yleiset määritelmät







  Kenttä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Oikeushenkilötunnus | Kansainvälisen standardoimisjärjestön ISO 17443 -standardin mukainen viitekoodi, joka osoitetaan oikeushenkilötunnusta (LEI) pyytävälle oikeushenkilölle. LEI-koodi mahdollistaa LEI-tunnusta pyytäneiden yhteisöjen yksilöllisen tunnistamisen maailmanlaajuisesti. |
| EU-tunniste | EU-tunnisteella tarkoitetaan yleisesti käytettyä tunnistekoodia, josta on sovittu asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa ja jonka avulla mikä tahansa yhteisö voidaan yksiselitteisesti tunnistaa EU:ssa. |
| Kansallinen tunniste | Kansallisella tunnisteella tarkoitetaan yleisesti käytettyä tunnistekoodia, josta on sovittu asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa ja jonka avulla mikä tahansa yhteisö voidaan yksiselitteisesti tunnistaa sijaintimaassaan. |
| Varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisala | Varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalalla viitataan konsolidoinnin soveltamisalaan, sellaisena kuin se on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvussa. |
| Kansainväliset tilinpäätösstandardit | Kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS), sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (10) 2 artiklassa. |
| Tilinpäätöksen mukaisen konsolidoinnin soveltamisala | Tilinpäätöksen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalalla viitataan IRFS:n mukaisen tilinpäätöstietojen antamiseen liittyvän konsolidoinnin soveltamisalaan tai, mikäli sitä ei voida soveltaa, mihin tahansa muihin kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin, joita sovelletaan varsinaisiin tiedonantajiin. |
| NACE-luokittelu | Vastapuolten luokittelu toimialan mukaan noudattaen NACE rev. 2 -tilastoluokitusta, sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 (11).
  NACE-koodilla tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1893/2006 mukaisen tason kaksi, kolme tai neljä NACE-koodia. |
| IRB-menetelmä | Sisäisten luokitusten (IRB) menetelmällä lasketaan riskipainotetut vastuumäärät asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti. |
| Tietojen raportointitaso | Tietojen raportointitasolla tarkoitetaan sitä, annetaanko tiedot yhteisötasolla vai ryhmittymätasolla siten kuin 1 artiklan 23 ja 24 kohdassa on määritelty. Yhteisötasolla annettaviin tietoihin olisi sovellettava yhdenmukaistettuja tilinpäätös- ja konsolidointiperiaatteita, joista sovitaan asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa, eli yhteisötasolla annettavien tietojen pitäisi mahdollisuuksien mukaan olla ryhmittymää koskevien tilinpäätössääntöjen mukaisia. |
| Viitepäivämäärä | Sen viitejakson viimeinen päivä, johon tiedot liittyvät, eli 6 a artiklassa tarkoitettu vuosineljänneksen päättymispäivä. |

c)

Lisätään 5, 6, 7 ja 8 osa seuraavasti:

”5 OSA

Yleiset määritelmät

Kenttä

Kuvaus

Oikeushenkilötunnus

Kansainvälisen standardoimisjärjestön ISO 17443 -standardin mukainen viitekoodi, joka osoitetaan oikeushenkilötunnusta (LEI) pyytävälle oikeushenkilölle. LEI-koodi mahdollistaa LEI-tunnusta pyytäneiden yhteisöjen yksilöllisen tunnistamisen maailmanlaajuisesti.

EU-tunniste

EU-tunnisteella tarkoitetaan yleisesti käytettyä tunnistekoodia, josta on sovittu asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa ja jonka avulla mikä tahansa yhteisö voidaan yksiselitteisesti tunnistaa EU:ssa.

Kansallinen tunniste

Kansallisella tunnisteella tarkoitetaan yleisesti käytettyä tunnistekoodia, josta on sovittu asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa ja jonka avulla mikä tahansa yhteisö voidaan yksiselitteisesti tunnistaa sijaintimaassaan.

Varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisala

Varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalalla viitataan konsolidoinnin soveltamisalaan, sellaisena kuin se on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvussa.

Kansainväliset tilinpäätösstandardit

Kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS), sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (10) 2 artiklassa.

Tilinpäätöksen mukaisen konsolidoinnin soveltamisala

Tilinpäätöksen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalalla viitataan IRFS:n mukaisen tilinpäätöstietojen antamiseen liittyvän konsolidoinnin soveltamisalaan tai, mikäli sitä ei voida soveltaa, mihin tahansa muihin kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin, joita sovelletaan varsinaisiin tiedonantajiin.

NACE-luokittelu

Vastapuolten luokittelu toimialan mukaan noudattaen NACE rev. 2 -tilastoluokitusta, sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 (11).

NACE-koodilla tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1893/2006 mukaisen tason kaksi, kolme tai neljä NACE-koodia.

IRB-menetelmä

Sisäisten luokitusten (IRB) menetelmällä lasketaan riskipainotetut vastuumäärät asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti.

Tietojen raportointitaso

Tietojen raportointitasolla tarkoitetaan sitä, annetaanko tiedot yhteisötasolla vai ryhmittymätasolla siten kuin 1 artiklan 23 ja 24 kohdassa on määritelty. Yhteisötasolla annettaviin tietoihin olisi sovellettava yhdenmukaistettuja tilinpäätös- ja konsolidointiperiaatteita, joista sovitaan asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa, eli yhteisötasolla annettavien tietojen pitäisi mahdollisuuksien mukaan olla ryhmittymää koskevien tilinpäätössääntöjen mukaisia.

Viitepäivämäärä

Sen viitejakson viimeinen päivä, johon tiedot liittyvät, eli 6 a artiklassa tarkoitettu vuosineljänneksen päättymispäivä.

OSA 6

Omistajamääreiden määritelmä

| Kenttä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Omistajan tunniste | Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla omistaja ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa. |
| Omistajan välittömän emoyrityksen tunniste | Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla oikeushenkilö, josta omistaja on lain nojalla välittömästi riippuvainen, ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa. |
| Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala) | Osoittaa sen, että arvopaperin liikkeeseenlaskijana on ollut saman ryhmittymän yhteisö varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalan mukaisesti. |
| Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala) | Osoittaa sen, että arvopaperin liikkeeseenlaskijana on ollut saman ryhmittymän yhteisö tilinpäätöksen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalan mukaisesti. |

Kenttä

Kuvaus

Omistajan tunniste

Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla omistaja ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa.

Omistajan välittömän emoyrityksen tunniste

Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla oikeushenkilö, josta omistaja on lain nojalla välittömästi riippuvainen, ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa.

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala)

Osoittaa sen, että arvopaperin liikkeeseenlaskijana on ollut saman ryhmittymän yhteisö varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalan mukaisesti.

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala)

Osoittaa sen, että arvopaperin liikkeeseenlaskijana on ollut saman ryhmittymän yhteisö tilinpäätöksen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalan mukaisesti.

OSA 7

Liikkeeseenlaskijamääreiden määritelmä

| Kenttä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Liikkeeseenlaskijan tunniste | Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla liikkeeseenlaskija ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. omistajan oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa. |
| Yhteisön tila | Lisämääre, joka kattaa tiedot liikkeeseenlaskijayhteisön tilasta, mukaan lukien maksukyvyttömyys ja tiedot syistä, joiden vuoksi yhteisö saattaa olla maksukyvytön asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklassa tarkoitetulla tavalla, ja kaikki muut mahdolliset tiedot liikkeeseenlaskijayhteisön tilasta, esimerkiksi tiedot siitä, onko se ollut sulautumisen tai oston kohteena jne. |
| Yhteisön tilan päivämäärä | Päivämäärä, jona yhteisön tila muuttui. |

Kenttä

Kuvaus

Liikkeeseenlaskijan tunniste

Asianomaisen kansallisen keskuspankin kanssa sovittu perustunniste, jonka avulla liikkeeseenlaskija ja tiedot käytetyn tunnisteen tunnistetyypistä, esim. omistajan oikeushenkilötunnuksesta, EU-tunnisteesta tai kansallisesta tunnisteesta, ovat yksilöllisesti tunnistettavissa.

Yhteisön tila

Lisämääre, joka kattaa tiedot liikkeeseenlaskijayhteisön tilasta, mukaan lukien maksukyvyttömyys ja tiedot syistä, joiden vuoksi yhteisö saattaa olla maksukyvytön asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklassa tarkoitetulla tavalla, ja kaikki muut mahdolliset tiedot liikkeeseenlaskijayhteisön tilasta, esimerkiksi tiedot siitä, onko se ollut sulautumisen tai oston kohteena jne.

Yhteisön tilan päivämäärä

Päivämäärä, jona yhteisön tila muuttui.

OSA 8

Tilinpäätökseen ja riskiin liittyvien määreiden määritelmä

| Kenttä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila | Instrumentit, joita koskevat lainanhoitojoustot tai uudelleenneuvottelut. |
| Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tilan päivämäärä | Päivämäärä, jona tietomääreessä ”lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila” ilmoitettu lainanhoitojoustojen tai uudelleenneuvottelujen tila on alkanut. |
| Instrumentin vastuutila | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaan järjestämättömiksi todetut instrumentit. |
| Instrumentin vastuutilan päivämäärä | Päivämäärä, jona tietomääreessä ”instrumentin vastuutila” ilmoitettu instrumentin vastuutila on alkanut tai muuttunut. |
| Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys | Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden tunnistaminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklan mukaisesti. |
| Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden päivämäärä | Päivämäärä, jona maksukyvyttömyys, joka ilmoitettiin otsikolla ”Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys”, tuli voimaan tai muuttui. |
| Instrumentin maksukyvyttömyys | Instrumentin maksukyvyttömyyden tunnistaminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklan mukaisesti. |
| Instrumentin maksukyvyttömyyden päivämäärä | Päivämäärä, jona maksukyvyttömyys, joka ilmoitettiin otsikolla ”Instrumentin maksukyvyttömyys”, tuli voimaan tai muuttui. |
| Tilinpäätösstandardi | Tiedonantajan käyttämä tilinpäätösstandardi. |
| Kirjanpitoarvo | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteen V mukainen kirjanpitoarvo. |
| Arvonalennuksen tyyppi | Sovellettavien tilinpäätösstandardien mukainen arvonalennuksen tyyppi. |
| Arvonalennuksen arviointimenetelmä | Menetelmä, jonka mukaan arvonalennusta arvioidaan, jos instrumenttiin sovelletaan arvonalennusta soveltuvien tilinpäätösstandardien mukaan. Kollektiiviset ja yksilölliset menetelmät erotetaan toisistaan. |
| Kertynyt arvonalennus | Instrumenttia vastaavien tai siihen kohdistettujen vähennysten määrä viitepäivämääränä. Tämä tietomääre koskee instrumentteja, joihin sovelletaan arvonalennusta sovellettavan tilinpäätösstandardin mukaan. |
| Sidonnaisuuden lähteet | Transaktiotyyppi, johon vastuu on sidonnainen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaan. Omaisuuserän katsotaan olevan sidonnainen, jos se on annettu vakuudeksi tai jos sitä koskee missä tahansa muodossa annettu, instrumenttia koskeva turvaamis-, vakuus- tai takausjärjestely, jonka mukaan omaisuuserä ei ole vapaasti siirrettävissä. |
| Instrumenttien tilinpäätösluokittelu | Tilinpäätössalkku, johon tiedot kirjataan tiedonantajan soveltaman tilinpäätösstandardin mukaisesti. |
| Vakavaraisuusportfolio | Kaupankäyntivarastoon kuuluvan ja kuulumattoman vastuun luokittelu. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 86 alakohdassa määriteltyyn kaupankäyntivarastoon kuuluvat instrumentit. |
| Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset | Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä V olevan 2 osan 46 kohdan mukaisesti. |
| Kumulatiiviset palautukset maksukyvyttömyyden jälkeen | Maksukyvyttömyyden alkamisen jälkeen peritty kokonaismäärä. |
| Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 160, 163, 179 ja 180 artiklan nojalla määritetty liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys yhden vuoden kuluessa. |
| Tappio-osuus (LGD) talouden laskusuhdanteessa | Määrän, joka voidaan menettää vastuun johdosta talouden laskusuhdanteessa maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden pituisen jakson aikana, sekä maksukyvyttömyystilanteessa maksamatta olevan määrän välinen suhde asetuksen (EU) N:o 575/2013 181 artiklan mukaisesti. |
| Tappio-osuus (LGD) talouden normaalioloissa | Määrän, joka voidaan menettää vastuun johdosta talouden normaalioloissa maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden pituisen jakson aikana, sekä maksukyvyttömyystilanteessa maksamatta olevan määrän välinen suhde. |
| Riskipaino | Vastuuseen liittyvät riskipainot asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti. |
| Vastuuarvo (tai vastuun määrä maksukyvyttömyystilanteessa) | Vastuiden arvo luottoriskin vähentämisen ja luoton muuntokertoimien soveltamisen jälkeen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaisesti. |
| Vakavaraisuuden arvioinnissa käytetty pääoman laskentamenetelmä | Riskipainotettujen vastuumäärien laskennassa käytetyn menetelmän määrittäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 3 kohdan a ja f alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| Vastuuryhmä | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukainen vastuuryhmä.” |

Kenttä

Kuvaus

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila

Instrumentit, joita koskevat lainanhoitojoustot tai uudelleenneuvottelut.

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tilan päivämäärä

Päivämäärä, jona tietomääreessä ”lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila” ilmoitettu lainanhoitojoustojen tai uudelleenneuvottelujen tila on alkanut.

Instrumentin vastuutila

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaan järjestämättömiksi todetut instrumentit.

Instrumentin vastuutilan päivämäärä

Päivämäärä, jona tietomääreessä ”instrumentin vastuutila” ilmoitettu instrumentin vastuutila on alkanut tai muuttunut.

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden tunnistaminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklan mukaisesti.

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden päivämäärä

Päivämäärä, jona maksukyvyttömyys, joka ilmoitettiin otsikolla ”Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys”, tuli voimaan tai muuttui.

Instrumentin maksukyvyttömyys

Instrumentin maksukyvyttömyyden tunnistaminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklan mukaisesti.

Instrumentin maksukyvyttömyyden päivämäärä

Päivämäärä, jona maksukyvyttömyys, joka ilmoitettiin otsikolla ”Instrumentin maksukyvyttömyys”, tuli voimaan tai muuttui.

Tilinpäätösstandardi

Tiedonantajan käyttämä tilinpäätösstandardi.

Kirjanpitoarvo

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteen V mukainen kirjanpitoarvo.

Arvonalennuksen tyyppi

Sovellettavien tilinpäätösstandardien mukainen arvonalennuksen tyyppi.

Arvonalennuksen arviointimenetelmä

Menetelmä, jonka mukaan arvonalennusta arvioidaan, jos instrumenttiin sovelletaan arvonalennusta soveltuvien tilinpäätösstandardien mukaan. Kollektiiviset ja yksilölliset menetelmät erotetaan toisistaan.

Kertynyt arvonalennus

Instrumenttia vastaavien tai siihen kohdistettujen vähennysten määrä viitepäivämääränä. Tämä tietomääre koskee instrumentteja, joihin sovelletaan arvonalennusta sovellettavan tilinpäätösstandardin mukaan.

Sidonnaisuuden lähteet

Transaktiotyyppi, johon vastuu on sidonnainen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaan. Omaisuuserän katsotaan olevan sidonnainen, jos se on annettu vakuudeksi tai jos sitä koskee missä tahansa muodossa annettu, instrumenttia koskeva turvaamis-, vakuus- tai takausjärjestely, jonka mukaan omaisuuserä ei ole vapaasti siirrettävissä.

Instrumenttien tilinpäätösluokittelu

Tilinpäätössalkku, johon tiedot kirjataan tiedonantajan soveltaman tilinpäätösstandardin mukaisesti.

Vakavaraisuusportfolio

Kaupankäyntivarastoon kuuluvan ja kuulumattoman vastuun luokittelu. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 86 alakohdassa määriteltyyn kaupankäyntivarastoon kuuluvat instrumentit.

Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset

Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä V olevan 2 osan 46 kohdan mukaisesti.

Kumulatiiviset palautukset maksukyvyttömyyden jälkeen

Maksukyvyttömyyden alkamisen jälkeen peritty kokonaismäärä.

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 160, 163, 179 ja 180 artiklan nojalla määritetty liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys yhden vuoden kuluessa.

Tappio-osuus (LGD) talouden laskusuhdanteessa

Määrän, joka voidaan menettää vastuun johdosta talouden laskusuhdanteessa maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden pituisen jakson aikana, sekä maksukyvyttömyystilanteessa maksamatta olevan määrän välinen suhde asetuksen (EU) N:o 575/2013 181 artiklan mukaisesti.

Tappio-osuus (LGD) talouden normaalioloissa

Määrän, joka voidaan menettää vastuun johdosta talouden normaalioloissa maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden pituisen jakson aikana, sekä maksukyvyttömyystilanteessa maksamatta olevan määrän välinen suhde.

Riskipaino

Vastuuseen liittyvät riskipainot asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti.

Vastuuarvo (tai vastuun määrä maksukyvyttömyystilanteessa)

Vastuiden arvo luottoriskin vähentämisen ja luoton muuntokertoimien soveltamisen jälkeen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaisesti.

Vakavaraisuuden arvioinnissa käytetty pääoman laskentamenetelmä

Riskipainotettujen vastuumäärien laskennassa käytetyn menetelmän määrittäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 3 kohdan a ja f alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

Vastuuryhmä

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukainen vastuuryhmä.”

---

(*1)  Jos mahdollista, alasektorit ’valtionhallinto’ (S.1311), ’osavaltiohallinto’ (S.1312), ’paikallishallinto’ (S.1313) ja ’sosiaaliturvarahastot’ (S.1314) raportoidaan erikseen.

*1

(*2)  Asianomainen kansallinen keskuspankki voi vaatia varsinaisia tiedonantajia erittelemään alasektorit ’kotitaloudet’ (S.14) ja ’kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt’ (S.15).”;

*2

(*3)  Tässä tapauksessa sovelletaan vuoden 2008 kansaintalouden tilinpitoon sisältyvää sektoriluokitusta, koska EKT 2010:tä ei sovelleta.”;

*3

(1)  Yhteenlaskettujen tietojen osalta: kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo, joka on samanhintainen (ks. kenttä 4).

1

(2)  Jos mahdollista, alasektorit ’valtionhallinto’ (S.1311), ’osavaltiohallinto’ (S.1312), ’paikallishallinto’ (S.1313) ja ’sosiaaliturvarahastot’ (S.1314) raportoidaan erikseen.

2

(3)  Yhteenlaskettujen tietojen osalta: kappalemäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo, joka on samanhintainen (ks. kenttä 4).

3

(4)  Jos mahdollista, alasektorit ’valtionhallinto’ (S.1311), ’osavaltiohallinto’ (S.1312), ’paikallishallinto’ (S.1313) ja ’sosiaaliturvarahastot’ (S.1314) raportoidaan erikseen.

4

(5)  Jos mahdollista, alasektorit ’kotitaloudet’ (S.14) ja ’kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt’ (S.15) raportoidaan erikseen.”;

5

(6)  Mikäli sovelletaan 4 a artiklan 3 kohdassa säädettyä poikkeusta, yhteisötason raportointiin liittyvät tietokentät pitäisi ilmoittaa niitä koskevien kansallisten sääntöjen mukaisesti, sellaisina kuin poikkeuksen myöntänyt kansallinen keskuspankki on ne vahvistanut, ja varmistaa, että tiedot ovat yhdenmukaisia pakollisten erittelyjen osalta.

6

(7)  Mikäli sovelletaan 4 a artiklan 3 kohdassa säädettyä poikkeusta, yhteisötason raportointiin liittyvät tietokentät pitäisi ilmoittaa niitä koskevien kansallisten sääntöjen mukaisesti, sellaisina kuin poikkeuksen myöntänyt kansallinen keskuspankki on ne vahvistanut, ja varmistaa, että tiedot ovat yhdenmukaisia pakollisten erittelyjen osalta.

7

(8)  Jos markkina-arvo ei ole saatavilla, voidaan käyttää vaihtoehtoisia arvioita (kuten kirjanpitoarvoja) parhaiden edellytysten mukaisesti.

8

(9)  Jos mahdollista, alasektorit ’valtionhallinto’ (S.1311), ’osavaltiohallinto’ (S.1312), ’paikallishallinto’ (S.1313) ja ’sosiaaliturvarahastot’ (S.1314) raportoidaan erikseen.”

9

(*4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 680/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisista laitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää raportointia koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (EUVL L 191, 28.6.2014, s. 1).”

*4

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2002, kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta (EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

11

---

PÄÄTÖKSET

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/52

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1385,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

valtiontuesta SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), jota Castilla-La Manchan viranomaiset ovat myöntäneet maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle Castilla-La Manchan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6846)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 14 päivänä tammikuuta 2009 kantelun Radiodifusión Digital SL:ltä, jäljempänä ’Radiodifusión’, ja 18 päivänä toukokuuta 2009 kantelun SES Astra S.A:lta, jäljempänä ’Astra’. Molemmat kantelut koskivat oletettua valtiontukiohjelmaa, jonka Espanjan viranomaiset olivat hyväksyneet ja joka liittyy siirtymiseen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla. Kiistanalainen tukiohjelma perustuu maanpäällisen verkon digitaalitelevision edistämistä, kaapelitelevisiotoiminnan vapauttamista ja moniarvoisuuden tukemista koskevista kiireellisistä toimenpiteistä 14 päivänä kesäkuuta 2005 annettuun lakiin 10/2005 (1). Muihin, maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymisen yhteydessä annettuihin säädöksiin kuuluvat muiden muassa 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 944/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen tekninen suunnitelma, jäljempänä ’kansallinen tekninen suunnitelma’ (2), 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 945/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset, 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu määräys ITC 2476/2005, jolla hyväksyttiin tekniset säännökset ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat säännökset, sekä 28 päivänä heinäkuuta 2006 annettu asetus 920/2006, jolla hyväksyttiin radio- ja kaapelitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 14 päivänä tammikuuta 2009 kantelun Radiodifusión Digital SL:ltä, jäljempänä ’Radiodifusión’, ja 18 päivänä toukokuuta 2009 kantelun SES Astra S.A:lta, jäljempänä ’Astra’. Molemmat kantelut koskivat oletettua valtiontukiohjelmaa, jonka Espanjan viranomaiset olivat hyväksyneet ja joka liittyy siirtymiseen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla. Kiistanalainen tukiohjelma perustuu maanpäällisen verkon digitaalitelevision edistämistä, kaapelitelevisiotoiminnan vapauttamista ja moniarvoisuuden tukemista koskevista kiireellisistä toimenpiteistä 14 päivänä kesäkuuta 2005 annettuun lakiin 10/2005 (1). Muihin, maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymisen yhteydessä annettuihin säädöksiin kuuluvat muiden muassa 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 944/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen tekninen suunnitelma, jäljempänä ’kansallinen tekninen suunnitelma’ (2), 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 945/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset, 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu määräys ITC 2476/2005, jolla hyväksyttiin tekniset säännökset ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat säännökset, sekä 28 päivänä heinäkuuta 2006 annettu asetus 920/2006, jolla hyväksyttiin radio- ja kaapelitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset.

1

2

| (2) | Nämä toimenpiteet vaikuttavat koko Espanjaan. Siitä huolimatta komissio käynnisti kaksi eri menettelyä, yhden koko Espanjaa, Castilla-La Manchan itsehallintoaluetta lukuun ottamatta, koskevan menettelyn ja toisen pelkästään Castilla-La Manchan itsehallintoaluetta koskevan menettelyn. Vaikka molemmissa tapauksissa on kyse samasta tukitoimenpiteestä ja samoista ongelmista, Castilla-La Manchan itsehallintoalueella on käsiteltävä joitakin erityiskysymyksiä, joilla ei ole juurikaan merkitystä yleisen asian kannalta. Radiodifusiónin kantelu koskee ainoastaan Castilla-La Manchaa, koska Castilla-La Manchan aluehallitus sovelsi tukiohjelmaa eri tavalla kuin muut alueet, ja Castilla-La Manchan tapauksessa oli tehtävä yksityiskohtainen arvio taloustutkimuksesta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä toimenpiteet vaikuttavat koko Espanjaan. Siitä huolimatta komissio käynnisti kaksi eri menettelyä, yhden koko Espanjaa, Castilla-La Manchan itsehallintoaluetta lukuun ottamatta, koskevan menettelyn ja toisen pelkästään Castilla-La Manchan itsehallintoaluetta koskevan menettelyn. Vaikka molemmissa tapauksissa on kyse samasta tukitoimenpiteestä ja samoista ongelmista, Castilla-La Manchan itsehallintoalueella on käsiteltävä joitakin erityiskysymyksiä, joilla ei ole juurikaan merkitystä yleisen asian kannalta. Radiodifusiónin kantelu koskee ainoastaan Castilla-La Manchaa, koska Castilla-La Manchan aluehallitus sovelsi tukiohjelmaa eri tavalla kuin muut alueet, ja Castilla-La Manchan tapauksessa oli tehtävä yksityiskohtainen arvio taloustutkimuksesta.

| (3) | Komissio aloitti molemmissa asioissa muodollisen tutkintamenettelyn 29 päivänä syyskuuta 2010 väittämällä, että valtiontukiohjelma syrjii eri verkko-operaattoreita. Päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloituspäätös’, julkaistiin 11 päivänä joulukuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Kolme asianosaista on esittänyt huomautuksia: Radiodifusión, 11 päivänä tammikuuta 2011, Abertis ja SES Astra SA, jäljempänä ’Astra’, 4 päivänä helmikuuta 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komissio aloitti molemmissa asioissa muodollisen tutkintamenettelyn 29 päivänä syyskuuta 2010 väittämällä, että valtiontukiohjelma syrjii eri verkko-operaattoreita. Päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloituspäätös’, julkaistiin 11 päivänä joulukuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Kolme asianosaista on esittänyt huomautuksia: Radiodifusión, 11 päivänä tammikuuta 2011, Abertis ja SES Astra SA, jäljempänä ’Astra’, 4 päivänä helmikuuta 2011.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (4) | Huomautukset toimitettiin 19 päivänä tammikuuta 2011 ja 9 päivänä helmikuuta 2011 Espanjalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Espanjan kuningaskunnan pysyvä edustusto lisäsi 18 päivänä helmikuuta 2011 ja 8 päivänä maaliskuuta 2011 Castilla-La Manchan aluevaltuuston, jäljempänä ’JCCM’, huomautukset kolmansien huomautuksiin. Komissio esitti Espanjalle 27 päivänä toukokuuta 2011 ja 9 päivänä elokuuta 2012 tietopyynnön, ja JCCM vastasi niihin 10 päivänä kesäkuuta 2011 ja 10 päivänä syyskuuta 2012. Komissio esitti 20 päivänä elokuuta 2011 tietopyynnön Radiodifusiónille, joka vastasi siihen 29 päivänä syyskuuta 2011. JCCM toimitti lisätietoja oma-aloitteisesti 14 päivänä lokakuuta 2011, 15 päivänä marraskuuta 2011 ja 6 päivänä joulukuuta 2012. Lisäksi komissio kokoontui 18 päivänä toukokuuta 2011 Espanjan viranomaisten ja JCCM:n kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Huomautukset toimitettiin 19 päivänä tammikuuta 2011 ja 9 päivänä helmikuuta 2011 Espanjalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Espanjan kuningaskunnan pysyvä edustusto lisäsi 18 päivänä helmikuuta 2011 ja 8 päivänä maaliskuuta 2011 Castilla-La Manchan aluevaltuuston, jäljempänä ’JCCM’, huomautukset kolmansien huomautuksiin. Komissio esitti Espanjalle 27 päivänä toukokuuta 2011 ja 9 päivänä elokuuta 2012 tietopyynnön, ja JCCM vastasi niihin 10 päivänä kesäkuuta 2011 ja 10 päivänä syyskuuta 2012. Komissio esitti 20 päivänä elokuuta 2011 tietopyynnön Radiodifusiónille, joka vastasi siihen 29 päivänä syyskuuta 2011. JCCM toimitti lisätietoja oma-aloitteisesti 14 päivänä lokakuuta 2011, 15 päivänä marraskuuta 2011 ja 6 päivänä joulukuuta 2012. Lisäksi komissio kokoontui 18 päivänä toukokuuta 2011 Espanjan viranomaisten ja JCCM:n kanssa.

| (5) | JCCM toimitti 15 päivänä toukokuuta 2013 tietoja verkkojen käyttöön ja ylläpitoon tarkoitettua tukea koskevan tarjouskilpailun järjestämisestä ja 20 päivänä joulukuuta 2013 tietoja Espanjassa vireillä olevista seuraamusmenettelyistä Radiodifusiónia ja sen emoyhtiötä INGESTiä vastaan sekä huomautuksia komission ja Espanjan viranomaisten käynnissä olevista, valtiontukea SA.28599 koskevista keskusteluista. JCCM esitti 6 päivänä kesäkuuta 2014 huomautuksia osoittaakseen, että sen toimet olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen ja julkisia hankintoja koskevien EU:n sääntöjen mukaisia. Sen lisäksi komissio ja JCCM ovat toimittaneet toisilleen tutkimusten tuloksia useita kertoja. |
| --- | --- |

(5)

JCCM toimitti 15 päivänä toukokuuta 2013 tietoja verkkojen käyttöön ja ylläpitoon tarkoitettua tukea koskevan tarjouskilpailun järjestämisestä ja 20 päivänä joulukuuta 2013 tietoja Espanjassa vireillä olevista seuraamusmenettelyistä Radiodifusiónia ja sen emoyhtiötä INGESTiä vastaan sekä huomautuksia komission ja Espanjan viranomaisten käynnissä olevista, valtiontukea SA.28599 koskevista keskusteluista. JCCM esitti 6 päivänä kesäkuuta 2014 huomautuksia osoittaakseen, että sen toimet olivat markkinataloussijoittajaperiaatteen ja julkisia hankintoja koskevien EU:n sääntöjen mukaisia. Sen lisäksi komissio ja JCCM ovat toimittaneet toisilleen tutkimusten tuloksia useita kertoja.

| (6) | Komissio antoi 20 päivänä kesäkuuta 2013 kielteisen lopullisen päätöksen valtiontuesta SA.28599 maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (Castilla-La Manchan ulkopuolella) (4). |
| --- | --- |

(6)

Komissio antoi 20 päivänä kesäkuuta 2013 kielteisen lopullisen päätöksen valtiontuesta SA.28599 maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (Castilla-La Manchan ulkopuolella) (4).

4

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   TAUSTAA

2.1.1   Kantelijat

Kantelijat

| (7) | Radiodifusión on paikallinen televiestintäalan toimija ja maanpäällisten televisiolähetysten verkko-operaattori. Se on rekisteröity Espanjan televiranomaisen (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones), jäljempänä ’CMT’, operaattorirekisteriin julkisena televiestintäverkkona ja sähköisen viestinnän palvelujen tarjoajana, erityisesti radio- ja televisiopalvelujen tarjoajana. |
| --- | --- |

(7)

Radiodifusión on paikallinen televiestintäalan toimija ja maanpäällisten televisiolähetysten verkko-operaattori. Se on rekisteröity Espanjan televiranomaisen (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones), jäljempänä ’CMT’, operaattorirekisteriin julkisena televiestintäverkkona ja sähköisen viestinnän palvelujen tarjoajana, erityisesti radio- ja televisiopalvelujen tarjoajana.

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones

| (8) | Radiodifusión kanteli siitä, että rahoitusjärjestelmät Castilla-La Manchassa oli kohdennettu verkko-operaattoreille, joiden toiminta kattoi koko maan. Sen vuoksi kaikki muut, kuten paikalliset verkko-operaattorit, jäivät rahoitusjärjestelmien ulkopuolelle. Radiodifusiónin mukaan kiistanalainen tukiohjelma vaikeuttaa todellista kilpailua paikallistasolla ja potentiaalista kilpailua alueellisella ja kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(8)

Radiodifusión kanteli siitä, että rahoitusjärjestelmät Castilla-La Manchassa oli kohdennettu verkko-operaattoreille, joiden toiminta kattoi koko maan. Sen vuoksi kaikki muut, kuten paikalliset verkko-operaattorit, jäivät rahoitusjärjestelmien ulkopuolelle. Radiodifusiónin mukaan kiistanalainen tukiohjelma vaikeuttaa todellista kilpailua paikallistasolla ja potentiaalista kilpailua alueellisella ja kansallisella tasolla.

| (9) | Radiodifusión väitti myös, että suurinta osaa Castilla-La Manchan itsehallintoalueen sijoittamista varoista ei käytetty olemassa olevien analogisia lähetyksiä tarjoavien keskusten parantamiseksi vaan uusien rakentamiseksi. Tämän väitteen tueksi Radiodifusión vertasi niiden kuntien luetteloa, jotka saivat varoja, niiden kuntien luetteloon, joissa sijaitsi analogisia lähetyksiä tarjoava keskus. Kunnista, jotka saivat varoja, noin 80 prosentissa ei ollut analogisia lähetyksiä tarjoavaa keskusta ennen tukiohjelman käyttöönottoa. Radiodifusión korosti myös sitä, että pelkkä maanpäällisen verkon digitalisointi ei edellyttänyt keskusten voimakasta lisärakentamista. Sitä paitsi keskusten parantamiseen kohdistettujen varojen määrä oli suhteettoman suuri. |
| --- | --- |

(9)

Radiodifusión väitti myös, että suurinta osaa Castilla-La Manchan itsehallintoalueen sijoittamista varoista ei käytetty olemassa olevien analogisia lähetyksiä tarjoavien keskusten parantamiseksi vaan uusien rakentamiseksi. Tämän väitteen tueksi Radiodifusión vertasi niiden kuntien luetteloa, jotka saivat varoja, niiden kuntien luetteloon, joissa sijaitsi analogisia lähetyksiä tarjoava keskus. Kunnista, jotka saivat varoja, noin 80 prosentissa ei ollut analogisia lähetyksiä tarjoavaa keskusta ennen tukiohjelman käyttöönottoa. Radiodifusión korosti myös sitä, että pelkkä maanpäällisen verkon digitalisointi ei edellyttänyt keskusten voimakasta lisärakentamista. Sitä paitsi keskusten parantamiseen kohdistettujen varojen määrä oli suhteettoman suuri.

| (10) | Radiodifusión oli aikaisemmin päätellyt, että tuen todellisena tavoitteena ei ollut pelkästään olemassa olevan verkon digitalisoiminen vaan sellaisen uuden paremman ja laajemman verkon rakentaminen, jonka avulla perinteiset operaattorit (etupäässä TelecomCLM ja Abertis) pystyvät kilpailemaan aktiivisemmin paikallisten lähetyspalvelujen ja mobiilitelevisiolähetyspalvelujen markkinoilla. Radiodifusión katsoi, että näissä olosuhteissa tuen myöntämisessä ei ollut perusteltua olla noudattamatta avointa ja läpinäkyvää menettelyä, koska mikä tahansa verkko-operaattori olisi voinut rakentaa uusia keskuksia. Näin ollen Radiodifusión katsoo myös verkko-operaattoreiden markkinoiden vääristyneen. |
| --- | --- |

(10)

Radiodifusión oli aikaisemmin päätellyt, että tuen todellisena tavoitteena ei ollut pelkästään olemassa olevan verkon digitalisoiminen vaan sellaisen uuden paremman ja laajemman verkon rakentaminen, jonka avulla perinteiset operaattorit (etupäässä TelecomCLM ja Abertis) pystyvät kilpailemaan aktiivisemmin paikallisten lähetyspalvelujen ja mobiilitelevisiolähetyspalvelujen markkinoilla. Radiodifusión katsoi, että näissä olosuhteissa tuen myöntämisessä ei ollut perusteltua olla noudattamatta avointa ja läpinäkyvää menettelyä, koska mikä tahansa verkko-operaattori olisi voinut rakentaa uusia keskuksia. Näin ollen Radiodifusión katsoo myös verkko-operaattoreiden markkinoiden vääristyneen.

| (11) | Toinen kantelija on satelliittiverkko-operaattori SES Astra. Se perustettiin vuonna 1985, ja se oli ensimmäinen yksityinen satelliittioperaattori Euroopassa. Astra tarjoaa kattavan valikoiman lähetys- ja laajakaistaratkaisuja asiakkaille niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin. Se lähettää radio- ja televisio-ohjelmia suoraan miljooniin koteihin ja tarjoaa internetyhteyksiä ja verkkopalveluja julkisille ja yksityisille käyttäjille. |
| --- | --- |

(11)

Toinen kantelija on satelliittiverkko-operaattori SES Astra. Se perustettiin vuonna 1985, ja se oli ensimmäinen yksityinen satelliittioperaattori Euroopassa. Astra tarjoaa kattavan valikoiman lähetys- ja laajakaistaratkaisuja asiakkaille niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin. Se lähettää radio- ja televisio-ohjelmia suoraan miljooniin koteihin ja tarjoaa internetyhteyksiä ja verkkopalveluja julkisille ja yksityisille käyttäjille.

| (12) | Astra väittää, että toimenpide loukkaa teknologianeutraaliuden periaatetta, koska sillä tuetaan vain maanpäällisten lähetysten digitalisointia. Osoittaakseen, että satelliittiverkko olisi todellinen vaihtoehto, Astra viittaa erityisesti Cantabrian tapaukseen. Cantabrian aluehallitus järjesti tammikuussa 2008 tarjouskilpailun digitaalitelevision peittoalueen laajentamiseksi koko Cantabrian alueelle ja valitsi Astran tarjoamaan maksuttomia kanavia verkkonsa kautta. Aluehallitus kuitenkin irtisanoi sopimuksen marraskuussa 2008. Astran mukaan viranomaiset irtisanoivat sopimuksen saatuaan tiedon siitä, että keskushallinto rahoittaisi maanpäällisen analogisen verkon parantamista. Cantabrian viranomaisten 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä selitettiin sopimuksen irtisanomisen syyksi se, että keskushallinto oli sittemmin päättänyt laajentaa digitaalitelevision peittoalueen kattamaan koko Espanjan (5). Kantelijan mukaan Cantabrian tapaus osoittaa ensinnäkin, että Astra pystyisi kilpailemaan kyseisillä markkinoilla, ja toiseksi, että keskushallinnon päätökset tekivät kilpailemisesta mahdotonta. |
| --- | --- |

(12)

Astra väittää, että toimenpide loukkaa teknologianeutraaliuden periaatetta, koska sillä tuetaan vain maanpäällisten lähetysten digitalisointia. Osoittaakseen, että satelliittiverkko olisi todellinen vaihtoehto, Astra viittaa erityisesti Cantabrian tapaukseen. Cantabrian aluehallitus järjesti tammikuussa 2008 tarjouskilpailun digitaalitelevision peittoalueen laajentamiseksi koko Cantabrian alueelle ja valitsi Astran tarjoamaan maksuttomia kanavia verkkonsa kautta. Aluehallitus kuitenkin irtisanoi sopimuksen marraskuussa 2008. Astran mukaan viranomaiset irtisanoivat sopimuksen saatuaan tiedon siitä, että keskushallinto rahoittaisi maanpäällisen analogisen verkon parantamista. Cantabrian viranomaisten 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä selitettiin sopimuksen irtisanomisen syyksi se, että keskushallinto oli sittemmin päättänyt laajentaa digitaalitelevision peittoalueen kattamaan koko Espanjan (5). Kantelijan mukaan Cantabrian tapaus osoittaa ensinnäkin, että Astra pystyisi kilpailemaan kyseisillä markkinoilla, ja toiseksi, että keskushallinnon päätökset tekivät kilpailemisesta mahdotonta.

5

2.1.2   Toimiala

Toimiala

| (13) | Asia koskee lähetystoiminnan alaa. Se on ala, jolla useat toimijat toimivat aktiivisesti lähetystoimintaan liittyvien palvelujen tuoteketjun eri vaiheissa. |
| --- | --- |

(13)

Asia koskee lähetystoiminnan alaa. Se on ala, jolla useat toimijat toimivat aktiivisesti lähetystoimintaan liittyvien palvelujen tuoteketjun eri vaiheissa.

| (14) | Lähetystoiminnan harjoittajat ovat televisiokanavien julkaisijoita, jotka ostavat tai tuottavat itse televisiosisältöjä ja yhdistävät niitä kanaviksi. Tämän jälkeen kanavia tarjotaan yleisölle erilaisten verkkojen kautta (esim. satelliittitelevisio, maanpäällinen digitaalitelevisioverkko, kaapelitelevisio, internetpohjainen televisio eli IPTV). Espanjassa lainsäätäjä on määritellyt lähetyspalvelut julkiseksi palveluksi, minkä vuoksi niitä tarjoavat sekä yleisradiotoiminnan harjoittaja (RTVE) että yksityiset lähetystoiminnan harjoittajat, joilla on valtion myöntämä toimilupa (6). Näitä niin kutsuttuja vapaasti vastaanotettavia kanavia tarjotaan katsojille maksutta. Jotta varmistetaan, että väestö voi nauttia tehokkaasti tästä julkisesta palvelusta, laissa asetetaan lähetysten peittoaluetta koskevia vähimmäisvelvoitteita sekä julkiselle lähetystoiminnan harjoittajalle että toimiluvan saaneille yksityisille toimijoille. Julkisten lähetystoiminnan harjoittajien peittoalueen on katettava vähintään 98 prosenttia Espanjan väestöstä, kun taas yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien on katettava vähintään 96 prosenttia väestöstä. Espanjassa kansalliset lähetystoiminnan harjoittajat eivät omista kansallista lähetysverkkoa. Ne tekevät sen vuoksi sopimuksia verkko-operaattoreiden kanssa voidakseen lähettää sisältöjään ja täyttää peittoaluetta koskevat velvoitteensa. |
| --- | --- |

(14)

Lähetystoiminnan harjoittajat ovat televisiokanavien julkaisijoita, jotka ostavat tai tuottavat itse televisiosisältöjä ja yhdistävät niitä kanaviksi. Tämän jälkeen kanavia tarjotaan yleisölle erilaisten verkkojen kautta (esim. satelliittitelevisio, maanpäällinen digitaalitelevisioverkko, kaapelitelevisio, internetpohjainen televisio eli IPTV). Espanjassa lainsäätäjä on määritellyt lähetyspalvelut julkiseksi palveluksi, minkä vuoksi niitä tarjoavat sekä yleisradiotoiminnan harjoittaja (RTVE) että yksityiset lähetystoiminnan harjoittajat, joilla on valtion myöntämä toimilupa (6). Näitä niin kutsuttuja vapaasti vastaanotettavia kanavia tarjotaan katsojille maksutta. Jotta varmistetaan, että väestö voi nauttia tehokkaasti tästä julkisesta palvelusta, laissa asetetaan lähetysten peittoaluetta koskevia vähimmäisvelvoitteita sekä julkiselle lähetystoiminnan harjoittajalle että toimiluvan saaneille yksityisille toimijoille. Julkisten lähetystoiminnan harjoittajien peittoalueen on katettava vähintään 98 prosenttia Espanjan väestöstä, kun taas yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien on katettava vähintään 96 prosenttia väestöstä. Espanjassa kansalliset lähetystoiminnan harjoittajat eivät omista kansallista lähetysverkkoa. Ne tekevät sen vuoksi sopimuksia verkko-operaattoreiden kanssa voidakseen lähettää sisältöjään ja täyttää peittoaluetta koskevat velvoitteensa.

6

| (15) | Telelaitteiden toimittajat ovat eri verkkojen rakentamisessa tarvittavien infrastruktuurien ja laitteiden valmistajia tai asentajia. |
| --- | --- |

(15)

Telelaitteiden toimittajat ovat eri verkkojen rakentamisessa tarvittavien infrastruktuurien ja laitteiden valmistajia tai asentajia.

| (16) | Verkko-operaattorit ovat yksityisiä tai valtion valvonnassa olevia yksiköitä, jotka käyttävät yleisölle suunnattujen kanavien välittämiseen tarvittavaa infrastruktuuria ja lähettävät signaalin. Television alkuaikoina ainoa käytettävissä ollut verkko oli maanpäällinen analoginen verkko. Teknologian kehittyessä markkinoille on tullut enemmän verkkoja, esimerkiksi satelliittiverkko, kaapeliverkko ja äskettäin IPTV (7), joka käyttää laajakaistayhteyttä televisiosignaalin välittämiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Verkko-operaattorit ovat yksityisiä tai valtion valvonnassa olevia yksiköitä, jotka käyttävät yleisölle suunnattujen kanavien välittämiseen tarvittavaa infrastruktuuria ja lähettävät signaalin. Television alkuaikoina ainoa käytettävissä ollut verkko oli maanpäällinen analoginen verkko. Teknologian kehittyessä markkinoille on tullut enemmän verkkoja, esimerkiksi satelliittiverkko, kaapeliverkko ja äskettäin IPTV (7), joka käyttää laajakaistayhteyttä televisiosignaalin välittämiseksi.

7

| (17) | Maanpäällisissä televisiolähetyksissä televisiosignaali lähetetään televisiostudiolta lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle), jonka yleensä omistaa ja jota käyttää verkko-operaattori. Sen jälkeen signaali siirretään ja jaetaan lähetyskeskuksesta (vahvistinasemalta) verkko-operaattorin ylläpitämiin linkkiasemiin (esim. televisiotorni). Toisinaan signaali välitetään satelliitin kautta. Lopuksi signaali lähetetään linkkiasemista koteihin. Maanpäällisen analogisen verkon digitalisoiminen edellyttää maanpäällisten lähettimien korvaamista. Koska digitaalisen signaalin kantama on pienempi kuin analogisen signaalin ja uusi teknologia edellyttää siten tiheämpää verkkoa, joissain tapauksissa peittoalueen laajentaminen edellyttää myös uusien lähetyskeskusten rakentamista. Katsojalla on oltava digisovitin, joka voi jo sisältyä televisiovastaanottimeen. |
| --- | --- |

(17)

Maanpäällisissä televisiolähetyksissä televisiosignaali lähetetään televisiostudiolta lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle), jonka yleensä omistaa ja jota käyttää verkko-operaattori. Sen jälkeen signaali siirretään ja jaetaan lähetyskeskuksesta (vahvistinasemalta) verkko-operaattorin ylläpitämiin linkkiasemiin (esim. televisiotorni). Toisinaan signaali välitetään satelliitin kautta. Lopuksi signaali lähetetään linkkiasemista koteihin. Maanpäällisen analogisen verkon digitalisoiminen edellyttää maanpäällisten lähettimien korvaamista. Koska digitaalisen signaalin kantama on pienempi kuin analogisen signaalin ja uusi teknologia edellyttää siten tiheämpää verkkoa, joissain tapauksissa peittoalueen laajentaminen edellyttää myös uusien lähetyskeskusten rakentamista. Katsojalla on oltava digisovitin, joka voi jo sisältyä televisiovastaanottimeen.

| (18) | Satelliittilähetyksissä signaali lähetetään lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle) ja välitetään sitten satelliittiin, joka lähettää sen koteihin. Vaihtoehtoisesti signaali voitaisiin lähettää suoraan televisiostudiolta satelliittiin, jos studiolla on asianmukaiset laitteet. Katsojalla on oltava satelliittilautanen ja digisovitin. Satelliitin peittoalueen lisäämiseksi tietyllä alueella maalaitteisto on asennettava asiakkaan kotiin. Satelliittiverkon maantieteellinen kattavuus voisi siten olla lähes 100 prosenttia Espanjan alueesta, kun taas maanpäällinen verkko kattaa siitä noin 98 prosenttia. |
| --- | --- |

(18)

Satelliittilähetyksissä signaali lähetetään lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle) ja välitetään sitten satelliittiin, joka lähettää sen koteihin. Vaihtoehtoisesti signaali voitaisiin lähettää suoraan televisiostudiolta satelliittiin, jos studiolla on asianmukaiset laitteet. Katsojalla on oltava satelliittilautanen ja digisovitin. Satelliitin peittoalueen lisäämiseksi tietyllä alueella maalaitteisto on asennettava asiakkaan kotiin. Satelliittiverkon maantieteellinen kattavuus voisi siten olla lähes 100 prosenttia Espanjan alueesta, kun taas maanpäällinen verkko kattaa siitä noin 98 prosenttia.

2.1.3   Tausta

Tausta

| (19) | Tutkittavana olevaa toimenpidettä on tarkasteltava maanpäällisessä verkossa sekä satelliitti- ja kaapeliverkossa tehdyn tai parhaillaan tehtävän lähetysten digitalisoinnin yhteydessä. Analogisiin lähetyksiin verrattuna digitaalilähetysten etuna on lisääntynyt lähetyskapasiteetti, kun radiotaajuusspektriä voidaan käyttää aiempaa tehokkaammin. Tämä on erityisen tärkeää maanpäällisille lähetyksille, joissa on käytettävissä rajallinen taajuusspektri, koska ne kilpailevat matkaviestinnän kanssa laajakaistaverkon riittämättömästä kapasiteetista. Satelliittilähetysten etuna taas on se, että niissä käytetään täysin eri taajuuskaistaa, jossa ei ole pulaa taajuuksista. |
| --- | --- |

(19)

Tutkittavana olevaa toimenpidettä on tarkasteltava maanpäällisessä verkossa sekä satelliitti- ja kaapeliverkossa tehdyn tai parhaillaan tehtävän lähetysten digitalisoinnin yhteydessä. Analogisiin lähetyksiin verrattuna digitaalilähetysten etuna on lisääntynyt lähetyskapasiteetti, kun radiotaajuusspektriä voidaan käyttää aiempaa tehokkaammin. Tämä on erityisen tärkeää maanpäällisille lähetyksille, joissa on käytettävissä rajallinen taajuusspektri, koska ne kilpailevat matkaviestinnän kanssa laajakaistaverkon riittämättömästä kapasiteetista. Satelliittilähetysten etuna taas on se, että niissä käytetään täysin eri taajuuskaistaa, jossa ei ole pulaa taajuuksista.

| (20) | Siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon vapauttaa huomattavan määrän korkealaatuisia radiotaajuuksia niin kutsutun taajuusylijäämän muodossa, jota voidaan käyttää sähköisen viestinnän palveluihin. Tämä taajuusylijäämä ja erityisesti taajuusalue 790–862 MHz (’800 MHz:n kaista’) voivat edistää sähköistä viestintäteollisuutta ja tarjota monia erilaisia sosiaalisia ja kulttuurisia etuja, minkä lisäksi niillä on merkittävä vaikutus kilpailukykyyn ja kasvuun (8). |
| --- | --- |

(20)

Siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon vapauttaa huomattavan määrän korkealaatuisia radiotaajuuksia niin kutsutun taajuusylijäämän muodossa, jota voidaan käyttää sähköisen viestinnän palveluihin. Tämä taajuusylijäämä ja erityisesti taajuusalue 790–862 MHz (’800 MHz:n kaista’) voivat edistää sähköistä viestintäteollisuutta ja tarjota monia erilaisia sosiaalisia ja kulttuurisia etuja, minkä lisäksi niillä on merkittävä vaikutus kilpailukykyyn ja kasvuun (8).

8

| (21) | Taajuusylijäämää voitaisiin hyödyntää joko siirtymällä maanpäällisestä verkosta eri verkkoon tai siirtymällä analogisista lähetyksistä maanpäällisiin digitaalilähetyksiin. Myös eri verkkoja yhdistävä ratkaisu on mahdollinen (9). |
| --- | --- |

(21)

Taajuusylijäämää voitaisiin hyödyntää joko siirtymällä maanpäällisestä verkosta eri verkkoon tai siirtymällä analogisista lähetyksistä maanpäällisiin digitaalilähetyksiin. Myös eri verkkoja yhdistävä ratkaisu on mahdollinen (9).

9

| (22) | Maanpäällisissä lähetyksissä taajuuksien niukkuus on kuitenkin ongelma myös digitalisoinnin jälkeen. Pian sen jälkeen, kun siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon oli saatu päätökseen huhtikuussa 2010, Espanjan hallituksen oli siirrettävä lähettimiä 800 MHz:n kaistalta toiselle alemmalle taajuuskaistalle (10). Lähetystoiminnan harjoittajien tehtäväksi annettu digitaalitelevision multipleksien siirtäminen johti lisäkustannuksiin ja uusiin valtiontukiin, mitä komissio parhaillaan tutkii muodollisessa tutkintamenettelyssä (11). |
| --- | --- |

(22)

Maanpäällisissä lähetyksissä taajuuksien niukkuus on kuitenkin ongelma myös digitalisoinnin jälkeen. Pian sen jälkeen, kun siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon oli saatu päätökseen huhtikuussa 2010, Espanjan hallituksen oli siirrettävä lähettimiä 800 MHz:n kaistalta toiselle alemmalle taajuuskaistalle (10). Lähetystoiminnan harjoittajien tehtäväksi annettu digitaalitelevision multipleksien siirtäminen johti lisäkustannuksiin ja uusiin valtiontukiin, mitä komissio parhaillaan tutkii muodollisessa tutkintamenettelyssä (11).

10

11

| (23) | Televisiolähetysten tärkeimpänä lähetysalustana käytetään lähitulevaisuudessa edelleen maanpäällisiä digitaalilähetyksiä, mutta laajakaistateknologiasta, kuten toisen sukupolven liityntäverkot (tai seuraavan sukupolven yhteystekniikat tai verkot, englanniksi NGA), tulee todennäköisesti merkittävä vaihtoehto johtavaksi lähetysteknologiaksi. Toistaiseksi tällaisten seuraavan sukupolven verkkojen maantieteellinen kattavuus Espanjassa ei kuitenkaan ole kovinkaan suuri. |
| --- | --- |

(23)

Televisiolähetysten tärkeimpänä lähetysalustana käytetään lähitulevaisuudessa edelleen maanpäällisiä digitaalilähetyksiä, mutta laajakaistateknologiasta, kuten toisen sukupolven liityntäverkot (tai seuraavan sukupolven yhteystekniikat tai verkot, englanniksi NGA), tulee todennäköisesti merkittävä vaihtoehto johtavaksi lähetysteknologiaksi. Toistaiseksi tällaisten seuraavan sukupolven verkkojen maantieteellinen kattavuus Espanjassa ei kuitenkaan ole kovinkaan suuri.

| (24) | Espanjassa toimii nykyisin neljä lähetysalustaa: TDT – maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko (DBV-T), digitaalinen satelliittiverkko (DBV-S), digitaalinen kaapeliverkko (DVB-C) ja internetpohjainen televisio (IPTV). Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on maksuttomien julkisten ja yksityisten espanjalaisten kanavien käyttämä pääasiallinen verkko (12). Suurin maanpäällistä verkkoa käyttävä operaattori on Abertis. Abertisin hallinnassa on myös satelliittioperaattori Hispasat. Lisäksi on useita paikallisia televiestintäoperaattoreita, jotka välittävät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja ja jotka on yleensä liitetty Abertisin kansalliseen verkkoon. Castilla-La Manchan suurin alueellinen toimija on TelecomCLM (13). Maksullisia televisiokanavia lähetetään lähinnä satelliitin, kaapelin ja IPTV:n kautta. Tärkeimmät satelliittioperaattorit ovat Astra ja Hispasat. |
| --- | --- |

(24)

Espanjassa toimii nykyisin neljä lähetysalustaa: TDT – maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko (DBV-T), digitaalinen satelliittiverkko (DBV-S), digitaalinen kaapeliverkko (DVB-C) ja internetpohjainen televisio (IPTV). Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on maksuttomien julkisten ja yksityisten espanjalaisten kanavien käyttämä pääasiallinen verkko (12). Suurin maanpäällistä verkkoa käyttävä operaattori on Abertis. Abertisin hallinnassa on myös satelliittioperaattori Hispasat. Lisäksi on useita paikallisia televiestintäoperaattoreita, jotka välittävät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja ja jotka on yleensä liitetty Abertisin kansalliseen verkkoon. Castilla-La Manchan suurin alueellinen toimija on TelecomCLM (13). Maksullisia televisiokanavia lähetetään lähinnä satelliitin, kaapelin ja IPTV:n kautta. Tärkeimmät satelliittioperaattorit ovat Astra ja Hispasat.

12

13

| (25) | Aloittaakseen siirtymisen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon Espanja hyväksyi vuosina 2005–2008 useita maanpäällistä verkkoa koskevia sääntelytoimia, sellaisina kuin ne on kuvattu 2.2 kohdassa. Niissä Espanjan viranomaiset jakoivat maan seuraaviin kolmeen erilliseen alueeseen:






  i. | Alue I – jolla asuu valtaosa Espanjan väestöstä ja siirtymisen kustannuksista vastasivat lähetystoiminnan harjoittajat – yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien osuus käsittää 96 prosenttia alueesta ja julkisten lähetystoiminnan harjoittajien 98 prosenttia. Alueella I ei myönnetty tukia, koska lähetystoiminnan harjoittajat vastasivat kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

(25)

Aloittaakseen siirtymisen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon Espanja hyväksyi vuosina 2005–2008 useita maanpäällistä verkkoa koskevia sääntelytoimia, sellaisina kuin ne on kuvattu 2.2 kohdassa. Niissä Espanjan viranomaiset jakoivat maan seuraaviin kolmeen erilliseen alueeseen:

i.

Alue I – jolla asuu valtaosa Espanjan väestöstä ja siirtymisen kustannuksista vastasivat lähetystoiminnan harjoittajat – yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien osuus käsittää 96 prosenttia alueesta ja julkisten lähetystoiminnan harjoittajien 98 prosenttia. Alueella I ei myönnetty tukia, koska lähetystoiminnan harjoittajat vastasivat kustannuksista.

| ii. | Alue II – vähemmän kaupungistuneet ja syrjäiset alueet, joilla asuu 2,5 prosenttia väestöstä, jotka ovat aiemmin vastaanottaneet julkisia ja yksityisiä kanavia maanpäällisen analogisen television kautta. Siirtyminen digitaaliteknologiaan edellytti kuitenkin olemassa olevien lähetyskeskusten parantamista ja uusien rakentamista, minkä vuoksi maanpäälliseen verkkoon oli investoitava merkittävästi. Yksityisillä lähetystoiminnan harjoittajilla ei ollut riittävää kaupallista intressiä tarjota palvelua alueella II, ja ne kieltäytyivät vastaamasta digitalisoinnin kustannuksista. Sen vuoksi Espanjan viranomaiset perustivat tutkittavana olevan valtiontukiohjelman olemassa olevien lähetyskeskusten parantamiseksi ja uusien digitaalisten keskusten rakentamiseksi. Tästä prosessista käytettiin yleisesti nimitystä ”maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentaminen” (millä tarkoitettiin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamista kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien pakollista aluetta laajemmalle). |
| --- | --- |

ii.

Alue II – vähemmän kaupungistuneet ja syrjäiset alueet, joilla asuu 2,5 prosenttia väestöstä, jotka ovat aiemmin vastaanottaneet julkisia ja yksityisiä kanavia maanpäällisen analogisen television kautta. Siirtyminen digitaaliteknologiaan edellytti kuitenkin olemassa olevien lähetyskeskusten parantamista ja uusien rakentamista, minkä vuoksi maanpäälliseen verkkoon oli investoitava merkittävästi. Yksityisillä lähetystoiminnan harjoittajilla ei ollut riittävää kaupallista intressiä tarjota palvelua alueella II, ja ne kieltäytyivät vastaamasta digitalisoinnin kustannuksista. Sen vuoksi Espanjan viranomaiset perustivat tutkittavana olevan valtiontukiohjelman olemassa olevien lähetyskeskusten parantamiseksi ja uusien digitaalisten keskusten rakentamiseksi. Tästä prosessista käytettiin yleisesti nimitystä ”maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentaminen” (millä tarkoitettiin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamista kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien pakollista aluetta laajemmalle).

| iii. | Alue III – jolla pinnanmuodostuksen vuoksi ei ole mahdollista tarjota televisiopalvelua maanpäällisen verkon kautta ja sitä tarjotaan sen vuoksi satelliitin kautta. Hispasat huolehtii maksuttomien televisiosignaalien lähettämisestä alueella III. Televisiopalvelun tarjoamisesta satelliitin välityksellä aiheutuu kustannuksia kuluttajille, joiden on hankittava satelliittilautaset ja digisovittimet. |
| --- | --- |

iii.

Alue III – jolla pinnanmuodostuksen vuoksi ei ole mahdollista tarjota televisiopalvelua maanpäällisen verkon kautta ja sitä tarjotaan sen vuoksi satelliitin kautta. Hispasat huolehtii maksuttomien televisiosignaalien lähettämisestä alueella III. Televisiopalvelun tarjoamisesta satelliitin välityksellä aiheutuu kustannuksia kuluttajille, joiden on hankittava satelliittilautaset ja digisovittimet.

2.2   TUEN KUVAUS

2.2.1   Yleinen toimenpide

Yleinen toimenpide

| (26) | Tutkittavana oleva tukiohjelma perustuu Espanjan keskusviranomaisten vuodesta 2005 lähtien käyttöön ottamien säännösten muodostamaan monimutkaiseen järjestelmään. Näiden säännösten pohjalta itsehallintoalueet ja kunnat myönsivät vuosina 2008–2009 valtiontukea maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa varten alueella II. Ne ohjasivat varat tuensaajille keskushallinnon talousarviosta ja omista talousarvioistaan. Lisäksi itsehallintoalueet ovat vuodesta 2009 lähtien myöntäneet jatkuvaa tukea verkkojen ylläpitoon ja käyttöön alueella II. |
| --- | --- |

(26)

Tutkittavana oleva tukiohjelma perustuu Espanjan keskusviranomaisten vuodesta 2005 lähtien käyttöön ottamien säännösten muodostamaan monimutkaiseen järjestelmään. Näiden säännösten pohjalta itsehallintoalueet ja kunnat myönsivät vuosina 2008–2009 valtiontukea maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa varten alueella II. Ne ohjasivat varat tuensaajille keskushallinnon talousarviosta ja omista talousarvioistaan. Lisäksi itsehallintoalueet ovat vuodesta 2009 lähtien myöntäneet jatkuvaa tukea verkkojen ylläpitoon ja käyttöön alueella II.

| (27) | Digitaalitelevisioteknologiaan siirtymisen sääntely alkoi lain 10/2005 hyväksymisellä 14 päivänä kesäkuuta 2005. Siinä mainittiin tarve edistää siirtymistä analogisesta teknologiasta maanpäälliseen digitaaliteknologiaan ja edellytettiin, että hallitus ryhtyy asianmukaisiin toimiin siirtymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Digitaalitelevisioteknologiaan siirtymisen sääntely alkoi lain 10/2005 hyväksymisellä 14 päivänä kesäkuuta 2005. Siinä mainittiin tarve edistää siirtymistä analogisesta teknologiasta maanpäälliseen digitaaliteknologiaan ja edellytettiin, että hallitus ryhtyy asianmukaisiin toimiin siirtymisen varmistamiseksi.

| (28) | Laissa annetun tehtävän mukaisesti Espanjan ministerineuvosto hyväksyi asetuksella 944/2005 kansallisen teknisen suunnitelman (14), jossa vahvistettiin analogisen verkon sulkemispäiväksi 3 päivä huhtikuuta 2010. |
| --- | --- |

(28)

Laissa annetun tehtävän mukaisesti Espanjan ministerineuvosto hyväksyi asetuksella 944/2005 kansallisen teknisen suunnitelman (14), jossa vahvistettiin analogisen verkon sulkemispäiväksi 3 päivä huhtikuuta 2010.

14

| (29) | Alueiden II ja III osalta kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävässä määräyksessä otettiin jo huomioon se mahdollisuus, että paikallis- ja alueviranomaiset laajentavat peittoalueen kattamaan 96–100 prosenttia väestöstä. Tältä osin teknisessä suunnitelmassa viitataan nimenomaisesti maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin ja asetetaan kuusi edellytystä, joiden täyttyessä paikallisviranomaiset voivat toteuttaa tällaisen laajentamisen. Edellytyksen e mukaan paikallisen laitteiston on oltava maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevan teknisen suunnitelman mukainen. |
| --- | --- |

(29)

Alueiden II ja III osalta kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävässä määräyksessä otettiin jo huomioon se mahdollisuus, että paikallis- ja alueviranomaiset laajentavat peittoalueen kattamaan 96–100 prosenttia väestöstä. Tältä osin teknisessä suunnitelmassa viitataan nimenomaisesti maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin ja asetetaan kuusi edellytystä, joiden täyttyessä paikallisviranomaiset voivat toteuttaa tällaisen laajentamisen. Edellytyksen e mukaan paikallisen laitteiston on oltava maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevan teknisen suunnitelman mukainen.

maanpäällisen

| (30) | Espanjan ministerineuvosto hyväksyi myöhemmin, 7 päivänä syyskuuta 2007, maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman (15), jäljempänä ’siirtymissuunnitelma’, jolla pannaan täytäntöön tekninen suunnitelma. Siirtymissuunnitelmassa Espanjan alue jaettiin 90 tekniseen siirtymishankkeeseen (16), ja kussakin hankkeessa asetettiin määräaika analogisten lähetysten päättymiselle. |
| --- | --- |

(30)

Espanjan ministerineuvosto hyväksyi myöhemmin, 7 päivänä syyskuuta 2007, maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman (15), jäljempänä ’siirtymissuunnitelma’, jolla pannaan täytäntöön tekninen suunnitelma. Siirtymissuunnitelmassa Espanjan alue jaettiin 90 tekniseen siirtymishankkeeseen (16), ja kussakin hankkeessa asetettiin määräaika analogisten lähetysten päättymiselle.

15

16

| (31) | Teollisuus-, energia- ja matkailuministeriö, jäljempänä ’elinkeinoministeriö’, hyväksyi 29 päivänä helmikuuta 2008 päätöksen, jolla pyrittiin parantamaan televiestintäinfrastruktuuria ja määrittämään niiden toimien rahoituksen kriteerit ja jakautuminen, joiden tarkoituksena oli kehittää tietoyhteiskuntaa vuoden 2008 Avanza-suunnitelman (17) pohjalta. Päätöksellä hyväksytty talousarvio oli 558 miljoonaa euroa. Varat kohdennettiin osittain laajakaistan kehittämiseen ja osittain televisiolähetysten digitalisointiin Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla, jotka eivät kuuluneet kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien lakisääteisten velvoitteiden piiriin (18). Digitalisoinnista kyseisillä alueilla käytettiin yleisesti nimitystä ”peittoalueen laajentaminen”. Päätös pantiin myöhemmin täytäntöön useilla voimassa oleviin puitesopimuksiin (19) tehdyillä lisäyksillä, jotka elinkeinoministeriö ja itsehallintoalueet allekirjoittivat heinä- ja marraskuun 2008 välisenä aikana, jäljempänä ’vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset’. Kutakin itsehallintoaluetta koskevat lisäykset julkaistiin erikseen Espanjan virallisessa lehdessä. Useimmissa tapauksissa sopimusten sanamuodossa viitataan maanpäällisen verkon digitaaliteknologiaan ainoana rahoitettavana teknologiana. Sopimuksista seurasi, että elinkeinoministeriö siirsi varoja itsehallintoalueille, jotka kattoivat jäljelle jääneet toimintakustannukset omista talousarvioistaan. Vuoden 2006 puitesopimusten lisäyksiin sisältyi myös paikallisviranomaisten velvoite noudattaa kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävän määräyksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(31)

Teollisuus-, energia- ja matkailuministeriö, jäljempänä ’elinkeinoministeriö’, hyväksyi 29 päivänä helmikuuta 2008 päätöksen, jolla pyrittiin parantamaan televiestintäinfrastruktuuria ja määrittämään niiden toimien rahoituksen kriteerit ja jakautuminen, joiden tarkoituksena oli kehittää tietoyhteiskuntaa vuoden 2008 Avanza-suunnitelman (17) pohjalta. Päätöksellä hyväksytty talousarvio oli 558 miljoonaa euroa. Varat kohdennettiin osittain laajakaistan kehittämiseen ja osittain televisiolähetysten digitalisointiin Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla, jotka eivät kuuluneet kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien lakisääteisten velvoitteiden piiriin (18). Digitalisoinnista kyseisillä alueilla käytettiin yleisesti nimitystä ”peittoalueen laajentaminen”. Päätös pantiin myöhemmin täytäntöön useilla voimassa oleviin puitesopimuksiin (19) tehdyillä lisäyksillä, jotka elinkeinoministeriö ja itsehallintoalueet allekirjoittivat heinä- ja marraskuun 2008 välisenä aikana, jäljempänä ’vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset’. Kutakin itsehallintoaluetta koskevat lisäykset julkaistiin erikseen Espanjan virallisessa lehdessä. Useimmissa tapauksissa sopimusten sanamuodossa viitataan maanpäällisen verkon digitaaliteknologiaan ainoana rahoitettavana teknologiana. Sopimuksista seurasi, että elinkeinoministeriö siirsi varoja itsehallintoalueille, jotka kattoivat jäljelle jääneet toimintakustannukset omista talousarvioistaan. Vuoden 2006 puitesopimusten lisäyksiin sisältyi myös paikallisviranomaisten velvoite noudattaa kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävän määräyksen säännöksiä.

17

18

19

| (32) | Espanjan ministerineuvosto päätti 17 päivänä lokakuuta 2008 osoittaa lisäksi 8,72 miljoonaa euroa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamiseksi ja loppuun saattamiseksi niiden siirtymishankkeiden yhteydessä, jotka oli määrä saada päätökseen vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla siirtymissuunnitelman ensimmäisenä vaiheena. Rahoitusta myönnettiin sen jälkeen, kun elinkeinoministeriö ja itsehallintoalueet olivat allekirjoittaneet joulukuussa 2008 uudet puitesopimukset, jäljempänä ’vuoden 2008 puitesopimukset’. Sopimuksissa viitataan edellä mainittuun 8,72 miljoonan euron rahoitukseen, ja niiden otsikkona oli Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön ja – – itsehallintoalueen yhteistyöpuitesopimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman kehittämiseksi. Niissä luetellaan keskus- ja alueviranomaisten rahoittamia toimia digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen saamiseksi vastaamaan nykyisten analogisten televisiolähetysten peittoaluetta. Nämä toimet liittyvät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten levittämiseen. |
| --- | --- |

(32)

Espanjan ministerineuvosto päätti 17 päivänä lokakuuta 2008 osoittaa lisäksi 8,72 miljoonaa euroa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamiseksi ja loppuun saattamiseksi niiden siirtymishankkeiden yhteydessä, jotka oli määrä saada päätökseen vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla siirtymissuunnitelman ensimmäisenä vaiheena. Rahoitusta myönnettiin sen jälkeen, kun elinkeinoministeriö ja itsehallintoalueet olivat allekirjoittaneet joulukuussa 2008 uudet puitesopimukset, jäljempänä ’vuoden 2008 puitesopimukset’. Sopimuksissa viitataan edellä mainittuun 8,72 miljoonan euron rahoitukseen, ja niiden otsikkona oli Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön ja – – itsehallintoalueen yhteistyöpuitesopimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman kehittämiseksi. Niissä luetellaan keskus- ja alueviranomaisten rahoittamia toimia digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen saamiseksi vastaamaan nykyisten analogisten televisiolähetysten peittoaluetta. Nämä toimet liittyvät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten levittämiseen.

Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön ja – – itsehallintoalueen yhteistyöpuitesopimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman kehittämiseksi

| (33) | Espanjan ministerineuvosto hyväksyi 29 päivänä toukokuuta 2009 kriteerit 52 miljoonan euron jakamiseksi maanpäälliseen digitaaliseen lähetysverkkoon siirtymistä varten. Näillä varoilla oli tarkoitus rahoittaa siirtymissuunnitelman II ja III vaiheeseen kuuluvien hankkeiden peittoalueiden laajentamista (20). Espanjan ministerineuvoston päätöksessä luotiin suora yhteys siirtymissuunnitelmaan, koska siinä todettiin, että ”tarvitaan viranomaisten rahoitustukea, jotta saavutetaan maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetettu tavoite, jonka mukaan digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen on vastattava nykyisten analogisten televisiolähetysten peittoaluetta”, ja että ”yhteistyötä tehdään maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa määritetyssä kehyksessä”. |
| --- | --- |

(33)

Espanjan ministerineuvosto hyväksyi 29 päivänä toukokuuta 2009 kriteerit 52 miljoonan euron jakamiseksi maanpäälliseen digitaaliseen lähetysverkkoon siirtymistä varten. Näillä varoilla oli tarkoitus rahoittaa siirtymissuunnitelman II ja III vaiheeseen kuuluvien hankkeiden peittoalueiden laajentamista (20). Espanjan ministerineuvoston päätöksessä luotiin suora yhteys siirtymissuunnitelmaan, koska siinä todettiin, että ”tarvitaan viranomaisten rahoitustukea, jotta saavutetaan maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetettu tavoite, jonka mukaan digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen on vastattava nykyisten analogisten televisiolähetysten peittoaluetta”, ja että ”yhteistyötä tehdään maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa määritetyssä kehyksessä”.

20

| (34) | Vuoden 2009 loka- ja joulukuun välisenä aikana Espanjan virallisessa lehdessä julkaistiin vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset (mainittu johdanto-osan (32) kappaleessa), mukaan lukien siirtymissuunnitelman II ja III vaiheen peittoalueen laajentamisen rahoitus. Lisäyksissä määritetään, mitä tarkoitetaan ”toimella peittoalueen laajentamiseksi” viittaamalla nimenomaisesti vain maanpäällisen verkon teknologiaan (vaikka niissä ei muodollisesti suljeta pois muita teknologioita) (21). |
| --- | --- |

(34)

Vuoden 2009 loka- ja joulukuun välisenä aikana Espanjan virallisessa lehdessä julkaistiin vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset (mainittu johdanto-osan (32) kappaleessa), mukaan lukien siirtymissuunnitelman II ja III vaiheen peittoalueen laajentamisen rahoitus. Lisäyksissä määritetään, mitä tarkoitetaan ”toimella peittoalueen laajentamiseksi” viittaamalla nimenomaisesti vain maanpäällisen verkon teknologiaan (vaikka niissä ei muodollisesti suljeta pois muita teknologioita) (21).

21

| (35) | Vuoden 2008 puitesopimusten ja edellä kuvattujen lisäysten (22) julkaisemisen jälkeen itsehallintoalueiden hallitukset aloittivat peittoalueen laajentamisen. Ne joko käynnistivät itse julkisia tarjouskilpailuja tai antoivat tarjouskilpailun toteuttamisen julkisten yritysten tehtäväksi. Tuista sovittiin osittain elinkeinoministeriön kanssa, ja ne rahoitettiin siten keskushallinnon talousarviosta tai osittain itsehallintoalueiden talousarvioista. Joissakin tapauksissa itsehallintoalueet antoivat peittoalueen laajentamisen kuntien tehtäväksi. |
| --- | --- |

(35)

Vuoden 2008 puitesopimusten ja edellä kuvattujen lisäysten (22) julkaisemisen jälkeen itsehallintoalueiden hallitukset aloittivat peittoalueen laajentamisen. Ne joko käynnistivät itse julkisia tarjouskilpailuja tai antoivat tarjouskilpailun toteuttamisen julkisten yritysten tehtäväksi. Tuista sovittiin osittain elinkeinoministeriön kanssa, ja ne rahoitettiin siten keskushallinnon talousarviosta tai osittain itsehallintoalueiden talousarvioista. Joissakin tapauksissa itsehallintoalueet antoivat peittoalueen laajentamisen kuntien tehtäväksi.

22

2.2.2   Tukitoimenpiteen toteuttaminen Castilla-La Manchassa

Tukitoimenpiteen toteuttaminen Castilla-La Manchassa

| (36) | Toisin kuin suurin osa itsehallintoalueista, Castilla-La Mancha ei järjestänyt alueellisia tarjouskilpailuja digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi. Kyseessä oli ilmeisesti ajan puute, koska oli parannettava yli 400:ää lähetyskeskusta (23). Sen sijaan JCCM jatkoi 2 päivänä joulukuuta 2008 annetussa asetuksessa 347/2008, jäljempänä ’asetus’, vahvistettua erityismenettelyä tavoitteenaan valita televiestintäoperaattorit digitalisoimaan lähetyskeskukset. |
| --- | --- |

(36)

Toisin kuin suurin osa itsehallintoalueista, Castilla-La Mancha ei järjestänyt alueellisia tarjouskilpailuja digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi. Kyseessä oli ilmeisesti ajan puute, koska oli parannettava yli 400:ää lähetyskeskusta (23). Sen sijaan JCCM jatkoi 2 päivänä joulukuuta 2008 annetussa asetuksessa 347/2008, jäljempänä ’asetus’, vahvistettua erityismenettelyä tavoitteenaan valita televiestintäoperaattorit digitalisoimaan lähetyskeskukset.

23

| (37) | Asetuksen mukaan oli mahdollista myöntää varoja olemassa olevien (analogisten) lähetyskeskusten omistajille keskusten digitalisointia varten. Se ei edellyttänyt avointa tarjouskilpailumenettelyä. JCCM:n oli noudatettava erityismenettelyä: i) analogisia lähetyksiä tarjoavien keskusten tekninen analyysi, ii) analyysi tavoitteena olevasta digitaalilähetysten peittoalueesta, iii) digitalisoitavien lähetyskeskusten valinta, iv) lähetyskeskusten omistajan tunnistaminen, v) itsehallintoalueen hallituksen ehdotus lähetyskeskusten omistajalle ja vi) tuen myöntäminen. |
| --- | --- |

(37)

Asetuksen mukaan oli mahdollista myöntää varoja olemassa olevien (analogisten) lähetyskeskusten omistajille keskusten digitalisointia varten. Se ei edellyttänyt avointa tarjouskilpailumenettelyä. JCCM:n oli noudatettava erityismenettelyä: i) analogisia lähetyksiä tarjoavien keskusten tekninen analyysi, ii) analyysi tavoitteena olevasta digitaalilähetysten peittoalueesta, iii) digitalisoitavien lähetyskeskusten valinta, iv) lähetyskeskusten omistajan tunnistaminen, v) itsehallintoalueen hallituksen ehdotus lähetyskeskusten omistajalle ja vi) tuen myöntäminen.

| (38) | Tämän jälkeen asetusta sovellettiin ottamalla suoraan yhteyttä olemassa olevien lähetyskeskusten omistajiin. Niille tiedotettiin, millaisin edellytyksin ne voisivat saada julkista rahoitusta. On erotettava toisistaan kolme erilaista tilannetta. Ensimmäiseksi useimmissa tapauksissa kunnat omistavat lähetyskeskukset ja vastaavat niiden käytöstä ja ylläpidosta. Saatuaan rahoitusta JCCM:ltä teknisen ja taloudellisen tarjouksen perusteella kunnat ostivat digitaaliset laitteistot Abertisilta tai TelecomCLM:ltä ja ulkoistivat niille laitteistojen asentamisen, käytön ja ylläpidon. Viranomaiset olivat yhteydessä ainoastaan kyseisiin kahteen yritykseen, jotka olivat ainoina esittäneet tekniset ehdotukset tuen hakemiseksi. Toiseksi noin neljäsosassa tapauksista valitut keskukset kuuluivat suoraan joko TelecomCLM:lle tai Abertisille. Näissä tapauksissa kyseiset kaksi yritystä saivat tukea laitteistonsa saattamiseksi ajan tasalle. Kolmannessa ja viimeisessä tapauksessa oli rakennettava muutama uusi lähetyskeskus. Vaikka rakentaminen rahoitettiin julkisilla varoilla, uudet lähetyskeskukset ovat nyt TelecomCLM:n omistuksessa. |
| --- | --- |

(38)

Tämän jälkeen asetusta sovellettiin ottamalla suoraan yhteyttä olemassa olevien lähetyskeskusten omistajiin. Niille tiedotettiin, millaisin edellytyksin ne voisivat saada julkista rahoitusta. On erotettava toisistaan kolme erilaista tilannetta. Ensimmäiseksi useimmissa tapauksissa kunnat omistavat lähetyskeskukset ja vastaavat niiden käytöstä ja ylläpidosta. Saatuaan rahoitusta JCCM:ltä teknisen ja taloudellisen tarjouksen perusteella kunnat ostivat digitaaliset laitteistot Abertisilta tai TelecomCLM:ltä ja ulkoistivat niille laitteistojen asentamisen, käytön ja ylläpidon. Viranomaiset olivat yhteydessä ainoastaan kyseisiin kahteen yritykseen, jotka olivat ainoina esittäneet tekniset ehdotukset tuen hakemiseksi. Toiseksi noin neljäsosassa tapauksista valitut keskukset kuuluivat suoraan joko TelecomCLM:lle tai Abertisille. Näissä tapauksissa kyseiset kaksi yritystä saivat tukea laitteistonsa saattamiseksi ajan tasalle. Kolmannessa ja viimeisessä tapauksessa oli rakennettava muutama uusi lähetyskeskus. Vaikka rakentaminen rahoitettiin julkisilla varoilla, uudet lähetyskeskukset ovat nyt TelecomCLM:n omistuksessa.

| (39) | JCCM teki 147 sopimusta mainittujen kahden operaattorin kanssa ja 475 sopimusta kuntien kanssa. Noin 84 prosenttia näiden sopimusten kattamista laitteistoista oli maanpäällisiä digitaalitelevisiolähetyksiä lähettäviä laitteistoja ja 16 prosenttia satelliittivastaanottimia koteihin. Satelliittivastaanottimia käytettiin, jotta voitiin varmistaa maanpäällisten digitaalilähetysten vastaanotto erittäin pienillä paikkakunnilla. JCCM päätti käyttää tähän Hispasatin (24) satelliittiverkkoa. Menettelyn päätteeksi tieto olemassa olevien keskusten parantamisesta julkaistiin kuntien ilmoitustauluilla. |
| --- | --- |

(39)

JCCM teki 147 sopimusta mainittujen kahden operaattorin kanssa ja 475 sopimusta kuntien kanssa. Noin 84 prosenttia näiden sopimusten kattamista laitteistoista oli maanpäällisiä digitaalitelevisiolähetyksiä lähettäviä laitteistoja ja 16 prosenttia satelliittivastaanottimia koteihin. Satelliittivastaanottimia käytettiin, jotta voitiin varmistaa maanpäällisten digitaalilähetysten vastaanotto erittäin pienillä paikkakunnilla. JCCM päätti käyttää tähän Hispasatin (24) satelliittiverkkoa. Menettelyn päätteeksi tieto olemassa olevien keskusten parantamisesta julkaistiin kuntien ilmoitustauluilla.

24

| (40) | Komissiolle ilmoitettiin, että yhteensä noin 46 miljoonaa euroa julkisia varoja käytettiin lähetyskeskusten parantamiseen, ja näistä varoista 32,6 miljoonaa euroa annettiin suoraan kunnille, jotka omistavat 355 lähetyskeskusta (25). JCCM:n ja kuntien välisissä sopimuksissa määrätään, että kunnat vastaavat sopimuksen tekemisestä valitun operaattorin kanssa, joka ottaa hoitaakseen laitteiston ja sen ylläpitopalvelut (26). Kunnat käyttivät erilaisia valintamenettelyjä. Toiset lähettivät kirjeen suoraan TelecomCLM:lle ja Abertisille, kun taas toiset julkaisivat kunnan ilmoitustaululla ilmoituksen, jossa ne pyysivät operaattoreita esittämään tekniset tarjouksensa. |
| --- | --- |

(40)

Komissiolle ilmoitettiin, että yhteensä noin 46 miljoonaa euroa julkisia varoja käytettiin lähetyskeskusten parantamiseen, ja näistä varoista 32,6 miljoonaa euroa annettiin suoraan kunnille, jotka omistavat 355 lähetyskeskusta (25). JCCM:n ja kuntien välisissä sopimuksissa määrätään, että kunnat vastaavat sopimuksen tekemisestä valitun operaattorin kanssa, joka ottaa hoitaakseen laitteiston ja sen ylläpitopalvelut (26). Kunnat käyttivät erilaisia valintamenettelyjä. Toiset lähettivät kirjeen suoraan TelecomCLM:lle ja Abertisille, kun taas toiset julkaisivat kunnan ilmoitustaululla ilmoituksen, jossa ne pyysivät operaattoreita esittämään tekniset tarjouksensa.

25

26

| (41) | Sopimuksen mukaan JCCM maksaa jokaisen digitaalisen lähetyskeskuksen digitaalisen laitteiston hankinnan, asennuksen sekä käytön ja ylläpidon kahden ensimmäisen vuoden aikana. Koska sopimuksessa ei velvoiteta operaattoria maksamaan laitteistojen käyttöä ja ylläpitoa näiden kahden vuoden jälkeen, TelecomCLM siirsi laitteiston JCCM:lle (27). Siitä lähtien oli JCCM:n vastuulla maksaa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen käyttö ja ylläpito. |
| --- | --- |

(41)

Sopimuksen mukaan JCCM maksaa jokaisen digitaalisen lähetyskeskuksen digitaalisen laitteiston hankinnan, asennuksen sekä käytön ja ylläpidon kahden ensimmäisen vuoden aikana. Koska sopimuksessa ei velvoiteta operaattoria maksamaan laitteistojen käyttöä ja ylläpitoa näiden kahden vuoden jälkeen, TelecomCLM siirsi laitteiston JCCM:lle (27). Siitä lähtien oli JCCM:n vastuulla maksaa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen käyttö ja ylläpito.

27

| (42) | Komissiolle ilmoitettiin, että käytetyistä julkisten varojen 46 miljoonan euron kokonaismäärästä vähintään 13,5 miljoonaa euroa siirrettiin verkko-operaattoreille: 13,2 miljoonaa euroa TelecomCLM:lle, joka omistaa 138 lähetyskeskusta, ja noin 250 000 euroa Abertisille, joka omistaa kolme lähetyskeskusta. TelecomCLM y Abertis digitalisoivat lähetyskeskuksensa omilla laitteistoillaan. Joissakin tapauksissa laitteistot, joilla digitalisoitiin TelecomCLM:n linkkiasemat, kuuluvat vielä julkisille viranomaisille. Tällaisissa tapauksissa operaattorin ei tarvitse maksaa laitteiston käytöstä. Lisäksi vuosina 2009–2011 käytetty varojen kokonaismäärä digitalisoitujen keskusten käyttöön ja ylläpitoon (jatkuva tuki) oli vähintään 6,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(42)

Komissiolle ilmoitettiin, että käytetyistä julkisten varojen 46 miljoonan euron kokonaismäärästä vähintään 13,5 miljoonaa euroa siirrettiin verkko-operaattoreille: 13,2 miljoonaa euroa TelecomCLM:lle, joka omistaa 138 lähetyskeskusta, ja noin 250 000 euroa Abertisille, joka omistaa kolme lähetyskeskusta. TelecomCLM y Abertis digitalisoivat lähetyskeskuksensa omilla laitteistoillaan. Joissakin tapauksissa laitteistot, joilla digitalisoitiin TelecomCLM:n linkkiasemat, kuuluvat vielä julkisille viranomaisille. Tällaisissa tapauksissa operaattorin ei tarvitse maksaa laitteiston käytöstä. Lisäksi vuosina 2009–2011 käytetty varojen kokonaismäärä digitalisoitujen keskusten käyttöön ja ylläpitoon (jatkuva tuki) oli vähintään 6,5 miljoonaa euroa.

| (43) | Olemassa olevien lähetyskeskusten saattaminen ajan tasalle ei kuitenkaan riittänyt koko alueen peittämiseen. Sen vuoksi julkisilla varoilla rakennettiin 20 uutta lähetyskeskusta. Viranomaiset eivät järjestäneet avointa tarjouskilpailua vaan ottivat suoraan yhteyttä TelecomCLM:ään ja pyysivät tätä hoitamaan tehtävän. Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan uusien keskusten rakentamiseen käytettiin yhteensä 2,26 miljoonaa euroa, mistä noin 751 000 euroa kuuden sellaisen keskuksen rakentamiseen, jotka siirrettiin myöhemmin TelecomCLM:lle. Jäljelle jää 14 keskusta, jotka ovat yhä kuntien omistuksessa. |
| --- | --- |

(43)

Olemassa olevien lähetyskeskusten saattaminen ajan tasalle ei kuitenkaan riittänyt koko alueen peittämiseen. Sen vuoksi julkisilla varoilla rakennettiin 20 uutta lähetyskeskusta. Viranomaiset eivät järjestäneet avointa tarjouskilpailua vaan ottivat suoraan yhteyttä TelecomCLM:ään ja pyysivät tätä hoitamaan tehtävän. Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan uusien keskusten rakentamiseen käytettiin yhteensä 2,26 miljoonaa euroa, mistä noin 751 000 euroa kuuden sellaisen keskuksen rakentamiseen, jotka siirrettiin myöhemmin TelecomCLM:lle. Jäljelle jää 14 keskusta, jotka ovat yhä kuntien omistuksessa.

| (44) | Kuten johdanto-osan 39 kappaleessa todetaan, silloin kun maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiä lähettävän keskuksen käyttöönotto olisi ollut liian kallista, käytettiin satelliittilähetyksiä. Tätä varten tehtiin 100 sopimusta satelliittivastaanottimien asentamiseksi kotitalouksiin. Satelliittivastaanottimet ovat osa satelliittilähetysten verkkoa. |
| --- | --- |

(44)

Kuten johdanto-osan 39 kappaleessa todetaan, silloin kun maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiä lähettävän keskuksen käyttöönotto olisi ollut liian kallista, käytettiin satelliittilähetyksiä. Tätä varten tehtiin 100 sopimusta satelliittivastaanottimien asentamiseksi kotitalouksiin. Satelliittivastaanottimet ovat osa satelliittilähetysten verkkoa.

| (45) | Viranomaiset allekirjoittivat yhteensä 622 sopimusta kuntien ja asianomaisten operaattoreiden kanssa. Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan varat jaettiin seuraavasti:









  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | Lähetyskeskusten saattaminen ajan tasalle | Uudet lähetyskeskukset | Kuntien infrastruktuurin saattaminen ajan tasalle (28) | Käyttö ja ylläpito (29) |
| TelecomCLM | 13,2 | 2,26 | 32,6 | Vahvistetaan myöhemmin |
| Abertis | 0,25 | — | Vahvistetaan myöhemmin |
| Yhteensä | 13,45 | 2,26 | 32,6 | Vähintään 6,5 |

(45)

Viranomaiset allekirjoittivat yhteensä 622 sopimusta kuntien ja asianomaisten operaattoreiden kanssa. Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan varat jaettiin seuraavasti:

(miljoonaa euroa)

Lähetyskeskusten saattaminen ajan tasalle

Uudet lähetyskeskukset

Kuntien infrastruktuurin saattaminen ajan tasalle (28)

28

Käyttö ja ylläpito (29)

29

TelecomCLM

13,2

2,26

32,6

Vahvistetaan myöhemmin

Abertis

0,25

—

Vahvistetaan myöhemmin

Yhteensä

13,45

2,26

32,6

Vähintään 6,5

2.3   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (46) | Aloituspäätöksessään komissio huomautti, että edellä kuvattu toimenpide vaikutti täyttävän kaikki perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerit ja että sitä voitaisiin näin ollen pitää valtiontukena. Näyttää siltä, että kiistanalainen toimenpide suosii maanpäällisiä verkon operaattoreita ja loukkaa teknologianeutraaliuden periaatetta (30). Lisäksi näyttää siltä, että kiistanalainen toimenpide syrjii verkko-operaattoreita, jotka tarjoavat lähetyspalveluita alueellisille ja paikallisille maanpäällisen lähetystoiminnan harjoittajille. Jos näin on, tästä koituu etua kansallisille lähetystoiminnan harjoittajille ja verkko-operaattoreille. |
| --- | --- |

(46)

Aloituspäätöksessään komissio huomautti, että edellä kuvattu toimenpide vaikutti täyttävän kaikki perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerit ja että sitä voitaisiin näin ollen pitää valtiontukena. Näyttää siltä, että kiistanalainen toimenpide suosii maanpäällisiä verkon operaattoreita ja loukkaa teknologianeutraaliuden periaatetta (30). Lisäksi näyttää siltä, että kiistanalainen toimenpide syrjii verkko-operaattoreita, jotka tarjoavat lähetyspalveluita alueellisille ja paikallisille maanpäällisen lähetystoiminnan harjoittajille. Jos näin on, tästä koituu etua kansallisille lähetystoiminnan harjoittajille ja verkko-operaattoreille.

30

| (47) | Komission alustavan päätelmän mukaan tukiohjelma on mahdollisesti tai tosiasiallisesti vääristänyt satelliittiverkkojen ja varsinaisten maanpäällisten verkkojen välistä kilpailua. Komissio ei nähnyt mitään perustelua sille, että tällaiset toimenpiteet soveltuisivat sisämarkkinoille, koska ei vaikuttanut siltä, että olisi voitu soveltaa yhtäkään poikkeusta. |
| --- | --- |

(47)

Komission alustavan päätelmän mukaan tukiohjelma on mahdollisesti tai tosiasiallisesti vääristänyt satelliittiverkkojen ja varsinaisten maanpäällisten verkkojen välistä kilpailua. Komissio ei nähnyt mitään perustelua sille, että tällaiset toimenpiteet soveltuisivat sisämarkkinoille, koska ei vaikuttanut siltä, että olisi voitu soveltaa yhtäkään poikkeusta.

| (48) | Tosiseikkoja kuvataan yksityiskohtaisemmin aloituspäätöksessä, jota on pidettävä olennaisena osana tätä päätöstä. |
| --- | --- |

(48)

Tosiseikkoja kuvataan yksityiskohtaisemmin aloituspäätöksessä, jota on pidettävä olennaisena osana tätä päätöstä.

3.   ESPANJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ESPANJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

3.1   YLEISTÄ

| (49) | Aloituspäätökseen esittämässään vastineessa Espanja ja Castilla-La Manchan itsehallintoalue ovat esittäneet lukuisia väitteitä. Ne jakaantuvat yleisesti ottaen kahteen ryhmään. Ensiksi Espanjan viranomaiset väittivät, ettei tuensaajille koitunut minkäänlaista etua. Toiseksi, jos kuitenkin katsottaisiin, että valtiontukea oli myönnetty, se olisi joka tapauksessa sisämarkkinoille soveltuvaa tukea (31). Nämä väitteet esitetään tiivistetysti jäljempänä. |
| --- | --- |

(49)

Aloituspäätökseen esittämässään vastineessa Espanja ja Castilla-La Manchan itsehallintoalue ovat esittäneet lukuisia väitteitä. Ne jakaantuvat yleisesti ottaen kahteen ryhmään. Ensiksi Espanjan viranomaiset väittivät, ettei tuensaajille koitunut minkäänlaista etua. Toiseksi, jos kuitenkin katsottaisiin, että valtiontukea oli myönnetty, se olisi joka tapauksessa sisämarkkinoille soveltuvaa tukea (31). Nämä väitteet esitetään tiivistetysti jäljempänä.

31

3.2   KYSEESSÄ EI OLE TUKI

3.2.1   Kyseessä ei ole etu

Kyseessä ei ole etu

| (50) | Castilla-La Manchan viranomaisten mukaan tutkittavana oleva toimenpide ei ole valtiontukea eikä siitä koidu etua yrityksille. Varainsiirrot tuensaajille on tehty Espanjan valtion ja itsehallintoalueiden varoista näiden toimiessa virallisessa asemassaan tai julkisena viranomaisena (32). Kiistanalaisia tukia käytettiin yksinomaan 141:n olemassa olevan analogisia lähetyksiä tarjoavan keskuksen digitalisointiin ja kuuden uuden keskuksen rakentamiseen. Lähetyskeskusten digitalisointi saatiin päätökseen sen jälkeen, kun niiden omistajina olevien operaattorien esittämästä teknisestä raportista tehtiin yksityiskohtainen arvio. Keskusten omistajien kanssa tehtiin sopimus yksinomaan näiden teknisten raporttien perusteella (33). Tätä ns. neuvottelumenettelyä on pidettävä avoimena, läpinäkyvänä ja syrjimättömänä, kun otetaan huomioon, että siitä ilmoitettiin kuntien ilmoitustaululla (ks. johdanto-osan 39 kappale). |
| --- | --- |

(50)

Castilla-La Manchan viranomaisten mukaan tutkittavana oleva toimenpide ei ole valtiontukea eikä siitä koidu etua yrityksille. Varainsiirrot tuensaajille on tehty Espanjan valtion ja itsehallintoalueiden varoista näiden toimiessa virallisessa asemassaan tai julkisena viranomaisena (32). Kiistanalaisia tukia käytettiin yksinomaan 141:n olemassa olevan analogisia lähetyksiä tarjoavan keskuksen digitalisointiin ja kuuden uuden keskuksen rakentamiseen. Lähetyskeskusten digitalisointi saatiin päätökseen sen jälkeen, kun niiden omistajina olevien operaattorien esittämästä teknisestä raportista tehtiin yksityiskohtainen arvio. Keskusten omistajien kanssa tehtiin sopimus yksinomaan näiden teknisten raporttien perusteella (33). Tätä ns. neuvottelumenettelyä on pidettävä avoimena, läpinäkyvänä ja syrjimättömänä, kun otetaan huomioon, että siitä ilmoitettiin kuntien ilmoitustaululla (ks. johdanto-osan 39 kappale).

32

33

| (51) | Kansalliset viranomaiset esittävät, että verkko-operaattorit saivat julkista rahoitusta yksinomaan kuntien omistuksessa olevien sähköisten lähetyslaitteistojen käyttöä ja ylläpitoa varten. Kunnat pelkästään toimittivat tai asensivat tekniset laitteistot, joita tarvittiin näiden keskusten saattamiseksi ajan tasalle ja mukauttamiseksi, mutta ne eivät toimineet verkko-operaattoreina (34). Kun alueella II tarjotaan palveluja julkisista varoista, kyseessä on yksinomaan maanpäällisen televisiosignaalinen tarjoaminen julkisena peruspalveluna. |
| --- | --- |

(51)

Kansalliset viranomaiset esittävät, että verkko-operaattorit saivat julkista rahoitusta yksinomaan kuntien omistuksessa olevien sähköisten lähetyslaitteistojen käyttöä ja ylläpitoa varten. Kunnat pelkästään toimittivat tai asensivat tekniset laitteistot, joita tarvittiin näiden keskusten saattamiseksi ajan tasalle ja mukauttamiseksi, mutta ne eivät toimineet verkko-operaattoreina (34). Kun alueella II tarjotaan palveluja julkisista varoista, kyseessä on yksinomaan maanpäällisen televisiosignaalinen tarjoaminen julkisena peruspalveluna.

34

| (52) | Yhteensä 475 kuntaa pyysi verkkojensa digitalisointia varten teknisiä asiakirjoja, joita laativat usein verkko-operaattorit. Tässäkään tapauksessa operaattoreille ei myönnetty taloudellista etua. |
| --- | --- |

(52)

Yhteensä 475 kuntaa pyysi verkkojensa digitalisointia varten teknisiä asiakirjoja, joita laativat usein verkko-operaattorit. Tässäkään tapauksessa operaattoreille ei myönnetty taloudellista etua.

| (53) | Kansallisten viranomaisten mukaan TelecomCLM:n tai Abertis Telecomin omistamat digitalisoidut lähetyskeskukset olivat olemassa ennen kiistanalaisten tukien myöntämistä. Sen vuoksi kyseisiä tukia ei käytetty kummankaan maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamisessa mukana olevan verkko-operaattorin verkon laajentamiseen Castilla-La Manchan alueella II. |
| --- | --- |

(53)

Kansallisten viranomaisten mukaan TelecomCLM:n tai Abertis Telecomin omistamat digitalisoidut lähetyskeskukset olivat olemassa ennen kiistanalaisten tukien myöntämistä. Sen vuoksi kyseisiä tukia ei käytetty kummankaan maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamisessa mukana olevan verkko-operaattorin verkon laajentamiseen Castilla-La Manchan alueella II.

| (54) | TelecomCLM ja Abertis saivat julkista rahoitusta 141:n oman lähetyskeskuksensa digitalisoimiseen. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat, että näin tehtiin vain alueilla, joilla kunnat eivät omistaneet lähetyskeskuksia tai -asemia, jotka olisivat olleet sopivia maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamiseen. Kansalliset viranomaiset kuitenkin esittävät, että TelecomCLM ja Abertis eivät saaneet näistä summista kilpailuetua liitännäismarkkinoilla, kuten paikallistelevisiomarkkinoilla tai Digital Video Broadcasting (DVB-H) -markkinoilla. TelecomCLM:n keskusten digitalisointi ei antanut sille mahdollisuutta tarjota alueellisia palveluja lähetystoiminnan harjoittajille eikä lisännyt sen verkoston laajuutta, jotta se olisi voinut tarjota uudenlaisia palveluja. |
| --- | --- |

(54)

TelecomCLM ja Abertis saivat julkista rahoitusta 141:n oman lähetyskeskuksensa digitalisoimiseen. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat, että näin tehtiin vain alueilla, joilla kunnat eivät omistaneet lähetyskeskuksia tai -asemia, jotka olisivat olleet sopivia maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamiseen. Kansalliset viranomaiset kuitenkin esittävät, että TelecomCLM ja Abertis eivät saaneet näistä summista kilpailuetua liitännäismarkkinoilla, kuten paikallistelevisiomarkkinoilla tai Digital Video Broadcasting (DVB-H) -markkinoilla. TelecomCLM:n keskusten digitalisointi ei antanut sille mahdollisuutta tarjota alueellisia palveluja lähetystoiminnan harjoittajille eikä lisännyt sen verkoston laajuutta, jotta se olisi voinut tarjota uudenlaisia palveluja.

Digital Video Broadcasting

| (55) | Kolmenlaisten lähetyskeskusten digitalisointiprosessissa mukana olleet verkko-operaattorit alueella II eivät saaneet taloudellista etua. Verkko-operaattorit ovat tarjonneet maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen toimitus-, asennus-, käyttö- ja ylläpitopalveluja kaikissa kolmenlaisissa keskuksissa. |
| --- | --- |

(55)

Kolmenlaisten lähetyskeskusten digitalisointiprosessissa mukana olleet verkko-operaattorit alueella II eivät saaneet taloudellista etua. Verkko-operaattorit ovat tarjonneet maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen toimitus-, asennus-, käyttö- ja ylläpitopalveluja kaikissa kolmenlaisissa keskuksissa.

3.2.2   Kilpailu ja kauppa eivät vääristy

Kilpailu ja kauppa eivät vääristy

| (56) | Toimenpide ei ole vääristänyt kilpailua eikä kauppaa. Kuka tahansa Espanjan televiranomaisen (CMT) rekisteriin rekisteröity televiestintäalan operaattori voi toimia kuntien alihankkijana ja siten hakea tukea asetuksen 347/2008 nojalla. Tämä pätee myös satelliitti-, kaapeli- tai televisio-operaattoreihin ja kaikkiin operaattoreihin siitä riippumatta, toimivatko ne kansallisella, alueellisella vai paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

(56)

Toimenpide ei ole vääristänyt kilpailua eikä kauppaa. Kuka tahansa Espanjan televiranomaisen (CMT) rekisteriin rekisteröity televiestintäalan operaattori voi toimia kuntien alihankkijana ja siten hakea tukea asetuksen 347/2008 nojalla. Tämä pätee myös satelliitti-, kaapeli- tai televisio-operaattoreihin ja kaikkiin operaattoreihin siitä riippumatta, toimivatko ne kansallisella, alueellisella vai paikallisella tasolla.

| (57) | Kansallisten viranomaisten mukaan tutkittu valintamenettely oli läpinäkyvä, ja siinä noudatettiin niin Espanjan kuin EU:n julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä. Alueviranomaiset ovat julkistaneet tuet. Kaikki maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon laajentamiseen liittyvät menettelyt julkaistiin kuntien ilmoitustaululla ja alueen suurimmille verkko-operaattoreille, jotka ovat TelecomCLM ja Abertis Telecom, lähetettiin kirjeet. |
| --- | --- |

(57)

Kansallisten viranomaisten mukaan tutkittu valintamenettely oli läpinäkyvä, ja siinä noudatettiin niin Espanjan kuin EU:n julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä. Alueviranomaiset ovat julkistaneet tuet. Kaikki maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon laajentamiseen liittyvät menettelyt julkaistiin kuntien ilmoitustaululla ja alueen suurimmille verkko-operaattoreille, jotka ovat TelecomCLM ja Abertis Telecom, lähetettiin kirjeet.

| (58) | Sen vuoksi kunnille myönnetyt tuet eivät vahvistaneet yhdenlaisten verkko-operaattorien kilpailuasemaa muihin, kilpaileviin operaattoreihin nähden. Suurimpia tuensaajia ovat kunnat. Verkko-operaattorit vain toimittivat lähetyslaitteiston sekä ylläpitopalvelut enintään kahden vuoden ajan. Radiodifusióniin ei otettu yhteyttä, koska tuolloin mikään ei osoittanut, että siitä tulisi yhden alueella toimivan lähetyskeskuksen omistaja. |
| --- | --- |

(58)

Sen vuoksi kunnille myönnetyt tuet eivät vahvistaneet yhdenlaisten verkko-operaattorien kilpailuasemaa muihin, kilpaileviin operaattoreihin nähden. Suurimpia tuensaajia ovat kunnat. Verkko-operaattorit vain toimittivat lähetyslaitteiston sekä ylläpitopalvelut enintään kahden vuoden ajan. Radiodifusióniin ei otettu yhteyttä, koska tuolloin mikään ei osoittanut, että siitä tulisi yhden alueella toimivan lähetyskeskuksen omistaja.

| (59) | Castilla-La Manchan viranomaiset väittävät tutkineensa huolellisesti satelliittiverkkoratkaisua vaihtoehtona digitaalilähetysten peittoalueen laajentamiseksi ennen asetuksen 347/2008 antamista. Eräässä sisäisessä tutkimuksessa (35) vertailtiin kahta digitaalitelevisiolähetysten laajentamiseen käytettävää teknologiaa: maanpäällistä verkkoa ja satelliittia. Tutkimuksessa otettiin huomioon edellytykset, joiden perusteella myönnetään tukia digitaalisignaalin peittoalueen kattamiseksi alueella II. Tähän sisältyy myös se, että analogisista lähetyksistä on siirryttävä digitaalisiin ilman lisäkustannuksia tai muita haittoja kansalaisille ja että on käytettävä olemassa olevaa infrastruktuuria. |
| --- | --- |

(59)

Castilla-La Manchan viranomaiset väittävät tutkineensa huolellisesti satelliittiverkkoratkaisua vaihtoehtona digitaalilähetysten peittoalueen laajentamiseksi ennen asetuksen 347/2008 antamista. Eräässä sisäisessä tutkimuksessa (35) vertailtiin kahta digitaalitelevisiolähetysten laajentamiseen käytettävää teknologiaa: maanpäällistä verkkoa ja satelliittia. Tutkimuksessa otettiin huomioon edellytykset, joiden perusteella myönnetään tukia digitaalisignaalin peittoalueen kattamiseksi alueella II. Tähän sisältyy myös se, että analogisista lähetyksistä on siirryttävä digitaalisiin ilman lisäkustannuksia tai muita haittoja kansalaisille ja että on käytettävä olemassa olevaa infrastruktuuria.

35

| (60) | Tutkimuksessa tultiin sellaiseen tulokseen, että kymmenen vuoden aikana maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon liittyvät kokonaiskustannukset olisivat noin 15,2–17,3 miljoonaa euroa, kun taas satelliittiteknologiavaihtoehdon hinta olisi yli 47 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(60)

Tutkimuksessa tultiin sellaiseen tulokseen, että kymmenen vuoden aikana maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon liittyvät kokonaiskustannukset olisivat noin 15,2–17,3 miljoonaa euroa, kun taas satelliittiteknologiavaihtoehdon hinta olisi yli 47 miljoonaa euroa.

| (61) | Tutkimuksessa annetaan erilaisia suosituksia siitä, mitkä ovat sopivimpia menetelmiä maanpäällisen verkon kautta lähetettävän digitaalisen televisiosignaalin peittoalueen laajentamisen päätökseen saattamiseksi niissä paikoissa Castilla-La Manchan alueella, jotka eivät sisältyneet alueellisten eivätkä kansallisten lähetystoiminnan harjoittajien virallisiin peittoaluetta koskeviin suunnitelmiin. Siinä arvioidaan myös kaikki kustannukset, joita aiheutuisi satelliittiratkaisusta digitaalitelevision peittoalueen laajentamiseksi. Tutkimuksessa päätellään, että satelliittitekniikan käyttö olisi kolmesta kuuteen kertaan kalliimpaa kuin maanpäällisen tekniikan. Erot kustannuksissa johtuvat suoraan satelliittilähetyslaitteistojen vuokrakustannuksista satelliittivastaanotossa tarvittavien digisovittimien kustannuksista riippumatta. Voidaan siis kohtuudella katsoa, että maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten yleispalvelun laajentaminen kattamaan Castilla-La Manchan väestö olisi toteutettava käyttämällä maanpäällistä digitaalitelevisiotekniikkaa (36). |
| --- | --- |

(61)

Tutkimuksessa annetaan erilaisia suosituksia siitä, mitkä ovat sopivimpia menetelmiä maanpäällisen verkon kautta lähetettävän digitaalisen televisiosignaalin peittoalueen laajentamisen päätökseen saattamiseksi niissä paikoissa Castilla-La Manchan alueella, jotka eivät sisältyneet alueellisten eivätkä kansallisten lähetystoiminnan harjoittajien virallisiin peittoaluetta koskeviin suunnitelmiin. Siinä arvioidaan myös kaikki kustannukset, joita aiheutuisi satelliittiratkaisusta digitaalitelevision peittoalueen laajentamiseksi. Tutkimuksessa päätellään, että satelliittitekniikan käyttö olisi kolmesta kuuteen kertaan kalliimpaa kuin maanpäällisen tekniikan. Erot kustannuksissa johtuvat suoraan satelliittilähetyslaitteistojen vuokrakustannuksista satelliittivastaanotossa tarvittavien digisovittimien kustannuksista riippumatta. Voidaan siis kohtuudella katsoa, että maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten yleispalvelun laajentaminen kattamaan Castilla-La Manchan väestö olisi toteutettava käyttämällä maanpäällistä digitaalitelevisiotekniikkaa (36).

36

| (62) | Lisäksi Espanjan hallitus esitti elinkeinoministeriön heinäkuussa 2007 toteuttaman sisäisen tutkimuksen, jossa tarkasteltiin mahdollisuutta tarjota maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten yleispalvelua käyttämällä maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa tai satelliittia. Viranomaiset katsoivat, että tutkimuksessa otetaan huomioon realistiset kustannukset, joita aiheutuu käytettäessä joko maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa tai satelliittilähetyksiä. Molempia tutkimuksia tarkastellaan yksityiskohtaisemmin 5.3.2.2 kohdassa. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi Espanjan hallitus esitti elinkeinoministeriön heinäkuussa 2007 toteuttaman sisäisen tutkimuksen, jossa tarkasteltiin mahdollisuutta tarjota maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten yleispalvelua käyttämällä maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa tai satelliittia. Viranomaiset katsoivat, että tutkimuksessa otetaan huomioon realistiset kustannukset, joita aiheutuu käytettäessä joko maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa tai satelliittilähetyksiä. Molempia tutkimuksia tarkastellaan yksityiskohtaisemmin 5.3.2.2 kohdassa.

| (63) | JCCM väittää, että se otti huomioon ainoastaan teknistä ja taloudellista tehokkuutta koskevat kriteerit päättäessään maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamisesta Castilla-La Manchan alueella II. Mikä tahansa verkko-operaattori – maanpäällinen, satelliitti-, kaapeli- tai muu operaattori – olisi voinut esittää teknisen tarjouksen, koska ainoa vaatimus oli olla rekisteröity CMT:n rekisteriin (37). Tämän vuoksi päätös oli teknologianeutraaliuden periaatteen mukainen. Tätä vahvistaa myös se, että tietyissä tapauksissa JCCM valitsi Abertisin aikaisemmin kehittämän satelliittiverkon yksinomaan kustannusanalyysikriteerin pohjalta (38). |
| --- | --- |

(63)

JCCM väittää, että se otti huomioon ainoastaan teknistä ja taloudellista tehokkuutta koskevat kriteerit päättäessään maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamisesta Castilla-La Manchan alueella II. Mikä tahansa verkko-operaattori – maanpäällinen, satelliitti-, kaapeli- tai muu operaattori – olisi voinut esittää teknisen tarjouksen, koska ainoa vaatimus oli olla rekisteröity CMT:n rekisteriin (37). Tämän vuoksi päätös oli teknologianeutraaliuden periaatteen mukainen. Tätä vahvistaa myös se, että tietyissä tapauksissa JCCM valitsi Abertisin aikaisemmin kehittämän satelliittiverkon yksinomaan kustannusanalyysikriteerin pohjalta (38).

37

38

| (64) | Tarkasteltaessa paikallisoperaattoreiden väitettyä syrjintää JCCM myöntää, että asetuksen 4 artiklan mukaisesti nimenomaan lähetystoiminnan harjoittajia (siitä riippumatta, toimivatko ne kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla) ei sisällytetty tuensaajiin (39). Asetuksella ei kuitenkaan estetä minkään verkko-operaattorin osanottoa. |
| --- | --- |

(64)

Tarkasteltaessa paikallisoperaattoreiden väitettyä syrjintää JCCM myöntää, että asetuksen 4 artiklan mukaisesti nimenomaan lähetystoiminnan harjoittajia (siitä riippumatta, toimivatko ne kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla) ei sisällytetty tuensaajiin (39). Asetuksella ei kuitenkaan estetä minkään verkko-operaattorin osanottoa.

39

| (65) | Espanjan viranomaisten mukaan Radiodifusión olisi kuitenkin voinut osallistua samoin edellytyksin kuin muutkin verkko-operaattorit digitalisoimalla yhden kansallista tai alueellista julkista analogista televisiosignaalia lähettävän lähetyskeskuksensa. Tätä varten se olisi voinut allekirjoittaa sopimuksen JCCM:n kanssa tai se olisi voinut tehdä tarjouksia kunnalle CMT:n rekisteriin rekisteröitynä televiestintäalan operaattorina. |
| --- | --- |

(65)

Espanjan viranomaisten mukaan Radiodifusión olisi kuitenkin voinut osallistua samoin edellytyksin kuin muutkin verkko-operaattorit digitalisoimalla yhden kansallista tai alueellista julkista analogista televisiosignaalia lähettävän lähetyskeskuksensa. Tätä varten se olisi voinut allekirjoittaa sopimuksen JCCM:n kanssa tai se olisi voinut tehdä tarjouksia kunnalle CMT:n rekisteriin rekisteröitynä televiestintäalan operaattorina.

3.2.3   Kantelijana olevan Radiodifusiónin oikeusasema ja verkko-operaattorin velvoitteiden laiminlyönti Castilla-La Manchassa

Kantelijana olevan Radiodifusiónin oikeusasema ja verkko-operaattorin velvoitteiden laiminlyönti Castilla-La Manchassa

| (66) | JCCM:n mukaan Radiodifusión on rekisteröity CMT:n rekisteriin televiestintäalan operaattorina, joka tarjoaa seuraavia palveluja: ”Maanpäällinen verkko – radio- ja televisiolähetyspalvelujen tuki”. Se kuitenkin korostaa, että rekisteröityminen mainittuun rekisteriin ei riitä niiden televiestintäalan operaattorin velvoitteiden täyttämiseksi Castilla-La Manchassa, joista säädetään Castilla-La Manchan asiaa koskevassa laissa 8/2001. Tämä pätee erityisesti lähetystoimintaa harjoittavien operaattoreiden velvoitteeseen ”esittää verkon levittämistä koskeva aluesuunnitelma, jossa tarkastellaan jo olemassa olevia kiinteitä asemia sekä koko verkon perustamista ja kehittämistä koskevia suunnitelmia ...”. JCCM ei toistaiseksi ole tietoinen siitä, että Radiodifusión olisi esittänyt minkäänlaista aluesuunnitelmaa. Toisaalta se ei myöskään tiedä, jakaako Radiodifusión infrastruktuuria jonkun toisen operaattorin kanssa. Sen vuoksi JCCM toteaa, että Radiodifusiónin väite, jonka mukaan sen peittoalue Castilla-La Manchassa on 60 prosenttia, on perusteeton (40). |
| --- | --- |

(66)

JCCM:n mukaan Radiodifusión on rekisteröity CMT:n rekisteriin televiestintäalan operaattorina, joka tarjoaa seuraavia palveluja: ”Maanpäällinen verkko – radio- ja televisiolähetyspalvelujen tuki”. Se kuitenkin korostaa, että rekisteröityminen mainittuun rekisteriin ei riitä niiden televiestintäalan operaattorin velvoitteiden täyttämiseksi Castilla-La Manchassa, joista säädetään Castilla-La Manchan asiaa koskevassa laissa 8/2001. Tämä pätee erityisesti lähetystoimintaa harjoittavien operaattoreiden velvoitteeseen ”esittää verkon levittämistä koskeva aluesuunnitelma, jossa tarkastellaan jo olemassa olevia kiinteitä asemia sekä koko verkon perustamista ja kehittämistä koskevia suunnitelmia ...”. JCCM ei toistaiseksi ole tietoinen siitä, että Radiodifusión olisi esittänyt minkäänlaista aluesuunnitelmaa. Toisaalta se ei myöskään tiedä, jakaako Radiodifusión infrastruktuuria jonkun toisen operaattorin kanssa. Sen vuoksi JCCM toteaa, että Radiodifusiónin väite, jonka mukaan sen peittoalue Castilla-La Manchassa on 60 prosenttia, on perusteeton (40).

40

| (67) | JCCM huomauttaa lisäksi, että on toinen samaan konserniin kuuluva yritys, jolla on samat osakkeenomistajat kuin Radiodifusiónilla, nimittäin INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L., jäljempänä ’INGEST’, joka on osallisena useissa vireillä olevissa menettelyissä. Niissä kaikissa INGESTiä syytetään kansallisille maanpäällisille digitaalisille lähetyksille varatun lähetystaajuuden luvattomasta käytöstä. Vastaajaa syytetään siitä, että tämä on käyttänyt taajuutta paikallistelevisiosignaalin lähettämiseen. Toisaalta Radiodifusiónilla ei ole lupaa lähettää edelleen Radio-Televisión de Castilla-La Manchan, jäljempänä ’RTV C-LM’, maanpäällisen verkon kautta lähetettävää digitaalista televisiosignaalia. |
| --- | --- |

(67)

JCCM huomauttaa lisäksi, että on toinen samaan konserniin kuuluva yritys, jolla on samat osakkeenomistajat kuin Radiodifusiónilla, nimittäin INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L., jäljempänä ’INGEST’, joka on osallisena useissa vireillä olevissa menettelyissä. Niissä kaikissa INGESTiä syytetään kansallisille maanpäällisille digitaalisille lähetyksille varatun lähetystaajuuden luvattomasta käytöstä. Vastaajaa syytetään siitä, että tämä on käyttänyt taajuutta paikallistelevisiosignaalin lähettämiseen. Toisaalta Radiodifusiónilla ei ole lupaa lähettää edelleen Radio-Televisión de Castilla-La Manchan, jäljempänä ’RTV C-LM’, maanpäällisen verkon kautta lähetettävää digitaalista televisiosignaalia.

3.2.4   Käyttö ja ylläpito

Käyttö ja ylläpito

| (68) | JCCM:n mukaan sen enempää TelecomCLM kuin Abertis Telecom ei ole saanut kiistanalaista tukea kuntien maanpäällisten keskusten käyttöön ja ylläpitoon liittyvien toistuvien kustannusten kattamiseen. Aikaisemmin mainittujen sopimusten tarkoituksena on ”rahoittaa viranomaisten ja luvan saaneiden yritysten signaalin peittoalueen laajentamisen ja lähettämisen yhteydessä tarvittavaa infrastruktuuria, jotta ne voivat tarjota keskeisiä televisiopalveluja”. Sen vuoksi niille myönnetään rahoitusta ainoastaan radioviestintälaitteiden ja antennien kaltaisten laitteistojen tai rakennusosien hankintaan tai asentamiseen. Alueella II kunnat vastaavat kustannuksista, koska ne omistavat kyseiset keskukset. Kahden ensimmäisen vuoden aikana 516 keskuksen käyttö- ja ylläpitokustannukset arvioitiin yhteensä 6,5 miljoonaksi euroksi. Seuraavien viiden vuoden aikana, vuosina 2010–2015, näiden 516 keskuksen käyttö- ja ylläpitokustannusten arvioidaan nousevan noin 15 miljoonaan euroon (keskimäärin 29 000 euroa keskusta kohden). |
| --- | --- |

(68)

JCCM:n mukaan sen enempää TelecomCLM kuin Abertis Telecom ei ole saanut kiistanalaista tukea kuntien maanpäällisten keskusten käyttöön ja ylläpitoon liittyvien toistuvien kustannusten kattamiseen. Aikaisemmin mainittujen sopimusten tarkoituksena on ”rahoittaa viranomaisten ja luvan saaneiden yritysten signaalin peittoalueen laajentamisen ja lähettämisen yhteydessä tarvittavaa infrastruktuuria, jotta ne voivat tarjota keskeisiä televisiopalveluja”. Sen vuoksi niille myönnetään rahoitusta ainoastaan radioviestintälaitteiden ja antennien kaltaisten laitteistojen tai rakennusosien hankintaan tai asentamiseen. Alueella II kunnat vastaavat kustannuksista, koska ne omistavat kyseiset keskukset. Kahden ensimmäisen vuoden aikana 516 keskuksen käyttö- ja ylläpitokustannukset arvioitiin yhteensä 6,5 miljoonaksi euroksi. Seuraavien viiden vuoden aikana, vuosina 2010–2015, näiden 516 keskuksen käyttö- ja ylläpitokustannusten arvioidaan nousevan noin 15 miljoonaan euroon (keskimäärin 29 000 euroa keskusta kohden).

3.2.5   Poikkeus ns. yleisestä infrastruktuurista

Poikkeus ns. yleisestä infrastruktuurista

| (69) | JCCM:n mukaan sekä kuntien että verkko-operaattoreiden omistuksessa olevien digitalisoituja lähetyskeskuksia voidaan pitää ’yleisenä infrastruktuurina’ eli kaikille mahdollisille käyttäjille avoimena infrastruktuurina samoin edellytyksin ilman syrjintää. Tästä seuraa, että digitalisoidun infrastruktuurin ansiosta kaikki käyttäjät Castilla-La Manchan alueella II voivat vastaanottaa maanpäälliset digitaaliset televisiolähetykset samoin edellytyksin sen jälkeen, kun analogiset televisiolähetykset lopetetaan. |
| --- | --- |

(69)

JCCM:n mukaan sekä kuntien että verkko-operaattoreiden omistuksessa olevien digitalisoituja lähetyskeskuksia voidaan pitää ’yleisenä infrastruktuurina’ eli kaikille mahdollisille käyttäjille avoimena infrastruktuurina samoin edellytyksin ilman syrjintää. Tästä seuraa, että digitalisoidun infrastruktuurin ansiosta kaikki käyttäjät Castilla-La Manchan alueella II voivat vastaanottaa maanpäälliset digitaaliset televisiolähetykset samoin edellytyksin sen jälkeen, kun analogiset televisiolähetykset lopetetaan.

3.2.6   Poikkeus markkinataloussijoittajaperiaatteesta

Poikkeus markkinataloussijoittajaperiaatteesta

| (70) | JCCM väittää, että kyseessä olevien julkisten varojen siirto on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen markkinahintojen vertailevan analyysin perusteella. Maksut TelecomCLM:lle tietyistä palveluista suoritettiin markkinahintaan. |
| --- | --- |

(70)

JCCM väittää, että kyseessä olevien julkisten varojen siirto on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen markkinahintojen vertailevan analyysin perusteella. Maksut TelecomCLM:lle tietyistä palveluista suoritettiin markkinahintaan.

| (71) | Vertaillessaan tosiasiallista rahoitusta ja maksua, jonka tavanomaisissa olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja olisi suorittanut vastaavasta palvelusta, JCCM tulee siihen tulokseen, että sopimukset perustuivat puolueettomiin taloudellisiin kriteereihin. Joten verkko-operaattoreita ei suosittu verrattuna siihen, mitä ne olisivat voineet saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Sen vuoksi verkko-operaattoreille ei ole myönnetty valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(71)

Vertaillessaan tosiasiallista rahoitusta ja maksua, jonka tavanomaisissa olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja olisi suorittanut vastaavasta palvelusta, JCCM tulee siihen tulokseen, että sopimukset perustuivat puolueettomiin taloudellisiin kriteereihin. Joten verkko-operaattoreita ei suosittu verrattuna siihen, mitä ne olisivat voineet saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Sen vuoksi verkko-operaattoreille ei ole myönnetty valikoivaa etua.

3.2.7   Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen poikkeus

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen poikkeus

| (72) | JCCM viittaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaan. Se väittää, että kyseistä säännöstä voidaan soveltaa alueella II, joka ei ole herättänyt lähetystoiminnan harjoittajien eikä verkko-operaattoreiden kaupallista intressiä. Kunnat ovat täyttäneet aukon markkinoilla tarjoamalla maanpäällisen digitaalitelevisioverkon palveluja ja teettämällä alihankintana maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen hankinnan, asentamisen, käytön ja ylläpidon, mikä on johtanut alueen II asukkaiden elinolojen paranemiseen ja yleensä Castilla-La Manchan itsehallintoalueen talouden paranemiseen. |
| --- | --- |

(72)

JCCM viittaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaan. Se väittää, että kyseistä säännöstä voidaan soveltaa alueella II, joka ei ole herättänyt lähetystoiminnan harjoittajien eikä verkko-operaattoreiden kaupallista intressiä. Kunnat ovat täyttäneet aukon markkinoilla tarjoamalla maanpäällisen digitaalitelevisioverkon palveluja ja teettämällä alihankintana maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen hankinnan, asentamisen, käytön ja ylläpidon, mikä on johtanut alueen II asukkaiden elinolojen paranemiseen ja yleensä Castilla-La Manchan itsehallintoalueen talouden paranemiseen.

3.2.8   Abertis verkko-operaattorina

Abertis verkko-operaattorina

| (73) | JCCM ei yhdy Abertisin väitteeseen, jonka mukaan sitä ei pitäisi katso verkko-operaattoriksi alueella II. JCCM toteaa, että Abertis teki sopimuksia JCCM:n kanssa asetuksen 347/2008 nojalla laajentaakseen maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten peittoaluetta alueella II (41). Abertis ja TelecomCLM on katsottava alueella II toimiviksi verkko-operaattoreiksi, koska alueella on RTVE:n ja/tai Tele5:n analogisia televisiolähetyksiä tarjoavia virallisia lähetyskeskuksia (Abertis) ja CMT:n analogisia televisiolähetyksiä tarjoavia virallisia lähetyskeskuksia (TelecomCLM). |
| --- | --- |

(73)

JCCM ei yhdy Abertisin väitteeseen, jonka mukaan sitä ei pitäisi katso verkko-operaattoriksi alueella II. JCCM toteaa, että Abertis teki sopimuksia JCCM:n kanssa asetuksen 347/2008 nojalla laajentaakseen maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten peittoaluetta alueella II (41). Abertis ja TelecomCLM on katsottava alueella II toimiviksi verkko-operaattoreiksi, koska alueella on RTVE:n ja/tai Tele5:n analogisia televisiolähetyksiä tarjoavia virallisia lähetyskeskuksia (Abertis) ja CMT:n analogisia televisiolähetyksiä tarjoavia virallisia lähetyskeskuksia (TelecomCLM).

41

| (74) | Kunnan digitaaliset laitteistot sijaitsivat useissa tapauksissa joko Abertisin tai TelecomCLM:n omistamissa keskuksissa. Tällöin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistot kuuluvat asianomaisille kunnille. Abertis väittää, ettei sitä voida pitää kiistanalaisten tukien suorana tuensaajana, koska se ei ole verkko-operaattori alueella II, ja että ”kyseiset laitteistot kuuluvat TelecomCLM:lle ja muille paikallisille operaattoreille, jotka käyttävät niitä” (42). JCCM katsoo, ettei tämä väite pidä paikkaansa. |
| --- | --- |

(74)

Kunnan digitaaliset laitteistot sijaitsivat useissa tapauksissa joko Abertisin tai TelecomCLM:n omistamissa keskuksissa. Tällöin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistot kuuluvat asianomaisille kunnille. Abertis väittää, ettei sitä voida pitää kiistanalaisten tukien suorana tuensaajana, koska se ei ole verkko-operaattori alueella II, ja että ”kyseiset laitteistot kuuluvat TelecomCLM:lle ja muille paikallisille operaattoreille, jotka käyttävät niitä” (42). JCCM katsoo, ettei tämä väite pidä paikkaansa.

42

4.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

4.1   RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL:N HUOMAUTUKSET

| (75) | Radiodifusión toteaa vastauksessaan komission aloituspäätökseen, että Espanjan viranomaiset eivät ole virallisesti antaneet tuensaajille yleisen taloudellisen edun mukaista tehtävää. Sen lisäksi keskuskohtainen tuki vaikutti liian suurelta, jos sitä sovellettiin vain olemassa oleviin keskuksiin, kuten Espanjan viranomaiset vakuuttivat. Radiodifusiónin mielestä tukea käytettiin lähinnä uusien lähetyskeskusten luomiseen koko Castilla-La Manchan itsehallintoalueella ja sääntöjenvastaisen tuen kätkemiseen. |
| --- | --- |

(75)

Radiodifusión toteaa vastauksessaan komission aloituspäätökseen, että Espanjan viranomaiset eivät ole virallisesti antaneet tuensaajille yleisen taloudellisen edun mukaista tehtävää. Sen lisäksi keskuskohtainen tuki vaikutti liian suurelta, jos sitä sovellettiin vain olemassa oleviin keskuksiin, kuten Espanjan viranomaiset vakuuttivat. Radiodifusiónin mielestä tukea käytettiin lähinnä uusien lähetyskeskusten luomiseen koko Castilla-La Manchan itsehallintoalueella ja sääntöjenvastaisen tuen kätkemiseen.

| (76) | Radiodifusión väittää, että Castilla-La Manchan viranomaiset myönsivät tukea ilman tarjouskilpailumenettelyä ja että varoja siirrettiin valikoivasti, koska muihin teknologioihin perustuvat verkot, kuten kaapeli- ja satelliittiverkot, jätettiin ilman tukea. |
| --- | --- |

(76)

Radiodifusión väittää, että Castilla-La Manchan viranomaiset myönsivät tukea ilman tarjouskilpailumenettelyä ja että varoja siirrettiin valikoivasti, koska muihin teknologioihin perustuvat verkot, kuten kaapeli- ja satelliittiverkot, jätettiin ilman tukea.

| (77) | Radiodifusiónin mukaan TelecomCLM on saanut ratkaisevaa etua kiistanalaisista toimenpiteistä. Alueviranomaiset valitsivat sen suoraan ilman minkäänlaista tarjouskilpailumenettelyä. Tämän vuoksi se pystyi kasvattamaan verkkonsa maantieteellistä kattavuutta huomattavasti alueilla, joille kukaan ei olisi muutoin investoinut. Lisäksi TelecomCLM hyötyi lakisääteisen valvonnan puutteesta, koska siihen ei sovellettu minkäänlaisia lakisääteisiä velvoitteita tarjota pääsy äskettäin rakennettuun tai parannettuun verkkoon. Radiodifusión huomauttaa, että asetuksen 347/2008 mukaan valtiontuen tavoitteena on luoda uusia lähetyskeskuksia eikä digitalisoida olemassa olevia keskuksia. |
| --- | --- |

(77)

Radiodifusiónin mukaan TelecomCLM on saanut ratkaisevaa etua kiistanalaisista toimenpiteistä. Alueviranomaiset valitsivat sen suoraan ilman minkäänlaista tarjouskilpailumenettelyä. Tämän vuoksi se pystyi kasvattamaan verkkonsa maantieteellistä kattavuutta huomattavasti alueilla, joille kukaan ei olisi muutoin investoinut. Lisäksi TelecomCLM hyötyi lakisääteisen valvonnan puutteesta, koska siihen ei sovellettu minkäänlaisia lakisääteisiä velvoitteita tarjota pääsy äskettäin rakennettuun tai parannettuun verkkoon. Radiodifusión huomauttaa, että asetuksen 347/2008 mukaan valtiontuen tavoitteena on luoda uusia lähetyskeskuksia eikä digitalisoida olemassa olevia keskuksia.

| (78) | Radiodifusiónin mielestä tuki vahvistaa perinteisiä operaattoreita sillä ainoalla markkinasegmentillä, jolla on jonkin verran tilaa kilpailla. Käytännössä Abertis on oletettavasti pystynyt vahvistamaan monopoliasemaansa ja käyttämään julkista rahoitusta kehittääkseen uuden ja tiheämmän verkon, jonka ansiosta se voi kilpailla uusilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(78)

Radiodifusiónin mielestä tuki vahvistaa perinteisiä operaattoreita sillä ainoalla markkinasegmentillä, jolla on jonkin verran tilaa kilpailla. Käytännössä Abertis on oletettavasti pystynyt vahvistamaan monopoliasemaansa ja käyttämään julkista rahoitusta kehittääkseen uuden ja tiheämmän verkon, jonka ansiosta se voi kilpailla uusilla markkinoilla.

| (79) | Radiodifusión on vakuuttunut, ettei tutkittavana oleva valtiontuki ole oikeasuhteista. Jotta tuki täyttäisi oikeasuhteisuutta koskevan edellytyksen, sitä pitäisi soveltaa vain syrjäisiin maaseutualueisiin, ja sen pitäisi hyödyttää yhtä lailla kaikkia operaattoreita siten, että operaattoreille asetetaan tehokasta pääsyä koskevia velvoitteita. |
| --- | --- |

(79)

Radiodifusión on vakuuttunut, ettei tutkittavana oleva valtiontuki ole oikeasuhteista. Jotta tuki täyttäisi oikeasuhteisuutta koskevan edellytyksen, sitä pitäisi soveltaa vain syrjäisiin maaseutualueisiin, ja sen pitäisi hyödyttää yhtä lailla kaikkia operaattoreita siten, että operaattoreille asetetaan tehokasta pääsyä koskevia velvoitteita.

| (80) | Radiodifusión vastasi 27 päivänä syyskuuta 2011 komission tietopyyntöön, joka koski Espanjan esittämiä kysymyksiä oikeusasemasta, selittämällä, että sen ensisijaisena tehtävänä on tarjota palveluja audiovisuaalisia mediapalveluja tarjoaville paikallisille lähetystoiminnan harjoittajille. Se toimitti luettelon Castilla-La Manchan 18 kunnan alueella käyttämistään laitteistoista. Radiodifusiónin mukaan kyseisiä laitteistoja voitaisiin käyttää lähettämään kansallisia ja alueellisia lähetyksiä, minkä vuoksi niitä olisi voitu käyttää, jos se olisi voinut osallistua kilpailuun tuesta. |
| --- | --- |

(80)

Radiodifusión vastasi 27 päivänä syyskuuta 2011 komission tietopyyntöön, joka koski Espanjan esittämiä kysymyksiä oikeusasemasta, selittämällä, että sen ensisijaisena tehtävänä on tarjota palveluja audiovisuaalisia mediapalveluja tarjoaville paikallisille lähetystoiminnan harjoittajille. Se toimitti luettelon Castilla-La Manchan 18 kunnan alueella käyttämistään laitteistoista. Radiodifusiónin mukaan kyseisiä laitteistoja voitaisiin käyttää lähettämään kansallisia ja alueellisia lähetyksiä, minkä vuoksi niitä olisi voitu käyttää, jos se olisi voinut osallistua kilpailuun tuesta.

4.2   ASTRAN HUOMAUTUKSET

| (81) | Astra katsoo, että toimenpide, mukaan lukien jatkuva tuki verkon käyttöä ja ylläpitoa varten, loukkaa teknologianeutraaliuden periaatetta maanpäällisen verkon valinnan vuoksi. Astra korostaa, että satelliittilähetykset olisivat olleet maanpäällisiä digitaalitelevisiolähetyksiä halvemmat alueella II (43), minkä todistaa selkeästi Astran menestys Cantabrian tarjouskilpailussa. Satelliittiratkaisu olisi huomattavien mittakaavaetujensa avulla mahdollistanut merkittävät kustannussäästöt, jos useat alueet olisivat koordinoineet verkkovalintansa alueella II. Myös sellaisessa tilanteessa, jossa Espanjan hallitus ei perustuslaillisista syistä olisi voinut määrätä, että alueiden väliset synergiaedut olisi otettava huomioon edellytyksenä rahoituksen myöntämiselle, alueet olisivat voineet tehdä sen itse. Ainostaan tällöin aluehallitukset olisivat voineet taata veronmaksajilleen, että ne olivat valinneet kustannustehokkaimman ratkaisun. |
| --- | --- |

(81)

Astra katsoo, että toimenpide, mukaan lukien jatkuva tuki verkon käyttöä ja ylläpitoa varten, loukkaa teknologianeutraaliuden periaatetta maanpäällisen verkon valinnan vuoksi. Astra korostaa, että satelliittilähetykset olisivat olleet maanpäällisiä digitaalitelevisiolähetyksiä halvemmat alueella II (43), minkä todistaa selkeästi Astran menestys Cantabrian tarjouskilpailussa. Satelliittiratkaisu olisi huomattavien mittakaavaetujensa avulla mahdollistanut merkittävät kustannussäästöt, jos useat alueet olisivat koordinoineet verkkovalintansa alueella II. Myös sellaisessa tilanteessa, jossa Espanjan hallitus ei perustuslaillisista syistä olisi voinut määrätä, että alueiden väliset synergiaedut olisi otettava huomioon edellytyksenä rahoituksen myöntämiselle, alueet olisivat voineet tehdä sen itse. Ainostaan tällöin aluehallitukset olisivat voineet taata veronmaksajilleen, että ne olivat valinneet kustannustehokkaimman ratkaisun.

43

| (82) | Eri verkkoja vertailtaessa olisi Astran mukaan pitänyt ottaa huomioon laitteistojen suorien asennuskustannusten lisäksi myös muut myönteiset vaikutukset, joita satelliittiratkaisulla olisi ollut. Siirtymisprosessi olisi ollut paljon yksinkertaisempi ja edullisempi. Televisionkatsojille olisi ollut etua siirtymäkaudesta, jolloin kanavat olisivat olleet käytössä niin satelliitin kuin maanpäällisten verkkojen kautta samanaikaisesti. Kun otetaan huomioon laajakaistan riittämättömyys maanpäällisessä verkossa ja tarve vapauttaa lisäkapasiteettia televiestintäpalveluille tulevaisuudessa, maanpäällisen verkon käytöstä aiheutuu muita kustannuksia kotitalouksille ja lähetystoiminnan harjoittajille. Laajakaistan vaihto tulevaisuudessa edellyttää asukkailta alueella II antennin mukauttamista. Lähetystoiminnan harjoittajille koituu lisäkustannuksia myöhemmin, kun toimintaa on harjoitettava samanaikaisesti useampia vaihtoehtoja käyttäen. Tällaisia kustannuksia ei aiheutuisi, jos olisi valittu satelliittiteknologia. |
| --- | --- |

(82)

Eri verkkoja vertailtaessa olisi Astran mukaan pitänyt ottaa huomioon laitteistojen suorien asennuskustannusten lisäksi myös muut myönteiset vaikutukset, joita satelliittiratkaisulla olisi ollut. Siirtymisprosessi olisi ollut paljon yksinkertaisempi ja edullisempi. Televisionkatsojille olisi ollut etua siirtymäkaudesta, jolloin kanavat olisivat olleet käytössä niin satelliitin kuin maanpäällisten verkkojen kautta samanaikaisesti. Kun otetaan huomioon laajakaistan riittämättömyys maanpäällisessä verkossa ja tarve vapauttaa lisäkapasiteettia televiestintäpalveluille tulevaisuudessa, maanpäällisen verkon käytöstä aiheutuu muita kustannuksia kotitalouksille ja lähetystoiminnan harjoittajille. Laajakaistan vaihto tulevaisuudessa edellyttää asukkailta alueella II antennin mukauttamista. Lähetystoiminnan harjoittajille koituu lisäkustannuksia myöhemmin, kun toimintaa on harjoitettava samanaikaisesti useampia vaihtoehtoja käyttäen. Tällaisia kustannuksia ei aiheutuisi, jos olisi valittu satelliittiteknologia.

| (83) | Astra väittää, että verkko-operaattorit eivät saaneet etua toimenpiteestä. Verkon digitalisointi suosii erityisesti Abertisin kaupallista tarjontaa lähetystoiminnan harjoittajille, koska maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon väestöpeitto on lähes sataprosenttinen ilman lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(83)

Astra väittää, että verkko-operaattorit eivät saaneet etua toimenpiteestä. Verkon digitalisointi suosii erityisesti Abertisin kaupallista tarjontaa lähetystoiminnan harjoittajille, koska maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon väestöpeitto on lähes sataprosenttinen ilman lisäkustannuksia.

| (84) | Kilpailun vääristymisestä Astra arvioi, että sekä satelliittiverkot että maanpäälliset verkot kuuluvat samoille markkinoille. Sen mukaan ei ole tiukkaa jakoa maksulliseen ja maksuttomaan televisioon ainakaan verkkojen keskinäisen kilpailun kannalta. Nykyisin on useita maksukanavia, jotka tarjoavat lähetyksiään maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta ja yhtä lukuun ottamatta myös satelliittilähetyksinä. |
| --- | --- |

(84)

Kilpailun vääristymisestä Astra arvioi, että sekä satelliittiverkot että maanpäälliset verkot kuuluvat samoille markkinoille. Sen mukaan ei ole tiukkaa jakoa maksulliseen ja maksuttomaan televisioon ainakaan verkkojen keskinäisen kilpailun kannalta. Nykyisin on useita maksukanavia, jotka tarjoavat lähetyksiään maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta ja yhtä lukuun ottamatta myös satelliittilähetyksinä.

| (85) | Satelliittiverkon mahdollisista eduista Astra mainitsee erityisesti tarpeen taata pääsyn ja salauksen ehdollisuus. Immateriaalioikeuksien suojaaminen ei aiheuttaisi ongelmia maksuttomia satelliittikanavia käyttäville lähetystoiminnan harjoittajille. Tällaista teknologiaa käytetään jo monilla maksukanavilla satelliittiverkossa. Lisäksi Cantabrian viranomaiset hyväksyivät Cantabriassa ehdolliseen pääsyyn ehdotetun ratkaisun, jossa viranomaiset voivat päättää, mitkä käyttäjät aktivoidaan palvelun vastaanottamista varten. |
| --- | --- |

(85)

Satelliittiverkon mahdollisista eduista Astra mainitsee erityisesti tarpeen taata pääsyn ja salauksen ehdollisuus. Immateriaalioikeuksien suojaaminen ei aiheuttaisi ongelmia maksuttomia satelliittikanavia käyttäville lähetystoiminnan harjoittajille. Tällaista teknologiaa käytetään jo monilla maksukanavilla satelliittiverkossa. Lisäksi Cantabrian viranomaiset hyväksyivät Cantabriassa ehdolliseen pääsyyn ehdotetun ratkaisun, jossa viranomaiset voivat päättää, mitkä käyttäjät aktivoidaan palvelun vastaanottamista varten.

4.3   ABERTISIN HUOMAUTUKSET

4.3.1   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

| (86) | Abertis katsoo, ettei kiistanalainen toimenpide peittoalueen laajentamiseksi alueella II ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(86)

Abertis katsoo, ettei kiistanalainen toimenpide peittoalueen laajentamiseksi alueella II ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (87) | Ensinnäkin tutkinnan kohteena olevat varainsiirrot olivat pelkästään keskushallinnon toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli saattaa ajan tasalle lähetyskeskukset, jotka ovat joko suoraan julkishallinnon omistuksessa tai julkishallinto on käyttöoikeuksien haltija. Valtion varoja ei siis siirretty yrityksille vaan ne säilyivät valtionhallinnolla. |
| --- | --- |

(87)

Ensinnäkin tutkinnan kohteena olevat varainsiirrot olivat pelkästään keskushallinnon toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli saattaa ajan tasalle lähetyskeskukset, jotka ovat joko suoraan julkishallinnon omistuksessa tai julkishallinto on käyttöoikeuksien haltija. Valtion varoja ei siis siirretty yrityksille vaan ne säilyivät valtionhallinnolla.

| (88) | Toiseksi Abertis korostaa, että verkko-operaattorit eivät hyötyneet kiistanalaisista toimenpiteistä. Abertisin ei voida katsoa saaneen niistä etua, koska se ei ole alueella II toimiva verkko-operaattori eikä se käytä verkkoa, jota käytettiin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamiseksi Castilla-La Manchassa. TelecomCLM omistaa ja käyttää muun muassa kyseisiä laitteistoja. |
| --- | --- |

(88)

Toiseksi Abertis korostaa, että verkko-operaattorit eivät hyötyneet kiistanalaisista toimenpiteistä. Abertisin ei voida katsoa saaneen niistä etua, koska se ei ole alueella II toimiva verkko-operaattori eikä se käytä verkkoa, jota käytettiin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamiseksi Castilla-La Manchassa. TelecomCLM omistaa ja käyttää muun muassa kyseisiä laitteistoja.

| (89) | Kolmanneksi teknologianeutraaliuden osalta Abertis korostaa, ettei kiistanalainen toimenpide hankaloita verkkojen välistä kilpailua, koska maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen hienoisella laajentamisella alueella II ei ole minkäänlaista taloudellista vaikutusta alueella I. Toisaalta alueen II digitalisointi ei vaikuta siihen hintaan, jonka Abertis voi saada lähetyspalveluistaan. Itse asiassa sen hinnat määräytyvät sen pääoman ja käyttökustannusten perusteella. TelecomCLM:n laitteistot puolestaan ovat siirtyneet Castilla-La Manchan itsehallintoalueen omistukseen. Itsehallintoalue myös hallinnoi alueellista verkko-operaattoria TelecomCLM:ää. |
| --- | --- |

(89)

Kolmanneksi teknologianeutraaliuden osalta Abertis korostaa, ettei kiistanalainen toimenpide hankaloita verkkojen välistä kilpailua, koska maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen hienoisella laajentamisella alueella II ei ole minkäänlaista taloudellista vaikutusta alueella I. Toisaalta alueen II digitalisointi ei vaikuta siihen hintaan, jonka Abertis voi saada lähetyspalveluistaan. Itse asiassa sen hinnat määräytyvät sen pääoman ja käyttökustannusten perusteella. TelecomCLM:n laitteistot puolestaan ovat siirtyneet Castilla-La Manchan itsehallintoalueen omistukseen. Itsehallintoalue myös hallinnoi alueellista verkko-operaattoria TelecomCLM:ää.

| (90) | Neljänneksi kiistanalaisesta toimenpiteestä ei koitunut etua lähetystoiminnan harjoittajille, koska niiden tulot eivät kasvaneet alueen II digitalisoinnin jälkeen. Telelaitteiden toimittajienkaan ei voida katsoa hyötyneen välillisesti toimenpiteestä, koska pelkän laitteiston hankinnan analogisten lähetyskeskusten saattamiseksi ajan tasalle eli digitalisoimiseksi ei ole havaittu vaikuttaneen telelaitteiden markkinoiden kilpailurakenteeseen eikä vääristäneen sitä. |
| --- | --- |

(90)

Neljänneksi kiistanalaisesta toimenpiteestä ei koitunut etua lähetystoiminnan harjoittajille, koska niiden tulot eivät kasvaneet alueen II digitalisoinnin jälkeen. Telelaitteiden toimittajienkaan ei voida katsoa hyötyneen välillisesti toimenpiteestä, koska pelkän laitteiston hankinnan analogisten lähetyskeskusten saattamiseksi ajan tasalle eli digitalisoimiseksi ei ole havaittu vaikuttaneen telelaitteiden markkinoiden kilpailurakenteeseen eikä vääristäneen sitä.

| (91) | Viidenneksi Abertis katsoo, ettei kiistanalaisella toimenpiteellä ollut minkäänlaista huomionarvoista vaikutusta verkko-operaattoreiden väliseen kilpailuun. Vaikka Radiodifusión olisi hyötynyt toimenpiteestä, se ei olisi pystynyt kilpailemaan Abertisin kanssa kansallisella tasolla, koska Radiodifusiónin käyttämät keskukset eivät vastaa alueella I tarvittavia keskuksia, mikä pätee kaikkiin alueen II keskuksiin. |
| --- | --- |

(91)

Viidenneksi Abertis katsoo, ettei kiistanalaisella toimenpiteellä ollut minkäänlaista huomionarvoista vaikutusta verkko-operaattoreiden väliseen kilpailuun. Vaikka Radiodifusión olisi hyötynyt toimenpiteestä, se ei olisi pystynyt kilpailemaan Abertisin kanssa kansallisella tasolla, koska Radiodifusiónin käyttämät keskukset eivät vastaa alueella I tarvittavia keskuksia, mikä pätee kaikkiin alueen II keskuksiin.

| (92) | Kuudenneksi, jos kiistanalainen toimenpide katsotaan tueksi, se olisi Abertisin mielestä voimassa olevaa tukea. Lähetysverkkojen levittäminen alueella II alkoi vuonna 1982 lähetystoiminnan alalla, jolla kilpailu ei ollut vapaata. Tuolloin Espanjan valtiolla oli lakisääteinen monopoli maanpäällisten lähetysten markkinoilla. Alueella II sijaitsevien, ennen alan vapauttamista käyttöön otettujen paikallisverkkojen asentamista, ylläpitämistä ja käyttöä rahoitetaan nykyisin julkisista varoista. Tutkittavana oleva toimenpide on siten jatkuvaa voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(92)

Kuudenneksi, jos kiistanalainen toimenpide katsotaan tueksi, se olisi Abertisin mielestä voimassa olevaa tukea. Lähetysverkkojen levittäminen alueella II alkoi vuonna 1982 lähetystoiminnan alalla, jolla kilpailu ei ollut vapaata. Tuolloin Espanjan valtiolla oli lakisääteinen monopoli maanpäällisten lähetysten markkinoilla. Alueella II sijaitsevien, ennen alan vapauttamista käyttöön otettujen paikallisverkkojen asentamista, ylläpitämistä ja käyttöä rahoitetaan nykyisin julkisista varoista. Tutkittavana oleva toimenpide on siten jatkuvaa voimassa olevaa tukea.

| (93) | Abertis toteaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta soveltuvuudesta sisämarkkinoille, että TelecomCLM ja muut paikalliset verkko-operaattorit eivät todennäköisesti ylittäneet keskimääräisen vuotuisen liikevaihdon 100 miljoonan euron raja-arvoa ennen veroja kahden yleishyödyllisen taloudellisen palvelun toimeksiantamista edeltäneen varainhoitovuoden aikana. Vuotuinen korvaus kyseisestä palvelusta on 30 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(93)

Abertis toteaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta soveltuvuudesta sisämarkkinoille, että TelecomCLM ja muut paikalliset verkko-operaattorit eivät todennäköisesti ylittäneet keskimääräisen vuotuisen liikevaihdon 100 miljoonan euron raja-arvoa ennen veroja kahden yleishyödyllisen taloudellisen palvelun toimeksiantamista edeltäneen varainhoitovuoden aikana. Vuotuinen korvaus kyseisestä palvelusta on 30 miljoonaa euroa.

| (94) | Sitä paitsi Abertis väittää, että mahdollinen valtiontuki on joka tapauksessa sisämarkkinoille soveltuvaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Espanjan viranomaisten hyväksymien toimenpiteiden tarkoituksena on vauhdittaa digitalisointiprosessia Espanjassa, mikä on tunnustettu yhteisen edun mukaiseksi tavoitteeksi. Tuki oli asianmukainen väline, koska maanpäällinen digitaalinen televisiotekniikka soveltuu paremmin peittoalueen laajentamiseen (44). Taloudellisia syitä lukuun ottamatta Abertis myös huomauttaa, että lähetystoiminnan harjoittajat ovat vastahakoisia käyttämään satelliittiverkkoja niiden rajoitteiden vuoksi, joita lähetystoiminnan harjoittajat kohtaavat hankkiessaan sisältöoikeuksia maksuttomille ohjelmilleen. Useimmissa tapauksissa ne hankkivat vain oikeuden lähettää sisältöjä tietyn verkon, nimittäin maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta, koska tämä teknologia mahdollistaa kohdennetut lähetykset ja maantieteellisen rajaamisen. Toimenpiteet ovat lisäksi oikeasuhteisia, koska niillä katetaan vain kustannukset, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä, jotta alueella II voidaan siirtyä analogisista digitaalisiin televisiopalveluihin. |
| --- | --- |

(94)

Sitä paitsi Abertis väittää, että mahdollinen valtiontuki on joka tapauksessa sisämarkkinoille soveltuvaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Espanjan viranomaisten hyväksymien toimenpiteiden tarkoituksena on vauhdittaa digitalisointiprosessia Espanjassa, mikä on tunnustettu yhteisen edun mukaiseksi tavoitteeksi. Tuki oli asianmukainen väline, koska maanpäällinen digitaalinen televisiotekniikka soveltuu paremmin peittoalueen laajentamiseen (44). Taloudellisia syitä lukuun ottamatta Abertis myös huomauttaa, että lähetystoiminnan harjoittajat ovat vastahakoisia käyttämään satelliittiverkkoja niiden rajoitteiden vuoksi, joita lähetystoiminnan harjoittajat kohtaavat hankkiessaan sisältöoikeuksia maksuttomille ohjelmilleen. Useimmissa tapauksissa ne hankkivat vain oikeuden lähettää sisältöjä tietyn verkon, nimittäin maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta, koska tämä teknologia mahdollistaa kohdennetut lähetykset ja maantieteellisen rajaamisen. Toimenpiteet ovat lisäksi oikeasuhteisia, koska niillä katetaan vain kustannukset, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä, jotta alueella II voidaan siirtyä analogisista digitaalisiin televisiopalveluihin.

44

4.4   LÄHETYSTOIMINNAN HARJOITTAJIEN HUOMAUTUKSET

| (95) | Lähetystoiminnan harjoittajien mielestä toimenpidettä ei voida pitää valtiontukena, koska siitä ei ole aiheutunut taloudellista etua yhdellekään yritykselle, etenkään lähetystoiminnan harjoittajille. Toimenpiteet eivät ole lisänneet lähetystoiminnan harjoittajien katsojamääriä analogisiin lähetyksiin verrattuna. Peittoalueen laajentamisen piiriin kuuluvien alueiden eli syrjäisten ja harvaan asuttujen maaseutualueiden asukkailla ei ole vaikutusta mainosmarkkinoihin, eivätkä he kuulu lähetystoiminnan harjoittajien kohdeyleisöön. Näissä olosuhteissa yksityiset operaattorit eivät korottaneet mainosmaksuja laajennuksen seurauksena. |
| --- | --- |

(95)

Lähetystoiminnan harjoittajien mielestä toimenpidettä ei voida pitää valtiontukena, koska siitä ei ole aiheutunut taloudellista etua yhdellekään yritykselle, etenkään lähetystoiminnan harjoittajille. Toimenpiteet eivät ole lisänneet lähetystoiminnan harjoittajien katsojamääriä analogisiin lähetyksiin verrattuna. Peittoalueen laajentamisen piiriin kuuluvien alueiden eli syrjäisten ja harvaan asuttujen maaseutualueiden asukkailla ei ole vaikutusta mainosmarkkinoihin, eivätkä he kuulu lähetystoiminnan harjoittajien kohdeyleisöön. Näissä olosuhteissa yksityiset operaattorit eivät korottaneet mainosmaksuja laajennuksen seurauksena.

| (96) | Lähetystoiminnan harjoittajat katsoivat myös, ettei niillä ollut intressiä siirtyä satelliittiverkkoon, jossa niiden ohjelmat kilpailisivat satojen muiden kanavien kanssa. Maanpäällisen verkon etuna on rajallinen kapasiteetti, mikä tarkoittaa maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajille vähemmän kilpailua. Ne korostivat lisäksi ostavansa yleensä sisältöjä vain tietynlaista – tässä tapauksessa maanpäällistä – verkkoa varten. Tämä johtuu siitä, että maanpäällinen lähetystoiminta takaa lähetysten maantieteellisen rajaamisen, toisin kuin satelliittiverkko. |
| --- | --- |

(96)

Lähetystoiminnan harjoittajat katsoivat myös, ettei niillä ollut intressiä siirtyä satelliittiverkkoon, jossa niiden ohjelmat kilpailisivat satojen muiden kanavien kanssa. Maanpäällisen verkon etuna on rajallinen kapasiteetti, mikä tarkoittaa maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajille vähemmän kilpailua. Ne korostivat lisäksi ostavansa yleensä sisältöjä vain tietynlaista – tässä tapauksessa maanpäällistä – verkkoa varten. Tämä johtuu siitä, että maanpäällinen lähetystoiminta takaa lähetysten maantieteellisen rajaamisen, toisin kuin satelliittiverkko.

| (97) | Lähetystoiminnan harjoittajat painottivat myös, että sen jälkeen kun Astra oli valittu Cantabrian tarjouskilpailussa, ne ilmoittivat Cantabrian viranomaisille vastustavansa satelliittilähetyksiä, koska ne olivat hankkineet oikeudet lähettää sisältöjä vain maanpäällisessä verkossa. |
| --- | --- |

(97)

Lähetystoiminnan harjoittajat painottivat myös, että sen jälkeen kun Astra oli valittu Cantabrian tarjouskilpailussa, ne ilmoittivat Cantabrian viranomaisille vastustavansa satelliittilähetyksiä, koska ne olivat hankkineet oikeudet lähettää sisältöjä vain maanpäällisessä verkossa.

5.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

5.1   TUEN OIKEUSPERUSTA

| (98) | Kuten kuvataan yksityiskohtaisesti 2.2 kohdassa, johdanto-osan 26–44 kappaleessa ja asiassa SA.28599 – maanpäällisen verkon digitaalitelevisio Espanjassa (45) – annetussa päätöksessä, digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa koskeva lainsäädäntökehys on monimutkainen verkosto, joka koostuu useista sekä keskushallinnon että itsehallintoalueiden ja paikallisviranomaisten neljän vuoden aikana antamista säädöksistä. Maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevassa vuoden 2005 kansallisessa teknisessä suunnitelmassa ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa vuoden 2007 kansallisessa suunnitelmassa säännellään lähinnä siirtymistä maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella I, mutta ne muodostavat myös perustan toimenpiteille, joilla peittoaluetta laajennetaan edelleen alueella II. Alueviranomaiset toteuttivat laajentamistoimet tehtyään useita puitesopimuksia keskushallinnon kanssa (vuoden 2008 puitesopimukset) ja vuonna 2008 lisäyksiä aiemmin tehtyihin vuoden 2006 puitesopimuksiin sekä vuonna 2009 lisäyksiä vuoden 2008 puitesopimuksiin. |
| --- | --- |

(98)

Kuten kuvataan yksityiskohtaisesti 2.2 kohdassa, johdanto-osan 26–44 kappaleessa ja asiassa SA.28599 – maanpäällisen verkon digitaalitelevisio Espanjassa (45) – annetussa päätöksessä, digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa koskeva lainsäädäntökehys on monimutkainen verkosto, joka koostuu useista sekä keskushallinnon että itsehallintoalueiden ja paikallisviranomaisten neljän vuoden aikana antamista säädöksistä. Maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevassa vuoden 2005 kansallisessa teknisessä suunnitelmassa ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa vuoden 2007 kansallisessa suunnitelmassa säännellään lähinnä siirtymistä maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella I, mutta ne muodostavat myös perustan toimenpiteille, joilla peittoaluetta laajennetaan edelleen alueella II. Alueviranomaiset toteuttivat laajentamistoimet tehtyään useita puitesopimuksia keskushallinnon kanssa (vuoden 2008 puitesopimukset) ja vuonna 2008 lisäyksiä aiemmin tehtyihin vuoden 2006 puitesopimuksiin sekä vuonna 2009 lisäyksiä vuoden 2008 puitesopimuksiin.

45

| (99) | Näiden sopimusten ja lisäysten seurauksena alue- ja/tai paikallisviranomaiset toteuttivat monia erilaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli laajentaa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoaluetta alueella II. Komissio katsoo näin ollen, että keskushallinnon tasolla hyväksytyt useat eri säädökset sekä elinkeinoministeriön ja itsehallintoalueiden väliset sopimukset muutoksineen muodostavat perustan tukiohjelmalle peittoalueen laajentamiseksi alueella II. Kyseisten säädösten ja sopimusten perusteella itsehallintoalueet toteuttivat toimia, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja (46). |
| --- | --- |

(99)

Näiden sopimusten ja lisäysten seurauksena alue- ja/tai paikallisviranomaiset toteuttivat monia erilaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli laajentaa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoaluetta alueella II. Komissio katsoo näin ollen, että keskushallinnon tasolla hyväksytyt useat eri säädökset sekä elinkeinoministeriön ja itsehallintoalueiden väliset sopimukset muutoksineen muodostavat perustan tukiohjelmalle peittoalueen laajentamiseksi alueella II. Kyseisten säädösten ja sopimusten perusteella itsehallintoalueet toteuttivat toimia, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja (46).

46

| (100) | Kansallinen tekninen suunnitelma koskee siirtymistä maanpäälliseen digitaalitelevisioon alueella I, minkä lisäksi siinä annetaan paikallisviranomaisille tehtäväksi rakentaa yhteistyössä itsehallintoalueiden kanssa uusia lähetyskeskuksia, joita tarvitaan maanpäällisen digitaalitelevision vastaanottamiseen alueella II. Keskushallinto suunnitteli siis jo tuolloin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamista. Digitaalitelevisioon siirtymisestä annettuun tärkeimpään säädökseen sisältyvässä tehtävässä viitataan vain maanpäälliseen verkkoon. Käytännössä itsehallintoalueet ovat näin ollen soveltaneet maanpäällisen keskushallinnon ohjeita digitaalitelevisioverkon laajentamisesta (47). |
| --- | --- |

(100)

Kansallinen tekninen suunnitelma koskee siirtymistä maanpäälliseen digitaalitelevisioon alueella I, minkä lisäksi siinä annetaan paikallisviranomaisille tehtäväksi rakentaa yhteistyössä itsehallintoalueiden kanssa uusia lähetyskeskuksia, joita tarvitaan maanpäällisen digitaalitelevision vastaanottamiseen alueella II. Keskushallinto suunnitteli siis jo tuolloin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalueen laajentamista. Digitaalitelevisioon siirtymisestä annettuun tärkeimpään säädökseen sisältyvässä tehtävässä viitataan vain maanpäälliseen verkkoon. Käytännössä itsehallintoalueet ovat näin ollen soveltaneet maanpäällisen keskushallinnon ohjeita digitaalitelevisioverkon laajentamisesta (47).

47

| (101) | Ajankohta, jona valtiontuki maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämiseen alueella II tosiasiallisesti maksettiin, oli se ajanjakso, jona keskus- ja alueviranomaiset siirsivät varat tuensaajille. Ajanjakson pituus vaihteli eri itsehallintoalueilla. Jatkuvasta tuesta verkkojen käyttöön ja ylläpitoon päätettiin itsehallintoalueiden tasolla. |
| --- | --- |

(101)

Ajankohta, jona valtiontuki maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämiseen alueella II tosiasiallisesti maksettiin, oli se ajanjakso, jona keskus- ja alueviranomaiset siirsivät varat tuensaajille. Ajanjakson pituus vaihteli eri itsehallintoalueilla. Jatkuvasta tuesta verkkojen käyttöön ja ylläpitoon päätettiin itsehallintoalueiden tasolla.

| (102) | Castilla-La Manchassa päädyttiin erilaiseen menettelyyn, kuten johdanto-osan 36–45 kappaleessa selitetään yksityiskohtaisesti. Toisin kuin suurin osa itsehallintoalueista se ei käyttänyt alueellisia tarjouskilpailuja digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi vaan 2 päivänä joulukuuta 2008 annettua asetusta 347/2008, jonka mukaan oli mahdollista myöntää varoja suoraan olemassa olevien (analogisten) lähetyskeskusten omistajille keskusten digitalisointia varten. JCCM ei siis käyttänyt avointa tarjouskilpailumenettelyä vaan valitsi suoraan televiestintäoperaattorit. Kyseiset yritykset suorittivat myös käyttö- ja ylläpitotehtäviä. |
| --- | --- |

(102)

Castilla-La Manchassa päädyttiin erilaiseen menettelyyn, kuten johdanto-osan 36–45 kappaleessa selitetään yksityiskohtaisesti. Toisin kuin suurin osa itsehallintoalueista se ei käyttänyt alueellisia tarjouskilpailuja digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi vaan 2 päivänä joulukuuta 2008 annettua asetusta 347/2008, jonka mukaan oli mahdollista myöntää varoja suoraan olemassa olevien (analogisten) lähetyskeskusten omistajille keskusten digitalisointia varten. JCCM ei siis käyttänyt avointa tarjouskilpailumenettelyä vaan valitsi suoraan televiestintäoperaattorit. Kyseiset yritykset suorittivat myös käyttö- ja ylläpitotehtäviä.

| (103) | Silloin, kun lähetyskeskukset olivat suoraan TelecomCLM:n tai Abertisin omistuksessa, kyseiset yritykset saivat tukea laitteiston saattamiseksi ajan tasalle. Silloin kun rakennettiin uusi lähetyskeskuksia, rakentaminen rahoitettiin julkisista varoista, mutta TelecomCLM:stä tuli keskusten omistaja. Useimmissa tapauksissa analogiset lähetyskeskukset ovat kuntien omaisuutta. Kunnat ostivat digitaalilaitteistot Abertisilta tai TelecomCLM:ltä ja ulkoistivat niille laitteistojen asentamisen, käytön ja ylläpidon. |
| --- | --- |

(103)

Silloin, kun lähetyskeskukset olivat suoraan TelecomCLM:n tai Abertisin omistuksessa, kyseiset yritykset saivat tukea laitteiston saattamiseksi ajan tasalle. Silloin kun rakennettiin uusi lähetyskeskuksia, rakentaminen rahoitettiin julkisista varoista, mutta TelecomCLM:stä tuli keskusten omistaja. Useimmissa tapauksissa analogiset lähetyskeskukset ovat kuntien omaisuutta. Kunnat ostivat digitaalilaitteistot Abertisilta tai TelecomCLM:ltä ja ulkoistivat niille laitteistojen asentamisen, käytön ja ylläpidon.

5.2   VALTIONTUEN ARVIOINTI PERUSSOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDAN PERUSTEELLA

5.2.1   Onko kyseessä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki?

Onko kyseessä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki?

| (104) | Tarkasteltavana oleva toimenpide, johon sisältyy jatkuvaa tukea käyttöön ja ylläpitoon, voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Kyseisessä määräyksessä asetetaan edellytykset valtiontuen olemassaololle. Ensinnäkin toimenpiteen on oltava valtion toteuttama tai valtion varoista myönnetty. Toiseksi toimenpiteestä on oltava tuensaajalle valikoivaa taloudellista etua. Kolmanneksi sen täytyy vääristää tai uhata vääristää kilpailua. Neljänneksi on oltava todennäköistä, että toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(104)

Tarkasteltavana oleva toimenpide, johon sisältyy jatkuvaa tukea käyttöön ja ylläpitoon, voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Kyseisessä määräyksessä asetetaan edellytykset valtiontuen olemassaololle. Ensinnäkin toimenpiteen on oltava valtion toteuttama tai valtion varoista myönnetty. Toiseksi toimenpiteestä on oltava tuensaajalle valikoivaa taloudellista etua. Kolmanneksi sen täytyy vääristää tai uhata vääristää kilpailua. Neljänneksi on oltava todennäköistä, että toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.2.1.1   Valtion varat ja valtion toimenpide

Valtion varat ja valtion toimenpide

| (105) | Tarkasteltavana oleva toimenpide perustuu edellä kuvattuun, keskus-, alue- ja paikallistasolla hyväksyttyjen säädösten muodostamaan järjestelmään sekä elinkeinoministeriön ja Castilla-La Manchan viranomaisten välisiin sopimuksiin. Castilla-La Mancha ei myöskään kiistänyt aloituspäätökseen sisältyvää päätelmää, jonka mukaan toimenpide rahoitettiin talousarviosta. Espanjan viranomaiset kuitenkin väittivät, että toimenpidettä rahoitettiin sekä keskushallinnon että aluehallinnon ja kuntien talousarvioista. Se myös katsoi, että toimenpide koostui tosiasiassa pelkästään varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä. Näin Castilla-La Mancha myönsi, että varat olivat osittain peräisin keskushallinnon talousarviosta. Toimenpiteessä ei myöskään ollut kyse pelkästä varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä, koska viime kädessä varat käytettiin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämiseen, jonka suorittivat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt (kuten jäljempänä 5.2.1.2 kohdassa on selitetty). |
| --- | --- |

(105)

Tarkasteltavana oleva toimenpide perustuu edellä kuvattuun, keskus-, alue- ja paikallistasolla hyväksyttyjen säädösten muodostamaan järjestelmään sekä elinkeinoministeriön ja Castilla-La Manchan viranomaisten välisiin sopimuksiin. Castilla-La Mancha ei myöskään kiistänyt aloituspäätökseen sisältyvää päätelmää, jonka mukaan toimenpide rahoitettiin talousarviosta. Espanjan viranomaiset kuitenkin väittivät, että toimenpidettä rahoitettiin sekä keskushallinnon että aluehallinnon ja kuntien talousarvioista. Se myös katsoi, että toimenpide koostui tosiasiassa pelkästään varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä. Näin Castilla-La Mancha myönsi, että varat olivat osittain peräisin keskushallinnon talousarviosta. Toimenpiteessä ei myöskään ollut kyse pelkästä varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä, koska viime kädessä varat käytettiin maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämiseen, jonka suorittivat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt (kuten jäljempänä 5.2.1.2 kohdassa on selitetty).

| (106) | Näissä olosuhteissa on osoitettu, että tutkittava toimenpide rahoitettiin suoraan valtion talousarviosta ja eri kuntien ja itsehallintoalueen talousarvioista. Jatkuvaa tukea ei rahoitettu valtion talousarviosta vaan suoraan itsehallintoalueen talousarviosta. |
| --- | --- |

(106)

Näissä olosuhteissa on osoitettu, että tutkittava toimenpide rahoitettiin suoraan valtion talousarviosta ja eri kuntien ja itsehallintoalueen talousarvioista. Jatkuvaa tukea ei rahoitettu valtion talousarviosta vaan suoraan itsehallintoalueen talousarviosta.

| (107) | Koska toimenpide on valtion rahoittama joko keskus-, alue- tai paikallistasolla, se on katsottava valtion toimenpiteeksi ja siihen sisältyy valtion varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(107)

Koska toimenpide on valtion rahoittama joko keskus-, alue- tai paikallistasolla, se on katsottava valtion toimenpiteeksi ja siihen sisältyy valtion varojen käyttöä.

5.2.1.2   Taloudellinen etu taloudellista toimintaa harjoittaville yksiköille

Taloudellinen etu taloudellista toimintaa harjoittaville yksiköille

| (108) | Abertis on kansainvälinen Espanjan pörssissä listattu yritys, joka toimii moottoritiemaksujen sekä maanpäällisen ja satelliittivälitteisen televiestintäinfrastruktuurin hallinnoinnin alalla. Se toimii 12 maassa Euroopassa ja Amerikassa, ja noin kaksi kolmasosaa konsernin tulosta tulee Espanjan ulkopuolelta. Abertis Telecom omistaa ja käyttää televiestintäinfrastruktuuria Espanjassa. Se omistaa myös radio- tai televisiosignaalien jakelua ja lähettämistä Espanjassa harjoittavien keskusten ydinverkon. TelecomCLM, SA puolestaan on Castilla-La Manchassa palveluja tarjoava alueellinen televiestintäoperaattori. Sen tarjoamiin palveluihin kuuluvat muun muassa radio- ja televisiosignaalien siirtämis-, tuki- ja levittämispalvelut; laitteiden ja säteilyjärjestelmien varastoiminen; infrastruktuurin yhteiskäyttö; ja infrastruktuurin yhtenäinen ylläpito. Yritys tarjoaa palveluja paikallisille, autonomisten alueiden ja kansallisille operaattoreille. [...]. |
| --- | --- |

(108)

Abertis on kansainvälinen Espanjan pörssissä listattu yritys, joka toimii moottoritiemaksujen sekä maanpäällisen ja satelliittivälitteisen televiestintäinfrastruktuurin hallinnoinnin alalla. Se toimii 12 maassa Euroopassa ja Amerikassa, ja noin kaksi kolmasosaa konsernin tulosta tulee Espanjan ulkopuolelta. Abertis Telecom omistaa ja käyttää televiestintäinfrastruktuuria Espanjassa. Se omistaa myös radio- tai televisiosignaalien jakelua ja lähettämistä Espanjassa harjoittavien keskusten ydinverkon. TelecomCLM, SA puolestaan on Castilla-La Manchassa palveluja tarjoava alueellinen televiestintäoperaattori. Sen tarjoamiin palveluihin kuuluvat muun muassa radio- ja televisiosignaalien siirtämis-, tuki- ja levittämispalvelut; laitteiden ja säteilyjärjestelmien varastoiminen; infrastruktuurin yhteiskäyttö; ja infrastruktuurin yhtenäinen ylläpito. Yritys tarjoaa palveluja paikallisille, autonomisten alueiden ja kansallisille operaattoreille. [...].

| (109) | Kyseessä olevassa toimenpiteessä valtion varoja siirrettiin tietyille yrityksille. Vaikkei yrityksen käsitettä määritellä perussopimuksessa, sillä tarkoitetaan kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta riippumatta. Komission päätöskäytännössä, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sen vahvistanut, televisiolähetysverkkojen käyttöä pidetään taloudellisena toimintana (48) muiden sellaisten tapausten tavoin, joissa alueviranomaiset vastaavat infrastruktuurin hallinnosta (49). Käsiteltävänä olevassa asiassa julkiset yritykset on rekisteröity CMT:n rekisteriin verkko-operaattoreina. Tämä viittaa siihen, että ne tarjoavat tiettyjä palveluja, jotka vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ovat taloudellista toimintaa. Markkinat ovat olemassa, jos muilla operaattoreilla on halukkuutta tai valmiudet tarjota kyseistä palvelua, kuten nyt käsiteltävänä olevassa asiassa. Esimerkiksi Astra tapasi itsehallintoalueiden edustajia useita kertoja esitelläkseen niille tarjouksensa ennen peittoalueen laajentamista alueella II koskevien toimien toteutusta. Lisäksi maaliskuussa 2008 Astra osallistui Cantabriassa julkaistun, digitaalitelevision tarjoamista alueella II ja III koskevaan teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun, jonka se voitti. Se, etteivät julkiset yritykset ja kunnat saa korvausta tarjotuista palveluista, ei estä pitämästä kyseisiä toimintoja taloudellisena toimintana (50). |
| --- | --- |

(109)

Kyseessä olevassa toimenpiteessä valtion varoja siirrettiin tietyille yrityksille. Vaikkei yrityksen käsitettä määritellä perussopimuksessa, sillä tarkoitetaan kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta riippumatta. Komission päätöskäytännössä, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sen vahvistanut, televisiolähetysverkkojen käyttöä pidetään taloudellisena toimintana (48) muiden sellaisten tapausten tavoin, joissa alueviranomaiset vastaavat infrastruktuurin hallinnosta (49). Käsiteltävänä olevassa asiassa julkiset yritykset on rekisteröity CMT:n rekisteriin verkko-operaattoreina. Tämä viittaa siihen, että ne tarjoavat tiettyjä palveluja, jotka vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ovat taloudellista toimintaa. Markkinat ovat olemassa, jos muilla operaattoreilla on halukkuutta tai valmiudet tarjota kyseistä palvelua, kuten nyt käsiteltävänä olevassa asiassa. Esimerkiksi Astra tapasi itsehallintoalueiden edustajia useita kertoja esitelläkseen niille tarjouksensa ennen peittoalueen laajentamista alueella II koskevien toimien toteutusta. Lisäksi maaliskuussa 2008 Astra osallistui Cantabriassa julkaistun, digitaalitelevision tarjoamista alueella II ja III koskevaan teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun, jonka se voitti. Se, etteivät julkiset yritykset ja kunnat saa korvausta tarjotuista palveluista, ei estä pitämästä kyseisiä toimintoja taloudellisena toimintana (50).

48

49

50

| (110) | Komissio ei yhdy Espanjan väitteeseen, jonka mukaan maanpäällisen verkon käyttö, josta vastaavat itsehallintoalueet, julkiset yritykset ja kunnat, on viranomaisen julkisen vallan käyttöä ja jää siten perussopimuksen 107 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Komission mukaan toiminta, joka liittyy valtion erioikeuksien käyttämiseen valtion itsensä tai julkisen toimivaltansa rajoissa toimivien viranomaisten toimesta, ei ole kilpailusäännöissä tarkoitettua taloudellista toimintaa (51). Voitaisiin katsoa, että tällainen toiminta kuuluu poikkeuksellisiin toimiin kuten valtion keskeisiin tehtäviin tai liittyy näihin tehtäviin luonteeltaan, tavoitteeltaan sekä siihen sovellettavilta säännöiltään. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä esitetään useita esimerkkejä toiminnoista, jotka kuuluvat tähän ryhmään, ja erotetaan näin puhtaasti valtion toiminta ja kaupallinen toiminta, johon valtiollinen yksikkö voi osallistua. Tähän luetteloon kuuluvat toiminnot, jotka liittyvät armeijaan tai poliisiin, lentoliikenteen turvallisuuden ylläpitoon ja parantamiseen, lentoliikenteen hallintaan (52), saastumisen estämistä koskevaan valvontaan, jossa on kyse yleisen edun vuoksi toteutettavasta tehtävästä, joka kuuluu valtion keskeisiin toimintoihin merialueiden ympäristön suojelussa (53), standardointitoiminta ja siihen liittyvä tutkimus- ja kehitystoiminta (54). |
| --- | --- |

(110)

Komissio ei yhdy Espanjan väitteeseen, jonka mukaan maanpäällisen verkon käyttö, josta vastaavat itsehallintoalueet, julkiset yritykset ja kunnat, on viranomaisen julkisen vallan käyttöä ja jää siten perussopimuksen 107 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Komission mukaan toiminta, joka liittyy valtion erioikeuksien käyttämiseen valtion itsensä tai julkisen toimivaltansa rajoissa toimivien viranomaisten toimesta, ei ole kilpailusäännöissä tarkoitettua taloudellista toimintaa (51). Voitaisiin katsoa, että tällainen toiminta kuuluu poikkeuksellisiin toimiin kuten valtion keskeisiin tehtäviin tai liittyy näihin tehtäviin luonteeltaan, tavoitteeltaan sekä siihen sovellettavilta säännöiltään. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä esitetään useita esimerkkejä toiminnoista, jotka kuuluvat tähän ryhmään, ja erotetaan näin puhtaasti valtion toiminta ja kaupallinen toiminta, johon valtiollinen yksikkö voi osallistua. Tähän luetteloon kuuluvat toiminnot, jotka liittyvät armeijaan tai poliisiin, lentoliikenteen turvallisuuden ylläpitoon ja parantamiseen, lentoliikenteen hallintaan (52), saastumisen estämistä koskevaan valvontaan, jossa on kyse yleisen edun vuoksi toteutettavasta tehtävästä, joka kuuluu valtion keskeisiin toimintoihin merialueiden ympäristön suojelussa (53), standardointitoiminta ja siihen liittyvä tutkimus- ja kehitystoiminta (54).

51

52

53

54

| (111) | Tässä yhteydessä komissio katsoo, että käsiteltävänä olevassa asiassa maanpäällisen lähetysverkon käyttö ei kuulu valtion velvoitteisiin tai erioikeuksiin eikä ole tyypillinen toiminto, jonka voi suorittaa vain valtio. Tarkasteltavana olevat palvelut eivät ole tyypillisesti viranomaisen tarjoamia palveluja, ja ne ovat itsessään luonteeltaan taloudellisia, mistä on osoituksena se, että useat yritykset toimivat aktiivisesti markkinoilla alueella I. Toiseksi yksityinen yritys, joka ei ole riippuvainen viranomaisista – nimittäin Astra (kuten sen osallistuminen vuonna 2008 Cantabriassa järjestettyyn tarjouskilpailuun osoittaa) – oli kiinnostunut tarjoamaan tätä palvelua alueella II. Astran kantelussa viitataan myös Castilla-La Manchan alueeseen, jolla se haluaa myös tarjota digitaalisia lähetyspalveluja verkko-operaattorina. Kolmanneksi verkon levittäminen alueella II koskee vain kansallisten ja alueellisten yksityisten kanavien lähettämistä (55). Näin ollen voidaan päätellä, ettei maanpäällisen verkon käyttö itsehallintoalueiden, julkisten yritysten ja kuntien toimesta ole julkisen vallan käyttöä viranomaisena. |
| --- | --- |

(111)

Tässä yhteydessä komissio katsoo, että käsiteltävänä olevassa asiassa maanpäällisen lähetysverkon käyttö ei kuulu valtion velvoitteisiin tai erioikeuksiin eikä ole tyypillinen toiminto, jonka voi suorittaa vain valtio. Tarkasteltavana olevat palvelut eivät ole tyypillisesti viranomaisen tarjoamia palveluja, ja ne ovat itsessään luonteeltaan taloudellisia, mistä on osoituksena se, että useat yritykset toimivat aktiivisesti markkinoilla alueella I. Toiseksi yksityinen yritys, joka ei ole riippuvainen viranomaisista – nimittäin Astra (kuten sen osallistuminen vuonna 2008 Cantabriassa järjestettyyn tarjouskilpailuun osoittaa) – oli kiinnostunut tarjoamaan tätä palvelua alueella II. Astran kantelussa viitataan myös Castilla-La Manchan alueeseen, jolla se haluaa myös tarjota digitaalisia lähetyspalveluja verkko-operaattorina. Kolmanneksi verkon levittäminen alueella II koskee vain kansallisten ja alueellisten yksityisten kanavien lähettämistä (55). Näin ollen voidaan päätellä, ettei maanpäällisen verkon käyttö itsehallintoalueiden, julkisten yritysten ja kuntien toimesta ole julkisen vallan käyttöä viranomaisena.

55

| (112) | Komissio ei yhdy JCCM:n väitteeseen siitä, että toimenpide olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sen mukaan yksityinen sijoittaja olisi voinut investoida hankkeeseen samoin ehdoin kuin julkinen sijoittaja julkista investointia koskevan päätöksen tekoajankohtana. Käsiteltävänä olevassa asiassa julkinen investointi tarkoittaa sitä, että JCCM rahoittaa Telecom CLM:n ja Abertisin maanpäällisten lähetysverkkojen digitalisoinnin. Silloin kun laitteisto on edelleen julkisten viranomaisten (kuntien) omaisuutta, sitä käyttävät vanhat yritykset. Operaattorien kanssa tehdyissä sopimuksissa ei määrätä varojen takaisinmaksusta eikä julkisten viranomaisten omistuksessa olevan laitteiston käytöstä maksettavasta korvauksesta. Tämä on suoraan ristiriidassa yksityisen sijoittajan käsitteen kanssa, sillä yksityinen sijoittaja vaatisi joko takaisinmaksun tai korvauksen lisäksi myös tuottoa omalle sijoitukselleen. Maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon julkisen rahoittamisen tarkoituksena ei ollut itsessään tuottavan sijoituksen tekeminen. Sen vuoksi JCCM:n sijoitus maanpäällisen verkon digitalisoimiseen alueella II ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(112)

Komissio ei yhdy JCCM:n väitteeseen siitä, että toimenpide olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sen mukaan yksityinen sijoittaja olisi voinut investoida hankkeeseen samoin ehdoin kuin julkinen sijoittaja julkista investointia koskevan päätöksen tekoajankohtana. Käsiteltävänä olevassa asiassa julkinen investointi tarkoittaa sitä, että JCCM rahoittaa Telecom CLM:n ja Abertisin maanpäällisten lähetysverkkojen digitalisoinnin. Silloin kun laitteisto on edelleen julkisten viranomaisten (kuntien) omaisuutta, sitä käyttävät vanhat yritykset. Operaattorien kanssa tehdyissä sopimuksissa ei määrätä varojen takaisinmaksusta eikä julkisten viranomaisten omistuksessa olevan laitteiston käytöstä maksettavasta korvauksesta. Tämä on suoraan ristiriidassa yksityisen sijoittajan käsitteen kanssa, sillä yksityinen sijoittaja vaatisi joko takaisinmaksun tai korvauksen lisäksi myös tuottoa omalle sijoitukselleen. Maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon julkisen rahoittamisen tarkoituksena ei ollut itsessään tuottavan sijoituksen tekeminen. Sen vuoksi JCCM:n sijoitus maanpäällisen verkon digitalisoimiseen alueella II ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (113) | Näin ollen kun operaattori saa julkisia varoja oman laitteistonsa digitalisoimiseksi tai uusien lähetyskeskusten rakentamiseksi, se saa taloudellista etua. Toiseksi silloin kun julkinen viranomainen valitsee suoraan (ts. ilman julkista tarjouskilpailua) operaattorin, joka toimittaa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteiston ja tarjoaa käyttö- ja ylläpitopalveluja, se ei noudata markkinaehtoja. Myös tästä koituu operaattorille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(113)

Näin ollen kun operaattori saa julkisia varoja oman laitteistonsa digitalisoimiseksi tai uusien lähetyskeskusten rakentamiseksi, se saa taloudellista etua. Toiseksi silloin kun julkinen viranomainen valitsee suoraan (ts. ilman julkista tarjouskilpailua) operaattorin, joka toimittaa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteiston ja tarjoaa käyttö- ja ylläpitopalveluja, se ei noudata markkinaehtoja. Myös tästä koituu operaattorille taloudellista etua.

Suorat tuensaajat

Suorat tuensaajat

| (114) | Kuten johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa esitetään, JCCM ei järjestänyt alueellisia tarjouskilpailuja analogisten verkkojen parantamiseksi eikä digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi. Sen sijaan varat osoitettiin suoraan kunnille tai olemassa oleville maanpäällisen verkon operaattoreille. Kunnat vuorostaan valitsivat operaattorit hoitamaan tehtävän ilman julkista tarjouskilpailua. Tästä seurasi, ettei muille verkko-operaattoreille, olivat ne sitten verkko-operaattoreita tai muita, tiedotettu asiasta asianmukaisesti, minkä vuoksi ne eivät voineet tehdä teknistä ehdotusta infrastruktuurin saattamiseksi ajan tasalle tai digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi itsehallintoalueen alueella II (56). |
| --- | --- |

(114)

Kuten johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa esitetään, JCCM ei järjestänyt alueellisia tarjouskilpailuja analogisten verkkojen parantamiseksi eikä digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi. Sen sijaan varat osoitettiin suoraan kunnille tai olemassa oleville maanpäällisen verkon operaattoreille. Kunnat vuorostaan valitsivat operaattorit hoitamaan tehtävän ilman julkista tarjouskilpailua. Tästä seurasi, ettei muille verkko-operaattoreille, olivat ne sitten verkko-operaattoreita tai muita, tiedotettu asiasta asianmukaisesti, minkä vuoksi ne eivät voineet tehdä teknistä ehdotusta infrastruktuurin saattamiseksi ajan tasalle tai digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseksi itsehallintoalueen alueella II (56).

56

| (115) | Abertis y TelecomCLM saivat varoja verkkonsa parantamiseen ja laajentamiseen tai joissakin tapauksissa kunnat sopivat niiden kanssa tällaisista infrastruktuuritöistä (57). Kummassakin tapauksessa operaattori valittiin ilman julkista tarjouskilpailua. Yleensä kunnat omistavat maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteiston, joka on liitetty operaattoreiden linkkiasemiin, eivätkä operaattorit maksa kunnille näiden laitteistojen käytöstä. |
| --- | --- |

(115)

Abertis y TelecomCLM saivat varoja verkkonsa parantamiseen ja laajentamiseen tai joissakin tapauksissa kunnat sopivat niiden kanssa tällaisista infrastruktuuritöistä (57). Kummassakin tapauksessa operaattori valittiin ilman julkista tarjouskilpailua. Yleensä kunnat omistavat maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteiston, joka on liitetty operaattoreiden linkkiasemiin, eivätkä operaattorit maksa kunnille näiden laitteistojen käytöstä.

57

| (116) | TelecomCLM allekirjoitti suoraan 133 sopimusta JCCM:n kanssa omien lähetyskeskustensa digitalisoimiseksi. Tätä pidettiin tarpeellisena maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamiseksi sellaisille harvaan asutuille maaseutualueille, joihin sijoittamiseen yksikään operaattori ei ole osoittanut kiinnostusta. Katsaus kustannuksiin, joita TelecomCLM:lle aiheutui JCCM:n siirtämien varojen vastaanottamisesta, osoittaa, että TelecomCLM käytti saamansa varat yksinomaan maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen hankintaan ja asentamiseen sekä sittemmin käyttöön ja ylläpitoon kahden ensimmäisen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(116)

TelecomCLM allekirjoitti suoraan 133 sopimusta JCCM:n kanssa omien lähetyskeskustensa digitalisoimiseksi. Tätä pidettiin tarpeellisena maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamiseksi sellaisille harvaan asutuille maaseutualueille, joihin sijoittamiseen yksikään operaattori ei ole osoittanut kiinnostusta. Katsaus kustannuksiin, joita TelecomCLM:lle aiheutui JCCM:n siirtämien varojen vastaanottamisesta, osoittaa, että TelecomCLM käytti saamansa varat yksinomaan maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen hankintaan ja asentamiseen sekä sittemmin käyttöön ja ylläpitoon kahden ensimmäisen vuoden aikana.

| (117) | Näin TelecomCLM ja Abertis pystyivät julkisen tuen avulla parantamaan olemassa olevia lähetyskeskuksiaan ja voivat nyt hyödyntää maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa alueella II. Ne voivat myös käyttää uutta infrastruktuuria tarjotakseen muita palveluja, joihin kuuluvat esimerkiksi WiMax (langattomat laajakaistastandardit, joilla voidaan tarjota kiinteää tai liikkuvaa laajakaistaa). TelecomCLM käytti keskuksiaan [...] sekä useita kuntien omistamia digitalisoituja keskuksia asentaakseen niihin JCCM:n WiMax-laitteiston [...] [...] (58). Näiden rinnakkaistuotannon etujen ansiosta maanpäällisten digitaalilähetysten verkko-operaattoreilla on mahdollisuus saada tuloja julkisesti rahoitetusta infrastruktuurista. [...]. |
| --- | --- |

(117)

Näin TelecomCLM ja Abertis pystyivät julkisen tuen avulla parantamaan olemassa olevia lähetyskeskuksiaan ja voivat nyt hyödyntää maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa alueella II. Ne voivat myös käyttää uutta infrastruktuuria tarjotakseen muita palveluja, joihin kuuluvat esimerkiksi WiMax (langattomat laajakaistastandardit, joilla voidaan tarjota kiinteää tai liikkuvaa laajakaistaa). TelecomCLM käytti keskuksiaan [...] sekä useita kuntien omistamia digitalisoituja keskuksia asentaakseen niihin JCCM:n WiMax-laitteiston [...] [...] (58). Näiden rinnakkaistuotannon etujen ansiosta maanpäällisten digitaalilähetysten verkko-operaattoreilla on mahdollisuus saada tuloja julkisesti rahoitetusta infrastruktuurista. [...].

58

| (118) | Määrällisesti ilmaistavissa oleva etu on suorille tuensaajille, TelecomCLM:lle ja Abertisille, peittoalueen laajentamiseen saadun tuen kokonaismäärä (mikä kattaa myös lähetyskeskusten parantamiseen tai uusien keskusten rakentamiseen saadut varat). |
| --- | --- |

(118)

Määrällisesti ilmaistavissa oleva etu on suorille tuensaajille, TelecomCLM:lle ja Abertisille, peittoalueen laajentamiseen saadun tuen kokonaismäärä (mikä kattaa myös lähetyskeskusten parantamiseen tai uusien keskusten rakentamiseen saadut varat).

| (119) | Silloin kun kunnat toimivat itse verkko-operaattoreina, ne saivat julkisia varoja alueillaan sijaitsevien lähetyskeskusten digitalisoimiseen ja uusien keskusten rakentamiseen. Viranomaiset väittävät, että kyse oli pelkästään eri hallintotasojen välisistä varainsiirroista ja että laajentamalla omistuksessaan olevia verkkoja kunnat pelkästään täyttivät hallinnollisia velvoitteitaan asukkaita kohtaan. On kuitenkin todettava, että verkko-operaattoreina toimiessaan kunnat harjoittivat taloudellista toimintaa. Niistä monet olivat rekisteröityneet CMT:n verkko-operaattorien rekisteriin. Kuitenkin koska kunnat ostivat digitaalilaitteistot Abertisilta tai TelecomCLM:ltä ja ulkoistivat niille laitteistojen asentamisen, käytön ja ylläpidon ilman julkista tarjouskilpailua, myös tässä tapauksessa Abertis ja TelecomCLM ovat suoria tuensaajia. |
| --- | --- |

(119)

Silloin kun kunnat toimivat itse verkko-operaattoreina, ne saivat julkisia varoja alueillaan sijaitsevien lähetyskeskusten digitalisoimiseen ja uusien keskusten rakentamiseen. Viranomaiset väittävät, että kyse oli pelkästään eri hallintotasojen välisistä varainsiirroista ja että laajentamalla omistuksessaan olevia verkkoja kunnat pelkästään täyttivät hallinnollisia velvoitteitaan asukkaita kohtaan. On kuitenkin todettava, että verkko-operaattoreina toimiessaan kunnat harjoittivat taloudellista toimintaa. Niistä monet olivat rekisteröityneet CMT:n verkko-operaattorien rekisteriin. Kuitenkin koska kunnat ostivat digitaalilaitteistot Abertisilta tai TelecomCLM:ltä ja ulkoistivat niille laitteistojen asentamisen, käytön ja ylläpidon ilman julkista tarjouskilpailua, myös tässä tapauksessa Abertis ja TelecomCLM ovat suoria tuensaajia.

| (120) | Rahoitus kattaa myös verkon käytön ja ylläpidon, mistä vastasivat TelecomCLM ja Abertis. Tätä pidetään jatkuvana tukena, ja operaattoreita, joille on annettu tehtäväksi verkon käyttö ja ylläpito, tuensaajina. Yleisemmin tarkasteltuna Abertis ja TelecomCLM myös hyötyivät siitä, että muut verkko-operaattorit eivät päässeet maksuttomien televisiosignaalien lähettämistä Espanjassa koskeville markkinoille (59). |
| --- | --- |

(120)

Rahoitus kattaa myös verkon käytön ja ylläpidon, mistä vastasivat TelecomCLM ja Abertis. Tätä pidetään jatkuvana tukena, ja operaattoreita, joille on annettu tehtäväksi verkon käyttö ja ylläpito, tuensaajina. Yleisemmin tarkasteltuna Abertis ja TelecomCLM myös hyötyivät siitä, että muut verkko-operaattorit eivät päässeet maksuttomien televisiosignaalien lähettämistä Espanjassa koskeville markkinoille (59).

59

Välilliset tuensaajat

Välilliset tuensaajat

| (121) | Telelaitteiden toimittajat. Telecom CLM ja Abertis toimittivat laitteiston sekä sisäiset telelaitteet. Koska kunnat ostivat laitteistot ilman julkista tarjouskilpailua kahdelta Castilla-La Manchassa toimivalta maanpäällisten lähetysten verkko-operaattorilta, TelecomCLM ja Abertis hyötyivät suoraan tuesta [ks. johdanto-osan 119 kappale]. Operaattoreiden laitteistohankinnat telelaitteiden toimittajilta tapahtuivat vapailla markkinoilla. Tästä seuraa, että telelaitteiden toimittajia, TelecomCLM:ää ja Abertisia (suorat tuensaajat) lukuun ottamatta, ei pidetä tuensaajina, koska ne eivät saaneet tukitoimenpiteestä valikoivaa etua. Kuten Italiassa digitaalisille sovittimille myönnettyä tukea koskevassa asiassa (60), ei ole ollut mahdollista erottaa toisistaan erityyppisten digitaalisten infrastruktuurien valmistajien eri ryhmiä, koska valmistajien pitäisi pystyä valmistamaan kaikentyyppisiä laitteistoja. Yritykset, jotka toimittavat näitä telelaitteita verkko-operaattoreille, eivät eroa niistä yrityksistä, jotka olisivat osallistuneet tarjouskilpailuihin, jos tukiohjelma olisi ollut teknologianeutraali verkko-operaattorien osalta (61). Espanjassa yritykset, jotka integroivat, asentavat ja toimittavat maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamisessa tarvittavia telelaitteita, tarjoavat yleensä myös muita palveluja. Tällaisten laitteiden valmistajat, samoin kuin televiestintäoperaattorit, voivat myös tarjota maanpäällisiä ratkaisuja, satelliittiratkaisuja tai näiden kahden yhdistelmää (62). |
| --- | --- |

(121)

Telelaitteiden toimittajat. Telecom CLM ja Abertis toimittivat laitteiston sekä sisäiset telelaitteet. Koska kunnat ostivat laitteistot ilman julkista tarjouskilpailua kahdelta Castilla-La Manchassa toimivalta maanpäällisten lähetysten verkko-operaattorilta, TelecomCLM ja Abertis hyötyivät suoraan tuesta [ks. johdanto-osan 119 kappale]. Operaattoreiden laitteistohankinnat telelaitteiden toimittajilta tapahtuivat vapailla markkinoilla. Tästä seuraa, että telelaitteiden toimittajia, TelecomCLM:ää ja Abertisia (suorat tuensaajat) lukuun ottamatta, ei pidetä tuensaajina, koska ne eivät saaneet tukitoimenpiteestä valikoivaa etua. Kuten Italiassa digitaalisille sovittimille myönnettyä tukea koskevassa asiassa (60), ei ole ollut mahdollista erottaa toisistaan erityyppisten digitaalisten infrastruktuurien valmistajien eri ryhmiä, koska valmistajien pitäisi pystyä valmistamaan kaikentyyppisiä laitteistoja. Yritykset, jotka toimittavat näitä telelaitteita verkko-operaattoreille, eivät eroa niistä yrityksistä, jotka olisivat osallistuneet tarjouskilpailuihin, jos tukiohjelma olisi ollut teknologianeutraali verkko-operaattorien osalta (61). Espanjassa yritykset, jotka integroivat, asentavat ja toimittavat maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamisessa tarvittavia telelaitteita, tarjoavat yleensä myös muita palveluja. Tällaisten laitteiden valmistajat, samoin kuin televiestintäoperaattorit, voivat myös tarjota maanpäällisiä ratkaisuja, satelliittiratkaisuja tai näiden kahden yhdistelmää (62).

Telelaitteiden toimittajat.

60

61

62

| (122) | Kyseessä olevalla toimenpiteellä ei pyritä sen tavoitteella tai yleisellä rakenteella antamaan etua valmistajille. Mikä tahansa (kaikkein teknologianeutraaleintakin) digitalisointia edistävä julkinen aloite suosisi digitaalisten laitteistojen valmistajia. Sen vuoksi sitä, että laitteistojen valmistajat hyötyivät toimenpiteestä johtuneesta myynnin kasvusta, voidaan pitää automaattisena sivuvaikutuksena. Periaatteessa millä tahansa valtiontuella on heijastusvaikutus valtiontuen saajan toimittajiin. Tästä ei kuitenkaan synny välttämättä valikoivaa etua tällaisille toimittajille. Telelaitteiden toimittajat eivät olleet tuen kohderyhmä eivätkä siksi hyötyneet kohdennetusta välillisestä vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(122)

Kyseessä olevalla toimenpiteellä ei pyritä sen tavoitteella tai yleisellä rakenteella antamaan etua valmistajille. Mikä tahansa (kaikkein teknologianeutraaleintakin) digitalisointia edistävä julkinen aloite suosisi digitaalisten laitteistojen valmistajia. Sen vuoksi sitä, että laitteistojen valmistajat hyötyivät toimenpiteestä johtuneesta myynnin kasvusta, voidaan pitää automaattisena sivuvaikutuksena. Periaatteessa millä tahansa valtiontuella on heijastusvaikutus valtiontuen saajan toimittajiin. Tästä ei kuitenkaan synny välttämättä valikoivaa etua tällaisille toimittajille. Telelaitteiden toimittajat eivät olleet tuen kohderyhmä eivätkä siksi hyötyneet kohdennetusta välillisestä vaikutuksesta.

| (123) | Lähetystoiminnan harjoittajat. Espanja on osoittanut riittävästi, etteivät maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat saaneet peittoalueen laajentamisen seurauksena minkäänlaista etua. Toisin kuin alueella I, lähetystoiminnan harjoittajat kieltäytyivät maksamasta digitalisointia alueella II, koska ne eivät olisi saaneet siitä lisätuloja. Itse asiassa koska kyseessä oli niin pieni väestönosa, joka ei vaikuttanut olevan mainostajien kaupallinen kohderyhmä, lähetystoiminnan harjoittajat eivät voineet korottaa merkittävästi mainosmaksuja senkään jälkeen, kun digitalisointi oli ulotettu alueelle II. Maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat eivät siten ole tutkittavana olevan toimenpiteen välillisiä tuensaajia. |
| --- | --- |

(123)

Lähetystoiminnan harjoittajat. Espanja on osoittanut riittävästi, etteivät maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat saaneet peittoalueen laajentamisen seurauksena minkäänlaista etua. Toisin kuin alueella I, lähetystoiminnan harjoittajat kieltäytyivät maksamasta digitalisointia alueella II, koska ne eivät olisi saaneet siitä lisätuloja. Itse asiassa koska kyseessä oli niin pieni väestönosa, joka ei vaikuttanut olevan mainostajien kaupallinen kohderyhmä, lähetystoiminnan harjoittajat eivät voineet korottaa merkittävästi mainosmaksuja senkään jälkeen, kun digitalisointi oli ulotettu alueelle II. Maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat eivät siten ole tutkittavana olevan toimenpiteen välillisiä tuensaajia.

Lähetystoiminnan harjoittajat.

5.2.1.3   Valikoivuus

Valikoivuus

| (124) | Toimenpiteellä verkko-operaattoreille ja lähetystoiminnan harjoittajille annettu etu on valikoivaa, koska se vaikuttaa vain maanpäällisen verkon markkinoilla toimiviin yrityksiin. Toisaalta verkko-operaattoreita, joille annettiin tehtäväksi verkon laajentaminen, ei valittu tarjouskilpailun perusteella vaan asetuksessa vahvistetulla erityismenettelyllä, mikä tarkoitti, että viranomaiset valitsivat verkko-operaattorit. Sen vuoksi siitä riippumatta, suljettiinko kansallisessa lainsäädäntökehyksessä muut teknologiat kuin maanpäällinen teknologia tuen ulkopuolelle, Castilla-La Manchan itsehallintoalue oli lainsäädäntöä soveltaessaan yhteydessä vain tiettyihin verkko-operaattoreihin. |
| --- | --- |

(124)

Toimenpiteellä verkko-operaattoreille ja lähetystoiminnan harjoittajille annettu etu on valikoivaa, koska se vaikuttaa vain maanpäällisen verkon markkinoilla toimiviin yrityksiin. Toisaalta verkko-operaattoreita, joille annettiin tehtäväksi verkon laajentaminen, ei valittu tarjouskilpailun perusteella vaan asetuksessa vahvistetulla erityismenettelyllä, mikä tarkoitti, että viranomaiset valitsivat verkko-operaattorit. Sen vuoksi siitä riippumatta, suljettiinko kansallisessa lainsäädäntökehyksessä muut teknologiat kuin maanpäällinen teknologia tuen ulkopuolelle, Castilla-La Manchan itsehallintoalue oli lainsäädäntöä soveltaessaan yhteydessä vain tiettyihin verkko-operaattoreihin.

5.2.1.4   Kilpailun vääristyminen

Kilpailun vääristyminen

Verkko-operaattorit

Verkko-operaattorit

| (125) | Myöntäessään rahoitusta suoraan maanpäällistä verkkoa käyttäville operaattoreille, Telecom CLM:lle ja Abertisille, Espanjan viranomaiset syrjivät kaikkia muita maanpäällistä verkkoa käyttäviä operaattoreita, jotka olisivat voineet tarjota kyseiset palvelut. Jos olisi järjestetty julkinen tarjouskilpailu, olisi voitu määrittää, täyttivätkö muut olemassa olevat operaattorit, kuten Radiodifusión, vaatimukset lähetyspalvelujen tarjoamiseksi alueellisille ja paikallisille lähetystoiminnan harjoittajille Castilla-La Manchan alueella II. Muut operaattorit eivät voineet puolustaa oikeuksiaan JCCM:ssä, koska niille ei ilmoitettu toimenpiteestä eikä niitä pyydetty jättämään tarjousta. Tämän seurauksena tuensaajien suora valinta johti siihen, että kaikki muut mahdolliset kilpailijat maanpäällisen teknologian alalla jätettiin toimenpiteen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(125)

Myöntäessään rahoitusta suoraan maanpäällistä verkkoa käyttäville operaattoreille, Telecom CLM:lle ja Abertisille, Espanjan viranomaiset syrjivät kaikkia muita maanpäällistä verkkoa käyttäviä operaattoreita, jotka olisivat voineet tarjota kyseiset palvelut. Jos olisi järjestetty julkinen tarjouskilpailu, olisi voitu määrittää, täyttivätkö muut olemassa olevat operaattorit, kuten Radiodifusión, vaatimukset lähetyspalvelujen tarjoamiseksi alueellisille ja paikallisille lähetystoiminnan harjoittajille Castilla-La Manchan alueella II. Muut operaattorit eivät voineet puolustaa oikeuksiaan JCCM:ssä, koska niille ei ilmoitettu toimenpiteestä eikä niitä pyydetty jättämään tarjousta. Tämän seurauksena tuensaajien suora valinta johti siihen, että kaikki muut mahdolliset kilpailijat maanpäällisen teknologian alalla jätettiin toimenpiteen ulkopuolelle.

| (126) | Kun kunnat saattoivat verkkonsa ajan tasalle, ne ottivat joissakin tapauksissa suoraan yhteyttä TelecomCLM:ään tai Abertisiin. Tällöin muut televiestintäoperaattorit eivät voineet tehdä edes tarjousta. Kuten johdanto-osan 39 ja 40 kappaleessa todetaan, muut kunnat julkaisivat asiasta lyhyen ilmoituksen ilmoitustaulullaan. Niissä ilmoitettiin, että oli tarkoitus valita asetuksen 347/2008 mukaisesti televiestintäoperaattori digitalisoimaan kunnan lähetyskeskus. Operaattorin oli esitettävä tekninen muistio. Asiasta kiinnostuneita operaattoreita kehotettiin pyytämään tekniset erittelyt kunnan sihteeristöstä. Ilmoitusten julkaiseminen ilmoitustaululla ei kuitenkaan ole teknologianeutraaliuden periaatteen mukaista, koska niissä viitattiin vain olemassa olevien maanpäällisten lähetyskeskusten parantamiseen. On myös todettava, että ilmoitusten ei voida katsoa vastaavan julkista tarjouskilpailua, vaikka niiden mukaan kaikki CMT:n rekisteriin rekisteröidyt televiestintäalan operaattorit olisivat voineet tehdä tarjouksen. Ilmoituksen julkaiseminen ilmoitustaululla ei ole yhtä näkyvää kuin tarjouskilpailu Espanjan virallisessa lehdessä. Lisäksi useimmissa tapauksissa nimenomaan TelecomCLM:lle ja Abertisille – mutta ei muille yrityksille – ilmoitettiin menettelystä etukäteen, minkä ansiosta ne pystyivät jättämään tarjouksen (63). Lopputuloksena oli, että kaikissa kunnissa, jotka julkaisivat ilmoituksen, tehtävään valittiin TelecomCLM tai Abertis. |
| --- | --- |

(126)

Kun kunnat saattoivat verkkonsa ajan tasalle, ne ottivat joissakin tapauksissa suoraan yhteyttä TelecomCLM:ään tai Abertisiin. Tällöin muut televiestintäoperaattorit eivät voineet tehdä edes tarjousta. Kuten johdanto-osan 39 ja 40 kappaleessa todetaan, muut kunnat julkaisivat asiasta lyhyen ilmoituksen ilmoitustaulullaan. Niissä ilmoitettiin, että oli tarkoitus valita asetuksen 347/2008 mukaisesti televiestintäoperaattori digitalisoimaan kunnan lähetyskeskus. Operaattorin oli esitettävä tekninen muistio. Asiasta kiinnostuneita operaattoreita kehotettiin pyytämään tekniset erittelyt kunnan sihteeristöstä. Ilmoitusten julkaiseminen ilmoitustaululla ei kuitenkaan ole teknologianeutraaliuden periaatteen mukaista, koska niissä viitattiin vain olemassa olevien maanpäällisten lähetyskeskusten parantamiseen. On myös todettava, että ilmoitusten ei voida katsoa vastaavan julkista tarjouskilpailua, vaikka niiden mukaan kaikki CMT:n rekisteriin rekisteröidyt televiestintäalan operaattorit olisivat voineet tehdä tarjouksen. Ilmoituksen julkaiseminen ilmoitustaululla ei ole yhtä näkyvää kuin tarjouskilpailu Espanjan virallisessa lehdessä. Lisäksi useimmissa tapauksissa nimenomaan TelecomCLM:lle ja Abertisille – mutta ei muille yrityksille – ilmoitettiin menettelystä etukäteen, minkä ansiosta ne pystyivät jättämään tarjouksen (63). Lopputuloksena oli, että kaikissa kunnissa, jotka julkaisivat ilmoituksen, tehtävään valittiin TelecomCLM tai Abertis.

63

| (127) | Espanja ja Abertis väittävät, että maanpäällisen digitaalitelevision teknologia ja satelliittiteknologia muodostavat kahdet erilliset markkinat. Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on maksuttomien maanpäällisten televisiolähetysten pääasiallinen verkko. Operaattorien määrä kansallisilla markkinoilla puolestaan määräytyy Espanjan hallituksen myöntämien toimilupien perusteella. Maksuttomien maanpäällisten televisiokanavien rahoitus tulee mainonnasta. Suuri määrä satelliittitelevisiokanavia on saatavilla Espanjassa vain maksullisessa verkossa, jossa Astra toimii verkko-operaattorina. Näitä kanavia rahoitetaan tilauksilla. Yleensä tilataan kanavapaketteja. Espanjan viranomaiset myös korostavat, että Espanjassa satelliittijakelusta lähetystoiminnan harjoittajille syntyvät kustannukset ovat paljon suuremmat kuin maanpäällisten lähetysten kustannukset, minkä vuoksi maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajat, alueelliset ja paikalliset lähetystoiminnan harjoittajat mukaan luettuina, eivät ole kiinnostuneita satelliittiverkkoon siirtymisestä. |
| --- | --- |

(127)

Espanja ja Abertis väittävät, että maanpäällisen digitaalitelevision teknologia ja satelliittiteknologia muodostavat kahdet erilliset markkinat. Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on maksuttomien maanpäällisten televisiolähetysten pääasiallinen verkko. Operaattorien määrä kansallisilla markkinoilla puolestaan määräytyy Espanjan hallituksen myöntämien toimilupien perusteella. Maksuttomien maanpäällisten televisiokanavien rahoitus tulee mainonnasta. Suuri määrä satelliittitelevisiokanavia on saatavilla Espanjassa vain maksullisessa verkossa, jossa Astra toimii verkko-operaattorina. Näitä kanavia rahoitetaan tilauksilla. Yleensä tilataan kanavapaketteja. Espanjan viranomaiset myös korostavat, että Espanjassa satelliittijakelusta lähetystoiminnan harjoittajille syntyvät kustannukset ovat paljon suuremmat kuin maanpäällisten lähetysten kustannukset, minkä vuoksi maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajat, alueelliset ja paikalliset lähetystoiminnan harjoittajat mukaan luettuina, eivät ole kiinnostuneita satelliittiverkkoon siirtymisestä.

| (128) | Useista päätöksessä esitetyistä syistä on katsottava, että maanpäällinen verkko ja satelliittiverkko toimivat samoilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(128)

Useista päätöksessä esitetyistä syistä on katsottava, että maanpäällinen verkko ja satelliittiverkko toimivat samoilla markkinoilla.

| (129) | Ensinnäkin vuonna 2008 Astra osallistui digitaalitelevision peittoalueen laajentamisesta järjestettyyn tarjouskilpailuun Cantabriassa ja voitti sen. Se järjesti vuonna 2008 useita tapaamisia itsehallintoalueiden kanssa ja esitti tarjouksensa niiden digitaalitelevisiokanavien lähettämisestä, joita oli siihen saakka lähetetty maanpäällisessä verkossa. Vaikka Cantabrian viranomaiset myöhemmin irtisanoivat Astran kanssa tekemänsä sopimuksen, satelliittioperaattorin kiinnostus palvelujen tarjoamiseen maanpäällisen verkon kanssa kilpaillen viittaa siihen, että satelliittioperaattoreiden on mahdollista tarjota samanlaisia palveluja. |
| --- | --- |

(129)

Ensinnäkin vuonna 2008 Astra osallistui digitaalitelevision peittoalueen laajentamisesta järjestettyyn tarjouskilpailuun Cantabriassa ja voitti sen. Se järjesti vuonna 2008 useita tapaamisia itsehallintoalueiden kanssa ja esitti tarjouksensa niiden digitaalitelevisiokanavien lähettämisestä, joita oli siihen saakka lähetetty maanpäällisessä verkossa. Vaikka Cantabrian viranomaiset myöhemmin irtisanoivat Astran kanssa tekemänsä sopimuksen, satelliittioperaattorin kiinnostus palvelujen tarjoamiseen maanpäällisen verkon kanssa kilpaillen viittaa siihen, että satelliittioperaattoreiden on mahdollista tarjota samanlaisia palveluja.

| (130) | Toiseksi useita julkisia ja yksityisiä kanavia, joita jaetaan maanpäällisessä verkossa, lähetetään myös satelliittiverkoissa, ja näin tekee myös Astra (64). Kolmanneksi, kun tarkastellaan alueellisia kanavia, osa niistä on tai oli vielä äskettäin saatavilla satelliittiverkossa. Tämä on ristiriidassa sen väitteen kanssa, etteivät alueelliset lähetystoiminnan harjoittajat ole kiinnostuneita satelliittiverkosta. |
| --- | --- |

(130)

Toiseksi useita julkisia ja yksityisiä kanavia, joita jaetaan maanpäällisessä verkossa, lähetetään myös satelliittiverkoissa, ja näin tekee myös Astra (64). Kolmanneksi, kun tarkastellaan alueellisia kanavia, osa niistä on tai oli vielä äskettäin saatavilla satelliittiverkossa. Tämä on ristiriidassa sen väitteen kanssa, etteivät alueelliset lähetystoiminnan harjoittajat ole kiinnostuneita satelliittiverkosta.

64

| (131) | Neljänneksi osa lähetystoiminnan harjoittajista on ilmoittanut suosivansa maanpäällisiä lähetyksiä, koska ne ovat hankkineet oikeudet lähettää sisältöä vain maanpäällisessä verkossa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että maanpäällisille lähetyksille ja satelliittilähetyksille olisi eri markkinat. Koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat hankkineet sisältöoikeudet maanpäällistä verkkoa varten, ne voisivat tarvittaessa tehdä samoin satelliittiverkon osalta. Jos lisäksi satelliittiverkko valitaan julkisen tarjouskilpailun perusteella, lähetystoiminnan harjoittajille voitaisiin asettaa siirtovelvoite. Tällainen siirtovelvoite asetettiin lähetystoiminnan harjoittajille alueella III, kun valittiin satelliittiverkko. |
| --- | --- |

(131)

Neljänneksi osa lähetystoiminnan harjoittajista on ilmoittanut suosivansa maanpäällisiä lähetyksiä, koska ne ovat hankkineet oikeudet lähettää sisältöä vain maanpäällisessä verkossa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että maanpäällisille lähetyksille ja satelliittilähetyksille olisi eri markkinat. Koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat hankkineet sisältöoikeudet maanpäällistä verkkoa varten, ne voisivat tarvittaessa tehdä samoin satelliittiverkon osalta. Jos lisäksi satelliittiverkko valitaan julkisen tarjouskilpailun perusteella, lähetystoiminnan harjoittajille voitaisiin asettaa siirtovelvoite. Tällainen siirtovelvoite asetettiin lähetystoiminnan harjoittajille alueella III, kun valittiin satelliittiverkko.

| (132) | Toukokuulta 2010 peräisin olevien tietojen mukaan (65) maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalue Espanjassa kattaa 98,85 prosenttia väestöstä, vaikka vain 93,5 prosenttia kotitalouksista katsoo televisiota maanpäällisessä verkossa. Tämä tarkoittaa sitä, että 5 prosentilla kotitalouksista on pääsy maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon, mutta ne eivät käytä sitä, koska useimmat näistä kotitalouksista tilaavat maksutelevisiota satelliitin kautta. |
| --- | --- |

(132)

Toukokuulta 2010 peräisin olevien tietojen mukaan (65) maanpäällisen digitaalitelevisioverkon peittoalue Espanjassa kattaa 98,85 prosenttia väestöstä, vaikka vain 93,5 prosenttia kotitalouksista katsoo televisiota maanpäällisessä verkossa. Tämä tarkoittaa sitä, että 5 prosentilla kotitalouksista on pääsy maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon, mutta ne eivät käytä sitä, koska useimmat näistä kotitalouksista tilaavat maksutelevisiota satelliitin kautta.

65

| (133) | Kun otetaan huomioon, että satelliittiverkko ja maanpäällinen verkko kilpailevat keskenään, on todettava, että toimenpide, joka koskee maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämistä, käyttöä ja ylläpitoa alueella II, vääristää näiden kahden verkon välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(133)

Kun otetaan huomioon, että satelliittiverkko ja maanpäällinen verkko kilpailevat keskenään, on todettava, että toimenpide, joka koskee maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämistä, käyttöä ja ylläpitoa alueella II, vääristää näiden kahden verkon välistä kilpailua.

| (134) | Lisäksi on syytä huomata, että toimenpide syrjii myös muita verkkoja, etenkin IPTV:tä. Vaikka laajakaista ei vielä katakaan koko aluetta II, on hyvin todennäköistä, että tulevaisuudessa sen kattavuus laajenee merkittävästi. Kattava väestöpeitto alueella II olisi kenties saavutettu tehokkaimmin yhdistämällä eri teknologioita. Tässä tapauksessa muut verkot olisivat voineet edistää tavoitteen saavuttamista, ja ne olisivat voineet hyötyä tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi on syytä huomata, että toimenpide syrjii myös muita verkkoja, etenkin IPTV:tä. Vaikka laajakaista ei vielä katakaan koko aluetta II, on hyvin todennäköistä, että tulevaisuudessa sen kattavuus laajenee merkittävästi. Kattava väestöpeitto alueella II olisi kenties saavutettu tehokkaimmin yhdistämällä eri teknologioita. Tässä tapauksessa muut verkot olisivat voineet edistää tavoitteen saavuttamista, ja ne olisivat voineet hyötyä tukitoimenpiteestä.

5.2.1.5   Vaikutus kauppaan

Vaikutus kauppaan

| (135) | Toimenpide vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan ”silloin kun esillä olevan asian tavoin valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (66). |
| --- | --- |

(135)

Toimenpide vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan ”silloin kun esillä olevan asian tavoin valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (66).

66

| (136) | Verkko-operaattorit toimivat alalla, jolla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Abertis kuuluu kansainväliseen konserniin, kuten yksi kantelijoistakin eli Astra. Toiseen jäsenvaltioon (Luxemburgiin) sijoittautunut Astra olisi esittänyt tarjouksen digitaalisen verkon tarjoamiseksi Castilla-La Manchan itsehallintoalueella, jos asiasta olisi järjestetty teknologianeutraali tarjouskilpailu. Toimenpide vaikuttaa siis jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(136)

Verkko-operaattorit toimivat alalla, jolla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Abertis kuuluu kansainväliseen konserniin, kuten yksi kantelijoistakin eli Astra. Toiseen jäsenvaltioon (Luxemburgiin) sijoittautunut Astra olisi esittänyt tarjouksen digitaalisen verkon tarjoamiseksi Castilla-La Manchan itsehallintoalueella, jos asiasta olisi järjestetty teknologianeutraali tarjouskilpailu. Toimenpide vaikuttaa siis jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.2.2   Päätelmät tuen olemassaolosta

Päätelmät tuen olemassaolosta

| (137) | Edellä esitettyjen väitteiden perusteella komissio katsoo, että toimenpide täyttää perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset. Toimenpidettä on näin ollen pidettävä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitettyjen väitteiden perusteella komissio katsoo, että toimenpide täyttää perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset. Toimenpidettä on näin ollen pidettävä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

5.3   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

| (138) | Komissio tukee aktiivisesti televisio- ja radiolähetysten digitalisointia. Digitaalisiin lähetyksiin siirtymisen etuja kuvaillaan perusteellisesti toimintasuunnitelmassa ”eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille” ja digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa kahdessa tiedonannossa (67). Komissio myös tietää, että digitaalilähetyksiin siirtyminen voi viivästyä, jos se jätetään kokonaan markkinavoimien varaan. |
| --- | --- |

(138)

Komissio tukee aktiivisesti televisio- ja radiolähetysten digitalisointia. Digitaalisiin lähetyksiin siirtymisen etuja kuvaillaan perusteellisesti toimintasuunnitelmassa ”eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille” ja digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa kahdessa tiedonannossa (67). Komissio myös tietää, että digitaalilähetyksiin siirtyminen voi viivästyä, jos se jätetään kokonaan markkinavoimien varaan.

67

| (139) | Jäsenvaltiot saavat myöntää valtiontukia tietyn markkinahäiriön poistamiseksi taikka sosiaalisen tai alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi (68). Tällöin on kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitettava, että suunnitellut tuet ovat tarkoituksenmukainen keino ongelman ratkaisemiseksi, että ne rajataan välttämättömään vähimmäismäärään ja etteivät ne vääristä kohtuuttomasti kilpailua. Vastaavasti digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa (69) todetaan, että digitalisoinnin alalla valtion toimenpiteet ovat oikeutettuja kahden edellytyksen täyttyessä: kyseessä on yleinen etu ja markkinoiden toiminta on puutteellista, toisin sanoen kun markkinavoimat eivät pysty yksin saavuttamaan yleisen edun nimissä asetettuja tavoitteita. Joka tapauksessa julkisten viranomaisten toteuttaman toimenpiteen on tiedonannon mukaisesti perustuttava huolelliseen markkina-analyysiin. |
| --- | --- |

(139)

Jäsenvaltiot saavat myöntää valtiontukia tietyn markkinahäiriön poistamiseksi taikka sosiaalisen tai alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi (68). Tällöin on kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitettava, että suunnitellut tuet ovat tarkoituksenmukainen keino ongelman ratkaisemiseksi, että ne rajataan välttämättömään vähimmäismäärään ja etteivät ne vääristä kohtuuttomasti kilpailua. Vastaavasti digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa (69) todetaan, että digitalisoinnin alalla valtion toimenpiteet ovat oikeutettuja kahden edellytyksen täyttyessä: kyseessä on yleinen etu ja markkinoiden toiminta on puutteellista, toisin sanoen kun markkinavoimat eivät pysty yksin saavuttamaan yleisen edun nimissä asetettuja tavoitteita. Joka tapauksessa julkisten viranomaisten toteuttaman toimenpiteen on tiedonannon mukaisesti perustuttava huolelliseen markkina-analyysiin.

68

69

| (140) | Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa siirtymisen myös todetaan olevan alalla suuri haaste, johon on vastattava markkinavoimin. Periaatteessa jokaisen verkon tulisi kilpailla omien vahvuuksiensa turvin. Jotta tätä periaatetta voitaisiin noudattaa, valtion toimenpiteiden on oltava mahdollisimman teknologianeutraaleja. Poikkeukset ovat sallittuja ainoastaan silloin, kun suunnitellun toimenpiteen tavoitteena on poistaa tietty markkinahäiriö tai epätasapaino ja kun kyseinen tuki on välttämätön, tarkoituksenmukainen ja oikeasuhteinen keino tällaisten ongelmien poistamiseksi. |
| --- | --- |

(140)

Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa siirtymisen myös todetaan olevan alalla suuri haaste, johon on vastattava markkinavoimin. Periaatteessa jokaisen verkon tulisi kilpailla omien vahvuuksiensa turvin. Jotta tätä periaatetta voitaisiin noudattaa, valtion toimenpiteiden on oltava mahdollisimman teknologianeutraaleja. Poikkeukset ovat sallittuja ainoastaan silloin, kun suunnitellun toimenpiteen tavoitteena on poistaa tietty markkinahäiriö tai epätasapaino ja kun kyseinen tuki on välttämätön, tarkoituksenmukainen ja oikeasuhteinen keino tällaisten ongelmien poistamiseksi.

| (141) | Jos siirtyminen jätetään markkinoiden vastuulle, on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät heikomman sosiaalisen asemansa vuoksi pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vuoksi jäsenvaltiot haluavat ehkä varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalisia televisiolähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen. Koska digitaalilähetyksiin siirtyminen aiheuttaa kuluttajille jonkin verran kustannuksia ja edellyttää muutoksia tottumuksissa, jäsenvaltiot saattavat haluta tukea erityisesti heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä, kuten iäkkäämpiä henkilöitä, matalatuloisia kotitalouksia tai syrjäseutujen asukkaita. |
| --- | --- |

(141)

Jos siirtyminen jätetään markkinoiden vastuulle, on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät heikomman sosiaalisen asemansa vuoksi pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vuoksi jäsenvaltiot haluavat ehkä varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalisia televisiolähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen. Koska digitaalilähetyksiin siirtyminen aiheuttaa kuluttajille jonkin verran kustannuksia ja edellyttää muutoksia tottumuksissa, jäsenvaltiot saattavat haluta tukea erityisesti heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä, kuten iäkkäämpiä henkilöitä, matalatuloisia kotitalouksia tai syrjäseutujen asukkaita.

| (142) | Komissio on soveltanut digitaaliteknologiaan siirtymistä koskeviin tiedonantoihin perustuvia sääntöjä useisiin valtiontukipäätöksiin (70). Jäsenvaltioilla on käytettävissään lukuisia mahdollisuuksia rahoittaa lähetystoiminnan digitalisointia toimenpiteillä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa. Näihin kuuluu tuki lähetysverkon levittämiseen alueilla, joiden televisiotarjonta olisi muussa tapauksessa riittämätöntä (71). Tällainen rahoitus ei kuitenkaan saa aiheuttaa tarpeettomia kilpailun vääristymiä eri teknologioiden tai yritysten välillä, ja se on rajattava ehdottoman välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(142)

Komissio on soveltanut digitaaliteknologiaan siirtymistä koskeviin tiedonantoihin perustuvia sääntöjä useisiin valtiontukipäätöksiin (70). Jäsenvaltioilla on käytettävissään lukuisia mahdollisuuksia rahoittaa lähetystoiminnan digitalisointia toimenpiteillä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa. Näihin kuuluu tuki lähetysverkon levittämiseen alueilla, joiden televisiotarjonta olisi muussa tapauksessa riittämätöntä (71). Tällainen rahoitus ei kuitenkaan saa aiheuttaa tarpeettomia kilpailun vääristymiä eri teknologioiden tai yritysten välillä, ja se on rajattava ehdottoman välttämättömään vähimmäismäärään.

70

71

5.3.1   Suunnitellun toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa käytettävät oikeusperustat

Suunnitellun toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa käytettävät oikeusperustat

| (143) | Espanjan viranomaiset ovat vedonneet perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille, jos sitä pidetään perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Komissio arvioi seuraavassa toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille näiden määräysten nojalla ottaen huomioon edellä esitetyt yleiset näkökohdat. |
| --- | --- |

(143)

Espanjan viranomaiset ovat vedonneet perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille, jos sitä pidetään perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Komissio arvioi seuraavassa toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille näiden määräysten nojalla ottaen huomioon edellä esitetyt yleiset näkökohdat.

5.3.2   Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta

| (144) | Jotta tuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, komissio punnitsee sen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. Soveltaessaan tasapainotestiä komissio arvioi seuraavia kysymyksiä:






  (1) | Onko tukitoimenpide selvästi määritelty ja onko sen tavoite yhteisen edun mukainen? |
| --- | --- | --- |

(144)

Jotta tuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, komissio punnitsee sen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. Soveltaessaan tasapainotestiä komissio arvioi seuraavia kysymyksiä:

(1)

Onko tukitoimenpide selvästi määritelty ja onko sen tavoite yhteisen edun mukainen?

| (2) | Onko tukiväline sellainen, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa vai voidaanko sillä esimerkiksi poistaa markkinahäiriö tai saavuttaa muu tavoite? Erityisesti:






  (a) | Onko tukitoimenpide tarkoituksenmukainen väline vai onko käytettävissä muita, soveltuvampia välineitä? |
| --- | --- | --- |

(2)

Onko tukiväline sellainen, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa vai voidaanko sillä esimerkiksi poistaa markkinahäiriö tai saavuttaa muu tavoite? Erityisesti:

(a)

Onko tukitoimenpide tarkoituksenmukainen väline vai onko käytettävissä muita, soveltuvampia välineitä?

| (b) | Onko sillä kannustava vaikutus vai muuttaako tuki yritysten toimintatapaa? |
| --- | --- |

(b)

Onko sillä kannustava vaikutus vai muuttaako tuki yritysten toimintatapaa?

| (c) | Onko tuki oikeasuhteinen vai voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella? |
| --- | --- |

(c)

Onko tuki oikeasuhteinen vai voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella?

| (3) | Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan niin vähäistä, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä? |
| --- | --- |

(3)

Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan niin vähäistä, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä?

5.3.2.1   Yhteisen edun mukainen tavoite

Yhteisen edun mukainen tavoite

| (145) | Castilla-La Manchan aluevaltuuston kansallisen tukiohjelman tarkoituksena on nopeuttaa digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa ja varmistaa, että tiettyjen syrjäisten maaseutualueiden asukkaat vastaanottavat jatkossakin televisiosignaalin. Tässä suhteessa toimenpiteellä pyritään antamaan kyseisillä alueilla asuville mahdollisuus katsoa televisiota ja käyttää perustuslaillista tiedonsaantioikeuttaan. Kuten johdanto-osan 138 kappaleessa todetaan, komissio on tunnustanut digitaalisten lähetysten merkityksen ja edut eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa (72) ja kahdessa siirtymistä analogisista digitaalisiin lähetyksiin käsittelevässä tiedonannossaan (73). Tiedonannossa ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (74) komissio huomauttaa, että maanpäällisten analogisten televisiolähetysten lopettaminen vuoteen 2012 mennessä parantaa taajuuksien käyttömahdollisuuksia Euroopassa. Koska taajuuksia käytetään digitaalisissa lähetyksissä tehokkaammin, taajuuskapasiteettia vapautuu muille käyttäjille, kuten uusille lähetys- ja matkapuhelinpalveluille, mikä puolestaan stimuloi innovointia ja kasvua televisiotoiminnan ja sähköisen viestinnän aloilla. |
| --- | --- |

(145)

Castilla-La Manchan aluevaltuuston kansallisen tukiohjelman tarkoituksena on nopeuttaa digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa ja varmistaa, että tiettyjen syrjäisten maaseutualueiden asukkaat vastaanottavat jatkossakin televisiosignaalin. Tässä suhteessa toimenpiteellä pyritään antamaan kyseisillä alueilla asuville mahdollisuus katsoa televisiota ja käyttää perustuslaillista tiedonsaantioikeuttaan. Kuten johdanto-osan 138 kappaleessa todetaan, komissio on tunnustanut digitaalisten lähetysten merkityksen ja edut eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa (72) ja kahdessa siirtymistä analogisista digitaalisiin lähetyksiin käsittelevässä tiedonannossaan (73). Tiedonannossa ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (74) komissio huomauttaa, että maanpäällisten analogisten televisiolähetysten lopettaminen vuoteen 2012 mennessä parantaa taajuuksien käyttömahdollisuuksia Euroopassa. Koska taajuuksia käytetään digitaalisissa lähetyksissä tehokkaammin, taajuuskapasiteettia vapautuu muille käyttäjille, kuten uusille lähetys- ja matkapuhelinpalveluille, mikä puolestaan stimuloi innovointia ja kasvua televisiotoiminnan ja sähköisen viestinnän aloilla.

72

73

74

| (146) | Näin ollen komissio katsoo, että toimenpiteen tavoitteet on määritelty selvästi ja ne ovat yhteisen edun mukaisia. |
| --- | --- |

(146)

Näin ollen komissio katsoo, että toimenpiteen tavoitteet on määritelty selvästi ja ne ovat yhteisen edun mukaisia.

5.3.2.2   Asianmukaisella tavalla suunniteltu tuki

Asianmukaisella tavalla suunniteltu tuki

Markkinahäiriö

Markkinahäiriö

| (147) | Kuten Espanjan viranomaiset ovat todenneet, yleisesti tunnustetaan, että on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista (sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvä ongelma). Markkinahäiriö voi syntyä esimerkiksi silloin, kun markkinatoimijat eivät ota riittävästi huomioon digitaalilähetysten aloittamisen myönteisiä vaikutuksia koko yhteiskunnan kannalta, koska niillä ei ole siihen taloudellisia kannustimia (myönteiset ulkoiset vaikutukset). Lisäksi sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta jäsenvaltiot saattavat haluta varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalilähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen, mitä varten ne voivat myös harkita toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa. |
| --- | --- |

(147)

Kuten Espanjan viranomaiset ovat todenneet, yleisesti tunnustetaan, että on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista (sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvä ongelma). Markkinahäiriö voi syntyä esimerkiksi silloin, kun markkinatoimijat eivät ota riittävästi huomioon digitaalilähetysten aloittamisen myönteisiä vaikutuksia koko yhteiskunnan kannalta, koska niillä ei ole siihen taloudellisia kannustimia (myönteiset ulkoiset vaikutukset). Lisäksi sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta jäsenvaltiot saattavat haluta varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalilähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen, mitä varten ne voivat myös harkita toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa.

| (148) | Aloituspäätöksessä komissio totesi, että kyseessä on markkinahäiriö, koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat haluttomia vastaamaan lisäkustannuksista, joita aiheutuu peittoalueen laajentamisesta niiden lakisääteisten velvoitteiden käsittämän alueen ulkopuolelle. Satelliittiverkot sen enempää kuin yksityiset kotitaloudetkaan eivät ole tehneet investointeja sen varmistamiseksi, että kaikki alueen II asukkaat voivat vastaanottaa digitaalisia kanavia satelliitin välityksellä. Näin ollen komissio katsoo, että maaseutualueella vakinaisesti asuvat henkilöt voivat jäädä kokonaan maksuttoman digitaalisen televisiosignaalin vastaanottoalueen ulkopuolelle, jos digitaalilähetysten kattavuus jätetään kokonaan markkinavoimien varaan, ja että julkisen vallan toimet voivat olla hyödyllisiä yksittäisille toimijoille myönnettävän taloudellisen tuen muodossa. |
| --- | --- |

(148)

Aloituspäätöksessä komissio totesi, että kyseessä on markkinahäiriö, koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat haluttomia vastaamaan lisäkustannuksista, joita aiheutuu peittoalueen laajentamisesta niiden lakisääteisten velvoitteiden käsittämän alueen ulkopuolelle. Satelliittiverkot sen enempää kuin yksityiset kotitaloudetkaan eivät ole tehneet investointeja sen varmistamiseksi, että kaikki alueen II asukkaat voivat vastaanottaa digitaalisia kanavia satelliitin välityksellä. Näin ollen komissio katsoo, että maaseutualueella vakinaisesti asuvat henkilöt voivat jäädä kokonaan maksuttoman digitaalisen televisiosignaalin vastaanottoalueen ulkopuolelle, jos digitaalilähetysten kattavuus jätetään kokonaan markkinavoimien varaan, ja että julkisen vallan toimet voivat olla hyödyllisiä yksittäisille toimijoille myönnettävän taloudellisen tuen muodossa.

Teknologianeutraalius

Teknologianeutraalius

| (149) | Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa tapauksissa teknologianeutraaliuden periaatetta on korostettu useissa komission päätöksissä (75). Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin ovat vahvistaneet sen (76). |
| --- | --- |

(149)

Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa tapauksissa teknologianeutraaliuden periaatetta on korostettu useissa komission päätöksissä (75). Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin ovat vahvistaneet sen (76).

75

76

| (150) | Teknologian valinnan olisi tavallisesti perustuttava teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun, kuten muissa jäsenvaltioissa on tapahtunut (77). Tarjouskilpailun järjestäminen voi olla kallista ja viivästyttää hankkeen toteutusta. Joissakin tapauksissa tällaisen menettelyn järjestäminen ei ehkä ole perusteltua, jos voidaan osoittaa etukäteen, että ainoastaan yksi teknologia tai yksi toimittaja voi tarjota tarvittavat palvelut. Tietyn teknologian valinta voidaan hyväksyä, jos tämä vaihtoehto on perusteltu alustavan tutkimuksen tulosten perusteella. Tällaisessa tutkimuksessa olisi otettava huomioon hinta- ja laatukriteerit. Koska päätöksellä valita yksi tietty teknologia estetään muiden toimittajien kilpailu – niitä estetään esittämästä tuotettaan ja tekemästä hintatarjouksia – mainitun tutkimuksen tulosten on oltava täysin selvät ja hyvin perustellut. |
| --- | --- |

(150)

Teknologian valinnan olisi tavallisesti perustuttava teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun, kuten muissa jäsenvaltioissa on tapahtunut (77). Tarjouskilpailun järjestäminen voi olla kallista ja viivästyttää hankkeen toteutusta. Joissakin tapauksissa tällaisen menettelyn järjestäminen ei ehkä ole perusteltua, jos voidaan osoittaa etukäteen, että ainoastaan yksi teknologia tai yksi toimittaja voi tarjota tarvittavat palvelut. Tietyn teknologian valinta voidaan hyväksyä, jos tämä vaihtoehto on perusteltu alustavan tutkimuksen tulosten perusteella. Tällaisessa tutkimuksessa olisi otettava huomioon hinta- ja laatukriteerit. Koska päätöksellä valita yksi tietty teknologia estetään muiden toimittajien kilpailu – niitä estetään esittämästä tuotettaan ja tekemästä hintatarjouksia – mainitun tutkimuksen tulosten on oltava täysin selvät ja hyvin perustellut.

77

| (151) | Komissio on hyväksynyt aikaisemmin, että tietyn teknologian valinta voi perustua tutkimukseen (78). Todistustaakka on kuitenkin jäsenvaltiolla, jonka on osoitettava, että tällaisen tutkimuksen tulokset ovat riittävän luotettavat ja että tutkimus tehtiin mahdollisimman puolueettomasti (79). |
| --- | --- |

(151)

Komissio on hyväksynyt aikaisemmin, että tietyn teknologian valinta voi perustua tutkimukseen (78). Todistustaakka on kuitenkin jäsenvaltiolla, jonka on osoitettava, että tällaisen tutkimuksen tulokset ovat riittävän luotettavat ja että tutkimus tehtiin mahdollisimman puolueettomasti (79).

78

79

| (152) | Espanjan viranomaiset ja Abertis ovat viitanneet useisiin tutkimuksiin, joita kommentoidaan jäljempänä. |
| --- | --- |

(152)

Espanjan viranomaiset ja Abertis ovat viitanneet useisiin tutkimuksiin, joita kommentoidaan jäljempänä.

Kustannustutkimukset

Kustannustutkimukset

| (153) | Castilla-La Manchan viranomaiset ovat väittäneet, että tutkittavana oleva toimenpide oli suunnattu maanpäällisen digitaalisen lähetystoiminnan harjoittajille ennen asetuksen antamista tehdyn alustavan tutkimuksen tulosten perusteella. Johdanto-osan 59–61 kappaleessa tiivistetysti esitetyssä sosioekonomisessa tutkimuksessa ”Estudio Comparativo Socioeconómico” (80) tullaan siihen tulokseen, että maanpäällinen ratkaisu olisi kannattavin. |
| --- | --- |

(153)

Castilla-La Manchan viranomaiset ovat väittäneet, että tutkittavana oleva toimenpide oli suunnattu maanpäällisen digitaalisen lähetystoiminnan harjoittajille ennen asetuksen antamista tehdyn alustavan tutkimuksen tulosten perusteella. Johdanto-osan 59–61 kappaleessa tiivistetysti esitetyssä sosioekonomisessa tutkimuksessa ”Estudio Comparativo Socioeconómico” (80) tullaan siihen tulokseen, että maanpäällinen ratkaisu olisi kannattavin.

80

| (154) | Tutkimuksen lähtökohtana on määrittää sen väestön määrä, jota varten teknologinen valinta tehdään. Suurin osa Castilla-La Manchaa kuuluu alueeseen I, jolla on jo siirrytty maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon. Muutamissa tapauksissa alue I ja alue II ovat osittain samat. Tutkimuksessa todetaan, että kyseisillä alueilla (joilla maanpäällinen digitaalitelevisioverkko on jo paikoitellen käytössä) pitäisi teknisistä syistä harkita vain maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamista. Vertailtaessa vaihtoehtoja, jotka olivat satelliittiverkko ja maanpäällinen digitaaliverkko, tutkimuksessa otettiin kuitenkin huomioon vain noin 9,8 prosenttia väestöstä. Toiseksi tutkimuksen laatija katsoo, että tässä alaryhmässä osa väestöstä vastaanottaa lisäksi aluetelevisiopalvelun maanpäällisen verkon kautta. Ilman lisäarvioita tutkimuksessa tullaan kyseisistä palveluista siihen tulokseen, että ”olisi loogisempaa toimia niin, että väestö ottaa käyttöönsä erilaisia vastaanottomahdollisuuksia”. Vaihtoehtoista teknologiaa olisi harkittava 2,85 prosentille väestöstä eli 57 510 asukkaalle yhteensä 689 kylässä. |
| --- | --- |

(154)

Tutkimuksen lähtökohtana on määrittää sen väestön määrä, jota varten teknologinen valinta tehdään. Suurin osa Castilla-La Manchaa kuuluu alueeseen I, jolla on jo siirrytty maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon. Muutamissa tapauksissa alue I ja alue II ovat osittain samat. Tutkimuksessa todetaan, että kyseisillä alueilla (joilla maanpäällinen digitaalitelevisioverkko on jo paikoitellen käytössä) pitäisi teknisistä syistä harkita vain maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laajentamista. Vertailtaessa vaihtoehtoja, jotka olivat satelliittiverkko ja maanpäällinen digitaaliverkko, tutkimuksessa otettiin kuitenkin huomioon vain noin 9,8 prosenttia väestöstä. Toiseksi tutkimuksen laatija katsoo, että tässä alaryhmässä osa väestöstä vastaanottaa lisäksi aluetelevisiopalvelun maanpäällisen verkon kautta. Ilman lisäarvioita tutkimuksessa tullaan kyseisistä palveluista siihen tulokseen, että ”olisi loogisempaa toimia niin, että väestö ottaa käyttöönsä erilaisia vastaanottomahdollisuuksia”. Vaihtoehtoista teknologiaa olisi harkittava 2,85 prosentille väestöstä eli 57 510 asukkaalle yhteensä 689 kylässä.

| (155) | Tutkimuksessa esitetään ensin arvio satelliittiverkon kokonaiskustannuksista. Siihen sisältyy digisovittimien asentaminen (oletukset perustuvat markkinatietoihin satelliittilähettimen vuokrakustannuksista) ja käyttö- ja ylläpitokustannukset kymmeneltä vuodelta. Sen jälkeen näitä kustannuksia verrataan maanpäällisen verkon arvioituihin kokonaiskustannuksiin. Maanpäällisen verkon kokonaiskustannuksiin sisältyvät digisovittimien ja maanpäällisten lähettimien asentaminen sekä käyttö- ja ylläpitokustannukset kymmeneltä vuodelta. Satelliittivaihtoehdon kokonaiskustannukset olivat 47 672 550–97 646 800 euroa ja maanpäällisen ratkaisun 15 136 550–17 224 350 euroa. |
| --- | --- |

(155)

Tutkimuksessa esitetään ensin arvio satelliittiverkon kokonaiskustannuksista. Siihen sisältyy digisovittimien asentaminen (oletukset perustuvat markkinatietoihin satelliittilähettimen vuokrakustannuksista) ja käyttö- ja ylläpitokustannukset kymmeneltä vuodelta. Sen jälkeen näitä kustannuksia verrataan maanpäällisen verkon arvioituihin kokonaiskustannuksiin. Maanpäällisen verkon kokonaiskustannuksiin sisältyvät digisovittimien ja maanpäällisten lähettimien asentaminen sekä käyttö- ja ylläpitokustannukset kymmeneltä vuodelta. Satelliittivaihtoehdon kokonaiskustannukset olivat 47 672 550–97 646 800 euroa ja maanpäällisen ratkaisun 15 136 550–17 224 350 euroa.

Arviointi

Arviointi

| (156) | Viranomaisilla oli mahdollisuus valita, järjestävätkö ne teknologianeutraalin tarjouskilpailun vai valitsevatko ne ensin tietyn teknologian kustannustutkimuksen perusteella. Viranomaisten oli siis päätettävä, kannattiko mahdollisia kilpailijoita kutsua tarjouskilpailuun. Jos olisi järjestetty avoin tarjouskilpailu, valinta olisi voitu tehdä erilaisten vaihtoehtojen välillä. Kilpailijat olisivat voineet tarjota alennushintoja. Toisaalta saattoi olla perusteltua olla järjestämättä tarjouspyyntömenettelyä, jos tutkimus osoitti, että satelliittiteknologia olisi selkeästi kallein, vaikka oli otettu huomioon kaikki mahdollisilta kilpailijoilta odotettavissa olevat alennukset, tai että se ei täyttänyt olennaisia laatuvaatimuksia. Koska tutkimusta tarvittiin yksinomaan perustelemaan, miksi tarjouskilpailua ei järjestetty, oli osoitettava, että kyseisten kahden verkon kustannuksissa oli merkittävä ero ja että ratkaisu olisi kestävä. |
| --- | --- |

(156)

Viranomaisilla oli mahdollisuus valita, järjestävätkö ne teknologianeutraalin tarjouskilpailun vai valitsevatko ne ensin tietyn teknologian kustannustutkimuksen perusteella. Viranomaisten oli siis päätettävä, kannattiko mahdollisia kilpailijoita kutsua tarjouskilpailuun. Jos olisi järjestetty avoin tarjouskilpailu, valinta olisi voitu tehdä erilaisten vaihtoehtojen välillä. Kilpailijat olisivat voineet tarjota alennushintoja. Toisaalta saattoi olla perusteltua olla järjestämättä tarjouspyyntömenettelyä, jos tutkimus osoitti, että satelliittiteknologia olisi selkeästi kallein, vaikka oli otettu huomioon kaikki mahdollisilta kilpailijoilta odotettavissa olevat alennukset, tai että se ei täyttänyt olennaisia laatuvaatimuksia. Koska tutkimusta tarvittiin yksinomaan perustelemaan, miksi tarjouskilpailua ei järjestetty, oli osoitettava, että kyseisten kahden verkon kustannuksissa oli merkittävä ero ja että ratkaisu olisi kestävä.

| (157) | Tutkimus ei ole lähelläkään näiden vaatimusten täyttämistä. Ensinnäkin komission vuonna 2011 lähettämän tietopyynnön vuoksi viranomaisten oli korjattava tutkimuksessa käytettyjä tietoja. Tämä tarkoitti lähetyskeskusten kustannusten korottamista lähes 65 prosenttia. Myös käytännössä tarvittavien lähetyskeskusten määrää oli lisättävä toivotun peittoalueen varmistamiseksi. JCCM väitti, että edes nämä uudet luvut eivät muuttaisi maanpäällisen ja satelliittiteknologian vertailun tuloksia. Itse asiassa uudet luvut huomioon ottaen maanpäällisen digitaalitelevisioteknologian kustannusetu pienenisi tai joissakin tapauksissa jopa häviäisi satelliittiratkaisun eduksi. Jo tämä osoittaa, että tutkimuksen tulokset eivät olleet kestävät. Jos viranomaiset olisivat osoittaneet toiminnassaan asianmukaista huolellisuutta, ne olisivat huomanneet tutkimuksen tulosten puutteellisuuden. |
| --- | --- |

(157)

Tutkimus ei ole lähelläkään näiden vaatimusten täyttämistä. Ensinnäkin komission vuonna 2011 lähettämän tietopyynnön vuoksi viranomaisten oli korjattava tutkimuksessa käytettyjä tietoja. Tämä tarkoitti lähetyskeskusten kustannusten korottamista lähes 65 prosenttia. Myös käytännössä tarvittavien lähetyskeskusten määrää oli lisättävä toivotun peittoalueen varmistamiseksi. JCCM väitti, että edes nämä uudet luvut eivät muuttaisi maanpäällisen ja satelliittiteknologian vertailun tuloksia. Itse asiassa uudet luvut huomioon ottaen maanpäällisen digitaalitelevisioteknologian kustannusetu pienenisi tai joissakin tapauksissa jopa häviäisi satelliittiratkaisun eduksi. Jo tämä osoittaa, että tutkimuksen tulokset eivät olleet kestävät. Jos viranomaiset olisivat osoittaneet toiminnassaan asianmukaista huolellisuutta, ne olisivat huomanneet tutkimuksen tulosten puutteellisuuden.

| (158) | Tutkimuksessa käytettiin väärää lähestymistapaa satelliittilähetysten kustannusten laskemisessa. Siinä oletetaan, että kunnat vuokraisivat satelliittilähetinkapasiteettia satelliittiverkolta ja käyttäisivät omaa satelliittiyhteyttä. Nämä laskelmat perustuvat (vuonna 2008) julkaistuihin satelliittilähetinkapasiteetin vuokrauskustannuksiin. Koska nämä ovat yksittäisten yhteyksien hintoja, niissä ei oteta huomioon mahdollisia määrällisiä alennuksia eikä mahdollisuutta neuvotella hinnoista. Sitä paitsi satelliittioperaattori olisi itse voinut osallistua avoimeen tarjouskilpailuun, jos sellainen olisi järjestetty, kuten tapahtui Cantabriassa. Tällöin satelliittioperaattorin tarjous olisi perustunut täysin erilaisiin hintalaskelmiin. Yksittäisten yhteyksien vuokraushintoihin verrattaessa voitaisiin odottaa, että satelliittioperaattori voisi antaa suuriakin alennuksia kapasiteetin perusteella, jos sopimus kattaisi koko Castilla-La Manchan alueen II. |
| --- | --- |

(158)

Tutkimuksessa käytettiin väärää lähestymistapaa satelliittilähetysten kustannusten laskemisessa. Siinä oletetaan, että kunnat vuokraisivat satelliittilähetinkapasiteettia satelliittiverkolta ja käyttäisivät omaa satelliittiyhteyttä. Nämä laskelmat perustuvat (vuonna 2008) julkaistuihin satelliittilähetinkapasiteetin vuokrauskustannuksiin. Koska nämä ovat yksittäisten yhteyksien hintoja, niissä ei oteta huomioon mahdollisia määrällisiä alennuksia eikä mahdollisuutta neuvotella hinnoista. Sitä paitsi satelliittioperaattori olisi itse voinut osallistua avoimeen tarjouskilpailuun, jos sellainen olisi järjestetty, kuten tapahtui Cantabriassa. Tällöin satelliittioperaattorin tarjous olisi perustunut täysin erilaisiin hintalaskelmiin. Yksittäisten yhteyksien vuokraushintoihin verrattaessa voitaisiin odottaa, että satelliittioperaattori voisi antaa suuriakin alennuksia kapasiteetin perusteella, jos sopimus kattaisi koko Castilla-La Manchan alueen II.

| (159) | Sen lisäksi tutkimuksessa tehdään asiattomia satelliittivaihtoehdon vastaisia päätelmiä (81):






  — | Laskujen on perustuttava toistuvien kustannusten nettonykyarvoon sen sijaan, että käytettäisiin kokonaismäärää (82). |
| --- | --- | --- |

(159)

Sen lisäksi tutkimuksessa tehdään asiattomia satelliittivaihtoehdon vastaisia päätelmiä (81):

81

—

Laskujen on perustuttava toistuvien kustannusten nettonykyarvoon sen sijaan, että käytettäisiin kokonaismäärää (82).

82

| — | Tutkimuksessa ei oteta huomioon uusien maanpäällisten digitaalisten lähetyskeskusten tarpeen (ja siihen liittyvien kustannusten) eksponentiaalista kasvua, mikä johtuu niiden viimeisten kylien syrjäisyydestä, jotka on saatava lähetysten piiriin, vaan tarkastellaan pikemminkin lineaarista kasvua. |
| --- | --- |

—

Tutkimuksessa ei oteta huomioon uusien maanpäällisten digitaalisten lähetyskeskusten tarpeen (ja siihen liittyvien kustannusten) eksponentiaalista kasvua, mikä johtuu niiden viimeisten kylien syrjäisyydestä, jotka on saatava lähetysten piiriin, vaan tarkastellaan pikemminkin lineaarista kasvua.

| — | Tutkimuksessa lasketaan, että vuotuiset käyttö- ja ylläpitokustannukset ovat 3 prosenttia laitteiston kustannuksista, kun taas viranomaisten mukaan ”kahden ensimmäisen käyttövuoden aikana käyttö- ja ylläpitokustannusten arvioidaan olevan 20 prosenttia laitteiston kustannuksista” (toisin sanoen vuositasolla 10 prosenttia). |
| --- | --- |

—

Tutkimuksessa lasketaan, että vuotuiset käyttö- ja ylläpitokustannukset ovat 3 prosenttia laitteiston kustannuksista, kun taas viranomaisten mukaan ”kahden ensimmäisen käyttövuoden aikana käyttö- ja ylläpitokustannusten arvioidaan olevan 20 prosenttia laitteiston kustannuksista” (toisin sanoen vuositasolla 10 prosenttia).

| (160) | Näin ollen maanpäällisen digitaalitelevisioverkon kustannuslaskelmat vaikuttavat ylioptimistisilta. Tämä päätelmä saa vahvistusta, kun verrataan kustannuksia, joita tutkimuksessa arvioidaan aiheutuvan maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämisestä, tosiasiallisesti käytettyihin varoihin. Tutkimuksessa arvioidaan, että maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämisen enimmäiskustannukset olisivat 15–17 miljoonaa euroa. Castilla-La Manchan viranomaiset käyttivät kuitenkin 46 miljoonaa euroa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon saattamiseksi ajan tasalle (mihin on lisättävä satelliittivastaanottimien asennuskustannukset, kun selvisi, että maanpäällinen digitaalitelevisioverkko ei ollut taloudellisesti kannattava). |
| --- | --- |

(160)

Näin ollen maanpäällisen digitaalitelevisioverkon kustannuslaskelmat vaikuttavat ylioptimistisilta. Tämä päätelmä saa vahvistusta, kun verrataan kustannuksia, joita tutkimuksessa arvioidaan aiheutuvan maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämisestä, tosiasiallisesti käytettyihin varoihin. Tutkimuksessa arvioidaan, että maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämisen enimmäiskustannukset olisivat 15–17 miljoonaa euroa. Castilla-La Manchan viranomaiset käyttivät kuitenkin 46 miljoonaa euroa maanpäällisen digitaalitelevisioverkon saattamiseksi ajan tasalle (mihin on lisättävä satelliittivastaanottimien asennuskustannukset, kun selvisi, että maanpäällinen digitaalitelevisioverkko ei ollut taloudellisesti kannattava).

Päätelmä

Päätelmä

| (161) | Tutkimuksen arviot eivät olleet kestäviä. Kun käytetään Castilla-La Manchan omia (tosin päivitettyjä) lukuja, maanpäällisen digitaalitelevisioverkon alkuperäinen kustannusetu pieneni tai muuttui joissakin tapauksissa satelliittiratkaisun eduksi (83). Tutkimuksessa ei oteta huomioon sitä, että satelliittioperaattori voisi tarjota alennuksia avoimessa tarjouskilpailumenettelyssä. Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että tutkimuksessa ei esitetä riittävää näyttöä, joka oikeuttaisi valitsemaan etukäteen maanpäällisen digitaalitelevisioteknologian ja välttämään avoimen tarjouskilpailumenettelyn. |
| --- | --- |

(161)

Tutkimuksen arviot eivät olleet kestäviä. Kun käytetään Castilla-La Manchan omia (tosin päivitettyjä) lukuja, maanpäällisen digitaalitelevisioverkon alkuperäinen kustannusetu pieneni tai muuttui joissakin tapauksissa satelliittiratkaisun eduksi (83). Tutkimuksessa ei oteta huomioon sitä, että satelliittioperaattori voisi tarjota alennuksia avoimessa tarjouskilpailumenettelyssä. Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että tutkimuksessa ei esitetä riittävää näyttöä, joka oikeuttaisi valitsemaan etukäteen maanpäällisen digitaalitelevisioteknologian ja välttämään avoimen tarjouskilpailumenettelyn.

83

Muut kustannustutkimukset

Muut kustannustutkimukset

| (162) | Espanjan hallitus julkaisi teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön / teollisuus-, energia- ja matkailuministeriön heinäkuussa 2007 toteuttaman sisäisen tutkimuksen, jossa tarkasteltiin mahdollisuutta tarjota maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten yleispalvelua käyttämällä maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa tai satelliittia Tätä tutkimusta ei kuitenkaan toimitettu itsehallintoalueille, kuten Castilla-La Mancha, vaan sitä käytettiin ainoastaan sisäisenä asiakirjana. Joka tapauksessa komissio katsoo, että Espanjan viranomaisten toimittama, johdanto-osan 62 kappaleessa mainittu, etukäteen tehty tutkimus ei osoita maanpäällisen verkon paremmuutta satelliittiverkkoon nähden. Päinvastoin tutkimuksessa todetaan, että teknologioiden yhdistäminen on järkevämpää. Siinä ehdotetaan, että alueella II käytettäisiin 70 prosenttia satelliittilähetyksiä ja 30 prosenttia maanpäällisiä lähetyksiä (84). Tutkimuksessa todetaan lisäksi, että tietyn teknologisen ratkaisun valintaa peittoalueen laajentamiseen on arvioitava aluekohtaisesti ottaen huomioon kunkin alueen pinnanmuodostuksen ja väestörakenteen erityispiirteet. Siinä ei ehdoteta tietyn teknologian valintaa ennalta vaan puolletaan pikemminkin tarvetta järjestää teknologianeutraali tarjouskilpailu sen määrittämiseksi, mikä verkko soveltuu parhaiten peittoalueen laajentamiseen juuri Castilla-La Manchan tapauksessa. |
| --- | --- |

(162)

Espanjan hallitus julkaisi teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön / teollisuus-, energia- ja matkailuministeriön heinäkuussa 2007 toteuttaman sisäisen tutkimuksen, jossa tarkasteltiin mahdollisuutta tarjota maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten yleispalvelua käyttämällä maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa tai satelliittia Tätä tutkimusta ei kuitenkaan toimitettu itsehallintoalueille, kuten Castilla-La Mancha, vaan sitä käytettiin ainoastaan sisäisenä asiakirjana. Joka tapauksessa komissio katsoo, että Espanjan viranomaisten toimittama, johdanto-osan 62 kappaleessa mainittu, etukäteen tehty tutkimus ei osoita maanpäällisen verkon paremmuutta satelliittiverkkoon nähden. Päinvastoin tutkimuksessa todetaan, että teknologioiden yhdistäminen on järkevämpää. Siinä ehdotetaan, että alueella II käytettäisiin 70 prosenttia satelliittilähetyksiä ja 30 prosenttia maanpäällisiä lähetyksiä (84). Tutkimuksessa todetaan lisäksi, että tietyn teknologisen ratkaisun valintaa peittoalueen laajentamiseen on arvioitava aluekohtaisesti ottaen huomioon kunkin alueen pinnanmuodostuksen ja väestörakenteen erityispiirteet. Siinä ei ehdoteta tietyn teknologian valintaa ennalta vaan puolletaan pikemminkin tarvetta järjestää teknologianeutraali tarjouskilpailu sen määrittämiseksi, mikä verkko soveltuu parhaiten peittoalueen laajentamiseen juuri Castilla-La Manchan tapauksessa.

84

| (163) | Abertisin toimittamista kahdesta kustannustutkimuksesta on todettava, että ne tehtiin vuonna 2010 eli kauan tutkittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Vaikka ne voitaisiin katsoa riittävän riippumattomiksi ja kestäviksi, ne on tehty kiistanalaisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen, mikä estää sen, että Espanjan hallitus voisi perustella maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa koskevan valintansa ja valintansa olla järjestämättä teknologianeutraalia tarjouskilpailua. Komissio sai myös Astran kustannusarviot, joista käy ilmi, että satelliittivaihtoehto on kannattavampi. Niitäkään ei otettu huomioon samoista syistä. |
| --- | --- |

(163)

Abertisin toimittamista kahdesta kustannustutkimuksesta on todettava, että ne tehtiin vuonna 2010 eli kauan tutkittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Vaikka ne voitaisiin katsoa riittävän riippumattomiksi ja kestäviksi, ne on tehty kiistanalaisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen, mikä estää sen, että Espanjan hallitus voisi perustella maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa koskevan valintansa ja valintansa olla järjestämättä teknologianeutraalia tarjouskilpailua. Komissio sai myös Astran kustannusarviot, joista käy ilmi, että satelliittivaihtoehto on kannattavampi. Niitäkään ei otettu huomioon samoista syistä.

| (164) | Kuten johdanto-osan 161 kappaleessa todetaan Castilla-La Manchan tutkimuksesta, muissakaan tutkimuksissa ei tultu siihen tulokseen, että maanpäällinen digitaalitelevisioverkko olisi muita teknologisia vaihtoehtoja laadukkaampi tai edullisempi. Sen vuoksi nekään eivät riitä perustelemaan sitä, ettei JCCM järjestänyt avointa tarjouskilpailumenettelyä. |
| --- | --- |

(164)

Kuten johdanto-osan 161 kappaleessa todetaan Castilla-La Manchan tutkimuksesta, muissakaan tutkimuksissa ei tultu siihen tulokseen, että maanpäällinen digitaalitelevisioverkko olisi muita teknologisia vaihtoehtoja laadukkaampi tai edullisempi. Sen vuoksi nekään eivät riitä perustelemaan sitä, ettei JCCM järjestänyt avointa tarjouskilpailumenettelyä.

Toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus ja oikeasuhteisuus

Toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus ja oikeasuhteisuus

| (165) | Toimenpidettä ei monesta syystä voida pitää tarkoituksenmukaisena. |
| --- | --- |

(165)

Toimenpidettä ei monesta syystä voida pitää tarkoituksenmukaisena.

| (166) | Tukea myönnettiin suoraan vakiintuneille maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreille TelecomCLM:lle ja Abertisille harkitsemattakaan vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka olisivat voineet olla kannattavampia tai laadullisesti parempia. Kuten edellä todetaan, satelliittivaihtoehdon hylkääminen ei ollut perusteltua. Se, että osa kotitalouksista alueella II vastaanottaa maksuttomia kanavia satelliitin kautta, osoittaa, ettei maanpäällinen teknologia ole aina tehokkain ja tarkoituksenmukaisin verkko. Lisäksi todetaan, että muissa jäsenvaltioissa on valittu satelliittilähetykset myös alueilla, joilla maanpäällinen ratkaisu olisi ollut mahdollinen (85). Lisäksi se, että Astra osallistui Cantabriassa järjestettyyn digitaalitelevision peittoalueen laajentamista koskeneeseen teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun ja voitti sen, ainakin viittaa siihen, että tätä palvelua voidaan tarjota satelliittiverkossa (86). |
| --- | --- |

(166)

Tukea myönnettiin suoraan vakiintuneille maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreille TelecomCLM:lle ja Abertisille harkitsemattakaan vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka olisivat voineet olla kannattavampia tai laadullisesti parempia. Kuten edellä todetaan, satelliittivaihtoehdon hylkääminen ei ollut perusteltua. Se, että osa kotitalouksista alueella II vastaanottaa maksuttomia kanavia satelliitin kautta, osoittaa, ettei maanpäällinen teknologia ole aina tehokkain ja tarkoituksenmukaisin verkko. Lisäksi todetaan, että muissa jäsenvaltioissa on valittu satelliittilähetykset myös alueilla, joilla maanpäällinen ratkaisu olisi ollut mahdollinen (85). Lisäksi se, että Astra osallistui Cantabriassa järjestettyyn digitaalitelevision peittoalueen laajentamista koskeneeseen teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun ja voitti sen, ainakin viittaa siihen, että tätä palvelua voidaan tarjota satelliittiverkossa (86).

85

86

| (167) | Toisaalta eri kustannustutkimuksissa vain verrataan maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa ja satelliittiverkkoa. Niissä ei oteta huomioon sellaisia vaihtoehtoisia ratkaisuja kuin kaapeliverkot ja IPTV. Vaikka viimeksi mainitut teknologiat eivät voisi kattaa koko aluetta, olisi voinut olla tehokkaampaa yhdistää kaikenlaisia teknologioita, myös näitä teknologioita, maanpäällisen digitaaliteknologian ja satelliittiteknologian lisäksi. |
| --- | --- |

(167)

Toisaalta eri kustannustutkimuksissa vain verrataan maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa ja satelliittiverkkoa. Niissä ei oteta huomioon sellaisia vaihtoehtoisia ratkaisuja kuin kaapeliverkot ja IPTV. Vaikka viimeksi mainitut teknologiat eivät voisi kattaa koko aluetta, olisi voinut olla tehokkaampaa yhdistää kaikenlaisia teknologioita, myös näitä teknologioita, maanpäällisen digitaaliteknologian ja satelliittiteknologian lisäksi.

| (168) | Toimenpide ei ole sopiva senkään vuoksi, että se syrjii muita maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreita. Valitsemalla suoraan vakiintuneet maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattorit TelecomCLM:n ja Abertisin toimenpiteen puitteissa ei tutkittu muita maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreita, jotka olisivat voineet tehdä taloudellisemman tai laadultaan paremman tarjouksen. |
| --- | --- |

(168)

Toimenpide ei ole sopiva senkään vuoksi, että se syrjii muita maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreita. Valitsemalla suoraan vakiintuneet maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattorit TelecomCLM:n ja Abertisin toimenpiteen puitteissa ei tutkittu muita maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreita, jotka olisivat voineet tehdä taloudellisemman tai laadultaan paremman tarjouksen.

| (169) | Maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kapasiteetin rajallisuus myös kyseenalaistaa maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreiden etukäteen tehdyn valinnan tarkoituksenmukaisuuden. Siirtyminen analogisesta televisiosta maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon 800 Mhz:n kaistalla saatiin päätökseen Espanjassa 3 päivänä huhtikuuta 2010, minkä jälkeen vuonna 2011 tehtiin päätös 800 MHz:n kaistan taajuuksien huutokauppaamisesta televiestintäalan operaattoreille päätöksen N:o 243/2012/EU noudattamiseksi. Tämän seurauksena lähetykset oli siirrettävä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014 muille kanaville, jotka sijaitsevat 790 MHz:n alapuolisilla taajuuksilla. Koska tästä aiheutui lisäkustannuksia, Espanja ilmoitti 5 päivänä marraskuuta 2011 kahdesta kotitalouksia ja lähetystoiminnan harjoittajia koskevasta alueella I toteutettavasta toimenpiteestä, joiden talousarvio oli 600–800 miljoonaa euroa (aluetta II koskevista toimenpiteistä ei ole toistaiseksi ilmoitettu) (87). Tällaisia kustannuksia ei olisi aiheutunut, jos olisi valittu jokin toinen verkko (IPTV, kaapeli tai satelliitti). Lähivuosina on odotettavissa toinen taajuuden muutos kapasiteetin vapauttamiseksi tulevaisuuden LTE-mobiiliteknologiaa varten, mistä aiheutuu vastaavia kustannuksia. |
| --- | --- |

(169)

Maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kapasiteetin rajallisuus myös kyseenalaistaa maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreiden etukäteen tehdyn valinnan tarkoituksenmukaisuuden. Siirtyminen analogisesta televisiosta maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon 800 Mhz:n kaistalla saatiin päätökseen Espanjassa 3 päivänä huhtikuuta 2010, minkä jälkeen vuonna 2011 tehtiin päätös 800 MHz:n kaistan taajuuksien huutokauppaamisesta televiestintäalan operaattoreille päätöksen N:o 243/2012/EU noudattamiseksi. Tämän seurauksena lähetykset oli siirrettävä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014 muille kanaville, jotka sijaitsevat 790 MHz:n alapuolisilla taajuuksilla. Koska tästä aiheutui lisäkustannuksia, Espanja ilmoitti 5 päivänä marraskuuta 2011 kahdesta kotitalouksia ja lähetystoiminnan harjoittajia koskevasta alueella I toteutettavasta toimenpiteestä, joiden talousarvio oli 600–800 miljoonaa euroa (aluetta II koskevista toimenpiteistä ei ole toistaiseksi ilmoitettu) (87). Tällaisia kustannuksia ei olisi aiheutunut, jos olisi valittu jokin toinen verkko (IPTV, kaapeli tai satelliitti). Lähivuosina on odotettavissa toinen taajuuden muutos kapasiteetin vapauttamiseksi tulevaisuuden LTE-mobiiliteknologiaa varten, mistä aiheutuu vastaavia kustannuksia.

87

| (170) | Lisäksi on esitetty, että laajakaistaisten mobiiliteknologioiden (4G) käyttämät taajuudet häiritsevät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja, minkä vuoksi kotitalouksien on hankittava kalliita suodattimia suojatakseen maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaalinsa LTE-mobiiliteknologioiden käyttämiltä aalloilta (88). Ei voida sulkea pois sitä, että vastaavanlaiset häiriöt ovat yleisempikin ongelma, joka heikentää maanpäällisen digitaalitelevisioverkon lähetysten tarkoituksenmukaisuutta tulevaisuudessa, erityisesti toisen sukupolven verkkojen voimakkaamman ja laajemman levittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(170)

Lisäksi on esitetty, että laajakaistaisten mobiiliteknologioiden (4G) käyttämät taajuudet häiritsevät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja, minkä vuoksi kotitalouksien on hankittava kalliita suodattimia suojatakseen maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaalinsa LTE-mobiiliteknologioiden käyttämiltä aalloilta (88). Ei voida sulkea pois sitä, että vastaavanlaiset häiriöt ovat yleisempikin ongelma, joka heikentää maanpäällisen digitaalitelevisioverkon lähetysten tarkoituksenmukaisuutta tulevaisuudessa, erityisesti toisen sukupolven verkkojen voimakkaamman ja laajemman levittämisen yhteydessä.

88

| (171) | Espanja esitti kaksi muuta väitettä selittääkseen, miksi satelliittilähetykset ovat kalliimpia kuin maanpäällisen digitaalisen verkon lähetykset. Ensinnäkin lähetystoiminnan harjoittajien sisällöntuottajien kanssa tekemiin sopimuksiin sisältyy maantieteellisiä rajoituksia. Tällaisen ehdollisen pääsyn varmistaminen olisi kalliimpaa satelliittiteknologiaa käytettäessä. Toiseksi satelliittiteknologialla ei pystyttäisi lähettämään suurta määrää alueellisia kanavia. Näitä väitteitä ei ole perusteltu, ja ne ovat ristiriidassa sen kanssa, että Astran Cantabrian kanssa tekemään sopimukseen sisältyi ehdollista pääsyä koskeva ammattimainen järjestelmä. Lisäksi Astran kustannuslaskelmien mukaan satelliittiteknologia olisi silti edullisempi, vaikka jokaisen Espanjan alueen kanssa olisi tehtävä erillinen sopimus. Alueellisesta lähetystoiminnasta Astra toteaa, että Espanjan hallituksen mainitsema kanavamäärä, 1 380 kanavaa, on suuresti liioiteltu (89). Astran omien laskelmien mukaan satelliittivaihtoehto olisi edullisempi, vaikka siihen sisältyisivät alueelliset ja paikalliset kanavat. |
| --- | --- |

(171)

Espanja esitti kaksi muuta väitettä selittääkseen, miksi satelliittilähetykset ovat kalliimpia kuin maanpäällisen digitaalisen verkon lähetykset. Ensinnäkin lähetystoiminnan harjoittajien sisällöntuottajien kanssa tekemiin sopimuksiin sisältyy maantieteellisiä rajoituksia. Tällaisen ehdollisen pääsyn varmistaminen olisi kalliimpaa satelliittiteknologiaa käytettäessä. Toiseksi satelliittiteknologialla ei pystyttäisi lähettämään suurta määrää alueellisia kanavia. Näitä väitteitä ei ole perusteltu, ja ne ovat ristiriidassa sen kanssa, että Astran Cantabrian kanssa tekemään sopimukseen sisältyi ehdollista pääsyä koskeva ammattimainen järjestelmä. Lisäksi Astran kustannuslaskelmien mukaan satelliittiteknologia olisi silti edullisempi, vaikka jokaisen Espanjan alueen kanssa olisi tehtävä erillinen sopimus. Alueellisesta lähetystoiminnasta Astra toteaa, että Espanjan hallituksen mainitsema kanavamäärä, 1 380 kanavaa, on suuresti liioiteltu (89). Astran omien laskelmien mukaan satelliittivaihtoehto olisi edullisempi, vaikka siihen sisältyisivät alueelliset ja paikalliset kanavat.

89

| (172) | Näin ollen komissio katsoo, ettei tutkittavana oleva toimenpide ollut teknologianeutraaliuden periaatteen mukainen. Kuten edellä on selitetty, toimenpide ei ole oikeasuhteinen eikä tarkoituksenmukainen väline maksuttomien kanavien peittoalueen varmistamiseen Castilla-La Manchan alueen II asukkaille. |
| --- | --- |

(172)

Näin ollen komissio katsoo, ettei tutkittavana oleva toimenpide ollut teknologianeutraaliuden periaatteen mukainen. Kuten edellä on selitetty, toimenpide ei ole oikeasuhteinen eikä tarkoituksenmukainen väline maksuttomien kanavien peittoalueen varmistamiseen Castilla-La Manchan alueen II asukkaille.

Verkkojen käyttö ja ylläpito

Verkkojen käyttö ja ylläpito

| (173) | Tuettujen maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon ja satelliittiverkon käyttöön ja ylläpitoon myönnetystä jatkuvasta rahoituksesta on todettava, että koska se liittyy verkkojen levittämiseen myönnettyyn tukeen, sitä ei voida pitää teknologianeutraalina. Tuki on suunnattu sellaisten keskusten säilyttämiseen, jotka lähettävät signaalia maanpäällisissä verkoissa. Myös tällainen tuki on siten sisämarkkinoille soveltumatonta. |
| --- | --- |

(173)

Tuettujen maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon ja satelliittiverkon käyttöön ja ylläpitoon myönnetystä jatkuvasta rahoituksesta on todettava, että koska se liittyy verkkojen levittämiseen myönnettyyn tukeen, sitä ei voida pitää teknologianeutraalina. Tuki on suunnattu sellaisten keskusten säilyttämiseen, jotka lähettävät signaalia maanpäällisissä verkoissa. Myös tällainen tuki on siten sisämarkkinoille soveltumatonta.

| (174) | Käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävistä valtiontuista on ilmoitettava komissiolle, ja niiden on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(174)

Käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävistä valtiontuista on ilmoitettava komissiolle, ja niiden on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisia.

5.3.2.3   Kilpailun tarpeettoman vääristymisen välttäminen

Kilpailun tarpeettoman vääristymisen välttäminen

| (175) | Vaikka julkisen vallan toimet voivat olla perusteltuja tiettyjen markkinahäiriöiden ja mahdollisten yhteenkuuluvuuteen liittyvien ongelmien yhteydessä, tapa, jolla toimenpide on toteutettu, aiheuttaa tarpeetonta kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(175)

Vaikka julkisen vallan toimet voivat olla perusteltuja tiettyjen markkinahäiriöiden ja mahdollisten yhteenkuuluvuuteen liittyvien ongelmien yhteydessä, tapa, jolla toimenpide on toteutettu, aiheuttaa tarpeetonta kilpailun vääristymistä.

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskeva päätelmä

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskeva päätelmä

| (176) | Edellä esitetyn perusteella on todettava, ettei tutkittavana oleva toimenpide, jatkuva tuki mukaan lukien, ole tarkoituksenmukainen, tarpeellinen eikä oikeasuhteinen väline todetun markkinahäiriön korjaamiseen. |
| --- | --- |

(176)

Edellä esitetyn perusteella on todettava, ettei tutkittavana oleva toimenpide, jatkuva tuki mukaan lukien, ole tarkoituksenmukainen, tarpeellinen eikä oikeasuhteinen väline todetun markkinahäiriön korjaamiseen.

5.3.3   Perussopimuksen 106 artiklan 2 kohta

Perussopimuksen 106 artiklan 2 kohta

| (177) | Perussopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan sisältyvää poikkeusta sovelletaan valtion maksamaan korvaukseen yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta. Kansallisten (tai alueellisten) viranomaisten on määriteltävä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu täsmällisesti ja annettava se tietyn yrityksen tehtäväksi. |
| --- | --- |

(177)

Perussopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan sisältyvää poikkeusta sovelletaan valtion maksamaan korvaukseen yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta. Kansallisten (tai alueellisten) viranomaisten on määriteltävä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu täsmällisesti ja annettava se tietyn yrityksen tehtäväksi.

| (178) | Espanjan viranomaiset eivät ole muodollisen menettelyn aikana esittäneet väitteitä eivätkä näyttöä siitä, että toimenpidettä olisi voitu pitää perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla sisämarkkinoille sopivana. |
| --- | --- |

(178)

Espanjan viranomaiset eivät ole muodollisen menettelyn aikana esittäneet väitteitä eivätkä näyttöä siitä, että toimenpidettä olisi voitu pitää perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla sisämarkkinoille sopivana.

| (179) | Jotta perussopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa voitaisiin soveltaa, kansallisten (tai alueellisten) viranomaisen on määriteltävä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu täsmällisesti ja annettava se tietyn yrityksen tehtäväksi. Espanjan lainsäädännössä ei säädetä eivätkä Espanjan viranomaiset ole säätäneet tällaisesta toimeksiannosta maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämiseksi. Ensinnäkään Espanjan lainsäädännössä ei säädetä, että maanpäällisen verkon käyttö on julkinen palvelu. Vuoden 1998 televiestintälaissa (90) todetaan, että televiestintäpalvelut, mukaan lukien radio- ja televisiolähetyksiä tukevien verkkojen käyttö, ovat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, mutta niillä ei ole julkisen palvelun asemaa (91). Nykyisin voimassa olevassa televiestintälaissa (92) on sama luokittelu. Televisiolähetystoimintaa koskevia lähetyspalveluja eli signaalien siirtoa televiestintäverkkojen välityksellä pidetään televiestintäpalveluina, ja tässä ominaisuudessa ne ovat yleishyödyllisiä palveluja mutta eivät julkinen palvelu (93). |
| --- | --- |

(179)

Jotta perussopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa voitaisiin soveltaa, kansallisten (tai alueellisten) viranomaisen on määriteltävä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu täsmällisesti ja annettava se tietyn yrityksen tehtäväksi. Espanjan lainsäädännössä ei säädetä eivätkä Espanjan viranomaiset ole säätäneet tällaisesta toimeksiannosta maanpäällisen digitaalitelevisioverkon levittämiseksi. Ensinnäkään Espanjan lainsäädännössä ei säädetä, että maanpäällisen verkon käyttö on julkinen palvelu. Vuoden 1998 televiestintälaissa (90) todetaan, että televiestintäpalvelut, mukaan lukien radio- ja televisiolähetyksiä tukevien verkkojen käyttö, ovat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, mutta niillä ei ole julkisen palvelun asemaa (91). Nykyisin voimassa olevassa televiestintälaissa (92) on sama luokittelu. Televisiolähetystoimintaa koskevia lähetyspalveluja eli signaalien siirtoa televiestintäverkkojen välityksellä pidetään televiestintäpalveluina, ja tässä ominaisuudessa ne ovat yleishyödyllisiä palveluja mutta eivät julkinen palvelu (93).

90

91

92

93

| (180) | Televiestintälain säännökset ovat joka tapauksessa teknologianeutraaleja. Televiestinnällä tarkoitetaan signaalien lähettämistä missä tahansa lähetysverkossa viittaamatta erityisesti maanpäälliseen verkkoon (94). Lisäksi lain 3 §:ssä määritetään yhdeksi sen tavoitteista edistää mahdollisuuksien mukaan sääntelyn teknologianeutraaliutta. |
| --- | --- |

(180)

Televiestintälain säännökset ovat joka tapauksessa teknologianeutraaleja. Televiestinnällä tarkoitetaan signaalien lähettämistä missä tahansa lähetysverkossa viittaamatta erityisesti maanpäälliseen verkkoon (94). Lisäksi lain 3 §:ssä määritetään yhdeksi sen tavoitteista edistää mahdollisuuksien mukaan sääntelyn teknologianeutraaliutta.

94

| (181) | Silloinkin kun julkista yleisradiotoimintaa pidetään julkisena palveluna, määritelmää ei voida ulottaa koskemaan jonkin tietyn tukiverkon käyttöä. Jos lisäksi on olemassa useita lähetysverkkoja, yhtä tiettyä verkkoa ei voida pitää ”olennaisena” lähetyssignaalien välittämiseksi. Näin ollen olisi ollut ilmeinen virhe, jos Espanjan lainsäädännössä olisi määritetty julkiseksi palveluksi jonkin tietyn verkon käyttö lähetyssignaalien välittämiseen. |
| --- | --- |

(181)

Silloinkin kun julkista yleisradiotoimintaa pidetään julkisena palveluna, määritelmää ei voida ulottaa koskemaan jonkin tietyn tukiverkon käyttöä. Jos lisäksi on olemassa useita lähetysverkkoja, yhtä tiettyä verkkoa ei voida pitää ”olennaisena” lähetyssignaalien välittämiseksi. Näin ollen olisi ollut ilmeinen virhe, jos Espanjan lainsäädännössä olisi määritetty julkiseksi palveluksi jonkin tietyn verkon käyttö lähetyssignaalien välittämiseen.

| (182) | On siis katsottava, ettei maanpäällisten verkkojen käytöllä ole Espanjan lainsäädännössä julkisen palvelun asemaa. Sitä paitsi Espanjan viranomaiset eivät ole selvästi määrittäneet maanpäällisen verkon käyttöä julkiseksi palveluksi eivätkä ne sen vuoksi ole antaneet minkään tietyn verkko-operaattorin tehtäväksi tällaisen julkisen palvelun tarjoamista. |
| --- | --- |

(182)

On siis katsottava, ettei maanpäällisten verkkojen käytöllä ole Espanjan lainsäädännössä julkisen palvelun asemaa. Sitä paitsi Espanjan viranomaiset eivät ole selvästi määrittäneet maanpäällisen verkon käyttöä julkiseksi palveluksi eivätkä ne sen vuoksi ole antaneet minkään tietyn verkko-operaattorin tehtäväksi tällaisen julkisen palvelun tarjoamista.

| (183) | Viranomaiset eivät toisaalta ole esittäneet näyttöä siitä, että ne olisivat antaneet toimeksiannon kahdelle tuensaajalle, Abertisille ja TelecomCLM:lle. |
| --- | --- |

(183)

Viranomaiset eivät toisaalta ole esittäneet näyttöä siitä, että ne olisivat antaneet toimeksiannon kahdelle tuensaajalle, Abertisille ja TelecomCLM:lle.

| (184) | Sen vuoksi tässä asiassa ei voida vedota perussopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan sisältyvään poikkeukseen, jota sovelletaan valtion maksamaan korvaukseen yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(184)

Sen vuoksi tässä asiassa ei voida vedota perussopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan sisältyvään poikkeukseen, jota sovelletaan valtion maksamaan korvaukseen yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta.

5.3.4   Voimassa oleva tuki

Voimassa oleva tuki

| (185) | Abertis väittää, että Espanjan itsehallintoalueet rahoittivat maanpäällisen lähetysverkon levittämisen alueella II lähes täysin julkisista varoista ja että ne perustelivat sen lainsäädännöllä, joka on peräisin vuodelta 1982, siis ennen vuonna 1986 tapahtunutta Espanjan liittymistä Euroopan talousyhteisöön. Abertisin mukaan tukiohjelmaa voitaisiin sen vuoksi pitää osana paikallisten maanpäällisten verkkojen käytön jatkuvaa julkista rahoitusta, minkä vuoksi sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(185)

Abertis väittää, että Espanjan itsehallintoalueet rahoittivat maanpäällisen lähetysverkon levittämisen alueella II lähes täysin julkisista varoista ja että ne perustelivat sen lainsäädännöllä, joka on peräisin vuodelta 1982, siis ennen vuonna 1986 tapahtunutta Espanjan liittymistä Euroopan talousyhteisöön. Abertisin mukaan tukiohjelmaa voitaisiin sen vuoksi pitää osana paikallisten maanpäällisten verkkojen käytön jatkuvaa julkista rahoitusta, minkä vuoksi sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena.

| (186) | Maanpäällisen verkon laajentamisen rahoitus alkoi tosiasiassa 1980-luvun alussa, jolloin markkinoilla ei ollut yksityisiä lähetystoiminnan harjoittajia. Laajennettu infrastruktuuri palveli siten vain julkisen lähetystoiminnan harjoittajan tarpeita, ja sillä oli joka tapauksessa velvoite tarjota signaaliaan valtaosalle väestöstä. Lisäksi tuolloin maanpäällinen verkko oli ainoa televisiosignaalin lähettämiseen Espanjassa käytettävissä ollut verkko. Tämän seurauksena ainoan käytettävissä olleen verkon laajentaminen ei vääristänyt kilpailua muiden verkkojen kanssa. |
| --- | --- |

(186)

Maanpäällisen verkon laajentamisen rahoitus alkoi tosiasiassa 1980-luvun alussa, jolloin markkinoilla ei ollut yksityisiä lähetystoiminnan harjoittajia. Laajennettu infrastruktuuri palveli siten vain julkisen lähetystoiminnan harjoittajan tarpeita, ja sillä oli joka tapauksessa velvoite tarjota signaaliaan valtaosalle väestöstä. Lisäksi tuolloin maanpäällinen verkko oli ainoa televisiosignaalin lähettämiseen Espanjassa käytettävissä ollut verkko. Tämän seurauksena ainoan käytettävissä olleen verkon laajentaminen ei vääristänyt kilpailua muiden verkkojen kanssa.

| (187) | Sittemmin lainsäädäntö ja teknologia ovat kehittyneet, mikä on johtanut uusien lähetysverkkojen syntymiseen ja uusien markkinatoimijoiden, erityisesti yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien, tuloon markkinoille. Koska julkisen rahoituksen saajia koskevat ja yleiset edellytykset ovat muuttuneet huomattavasti, tutkittavana olevaa toimenpidettä ei voida pitää puhtaasti muodollisena tai hallinnollisena muutoksena. Kyseessä on pikemminkin muutos, joka vaikuttaa alkuperäisen tukiohjelman olennaiseen sisältöön, ja sitä on sen vuoksi pidettävä uutena tukiohjelmana (95). Siirtyminen analogisesta digitaaliseen televisioon on joka tapauksessa ollut mahdollista vasta viimeaikaisen teknologisen edistyksen ansiosta ja on siten uusi ilmiö. Espanjan viranomaisten olisi siksi pitänyt ilmoittaa tästä uudesta tuesta. |
| --- | --- |

(187)

Sittemmin lainsäädäntö ja teknologia ovat kehittyneet, mikä on johtanut uusien lähetysverkkojen syntymiseen ja uusien markkinatoimijoiden, erityisesti yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien, tuloon markkinoille. Koska julkisen rahoituksen saajia koskevat ja yleiset edellytykset ovat muuttuneet huomattavasti, tutkittavana olevaa toimenpidettä ei voida pitää puhtaasti muodollisena tai hallinnollisena muutoksena. Kyseessä on pikemminkin muutos, joka vaikuttaa alkuperäisen tukiohjelman olennaiseen sisältöön, ja sitä on sen vuoksi pidettävä uutena tukiohjelmana (95). Siirtyminen analogisesta digitaaliseen televisioon on joka tapauksessa ollut mahdollista vasta viimeaikaisen teknologisen edistyksen ansiosta ja on siten uusi ilmiö. Espanjan viranomaisten olisi siksi pitänyt ilmoittaa tästä uudesta tuesta.

95

5.4   PÄÄTELMÄ

| (188) | Näin ollen on katsottava, että Espanjan, Castilla-La Manchan aluehallituksen ja kuntien maanpäällisen verkon operaattoreille verkon parantamiseen ja digitalisoimiseen myöntämä rahoitus, jotta nämä voivat tarjota maksuttomia televisiokanavia alueella II, on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille. Tuesta ei myöskään ilmoitettu komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa. Tuki on sen vuoksi perittävä takaisin maanpäällisen verkon operaattoreilta. |
| --- | --- |

(188)

Näin ollen on katsottava, että Espanjan, Castilla-La Manchan aluehallituksen ja kuntien maanpäällisen verkon operaattoreille verkon parantamiseen ja digitalisoimiseen myöntämä rahoitus, jotta nämä voivat tarjota maksuttomia televisiokanavia alueella II, on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille. Tuesta ei myöskään ilmoitettu komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa. Tuki on sen vuoksi perittävä takaisin maanpäällisen verkon operaattoreilta.

| (189) | Komissio katsoo lisäksi, että ilman tarjouskilpailuja tai sellaisten tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, myönnetty jatkuva tuki digitalisoidun verkon käyttöön ja ylläpitoon ei myöskään sovellu sisämarkkinoille. Tuesta ei ilmoitettu komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa. Tuki on sen vuoksi perittävä operaattoreilta takaisin. |
| --- | --- |

(189)

Komissio katsoo lisäksi, että ilman tarjouskilpailuja tai sellaisten tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, myönnetty jatkuva tuki digitalisoidun verkon käyttöön ja ylläpitoon ei myöskään sovellu sisämarkkinoille. Tuesta ei ilmoitettu komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa. Tuki on sen vuoksi perittävä operaattoreilta takaisin.

| (190) | Verkon käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävästä valtiontuesta on ilmoitettava komissiolle, ja sen on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaista. |
| --- | --- |

(190)

Verkon käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävästä valtiontuesta on ilmoitettava komissiolle, ja sen on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaista.

6.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

6.1   VELVOLLISUUS POISTAA TUKI

| (191) | Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on valtuudet määrätä jäsenvaltio kumoamaan valtiontuki tai muuttamaan sitä (96), jos komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (97). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (98). |
| --- | --- |

(191)

Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on valtuudet määrätä jäsenvaltio kumoamaan valtiontuki tai muuttamaan sitä (96), jos komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (97). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (98).

96

97

98

| (192) | Mainitun oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (99) 14 artiklassa säädetään seuraavasti: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(192)

Mainitun oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (99) 14 artiklassa säädetään seuraavasti: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

99

| (193) | Maanpäällisen verkon parantamiseen ja digitalisointiin sekä sittemmin ylläpitoon ja käyttöön Espanjassa vuodesta 2008 ja 2009 lähtien myönnetty rahoitus on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, minkä vuoksi Espanjaa olisi vaadittava perimään takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. |
| --- | --- |

(193)

Maanpäällisen verkon parantamiseen ja digitalisointiin sekä sittemmin ylläpitoon ja käyttöön Espanjassa vuodesta 2008 ja 2009 lähtien myönnetty rahoitus on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, minkä vuoksi Espanjaa olisi vaadittava perimään takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne.

6.2   VALTIONTUEN SAAJAT JA TAKAISIN PERITTÄVÄN TUEN MÄÄRÄN LASKEMINEN

| (194) | TelecomCLM ja Abertis ovat suoria tuensaajia. Kaikki edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa ja jäljempänä mainitut määrät perustuvat komissiolle toimitettuihin tietoihin. Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, TelecomCLM sai 13,2 miljoonaa euroa ja Abertis 250 000 euroa omien lähetyskeskustensa parantamiseen. Sen lisäksi TelecomCLM valittiin ilman julkista tarjouskilpailua rakentamaan kunnille uusia lähetyskeskuksia, joista kuusi on siirtynyt sen omistukseen (2,26 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(194)

TelecomCLM ja Abertis ovat suoria tuensaajia. Kaikki edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa ja jäljempänä mainitut määrät perustuvat komissiolle toimitettuihin tietoihin. Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, TelecomCLM sai 13,2 miljoonaa euroa ja Abertis 250 000 euroa omien lähetyskeskustensa parantamiseen. Sen lisäksi TelecomCLM valittiin ilman julkista tarjouskilpailua rakentamaan kunnille uusia lähetyskeskuksia, joista kuusi on siirtynyt sen omistukseen (2,26 miljoonaa euroa).

| (195) | Silloin kun maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteisto jää kuntien omistukseen, ne ovat ostaneet sen joko TelecomCLM:ltä tai Abertisilta. Kyseiset yritykset valittiin suoraan (ilman julkista tarjouskilpailua) toimittamaan digitaalilaitteisto ja/tai tarjoamaan käyttö- ja ylläpitopalveluja, joten ne ovat myös tässä tapauksessa suoria tuensaajia. Itse asiassa nämä kaksi yritystä saivat julkista rahoitusta noin 32,6 miljoonaa euroa ilman julkista tarjouskilpailua (100). |
| --- | --- |

(195)

Silloin kun maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteisto jää kuntien omistukseen, ne ovat ostaneet sen joko TelecomCLM:ltä tai Abertisilta. Kyseiset yritykset valittiin suoraan (ilman julkista tarjouskilpailua) toimittamaan digitaalilaitteisto ja/tai tarjoamaan käyttö- ja ylläpitopalveluja, joten ne ovat myös tässä tapauksessa suoria tuensaajia. Itse asiassa nämä kaksi yritystä saivat julkista rahoitusta noin 32,6 miljoonaa euroa ilman julkista tarjouskilpailua (100).

100

| (196) | Sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin TelecomCLM:ltä ja Abertisilta. |
| --- | --- |

(196)

Sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin TelecomCLM:ltä ja Abertisilta.

| (197) | Jatkuva tuki on tarkoitettu maanpäällisten digitaalisten lähetysverkkojen ylläpitoon ja käyttöön. Näiden verkkojen operaattorit ovat ylläpitoon ja käyttöön myönnetyn tuen saajia. TelecomCLM ja Abertis saivat 6,5 miljoonaa euroa vuosina 2009–2011. Tämä ja mikä tahansa myöhemmin maksettu tuki on perittävä takaisin näiltä verkko-operaattoreilta. |
| --- | --- |

(197)

Jatkuva tuki on tarkoitettu maanpäällisten digitaalisten lähetysverkkojen ylläpitoon ja käyttöön. Näiden verkkojen operaattorit ovat ylläpitoon ja käyttöön myönnetyn tuen saajia. TelecomCLM ja Abertis saivat 6,5 miljoonaa euroa vuosina 2009–2011. Tämä ja mikä tahansa myöhemmin maksettu tuki on perittävä takaisin näiltä verkko-operaattoreilta.

| (198) | Yksittäisten tuensaajien saamaa rahoitusta, joka ei ylitä komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (101) määritettyjä raja-arvoja, ei pidetä valtiontukena, jos kaikki kyseisen asetuksen edellytykset täyttyvät, eikä se kuulu takaisinperinnän piiriin. |
| --- | --- |

(198)

Yksittäisten tuensaajien saamaa rahoitusta, joka ei ylitä komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (101) määritettyjä raja-arvoja, ei pidetä valtiontukena, jos kaikki kyseisen asetuksen edellytykset täyttyvät, eikä se kuulu takaisinperinnän piiriin.

101

| (199) | Takaisinperintä on toteutettava siitä ajankohdasta alkaen, jolloin tuensaaja sai edun, toisin sanoen siitä alkaen, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja siitä on perittävä korkoa todelliseen takaisinperintään asti. |
| --- | --- |

(199)

Takaisinperintä on toteutettava siitä ajankohdasta alkaen, jolloin tuensaaja sai edun, toisin sanoen siitä alkaen, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja siitä on perittävä korkoa todelliseen takaisinperintään asti.

7.   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

| (200) | Komissio katsoo, että Espanjan kuningaskunta on sääntöjenvastaisesti myöntänyt tukea maanpäällisten televisiolähetysten verkko-operaattoreille maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseen Castilla-La Manchan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tuki, mukaan lukien (jatkuva) tuki verkon käyttöön ja ylläpitoon, on perittävä takaisin verkko-operaattoreilta, jotka ovat suoria tuensaajia. Näihin kuuluvat kunnat, jos ne toimivat verkko-operaattoreina, |
| --- | --- |

(200)

Komissio katsoo, että Espanjan kuningaskunta on sääntöjenvastaisesti myöntänyt tukea maanpäällisten televisiolähetysten verkko-operaattoreille maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten peittoalueen laajentamiseen Castilla-La Manchan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tuki, mukaan lukien (jatkuva) tuki verkon käyttöön ja ylläpitoon, on perittävä takaisin verkko-operaattoreilta, jotka ovat suoria tuensaajia. Näihin kuuluvat kunnat, jos ne toimivat verkko-operaattoreina,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Maanpäällisen televisioverkon operaattoreille, Telecom CLM:lle ja Abertisille, lähetyskeskusten parantamiseen, uusien lähetyskeskusten rakentamiseen sekä digitaalilaitteistojen ja/tai käytön ja ylläpidon tarjoamiseen Castilla-La Manchan alueella II myönnetty valtiontuki, jonka Espanja on toteuttanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa mainitun tukiohjelman nojalla myönnetty yksittäinen tuki ei ole valtiontukea, jos se myöntämishetkellä täyttää neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (102) 2 artiklan nojalla annetussa, tuen myöntämishetkellä sovellettavassa asetuksessa säädetyt edellytykset.

3 artikla

1.   Espanjan on perittävä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin TelecomCLM:ltä ja Abertisilta.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajien käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korko on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (103) V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Espanjan on lopetettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman mukaisten maksamatta olevien tukien maksaminen tämän päätöksen tiedoksiantamisesta alkaen.

4 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty tuki on perittävä välittömästi takaisin.

2.   Espanjan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

3.   Espanjan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | kunkin 1 artiklassa mainitun tuensaajan saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

kunkin 1 artiklassa mainitun tuensaajan saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | kokonaismäärä (pääoma ja korot), joka kultakin tuensaajalta on perittävä; |
| --- | --- |

b)

kokonaismäärä (pääoma ja korot), joka kultakin tuensaajalta on perittävä;

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

4.   Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kun 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf.

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf.

2

(3)  
  EUVL C 335, 11.12.2010, s. 8.

3

(4)  Komission päätös 2014/489/EU, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2013, valtiontuesta SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)), jota Espanjan kuningaskunta on myöntänyt maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (Castilla-La Manchan ulkopuolella) (EUVL L 217, 23.7.2014, s. 52).

4

(5)  Astra riitautti sopimuksen irtisanomisen Santanderissa toimivassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (asia nro 1728/2009), joka määräsi 23 päivänä joulukuuta 2011 Cantabrian viranomaiset maksamaan Astralle korvausta sopimuksen perusteettomasta irtisanomisesta. Tuomioistuin ei todennut Astran rikkoneen sopimusta tavalla, joka oikeuttaisi sopimuksen irtisanomisen. Tuomioistuimen mukaan Espanjan keskushallinnon päätös kehittää maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen strategia oli yksi syistä sopimuksen irtisanomiseen. Ks. Santanderin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 000313/2011.

5

(6)  Toimiluvassa määritellään maanpäällisen verkon lähetysten taajuus.

6

(7)  Internetpohjainen televisio on käsite, jolla tarkoitetaan televisio- ja videosignaalien jakelua sähköisen viestintäverkon kautta internetprotokollaa käyttäen.

7

(8)  Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi (KOM(2009) 586) – suositettiin, että jäsenvaltiot lakkaavat käyttämästä 800 MHz:n kaistaa suurtehoisiin televisiolähetyksiin ja täytäntöönpanevat täysimääräisesti teknistä yhdenmukaistamista koskevan EU:n päätöksen EU:n tasolla sovittavaan päivämäärään mennessä.

8

(9)  Ks. esimerkiksi Ranskaa koskeva valtiontuki N 666/2009, muutos tukeen digitaalitelevisiolle alueilla, joilla ei ole rinnakkaislähetyksiä, N 111/2006, Slovakiaa koskeva valtiontuki N 671/2009, siirtyminen digitaalisiin televisiolähetyksiin Slovakiassa, Espanjaa koskeva valtiontuki SA.28685 (2011/NN) – Digitaalitelevisiolähetysten vastaanotto Cantabriassa. On myös syytä huomata, että tutkinnan kohteena olevilla Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (niin kutsuttu alue II) ei ole ollut aina mahdollista tarjota televisiosignaalia maanpäällisen digitaalisen verkon kautta, minkä vuoksi joillain alueilla on päädytty satelliittilähetyksiin, sekä lähetyksiin keskusten välillä että lähetyksiin joihinkin koteihin (ks. 2.2.2 luku). Kaikki tällaiset laitokset katsotaan tässä päätöksessä maanpäällisiksi.

9

(10)  Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta ja erityisesti sen 6 artiklan 4 kohta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).

10

(11)  Ks. komission päätös SA.32619, Korvaus taajuusylijäämän vapauttamisesta aiheutuneista vahingoista (EUVL C 213, 19.7.2012, s. 41). Espanja pyysi poikkeusta päätöksen 243/2012/EU 6 artiklan 4 kohdan soveltamispäivämäärään sillä perusteella, että palvelujen ja taajuuksien käytön uudelleenjärjestäminen on monimutkaista.

11

(12)  Noin 26 maksutonta kansallista kanavaa ja noin 30 alueellista kanavaa.

12

(13)  [...].

13

(14)  Sen mukaan yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien peittoalueen oli katettava kyseiseen päivämäärään mennessä 96 prosenttia väestöstä ja julkisten lähetystoiminnan harjoittajien peittoalueen oli katettava 98 prosenttia väestöstä. Alueella I lähetystoiminnan harjoittajien maanpäällisen verkon digitaalitelevision peittoalueen oli katettava mainitut prosenttiosuudet väestöstä, ja niiden oli vastattava itse digitalisoinnin kustannuksista. Valtiontukea ei siten tarvittu.

14

(15)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf.

15

(16)  Jaettu sittemmin vaiheisiin I, II ja III.

16

(17)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf

17

(18)  Päätös varojen jakautumisesta laajakaistan kehittämisen ja television digitalisoinnin kesken alueella II jätettiin alueviranomaisille.

18

(19)  Elinkeinoministeriö ja itsehallintoalueet allekirjoittivat puitesopimukset Avanza-suunnitelman yhteydessä.

19

(20)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf

20

(21)  Ks. esimerkiksi Andalusiaa koskeva lisäys http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf

21

(22)  Viranomaiset tekivät peittoalueen laajentamisesta yhteensä yli 600 sopimusta – puitesopimuksia, lisäyksiä jne.

22

(23)  Castilla-La Manchan hallitus päätti, ettei sillä ollut aikaa järjestää julkista tarjouskilpailua maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetetussa määräajassa. Vertaa: Liite II – JCCM:n sisäinen tutkimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman toteuttamisesta Castilla-La Manchassa, s. 31.

23

(24)  Castilla-La Manchan aluevaltuusto: Maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman toteutus Castilla-La Manchassa esitettiin Euroopan komissiolle 27 päivänä lokakuuta 2010.

24

(25)  Kunnat ovat laitteistojen omistajia, ja niiden on maksettava käyttö- ja ylläpitokustannukset kahden ensimmäisen käyttövuoden aikana.

25

(26)  JCCM:n ja Caspueñasin kunnan (Ayuntamiento de Caspueñas) yhteistyösopimus, p.76.

26

Ayuntamiento de Caspueñas

(27)  
  Toukokuun 17 päivänä 2013 allekirjoitettujen maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen siirtosopimusten perusteella. Näin varmistettiin sopimuksissa vahvistettu maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen käyttö ja ylläpito. Abertis kuitenkin jäi maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen omistajaksi kolmessa sopimuksessa.

27

(28)  Kunnat maksoivat 32,6 miljoonaa euroa TelecomCLM:lle ja Abertisille verkkojensa saattamiseksi ajan tasalle.

28

(29)  Yhteistyösopimukset kattavat kaksi vuotta käyttöä ja ylläpitoa. Kuntien osalta tämä määrä on 4,5 miljoonaa euroa ja operaattoreiden osalta 2 miljoonaa euroa. JCCM:n sisäinen tutkimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman toteuttamisesta Castilla-La Manchassa, s. 53

29

(30)  Ks. erityisesti tuomiot: asia T-21/06, DVB-T Brandenburg, Saksa v. komissio, Kok. 2009, s. II-197, 69 kohta ja asia T-177/7, Mediaset SpA v. komissio, Kok. 2010, s. II-2341.

30

(31)  Castilla-La Manchan tapauksessa viranomaiset eivät ole väittäneet, että toimenpidettä olisi pidettävä yleishyödyllisenä taloudellisena palveluna. Sen lisäksi Altmark-tuomiossa asetetut edellytykset eivät täyty, koska mm. ei ole toimeksiantoasiakirjaa, tuensaajia ei valittu avoimessa tarjouskilpailussa eikä viranomainen laskenut korvauksen määrää tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten palvelujen tarjoamisesta.

31

(32)  Kunnat olivat alun perin menneinä vuosikymmeninä rakennuttaneet analogiset lähetysasemat ja omistivat ne. Kunnat saivat julkista rahoitusta tämän infrastruktuurin digitalisoimiseen.

32

(33)  Castilla-La Manchan aluevaltuuston esitys Euroopan komissiolle (asia C24/2010) – valtiontuki maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle Castilla-La Manchan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla, lähetetty 6. kesäkuuta 2014.

33

(34)  Tämä on kuitenkin ristiriidassa Espanjan esittämien asiakirjojen kanssa. Esimerkiksi TelecomCLM:n ja JCCM:n välisen, maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen siirtosopimuksen 7 artiklassa mainitaan operaattorin alueella II tarjoamat maanpäällisen digitaalitelevisioverkon palvelut. Toisaalta kuten johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan, itse JCCM on väittänyt, että Abertisia ja TelecomCLM:ää on pidettävä verkko-operaattoreina alueella II. Myös tämä on ristiriidassa kyseisten operaattorien toimissa, joita kuvataan yksityiskohtaisesti johdanto-osan 113–120 kappaleessa.

34

(35)  Tri Julián Seseñan vertaileva tutkimus ”Extensión de la cobertura de la señal TDT en Castilla – La Mancha: Estudio comparativo socio-económico de opciones tecnológicas”, syyskuu 2008, Castilla-La Manchan aluevaltuuston (JCCM) tilaama tutkimus.

35

(36)  Toisaalta JCCM väittää, että kustannusten erittely jälkikäteen vahvistaa päätelmän, jonka mukaan maanpäällistä tekniikkaa käyttävä ratkaisu on satelliittivaihtoehtoa edullisempi. Tämä erittely täydentää JCCM:n komissiolle aikaisemmin esittämiä tutkimuksia, vaikka silloin kun alkuinvestointi maanpäälliseen ratkaisuun oli hivenen satelliittivaihtoehtoa suurempi, neljännestä vuodesta alkaen maanpäällinen ratkaisu olisi ollut taloudellisesti tehokkaampi kuin Astran tarjoama verkko. JCCM käytti tätä laskelmaa varten Astran 10.11.2011 laatimassa huomautuksessa esittämää oletusta kustannuksista.

36

(37)  Rekisteriin on rekisteröitynyt nykyisin 900 operaattoria.

37

(38)  JCCM päätti ottaa satelliitit käyttöön harvaan asutuilla paikkakunnilla alueella II silloin, kun lähetyskeskusta ei ollut tai kun olemassa olevan maanpäällisen infrastruktuurin digitalisoinnin kustannukset olivat liian suuret. Kuntien kanssa allekirjoitettiin 100 yhteistyösopimusta, jotka johtivat satelliittivastaanottimien asentamiseen kuhunkin kotitalouteen, mikä oli edullisempaa kuin uuden lähetyskeskuksen rakentaminen.

38

(39)  Niiden osanotto estettiin, koska haluttiin välttää digitalisoimasta sellaista peittoalueeseen kuuluvaa keskusta, joka maanpäällistä digitaalitelevisioverkkoa käyttävien lähetystoiminnan harjoittajien oli virallisesti katettava alueella I.

39

(40)  On mahdollista saavuttaa 60 prosentin väestöpeitto alueella (tiettyjen lähetysparametrien perusteella) sijoittamalla 8–12 lähetyskeskusta alueen tärkeimpien kaupunkien läheisyyteen. Radiodifusiónilla ei ole tällaisia keskuksia. Kaikki tällaiset keskukset sisältyisivät viimeisten kymmenen vuoden aikana lähetystoiminnan harjoittajien virallisiin peittoaluetta koskeviin suunnitelmiin. Mikään kansallinen, alueellinen tai paikallinen julkinen viranomainen ei kuitenkaan harkitsisi tällaisten keskusten digitalisointia, koska ne olisi jo sisällytetty viralliseen peittoaluetta koskevaan suunnitelmaan maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon laajentamiseksi alueella.

40

(41)  JCCM esitti kaksi esimerkkiä Abertisin allekirjoittamista sopimuksista.

41

(42)  Abertis Telecomin 31.1.2011 laatiman asiakirjan 22 kohta.

42

(43)  Astra viittasi kantelun mukana toimitettuun marraskuussa 2008 tehtyyn sisäiseen kustannustutkimukseensa. Tutkimuksessa verrataan kustannuksia, joita aiheutuu peittoalueen laajentamisesta käyttämällä näitä kahta teknologiaa – maanpäällistä verkkoa ja satelliittiverkkoa. Tutkimuksessa käytetyt olettamat poikkeavat Espanjan viranomaisten ja Abertisin olettamuksista muun muassa siltä osin, miten otetaan huomioon satelliittilautasten kustannukset ja tarve hankkia ulkoisia digisovittimia maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten vastaanottamista varten. Tutkimuksen päätelmänä on se, ettei peittoalueen laajentaminen satelliittiverkon välityksellä välttämättä olisi ollut kalliimpaa kuin käyttämällä maanpäällistä teknologiaa.

43

(44)  Abertis viittaa omaan tammikuussa 2010 tehtyyn kustannustutkimukseensa vertaillessaan kustannuksia, joita aiheutuu maanpäällisen teknologian ja satelliittiteknologian käytöstä digitaalisten televisiopalvelujen tarjoamisessa alueella II. Tutkimuksen mukaan maanpäällisen digitaalisen televisioteknologian käytön kokonaiskustannukset olisivat noin 286 miljoonaa euroa 10-vuotiskaudella, kun taas satelliittiteknologian käytön kokonaiskustannukset samalla ajanjaksolla olisivat noin 532 miljoonaa euroa.

44

(45)  SA.28599 – C(2013)3204 final, 19.6.2013.

45

(46)  Ohjeita löytyy keskushallinnon asiaa koskevista asiakirjoista. Erityisesti joulukuussa 2008 allekirjoitetuissa puitesopimuksissa, joiden otsikko on Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön ja – – itsehallintoalueen yhteistyöpuitesopimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman kehittämiseksi, luetellaan toimintoja, joita keskus- ja alueviranomaiset rahoittavat, jotta digitaalitelevisiolähetysten peittoalue saataisiin vastaamaan nykyisten analogisten lähetysten peittoaluetta. Yhtäältä niissä viitataan olemassa oleviin lähetyskeskuksiin, joihin lähetystoiminnan harjoittajat ovat tehneet parannuksia (maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon keskukset alueella I), ja toisaalta ”peittoalueen laajentamiseen” eli uusiin keskuksiin, jotka on otettava käyttöön sen varmistamiseksi, että digitaalisilla televisiolähetyksillä on sama peittoalue. Koska vain maanpäällinen digitaalinen televisiotekniikka edellyttää lähetyskeskuksia, vaikuttaa selvältä, että suunnitellut toiminnot koskevat vain maanpäällistä digitaalista televisiotekniikkaa. Lisäksi lokakuun ja joulukuun 2009 välisenä aikana allekirjoitetuissa lisäyksissä puitesopimuksiin viitataan peittoalueen laajentamisen rahoitukseen. Niissä määritellään, mitä ”toimilla peittoalueen laajentamiseksi” tarkoitetaan, viittaamalla nimenomaisesti vain maanpäälliseen teknologiaan.

46

(47)  Tapaamisissa itsehallintoalueiden kanssa elinkeinoministeriö ilmoitti tavoitteekseen varmistaa siirtymisen maanpäälliseen digitaalitelevisioverkkoon alueella II. Tämän vahvistaa esitys, joka on saatavilla internetissä ja jonka elinkeinoministeriö on allekirjoittanut: http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. Sen vahvistavat myös itsehallintoalueiden toteamukset, jotka sisältyvät niiden vastauksiin komission tietojensaantipyyntöön. Itsehallintoalueet viittaavat vastauksissaan nimenomaisesti asetuksella 944/2005 hyväksyttyyn kansalliseen siirtymissuunnitelmaan ja Avanza-suunnitelmaan. Ks. esimerkiksi Extremaduran vastaus: ”Asetuksen 944/2005, jossa hyväksytään maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen tekninen suunnitelma, – – mukaisesti – – esitetään maanpäällisen verkon digitaalitelevision peittoalueen laajentamista koskeva paikallinen aloite”.

47

(48)  Komission päätökset N 622/2003 Digitalisierungsfonds Austria, C 25/2004 DVB-T Berlin Brandenburg (johdanto-osan 62 kappale), C 34/2006 DVB-T North-Rhine Westphalia (johdanto-osan 83 kappale) ja C 52/2005 Mediaset (johdanto-osan 96 kappale).

48

(49)  Asia T-196/04, Ryanair Ltd v. komissio, Kok. 2007, s. II- 2379, 88 kohta.

49

(50)  Ks. yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-455/08: Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) ja Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) v. komissio, tuomio 24.3.2011, Kok. 2011, s. II-1311, 115 kohta, jossa unionin tuomioistuin toteaa seuraavaa: ”Kaiken lisäksi se, etteivät yksityiset toimijat huolehdi jostakin toiminnasta tai ettei se ole kannattavaa, eivät ole perusteita, jotka vaikuttaisivat sen arvioimiseen, onko kyseinen toiminta taloudellista toimintaa.– –”

50

(51)  Komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4).

51

(52)  Asia C-364/92, SAT v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok. 1994, s. I-43, 19–30 kohta, ja asia C-113/07 P, Selex v. komissio ja Eurocontrol, tuomio 26.3.2009, Kok. 2009, s. I-2207.

52

(53)  Asia C-343/95, Calì & Figli, Kok. 1997, s. I-1547, 22 kohta.

53

(54)  Asia T-155/04, Selex v. komissio, tuomio 12.12.2006, Kok. 2006, s. II-4797, 73–82 kohta, vahvistettu asiassa C-113/07, Selex v. komissio ja Eurocontrol, tuomio 26.3.2009, Kok. 2009, s. I-2207.

54

(55)  Kuten 2.1.3 kohdassa esitetään, julkisilla lähetystoiminnan harjoittajilla on velvollisuus kattaa 98 prosenttia Espanjan alueesta, minkä vuoksi niiden oli katettava alue II omalla kustannuksellaan. Lisäksi RTVE:n kansallisia julkisia televisiokanavia ja alueellisia julkisia kanavia lähetetään eri verkossa. Kun yksityiset lähetystoiminnan harjoittajat käyttävät yksitaajuusverkkoa (Single Frequency Network, SFN), julkiset lähetystoiminnan harjoittajat käyttävät Red Global Española (RGE) -verkkoa. Näiden erojen seurauksena maanpäällisissä laitoksissa on oltava erilaiset laitteistot kullekin kahdelle verkolle.

55

Single Frequency Network

Red Global Española

(56)  Paikallinen operaattori, kuten Radiodifusión, olisi siis voinut hakea alueellisia tukia, koska se lähetti kansallisten lähetystoiminnan harjoittajien signaalia. Tarjouskilpailua ei kuitenkaan järjestetty eikä asiasta mahdollisesti kiinnostuneita operaattoreita pyydetty esittämään tarjoustaan. Päinvastoin alueviranomaisten oli omasta aloitteestaan paikannettava lähetyskeskukset, jotka lähettivät kansallisten lähetystoiminnan harjoittajien signaalia, ja tarjottava niille tukea digitalisointiin. Radiodifusión on todennut tästä, että silloinkaan, kun se lähetti edelleen televisiosignaalia, julkishallinto ei koskaan ottanut siihen yhteyttä keskustellakseen mahdollisuudesta rahoittaa sen verkon digitalisointia.

56

(57)  Joissakin tapauksissa TelecomCLM:n (JCCM:n varoilla) hankkima laitteisto palautettiin JCCM:lle kahden vuoden käytön jälkeen maanpäällisen digitaalitelevisioverkon laitteistojen siirtosopimusten mukaisesti.

57

(58)  [...]

58

(59)  Kuten edellä johdanto-osan 24 kappaleessa esitettiin, Abertis hallitsee maksuttomien televisiosignaalien maanpäällisessä verkossa lähettämistä koskevia markkinoita alueella I ja tytäryhtiönsä Hispasatin kautta alueella III. Kun maanpäällisen verkon digitaalitelevision peittoaluetta laajennetaan alueelle II, maksuttomien televisiosignaalien maanlaajuinen tarjoaminen säilyy Abertisin hallinnassa. Astran tulo markkinoille alueella II voisi tulevaisuudessa synnyttää enemmän verkkokilpailua myös alueilla I ja III. Vastaavasti useat tutkimukset osoittavat, että satelliittioperaattoreiden tulosta televisiomarkkinoille Yhdysvalloissa seurasi etuja, kuten hintojen aleneminen ja palvelun laadun paraneminen. Ennen satelliittioperaattoreita kaapeliyrityksillä oli ollut monopoliasema eri maantieteellisillä alueilla. Vrt. esimerkiksi Chenghuan Sean Chu, The effect of satellite entry on cable television prices and product quality, RAND Journal of Economics, osa 41, nro 4, talvi 2010, s. 730–764.

59

The effect of satellite entry on cable television prices and product quality

(60)  C-52/05, Tuki digitaalisille sovittimille – Italia, EUVL C 118, 19.5.2006, s. 10, ja EUVL L 147, 8.6.2007, s. 1.

60

(61)  Esimerkkeinä tarjouskilpailuja voittaneista yrityksistä mainittakoon digitaalisia lähetyslaitteistoja valmistava Tredess, joka kuuluu Televes-konserniin, joka myös valmistaa digitaalisen satelliittitelevision vastaanottimia, antenneja ja lautasia (vrt: http://www.tredess.com ja http://www.televes.es). Vastaavasti: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es.negocios.infraestructuras/telecomunicaciones) Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

61

Mier

Elecnor

Itelsis

BTESA

Axion

Retegal

Itelazpi, Telecom CLM

(62)  Alueella II järjestetyissä peittoalueen laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa vaaditaan usein avaimet käteen -ratkaisuja, jotka edellyttävät useiden laitteistokomponenttien (lautanen, antenni, lähetin, satelliittivastaanotin) integroimista, asentamista ja toimittamista. Useimmissa tapauksissa tarjottuun ratkaisuun sisältyi satelliittivastaanotinlaitteisto, jolla voidaan vastaanottaa lähetystoiminnan harjoittajien satelliitin kautta jo jakama digitaalinen signaali.

62

(63)  Castilia-La Manchan viranomaiset eivät pystyneet mainitsemaan yhtäkään esimerkkiä muun televiestintäoperaattorin esittämästä tarjouksesta. Muutama televiestintäalan asentaja esitti tarjouksen, mutta niitä ei otettu huomioon, koska ne eivät olleet rekisteröityneet televiestintäoperaattoreiksi.

63

(64)  Esimerkiksi Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2 ja Canal 24 horas.

64

(65)  Espanjan toimenpidettä koskevassa ilmoituksessa toimittama televisiomarkkina-analyysi: Taajuusylijäämän vapauttamisesta aiheutuvien vahinkojen korvaaminen Espanjassa, SA.32619 (2011/N).

65

(66)  Asia T-55/99, Confederación Espanola de Transporte de Mercancias (CETM) v. komissio, tuomio 29.9.2000, Kok. 2000, s. II-3207.

66

(67)  KOM(2002) 263 lopullinen, eEurope 2005: Tavoitteena tietoyhteiskunta kaikille; KOM(2003) 541 lopullinen, komission tiedonanto siirtymisestä analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin ja KOM(2005) 204 lopullinen, tiedonanto analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin siirtymisen nopeuttamisesta.

67

(68)  Ks. Valtiontuen toimintasuunnitelma – Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009, KOM(2005) 107 lopullinen.

68

(69)  Ks. alaviite 70, KOM(2003) 541 lopullinen.

69

(70)  Ks. esimerkiksi seuraavat päätökset: tuki N 622/03, Digitalisierungsfonds – Itävalta, EUVL C 228, 17.9.2005, s. 12; C-25/04, maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittaminen Berlin-Brandenburgissa – Saksa (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 14); C-24/04, maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten aloittaminen Ruotsissa (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 77); C-52/05, tuki digisovittimien hankintaan – Italia (EUVL L 147, 8.6.2007, s. 1); N 270/06, tuki digisovittimien hankintaan – Italia (EUVL C 80, 13.4.2007, s. 3); N 107/07, avustukset IdTV:lle – Italia (EUVL C 246, 20.10.2007, s. 2); C-34/06, maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittaminen Nordrhein-Westfalen – Saksa (EUVL L 236, 3.9.2008, s. 10); ja SA.28685, Captación de Televisión Digital en Cantabria – Espanja (EUVL C 119, 24.4.2012, s. 1).

70

(71)  Ks. päätös C-25/04, maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittaminen Berlin-Brandenburgissa – Saksa (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 14).

71

(72)  KOM(2002) 263 lopullinen, eEurope 2005: Tavoitteena tietoyhteiskunta kaikille.

72

(73)  KOM(2003) 541 lopullinen, komission tiedonanto siirtymisestä analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin ja KOM(2005) 204 lopullinen, komission tiedonanto analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin siirtymisen nopeuttamisesta.

73

(74)  KOM(2005) 229 lopullinen, 1. kesäkuuta 2005.

74

(75)  Katso alaviite 56.

75

(76)  Asia T-8/06, FAB Fernsehen aus Berlin GmbH v. komissio, tuomio 6.10.2009, Kok.2009, s. II-196; asia C-544/09 P, Saksa v. komissio, tuomio 15.9.2011 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa); asia T-177/07, Mediaset SpA v. komissio, tuomio 15.6.2010 (Kok. 2010, s. II-2341) ja asia C-403/10 P, Mediaset SpA v. komissio, tuomio 28.7.2011 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

76

(77)  Katso alaviite 7.

77

(78)  Esimerkkinä todetaan, että tällainen tutkimus oli perusteena tietyn teknologian valitsemiselle laajakaistaa koskeneessa asiassa. Ks. komission päätös N 222/2006 – Aid to bridge the digital divide in Sardinia (EUVL C 68, 24.3.2007, s. 6).

78

(79)  Yhdistynyt kuningaskunta valitsi maanpäällisen verkon digitaalitelevision paikallistelevisiolähetysten tarjoamiseen sellaisen etukäteen tehdyn tutkimuksen perusteella, jonka sen sääntelyelin OFCOM oli tehnyt ja josta oli kuultu etukäteen markkinatoimijoita. Tämän perusteella komissio ei vaatinut teknologianeutraalin tarjouskilpailun järjestämistä. Valtiontuki SA.33980 (2012/N), Local Television in the UK.

79

(80)  Katso alaviite 34.

80

(81)  Tutkimuksessa on myös muita puutteita. Siinä ei esimerkiksi perustella riittävästi, miksi siinä otetaan huomioon ainoastaan 2,85 prosenttia Castilla-La Manchan väestöstä. Tällä oletuksella on merkitystä kummankin verkon kustannusvaikuttavuuden laskemisessa.

81

(82)  Nettonykyarvossa otetaan huomioon, suoritetaanko maksut tänään vai tulevaisuudessa (tulevat tulot/menot diskontataan). Jo pelkästään käyttämällä suhteellisen varovaista 4 %:n diskonttokorkoa pienennetään maanpäällisen teknologian ja satelliittiteknologian kustannusten eroa.

82

(83)  Jos otetaan huomioon päivitetyt luvut, komission omien laskujen perusteella kumpikin kustannuslaskelma muuttuu. Optimistinen hinta-arvio satelliittivaihtoehdolle on 36 466 648 euroa ja maanpäälliselle vaihtoehdolle 60 542 411 euroa ja pessimistinen hinta-arvio satelliittivaihtoehdolle on 56 760 211 euroa ja maanpäälliselle vaihtoehdolle 65 155 166 euroa. Nämä laskelmat perustuvat kolmeen seikkaan, joilla on täydennetty Castilla-La Manchan tutkimusta: 1) nettonykyarvon soveltaminen toistuviin kustannuksiin 10 vuoden ajan; 2) uusien lähetyskeskusten lukumäärä toivotun lisäpeittoalueen varmistamiseksi ja 3) korjatut käyttö- ja ylläpitokustannukset. Optimisten ja pessimistisen vaihtoehdon ero on peräisin Castilla-La Manchan alkuperäisestä tutkimuksesta.

83

(84)  Siinä erotetaan toisistaan 15 %:n maanpäälliset lähetykset, mukaan luettuna lisälaitteisto kaiun poistamiseksi, ja 15 %:n maanpäälliset lähetykset, joihin sisältyy kaiku (tutkimuksen sivu 34).

84

(85)  Esimerkiksi Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia ja Slovakia.

85

(86)  Kuten kansallisen tuomioistuimen tuomiossa lisäksi korostetaan. Katso alaviite 5.

86

(87)  Ks. alaviite 11.

87

(88)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/.

88

(89)  Astran arvioiden mukaan tällä hetkellä lähetystoimintaa harjoittavien paikalliskanavien yhteismäärä on 415.

89

(90)  Televiestinnästä 24.4.1998 annettu yleinen laki 11/1998 (Ley General de Telecomunicaciones).

90

Ley General de Telecomunicaciones

(91)  Näihin kuuluvat palvelut, jotka liittyvät puolustukseen, pelastuspalveluun ja puhelinverkon käyttöön.

91

(92)  Televiestinnästä 3.11.2003 annettu yleinen laki 32/2003 (Ley General de Telecomunicaciones).

92

Ley General de Telecomunicaciones

(93)  Lain 2 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa: ”Televiestintäpalvelut ovat yleishyödyllisiä palveluja, joita tarjotaan vapaan kilpailun sääntöjen mukaisesti”.

93

(94)  Lain 32/2003 liitteeseen II sisältyvät täsmälliset ja teknologianeutraalit televiestinnän ja sähköisen viestintäverkon määritelmät. ”Televiestinnällä tarkoitetaan signaalien, kirjoitettujen, kuvallisten ja ääniviestien tai erityyppisten tietojen välittäminen, lähettäminen ja vastaanottaminen johtojen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä”. ”Sähköisellä viestintäverkolla tarkoitetaan siirtojärjestelmiä sekä soveltuvin osin kytkentä- tai reitityslaitteistoa ja muita välineitä – myös verkkoelementtejä, jotka eivät ole aktiivisia – joilla voidaan siirtää signaaleja johtojen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella tavalla, mukaan luettuina satelliittiverkot, kiinteät (piiri- ja pakettikytkentäiset, mukaan luettuna internet) ja maanpäälliset matkaviestintäverkot, sähkökaapelijärjestelmät siinä määrin kuin niitä käytetään signaalinsiirtoon, radio- ja televisiolähetyksiin käytetyt verkot sekä kaapelitelevisioverkot riippumatta siitä, minkä tyyppistä informaatiota niissä siirretään.”

94

(95)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, tuomio 30.4.2002, Kok. 2002, s. II-2309, 109–111 kohta.

95

(96)  Asia C-70/72, komissio vs. Saksa, Kok. 1973, s. 00813, 13 kohta.

96

(97)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I-4103, 75 kohta.

97

(98)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, Kok. 1999, s. I-3671, 64 ja 65 kohta.

98

(99)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

99

(100)  Jos Espanja voi osoittaa yksittäisissä tapauksissa, että laitteistojen toimittamisesta on järjestetty tarjouskilpailu, niihin liittyviä määriä ei peritä takaisin.

100

(101)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

101

(102)  Neuvoston asetus (EY) N:o 994/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

102

(103)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

103

---

LIITE

Tiedot saaduista, takaisin perittävistä ja jo takaisin perityistä tukimääristä

| Tuensaajan tiedot | Tukiohjelman nojalla saadun tuen kokonaismäärä (*1) | Takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (*1)

  (Pääoman määrä) | Palautetun tuen kokonaismäärä (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoman määrä | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaajan tiedot

Tukiohjelman nojalla saadun tuen kokonaismäärä (*1)

Takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (*1)

(Pääoman määrä)

Palautetun tuen kokonaismäärä (*1)

Pääoman määrä

Korko

---

(*1)  Miljoonaa kansallista valuuttayksikköä.

---

SUUNTAVIIVAT

| 17.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 222/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 222/85

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2016/1386,

annettu 2 päivänä elokuuta 2016,

arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/7 muuttamisesta (EKP/2016/23)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1),

ottaa huomioon arvopaperien omistusta koskevista tilastoista 17 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, raportoimien arvopaperien omistusta koskevien tietojen kokonaislaatua on arvioitava sekä syöttötietojen (yksittäisiä arvopapereita koskevien tietojen) tasolla että lopputietojen (sekä yksittäisiä arvopapereita koskevien että aggregoitujen tietojen) tasolla. Arvopaperien omistusta koskevien tilastojen kattavuuden, oikeellisuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi on välttämätöntä määritellä tietojen laadunvalvontakehys. Arvopaperien omistusta koskevien tilastotietojen laadunvalvontakehyksessä pitäisi vahvistaa niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, vastuut arvopaperitietokannassa olevien lopputietojen laadusta ja tarvittaessa Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) arvopaperien omistusta koskevien tilastojen tietokannan operaattorien eli Euroopan keskuspankin (EKP) ja Deutsche Bundesbankin vastuut. |
| --- | --- |

(1)

Niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, raportoimien arvopaperien omistusta koskevien tietojen kokonaislaatua on arvioitava sekä syöttötietojen (yksittäisiä arvopapereita koskevien tietojen) tasolla että lopputietojen (sekä yksittäisiä arvopapereita koskevien että aggregoitujen tietojen) tasolla. Arvopaperien omistusta koskevien tilastojen kattavuuden, oikeellisuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi on välttämätöntä määritellä tietojen laadunvalvontakehys. Arvopaperien omistusta koskevien tilastotietojen laadunvalvontakehyksessä pitäisi vahvistaa niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, vastuut arvopaperitietokannassa olevien lopputietojen laadusta ja tarvittaessa Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) arvopaperien omistusta koskevien tilastojen tietokannan operaattorien eli Euroopan keskuspankin (EKP) ja Deutsche Bundesbankin vastuut.

| (2) | Menettelytapa, jota kansalliset keskuspankit käyttävät lähdetietojen tarkistamiseen, on olennaisen tärkeä, jotta varmistetaan arvopaperien omistusta koskevien syöttötietojen laatu. Tietojen vaihtaminen kansallisista menettelytavoista voi myös auttaa kansallisia keskuspankkeja kehittämään omaa organisaatiotaan siten, että ne ottavat huomioon muiden keskuspankkien soveltamat parhaat menettelytavat. |
| --- | --- |

(2)

Menettelytapa, jota kansalliset keskuspankit käyttävät lähdetietojen tarkistamiseen, on olennaisen tärkeä, jotta varmistetaan arvopaperien omistusta koskevien syöttötietojen laatu. Tietojen vaihtaminen kansallisista menettelytavoista voi myös auttaa kansallisia keskuspankkeja kehittämään omaa organisaatiotaan siten, että ne ottavat huomioon muiden keskuspankkien soveltamat parhaat menettelytavat.

| (3) | Arvopaperien omistusta koskevien tilastotietojen laadunvalvontakehyksen pitäisi sisältää tietojen laadunvalvontatavoitteita, jotka kuvaavat vertailutietoja, joita käytetään arvioitaessa lopputietojen laatua, ja tietojen laadunvalvontamittareita, joilla mitataan, missä määrin tietty tietojen laadunvalvontatavoite on saavutettu. Nämä ovat tarpeen, jotta kyetään tunnistamaan lopputiedot, jotka on tarkistettava kunkin tietojen laadunvalvontatavoitteen osalta, ja priorisoimaan ne. Tietojen laadunvalvontakehyksen tulisi myös perustua tietojen laadunvalvonnan kynnysarvoihin, jotka määrittelevät tietojen laadunvalvontatavoitteen kohdalla suoritettavan tarkistamisen vähimmäistason. Koska vertailutietojen tuotannossa on menettelytapoihin liittyviä ja käytännön eroja, tietojen laadunvalvontatavoitteissa ei aina tunnisteta lopputiedoissa olevia virheitä, vaan ainoastaan tapaukset, joissa tarvitaan lopputietojen lisätarkistuksia. Jos siis EKPJ:n arvopaperien omistusta koskevien tilastojen tietokannan operaattorit esittävät kyselyjä kansallisille keskuspankeille, näiden pitäisi luokitella nämä kyselyt kiireellisyyden mukaan ja vastata kirjallisesti tämän luokittelun kannalta asianmukaisessa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Arvopaperien omistusta koskevien tilastotietojen laadunvalvontakehyksen pitäisi sisältää tietojen laadunvalvontatavoitteita, jotka kuvaavat vertailutietoja, joita käytetään arvioitaessa lopputietojen laatua, ja tietojen laadunvalvontamittareita, joilla mitataan, missä määrin tietty tietojen laadunvalvontatavoite on saavutettu. Nämä ovat tarpeen, jotta kyetään tunnistamaan lopputiedot, jotka on tarkistettava kunkin tietojen laadunvalvontatavoitteen osalta, ja priorisoimaan ne. Tietojen laadunvalvontakehyksen tulisi myös perustua tietojen laadunvalvonnan kynnysarvoihin, jotka määrittelevät tietojen laadunvalvontatavoitteen kohdalla suoritettavan tarkistamisen vähimmäistason. Koska vertailutietojen tuotannossa on menettelytapoihin liittyviä ja käytännön eroja, tietojen laadunvalvontatavoitteissa ei aina tunnisteta lopputiedoissa olevia virheitä, vaan ainoastaan tapaukset, joissa tarvitaan lopputietojen lisätarkistuksia. Jos siis EKPJ:n arvopaperien omistusta koskevien tilastojen tietokannan operaattorit esittävät kyselyjä kansallisille keskuspankeille, näiden pitäisi luokitella nämä kyselyt kiireellisyyden mukaan ja vastata kirjallisesti tämän luokittelun kannalta asianmukaisessa määräajassa.

| (4) | Lisäksi asetusta (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) on muutettu siten, että pankkiryhmittymien arvopaperien omistuksista saatavilla olevia tietoja lisätään ja edellytetään lisämääreiden raportointia. Myös suuntaviivoja EKP/2013/7 (3) on muutettava, koska niissä määritellään menettelyt, joita kansallisten keskuspankkien on noudatettava raportoinnissa EKP:lle. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi asetusta (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) on muutettu siten, että pankkiryhmittymien arvopaperien omistuksista saatavilla olevia tietoja lisätään ja edellytetään lisämääreiden raportointia. Myös suuntaviivoja EKP/2013/7 (3) on muutettava, koska niissä määritellään menettelyt, joita kansallisten keskuspankkien on noudatettava raportoinnissa EKP:lle.

| (5) | Suuntaviivoja EKP/2013/7 olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Suuntaviivoja EKP/2013/7 olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat EKP/2013/7 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 artikla
  Soveltamisala
  Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan kansallisten keskuspankkien velvoitteet, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaisesti kerättyjen arvopaperien omistusta koskevien tilastojen raportointia EKP:lle, sekä näiden tilastojen laadunvalvontakehys, jolla pyritään varmistamaan lopputietojen kattavuus, oikeellisuus ja yhdenmukaisuus soveltamalla tällaisiin tietoihin johdonmukaisesti laatuvaatimuksia.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Soveltamisala

Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan kansallisten keskuspankkien velvoitteet, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaisesti kerättyjen arvopaperien omistusta koskevien tilastojen raportointia EKP:lle, sekä näiden tilastojen laadunvalvontakehys, jolla pyritään varmistamaan lopputietojen kattavuus, oikeellisuus ja yhdenmukaisuus soveltamalla tällaisiin tietoihin johdonmukaisesti laatuvaatimuksia.”

| 2. | Korvataan 2 artikla seuraavasti:

  ”2 artikla
  Määritelmät
  Ellei toisin säädetä, näissä suuntaviivoissa käytetään asetukseen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) sisältyviä määritelmiä ja lisäksi tarkoitetaan:






  1) | ’syöttötiedoilla’ EKP:lle raportoitavia tietoja; |
| --- | --- | --- |

2.

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Määritelmät

Ellei toisin säädetä, näissä suuntaviivoissa käytetään asetukseen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) sisältyviä määritelmiä ja lisäksi tarkoitetaan:

1)

’syöttötiedoilla’ EKP:lle raportoitavia tietoja;

| 2) | ’lopputiedoilla’ tietoja, joita EKP:ssa tuotetaan arvopaperien omistusta koskevia tilastoja varten; |
| --- | --- |

2)

’lopputiedoilla’ tietoja, joita EKP:ssa tuotetaan arvopaperien omistusta koskevia tilastoja varten;

| 3) | ’tietojen laadunvalvonnalla’ lopputietojen laadun varmistamista, tarkistamista ja ylläpitoa tietojen laadunvalvontatavoitteiden, tietojen laadunvalvontamittarien sekä tietojen laadunvalvonnan kynnysarvojen käytön ja soveltamisen avulla; |
| --- | --- |

3)

’tietojen laadunvalvonnalla’ lopputietojen laadun varmistamista, tarkistamista ja ylläpitoa tietojen laadunvalvontatavoitteiden, tietojen laadunvalvontamittarien sekä tietojen laadunvalvonnan kynnysarvojen käytön ja soveltamisen avulla;

| 4) | ’Euroopan keskuspankkijärjestelmän arvopaperien omistusta koskevien tilastojen tietokannalla’ tai ’SHSDB:llä’ EKP:n ja Deutsche Bundesbankin käyttämää teknistä työkalua, jolla kootaan näiden suuntaviivojen ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) nojalla kerätyt tiedot; |
| --- | --- |

4)

’Euroopan keskuspankkijärjestelmän arvopaperien omistusta koskevien tilastojen tietokannalla’ tai ’SHSDB:llä’ EKP:n ja Deutsche Bundesbankin käyttämää teknistä työkalua, jolla kootaan näiden suuntaviivojen ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) nojalla kerätyt tiedot;

| 5) | ’tietojen laadunvalvontatavoitteella’ vertailuarvoa lopputietojen laadun arvioimiseksi; |
| --- | --- |

5)

’tietojen laadunvalvontatavoitteella’ vertailuarvoa lopputietojen laadun arvioimiseksi;

| 6) | ’tietojen laadunvalvontamittarilla’ tilastollista indikaattoria, jolla mitataan, missä määrin tietty tietojen laadunvalvontatavoite on saavutettu; |
| --- | --- |

6)

’tietojen laadunvalvontamittarilla’ tilastollista indikaattoria, jolla mitataan, missä määrin tietty tietojen laadunvalvontatavoite on saavutettu;

| 7) | ’tietojen laadunvalvonnan kynnysarvolla’ sellaista tarkistamistyön vähimmäistasoa, jota edellytetään tiettyä laadunvalvontatavoitetta koskevien tietojen laadunvalvontakehyksen mukaisten vaatimusten täyttämiseksi.” |
| --- | --- |

7)

’tietojen laadunvalvonnan kynnysarvolla’ sellaista tarkistamistyön vähimmäistasoa, jota edellytetään tiettyä laadunvalvontatavoitetta koskevien tietojen laadunvalvontakehyksen mukaisten vaatimusten täyttämiseksi.”

| 3. | Korvataan 3 artiklan otsikko seuraavasti:
  ”ISIN-koodillisten arvopaperien omistusta koskevat kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet sektorikohtaisten tietojen osalta”. |
| --- | --- |

3.

Korvataan 3 artiklan otsikko seuraavasti:

”ISIN-koodillisten arvopaperien omistusta koskevat kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet sektorikohtaisten tietojen osalta”.

| 4. | Korvataan 3 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kansalliset keskuspankit keräävät ja raportoivat EKP:lle arvopaperikohtaisesti liitteessä I olevan 1 osan (taulukot 1–3) ja 2 osan (taulukot 1–3) raportointivaatimusten mukaisesti, sekä noudattaen erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja, sektorikohtaisia tietoja raportoivien tiedonantajien toimittamat tilastotiedot ISIN-koodillisten arvopaperien omistuksesta seuraavien instrumenttityyppien osalta: velkapaperit (F.31 ja F.32), noteeratut osakkeet (F.511) ja sijoitusrahasto-osuudet (F.521 ja F.522).
  Kansallisten keskuspankkien raportointivelvollisuudet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot sekä joko i) vuosineljänneksen lopun tiedot viitevuosineljänneksen rahoitustaloustoimista tai ii) kuukauden lopun tai vuosineljänneksen lopun tiedot, joista rahoitustaloustoimet voidaan johtaa, kuten 2 kohdassa säädetään. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava myös vuoden lopun positiot, kuten säädetään asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 3 artiklan 2 b kohdassa, liitteessä I olevan 3 osan (taulukot 1 ja 2) raportointivaatimusten mukaisesti.
  Rahoitustaloustoimet tai tiedot, joista voidaan johtaa rahoitustaloustoimet, jotka varsinaiset tiedonantajat raportoivat kansallisille keskuspankeille asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä I olevan 1 osan mukaisesti, mitataan asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä II olevan 3 osan mukaisesti.


  2.   Kansalliset keskuspankit raportoivat EKP:lle 1 kohdassa mainitut tiedot seuraavien viiteajanjaksojen osalta ja seuraavien määräaikojen mukaisesti:






  a) | kun kyseessä on kotimaisten sijoittajien, kansalliset keskuspankit pois luettuina, omistamat arvopaperit, kotimaisten säilyttäjien muussa euroalueen jäsenvaltiossa olevien asiakkaiden lukuun säilyttämät arvopaperit ja euroalueen yhteisöjen liikkeeseen laskemat arvopaperit, joita kotimaiset säilyttäjät säilyttävät euroalueen ulkopuolella olevien asiakkaiden lukuun:






  i) | kansalliset keskuspankit raportoivat neljännesvuosittain tilastoneljänneksen lopun positiot arvopaperikohtaisesti sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Korvataan 3 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Kansalliset keskuspankit keräävät ja raportoivat EKP:lle arvopaperikohtaisesti liitteessä I olevan 1 osan (taulukot 1–3) ja 2 osan (taulukot 1–3) raportointivaatimusten mukaisesti, sekä noudattaen erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja, sektorikohtaisia tietoja raportoivien tiedonantajien toimittamat tilastotiedot ISIN-koodillisten arvopaperien omistuksesta seuraavien instrumenttityyppien osalta: velkapaperit (F.31 ja F.32), noteeratut osakkeet (F.511) ja sijoitusrahasto-osuudet (F.521 ja F.522).

Kansallisten keskuspankkien raportointivelvollisuudet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot sekä joko i) vuosineljänneksen lopun tiedot viitevuosineljänneksen rahoitustaloustoimista tai ii) kuukauden lopun tai vuosineljänneksen lopun tiedot, joista rahoitustaloustoimet voidaan johtaa, kuten 2 kohdassa säädetään. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava myös vuoden lopun positiot, kuten säädetään asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 3 artiklan 2 b kohdassa, liitteessä I olevan 3 osan (taulukot 1 ja 2) raportointivaatimusten mukaisesti.

Rahoitustaloustoimet tai tiedot, joista voidaan johtaa rahoitustaloustoimet, jotka varsinaiset tiedonantajat raportoivat kansallisille keskuspankeille asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä I olevan 1 osan mukaisesti, mitataan asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä II olevan 3 osan mukaisesti.

2.   Kansalliset keskuspankit raportoivat EKP:lle 1 kohdassa mainitut tiedot seuraavien viiteajanjaksojen osalta ja seuraavien määräaikojen mukaisesti:

a)

kun kyseessä on kotimaisten sijoittajien, kansalliset keskuspankit pois luettuina, omistamat arvopaperit, kotimaisten säilyttäjien muussa euroalueen jäsenvaltiossa olevien asiakkaiden lukuun säilyttämät arvopaperit ja euroalueen yhteisöjen liikkeeseen laskemat arvopaperit, joita kotimaiset säilyttäjät säilyttävät euroalueen ulkopuolella olevien asiakkaiden lukuun:

i)

kansalliset keskuspankit raportoivat neljännesvuosittain tilastoneljänneksen lopun positiot arvopaperikohtaisesti sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät;

| ii) | kansalliset keskuspankit raportoivat joko 1) neljännesvuosittain arvopaperikohtaiset taloustoimet ja, jos ne ovat saatavissa, muut volyymin muutokset viiteneljänneksen aikana sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät, tai 2) arvopaperikohtaiset positiot ja, jos ne ovat saatavissa, muut volyymin muutokset, jotka ovat tarpeen taloustoimien johtamiseksi. Jälkimmäisessä tapauksessa kansalliset keskuspankit raportoivat asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä I olevassa 1 osassa vahvistettujen menettelytapojen mukaisesti neljännesvuosittaiset arvopaperikohtaiset tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät, ja kuukausittaiset arvopaperikohtaiset tiedot sen kuukauden loppua seuraavan kuudennenkymmenennenkolmannen kalenteripäivän päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät; |
| --- | --- |

ii)

kansalliset keskuspankit raportoivat joko 1) neljännesvuosittain arvopaperikohtaiset taloustoimet ja, jos ne ovat saatavissa, muut volyymin muutokset viiteneljänneksen aikana sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät, tai 2) arvopaperikohtaiset positiot ja, jos ne ovat saatavissa, muut volyymin muutokset, jotka ovat tarpeen taloustoimien johtamiseksi. Jälkimmäisessä tapauksessa kansalliset keskuspankit raportoivat asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä I olevassa 1 osassa vahvistettujen menettelytapojen mukaisesti neljännesvuosittaiset arvopaperikohtaiset tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät, ja kuukausittaiset arvopaperikohtaiset tiedot sen kuukauden loppua seuraavan kuudennenkymmenennenkolmannen kalenteripäivän päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät;

| b) | kansalliset keskuspankit raportoivat vuosittain vuoden lopun aggregoidut positiot vakuutuslaitosten omistamista arvopapereista sen vuoden loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät.” |
| --- | --- |

b)

kansalliset keskuspankit raportoivat vuosittain vuoden lopun aggregoidut positiot vakuutuslaitosten omistamista arvopapereista sen vuoden loppua seuraavan seitsemännenkymmenennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät.”

| 5. | Poistetaan 3 artiklan 3, 4, 5 ja 6 kohta. |
| --- | --- |

5.

Poistetaan 3 artiklan 3, 4, 5 ja 6 kohta.

| 6. | Lisätään 3 a artikla seuraavasti:

  ”3 a artikla
  ISIN-koodillisten arvopaperien omistusta koskevat kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet ryhmittymätietojen osalta

  1.   Kansalliset keskuspankit keräävät ja raportoivat EKP:lle arvopaperikohtaisesti liitteessä I olevan 2 osan (taulukot 1–3) raportointivaatimusten mukaisesti, sekä noudattaen erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja, ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien toimittamat tilastotiedot ISIN-koodillisten arvopaperien omistuksesta seuraavien instrumenttityyppien osalta: velkapaperit (F.31 ja F.32), noteeratut osakkeet (F.511) ja sijoitusrahasto-osuudet (F.521 ja F.522).
  Kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot 2 kohdan mukaisesti.


  2.   Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle 1 kohdassa mainitut tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan viidennenkymmenennenviidennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät.
  EKP voi poikkeuksellisesti sallia, että kansallinen keskuspankki ilmoittaa tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan kuudennenkymmenennentoisen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät. Tällaisissa tapauksissa kansallisen keskuspankin on toimitettava EKP:lle kirjallisesti poikkeusta koskeva pyyntö, jossa esitetään






  a) | syyt, joihin pyyntö perustuu ja jotka osoittavat sen olevan välttämätön EKP:lle ilmoitettavien tietojen oikeellisuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, jotta kansallinen keskuspankki voi suorittaa yhdenmukaisuustarkistuksia muiden sellaisten tietolähteiden kanssa, jotka eivät olisi muutoin ajoissa käytettävissä vaadittavaa syöttötietojen laaduntarkistusta varten; |
| --- | --- | --- |

6.

Lisätään 3 a artikla seuraavasti:

”3 a artikla

ISIN-koodillisten arvopaperien omistusta koskevat kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet ryhmittymätietojen osalta

1.   Kansalliset keskuspankit keräävät ja raportoivat EKP:lle arvopaperikohtaisesti liitteessä I olevan 2 osan (taulukot 1–3) raportointivaatimusten mukaisesti, sekä noudattaen erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja, ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien toimittamat tilastotiedot ISIN-koodillisten arvopaperien omistuksesta seuraavien instrumenttityyppien osalta: velkapaperit (F.31 ja F.32), noteeratut osakkeet (F.511) ja sijoitusrahasto-osuudet (F.521 ja F.522).

Kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot 2 kohdan mukaisesti.

2.   Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle 1 kohdassa mainitut tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan viidennenkymmenennenviidennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät.

EKP voi poikkeuksellisesti sallia, että kansallinen keskuspankki ilmoittaa tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan kuudennenkymmenennentoisen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät. Tällaisissa tapauksissa kansallisen keskuspankin on toimitettava EKP:lle kirjallisesti poikkeusta koskeva pyyntö, jossa esitetään

a)

syyt, joihin pyyntö perustuu ja jotka osoittavat sen olevan välttämätön EKP:lle ilmoitettavien tietojen oikeellisuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, jotta kansallinen keskuspankki voi suorittaa yhdenmukaisuustarkistuksia muiden sellaisten tietolähteiden kanssa, jotka eivät olisi muutoin ajoissa käytettävissä vaadittavaa syöttötietojen laaduntarkistusta varten;

| b) | ajanjakso, joksi tällainen poikkeus tulisi myöntää. |
| --- | --- |

b)

ajanjakso, joksi tällainen poikkeus tulisi myöntää.

Arvioituaan kansallisen keskuspankin pyynnön EKP voi myöntää poikkeuksen tietyksi ajanjaksoksi, ja se arvioi poikkeuksen tarpeellisuuden vuosittain.”

| 7. | Lisätään 3 b artikla seuraavasti:

  ”3 b artikla
  Kansallisten keskuspankkien yleiset raportointivelvoitteet

  1.   EKP toimittaa kunkin vuoden syyskuuhun mennessä kansallisille keskuspankeille seuraavaa vuotta koskevan raportoitavien tietojen raportointiaikataulun tarkkoine toimituspäivineen.


  2.   Kuukausittaisten ja neljännesvuosittaisten tietojen korjauksissa sovelletaan seuraavia yleisperiaatteita.






  a) | Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tavanomaiset korjaukset seuraavasti:






  i) | neljännesvuosittain toimitettavat kuukausittaisten tietojen korjaukset, jotka koskevat viimeisintä vuosineljännestä edeltäviä kolmea kuukautta, lähetetään yhdessä viimeisimmän vuosineljänneksen tietojen kanssa (säännöllinen tietojen toimittaminen); kuukausittain toimitettavat kuukausittaisten tietojen korjaukset, jotka koskevat viimeisintä kuukautta edeltävää kuukautta, lähetetään yhdessä viimeisintä kuukautta koskevien tietojen kanssa (säännöllinen tietojen toimittaminen); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Lisätään 3 b artikla seuraavasti:

”3 b artikla

Kansallisten keskuspankkien yleiset raportointivelvoitteet

1.   EKP toimittaa kunkin vuoden syyskuuhun mennessä kansallisille keskuspankeille seuraavaa vuotta koskevan raportoitavien tietojen raportointiaikataulun tarkkoine toimituspäivineen.

2.   Kuukausittaisten ja neljännesvuosittaisten tietojen korjauksissa sovelletaan seuraavia yleisperiaatteita.

a)

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tavanomaiset korjaukset seuraavasti:

i)

neljännesvuosittain toimitettavat kuukausittaisten tietojen korjaukset, jotka koskevat viimeisintä vuosineljännestä edeltäviä kolmea kuukautta, lähetetään yhdessä viimeisimmän vuosineljänneksen tietojen kanssa (säännöllinen tietojen toimittaminen); kuukausittain toimitettavat kuukausittaisten tietojen korjaukset, jotka koskevat viimeisintä kuukautta edeltävää kuukautta, lähetetään yhdessä viimeisintä kuukautta koskevien tietojen kanssa (säännöllinen tietojen toimittaminen);

| ii) | neljännesvuosittaisten tietojen korjaukset, jotka koskevat viimeisintä vuosineljännestä edeltävää vuosineljännestä, toimitetaan yhdessä viimeisintä vuosineljännestä koskevien tietojen kanssa (säännöllinen tietojen toimittaminen); |
| --- | --- |

ii)

neljännesvuosittaisten tietojen korjaukset, jotka koskevat viimeisintä vuosineljännestä edeltävää vuosineljännestä, toimitetaan yhdessä viimeisintä vuosineljännestä koskevien tietojen kanssa (säännöllinen tietojen toimittaminen);

| iii) | edellisten kolmen vuoden (kahdentoista vuosineljänneksen) tietojen korjaukset lähetetään yhdessä vuoden kolmatta vuosineljännestä koskevien tietojen kanssa säännöllisen tietojen toimittamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

iii)

edellisten kolmen vuoden (kahdentoista vuosineljänneksen) tietojen korjaukset lähetetään yhdessä vuoden kolmatta vuosineljännestä koskevien tietojen kanssa säännöllisen tietojen toimittamisen yhteydessä;

| iv) | mahdollisten muiden sellaisten tavanomaisten korjausten toimittamisesta, joihin i–iii alakohta ei sovellu, sovitaan EKP:n kanssa. |
| --- | --- |

iv)

mahdollisten muiden sellaisten tavanomaisten korjausten toimittamisesta, joihin i–iii alakohta ei sovellu, sovitaan EKP:n kanssa.

| b) | Kansalliset keskuspankit toimittavat tietojen laatua merkittävästi parantavat poikkeukselliset korjaukset heti kun ne ovat saatavilla ja säännöllisten tiedonsiirtojaksojen ulkopuolella edellyttäen, että tästä on sovittu etukäteen EKP:n kanssa. |
| --- | --- |

b)

Kansalliset keskuspankit toimittavat tietojen laatua merkittävästi parantavat poikkeukselliset korjaukset heti kun ne ovat saatavilla ja säännöllisten tiedonsiirtojaksojen ulkopuolella edellyttäen, että tästä on sovittu etukäteen EKP:n kanssa.

Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle selvitykset merkittävien korjausten syistä. Kansalliset keskuspankit voivat myös halutessaan toimittaa selvitykset mistä tahansa muusta korjauksesta.

3.   Tässä artiklassa vahvistettuihin raportointivaatimuksiin sovelletaan seuraavia takautuvien tietojen antamista koskevia vaatimuksia, jos jäsenvaltio ottaa euron käyttöön näiden suuntaviivojen voimaantulon jälkeen:

| a) | niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, jotka liittyivät unioniin ennen joulukuuta 2012, ilmoittavat EKP:lle mahdollisuuksien mukaan takautuvat tiedot, jotka kattavat vähintään 1) viiteajanjaksot maaliskuusta 2014 alkaen tai 2) euron käyttöönottoa kyseisessä jäsenvaltiossa edeltävät viisi vuotta, sen mukaan, kumpi ajanjakso on lyhyempi; |
| --- | --- |

a)

niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, jotka liittyivät unioniin ennen joulukuuta 2012, ilmoittavat EKP:lle mahdollisuuksien mukaan takautuvat tiedot, jotka kattavat vähintään 1) viiteajanjaksot maaliskuusta 2014 alkaen tai 2) euron käyttöönottoa kyseisessä jäsenvaltiossa edeltävät viisi vuotta, sen mukaan, kumpi ajanjakso on lyhyempi;

| b) | niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, jotka liittyivät unioniin joulukuun 2012 jälkeen, ilmoittavat EKP:lle mahdollisuuksien mukaan takautuvat tiedot, jotka kattavat vähintään 1) viiteajanjaksot maaliskuusta 2016 alkaen tai 2) euron käyttöönottoa kyseisessä jäsenvaltiossa edeltävät viisi vuotta, sen mukaan, kumpi ajanjakso on lyhyempi. |
| --- | --- |

b)

niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, jotka liittyivät unioniin joulukuun 2012 jälkeen, ilmoittavat EKP:lle mahdollisuuksien mukaan takautuvat tiedot, jotka kattavat vähintään 1) viiteajanjaksot maaliskuusta 2016 alkaen tai 2) euron käyttöönottoa kyseisessä jäsenvaltiossa edeltävät viisi vuotta, sen mukaan, kumpi ajanjakso on lyhyempi.

4.   Asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 5, 5 a ja 5 b artiklassa vahvistettuja tilinpäätössääntöjä sovelletaan myös silloin, kun kansalliset keskuspankit raportoivat tietoja näiden suuntaviivojen mukaisesti.”

| 8. | Korvataan 4 artiklan otsikko seuraavasti:
  ”ISIN-koodittomien arvopaperien omistusta koskeva raportointi sektorikohtaisten tietojen osalta”. |
| --- | --- |

8.

Korvataan 4 artiklan otsikko seuraavasti:

”ISIN-koodittomien arvopaperien omistusta koskeva raportointi sektorikohtaisten tietojen osalta”.

| 9. | Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kansalliset keskuspankit voivat päättää, raportoivatko ne EKP:lle tilastotietoja, jotka kattavat asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) soveltamisalaan kuuluvien rahalaitosten, investointirahastojen, arvopaperistamiseen osallistuvien erityisyhteisöjen ja vakuutuslaitosten hallussa tai säilyttäjien hallussa olevat ISIN-koodittomat arvopaperit i) sellaisten kotimaisten asiakkaiden osalta, jotka eivät kuulu asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) soveltamisalaan; ii) muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden osalta tai iii) sellaisten euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien asiakkaiden osalta, siten kuin määritellään asetuksessa (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24), joille ei myönnetä poikkeusta raportointivaatimuksista asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) nojalla.” |
| --- | --- |

9.

Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kansalliset keskuspankit voivat päättää, raportoivatko ne EKP:lle tilastotietoja, jotka kattavat asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) soveltamisalaan kuuluvien rahalaitosten, investointirahastojen, arvopaperistamiseen osallistuvien erityisyhteisöjen ja vakuutuslaitosten hallussa tai säilyttäjien hallussa olevat ISIN-koodittomat arvopaperit i) sellaisten kotimaisten asiakkaiden osalta, jotka eivät kuulu asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) soveltamisalaan; ii) muissa euroalueen jäsenvaltioissa olevien muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden osalta tai iii) sellaisten euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa olevien asiakkaiden osalta, siten kuin määritellään asetuksessa (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24), joille ei myönnetä poikkeusta raportointivaatimuksista asetuksen (EU) N:o 1011/1012 (EKP/2012/24) nojalla.”

| 10. | Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Korjaukset neljännesvuosittaisiin tietoihin tehdään 3 b artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

10.

Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Korjaukset neljännesvuosittaisiin tietoihin tehdään 3 b artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti.”

| 11. | Lisätään 4 a artikla seuraavasti:

  ”4 a artikla
  Tietojen raportointi rahalaitosten omistamista omistajien liikkeeseen laskemista arvopapereista

  1.   Kansalliset keskuspankit raportoivat EKP:lle tilastotiedot hallussa olevista ISIN-koodillisista arvopapereista, jotka ovat omistajien liikkeeseen laskemia, ja, kunkin asianomaisen kansallisen keskuspankin harkinnan mukaan, hallussa olevista ISIN-koodittomista arvopapereista, jotka ovat omistajien liikkeeseen laskemia ja jotka ovat sellaisten rahalaitosten omistuksessa, joihin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24).
  Kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot.


  2.   Kansalliset keskuspankit, jotka raportoivat tilastotietoja 1 kohdan mukaisesti, noudattavat 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuja sääntöjä ja liitteessä I olevan 1 osan (taulukot 1, 2 ja 5) raportointivaatimuksia sekä erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja.


  3.   Korjaukset neljännesvuosittaisiin tietoihin tehdään 3 b artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti.


  4.   Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle selvitykset merkittävien korjausten syistä. Kansalliset keskuspankit voivat myös halutessaan toimittaa selvitykset mistä tahansa muusta korjauksesta. Sen lisäksi kansalliset keskuspankit raportoivat tiedot merkittävistä luokittelun muutoksista omistajan sektorissa tai instrumenttiluokittelussa, jos nämä tiedot ovat saatavilla.” |
| --- | --- |

11.

Lisätään 4 a artikla seuraavasti:

”4 a artikla

Tietojen raportointi rahalaitosten omistamista omistajien liikkeeseen laskemista arvopapereista

1.   Kansalliset keskuspankit raportoivat EKP:lle tilastotiedot hallussa olevista ISIN-koodillisista arvopapereista, jotka ovat omistajien liikkeeseen laskemia, ja, kunkin asianomaisen kansallisen keskuspankin harkinnan mukaan, hallussa olevista ISIN-koodittomista arvopapereista, jotka ovat omistajien liikkeeseen laskemia ja jotka ovat sellaisten rahalaitosten omistuksessa, joihin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24).

Kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot.

2.   Kansalliset keskuspankit, jotka raportoivat tilastotietoja 1 kohdan mukaisesti, noudattavat 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuja sääntöjä ja liitteessä I olevan 1 osan (taulukot 1, 2 ja 5) raportointivaatimuksia sekä erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja.

3.   Korjaukset neljännesvuosittaisiin tietoihin tehdään 3 b artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti.

4.   Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle selvitykset merkittävien korjausten syistä. Kansalliset keskuspankit voivat myös halutessaan toimittaa selvitykset mistä tahansa muusta korjauksesta. Sen lisäksi kansalliset keskuspankit raportoivat tiedot merkittävistä luokittelun muutoksista omistajan sektorissa tai instrumenttiluokittelussa, jos nämä tiedot ovat saatavilla.”

| 12. | Lisätään 4 b artikla seuraavasti:

  ”4 b artikla
  ISIN-koodittomien arvopaperien omistusta koskevat kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet ryhmittymätietojen osalta

  1.   Kansalliset keskuspankit keräävät ja raportoivat EKP:lle arvopaperikohtaisesti liitteessä I olevan 2 osan (taulukot 1, 2 ja 4) raportointivaatimusten mukaisesti sekä noudattaen erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja, ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien toimittamat tilastotiedot ISIN-koodittomien arvopaperien omistuksesta.
  Kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot 2 kohdan mukaisesti.


  2.   Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle 1 kohdassa mainitut tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan viidennenkymmenennenviidennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät.
  EKP voi poikkeuksellisesti sallia, että kansallinen keskuspankki ilmoittaa tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan kuudennenkymmenennentoisen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät. Tällaisissa tapauksissa kansallisen keskuspankin on toimitettava EKP:lle kirjallinen poikkeusta koskeva pyyntö, jossa esitetään






  a) | syyt, joihin pyyntö perustuu ja jotka osoittavat sen olevan välttämätön EKP:lle ilmoitettavien tietojen oikeellisuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, jotta kansallinen keskuspankki voi suorittaa yhdenmukaisuustarkistuksia muiden sellaisten tietolähteiden kanssa, jotka eivät olisi muutoin ajoissa käytettävissä vaadittavaa syöttötietojen laaduntarkistusta varten; |
| --- | --- | --- |

12.

Lisätään 4 b artikla seuraavasti:

”4 b artikla

ISIN-koodittomien arvopaperien omistusta koskevat kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet ryhmittymätietojen osalta

1.   Kansalliset keskuspankit keräävät ja raportoivat EKP:lle arvopaperikohtaisesti liitteessä I olevan 2 osan (taulukot 1, 2 ja 4) raportointivaatimusten mukaisesti sekä noudattaen erikseen vahvistettuja sähköistä toimittamista koskevia raportointistandardeja, ryhmittymätietoja raportoivien tiedonantajien toimittamat tilastotiedot ISIN-koodittomien arvopaperien omistuksesta.

Kansallisten keskuspankkien raportointivelvoitteet kattavat vuosineljänneksen lopun positiot 2 kohdan mukaisesti.

2.   Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle 1 kohdassa mainitut tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan viidennenkymmenennenviidennen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät.

EKP voi poikkeuksellisesti sallia, että kansallinen keskuspankki ilmoittaa tiedot sen vuosineljänneksen loppua seuraavan kuudennenkymmenennentoisen kalenteripäivän työajan päättymiseen mennessä, johon tiedot liittyvät. Tällaisissa tapauksissa kansallisen keskuspankin on toimitettava EKP:lle kirjallinen poikkeusta koskeva pyyntö, jossa esitetään

a)

syyt, joihin pyyntö perustuu ja jotka osoittavat sen olevan välttämätön EKP:lle ilmoitettavien tietojen oikeellisuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, jotta kansallinen keskuspankki voi suorittaa yhdenmukaisuustarkistuksia muiden sellaisten tietolähteiden kanssa, jotka eivät olisi muutoin ajoissa käytettävissä vaadittavaa syöttötietojen laaduntarkistusta varten;

| b) | ajanjakso, joksi tällainen poikkeus tulisi myöntää. |
| --- | --- |

b)

ajanjakso, joksi tällainen poikkeus tulisi myöntää.

Arvioituaan kansallisen keskuspankin pyynnön EKP voi myöntää poikkeuksen tietyksi ajanjaksoksi, ja se arvioi poikkeuksen tarpeellisuuden vuosittain.”

| 13. | Korvataan 5 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | jos raportoidut tiedot eivät täytä b alakohdassa tarkoitettuja laatuvaatimuksia, tällaisten tietojen laadun parantaminen, mukaan lukien tietojen kerääminen säilyttäjiltä asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 4 artiklan 1 kohdan ja 4 b artiklan 3 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

13.

Korvataan 5 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

jos raportoidut tiedot eivät täytä b alakohdassa tarkoitettuja laatuvaatimuksia, tällaisten tietojen laadun parantaminen, mukaan lukien tietojen kerääminen säilyttäjiltä asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 4 artiklan 1 kohdan ja 4 b artiklan 3 kohdan mukaisesti.”

| 14. | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Kansalliset keskuspankit tarkastavat vähintään kerran vuodessa, että asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 4, 4 a ja 4 b artiklassa vahvistetut poikkeusten myöntämistä, uusimista ja kumoamista koskevat ehdot täyttyvät.” |
| --- | --- |

14.

Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kansalliset keskuspankit tarkastavat vähintään kerran vuodessa, että asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 4, 4 a ja 4 b artiklassa vahvistetut poikkeusten myöntämistä, uusimista ja kumoamista koskevat ehdot täyttyvät.”

| 15. | Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   EKP:n neuvosto vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut ryhmittymätietoja raportoivat tiedonantajat mainitussa kohdassa vahvistettujen kriteereiden mukaisesti niiden edellisen kalenterivuoden joulukuun lopun tietojen perusteella (jäljempänä ’viitetiedot’), jotka kansalliset keskuspankit ovat toimittaneet EKP:lle jäsenvaltioiden pankkisektorin konsolidoituja tietoja koskevien Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tilastojen laatimiseksi.” |
| --- | --- |

15.

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   EKP:n neuvosto vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut ryhmittymätietoja raportoivat tiedonantajat mainitussa kohdassa vahvistettujen kriteereiden mukaisesti niiden edellisen kalenterivuoden joulukuun lopun tietojen perusteella (jäljempänä ’viitetiedot’), jotka kansalliset keskuspankit ovat toimittaneet EKP:lle jäsenvaltioiden pankkisektorin konsolidoituja tietoja koskevien Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tilastojen laatimiseksi.”

| 16. | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Ilmoitukset ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille

  1.   Ilmoittaessaan ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 4 kohdan nojalla annetun EKP:n neuvoston päätöksen mukaisista asetuksessa vahvistetuista raportointivelvollisuuksista kansalliset keskuspankit, jotka toimivat EKP:n puolesta, käyttävät liitteessä II olevaa kirjemallia (jäljempänä ’ilmoituskirje’). Ilmoituskirjeessä on mainittava kriteerit, joiden perusteella ilmoituksen saanut yhteisö on luokiteltu ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi.


  2.   Asianomainen kansallinen keskuspankki lähettää ilmoituskirjeen ryhmittymätietoja raportoivalle tiedonantajalle sekä kopion kirjeestä EKP:n sihteeristölle kymmenen EKP:n työpäivän kuluessa EKP:n neuvoston päätöksen päivämäärästä.


  3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä ei sovelleta ilmoituksiin, jotka annetaan sellaisille ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille, jotka EKP:n neuvosto on luokitellut asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti ennen näiden suuntaviivojen voimaantuloa.” |
| --- | --- |

16.

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Ilmoitukset ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille

1.   Ilmoittaessaan ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 4 kohdan nojalla annetun EKP:n neuvoston päätöksen mukaisista asetuksessa vahvistetuista raportointivelvollisuuksista kansalliset keskuspankit, jotka toimivat EKP:n puolesta, käyttävät liitteessä II olevaa kirjemallia (jäljempänä ’ilmoituskirje’). Ilmoituskirjeessä on mainittava kriteerit, joiden perusteella ilmoituksen saanut yhteisö on luokiteltu ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi.

2.   Asianomainen kansallinen keskuspankki lähettää ilmoituskirjeen ryhmittymätietoja raportoivalle tiedonantajalle sekä kopion kirjeestä EKP:n sihteeristölle kymmenen EKP:n työpäivän kuluessa EKP:n neuvoston päätöksen päivämäärästä.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä ei sovelleta ilmoituksiin, jotka annetaan sellaisille ryhmittymätietoja raportoiville tiedonantajille, jotka EKP:n neuvosto on luokitellut asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti ennen näiden suuntaviivojen voimaantuloa.”

| 17. | Korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”9 artikla
  EKP:n neuvoston oikaisumenettely

  1.   Jos ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja, jolle on annettu 8 artiklassa tarkoitettu ilmoitus, esittää asianomaiselle kansalliselle keskuspankille luokitteluaan ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi koskevan perustellun kirjallisen oikaisupyynnön sitä tukevine tietoineen viidentoista EKP:n työpäivän kuluessa siitä, kun se on saanut kyseisen ilmoituksen, kyseisen kansallisen keskuspankin on toimitettava tämä pyyntö EKP:n neuvostolle kymmenen EKP:n työpäivän kuluessa.


  2.   Saatuaan 1 kohdassa tarkoitetun kirjallisen pyynnön, EKP:n neuvosto harkitsee luokittelua uudestaan ja antaa perustellun kirjallisen päätöksen tiedoksi kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta asianomaiselle kansalliselle keskuspankille, joka ilmoittaa ryhmittymätietoja raportoivalle tiedonantajalle EKP:n neuvoston päätöksestä kymmenen EKP:n työpäivän kuluessa.” |
| --- | --- |

17.

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

EKP:n neuvoston oikaisumenettely

1.   Jos ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja, jolle on annettu 8 artiklassa tarkoitettu ilmoitus, esittää asianomaiselle kansalliselle keskuspankille luokitteluaan ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi koskevan perustellun kirjallisen oikaisupyynnön sitä tukevine tietoineen viidentoista EKP:n työpäivän kuluessa siitä, kun se on saanut kyseisen ilmoituksen, kyseisen kansallisen keskuspankin on toimitettava tämä pyyntö EKP:n neuvostolle kymmenen EKP:n työpäivän kuluessa.

2.   Saatuaan 1 kohdassa tarkoitetun kirjallisen pyynnön, EKP:n neuvosto harkitsee luokittelua uudestaan ja antaa perustellun kirjallisen päätöksen tiedoksi kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta asianomaiselle kansalliselle keskuspankille, joka ilmoittaa ryhmittymätietoja raportoivalle tiedonantajalle EKP:n neuvoston päätöksestä kymmenen EKP:n työpäivän kuluessa.”

| 18. | Korvataan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Ennen kuin kansallinen keskuspankki toimittaa 3, 3 a ja 3 b artiklan mukaisesti EKP:lle 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, se varmistaa että ne täyttävät asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä III vahvistetut vähimmäisvaatimukset sekä muut asetuksessa (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) vahvistetut vaatimukset.” |
| --- | --- |

18.

Korvataan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Ennen kuin kansallinen keskuspankki toimittaa 3, 3 a ja 3 b artiklan mukaisesti EKP:lle 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, se varmistaa että ne täyttävät asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) liitteessä III vahvistetut vähimmäisvaatimukset sekä muut asetuksessa (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) vahvistetut vaatimukset.”

| 19. | Korvataan 11 artikla seuraavasti:

  ”11 artikla
  Tietojen tarkastaminen

  1.   Rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 2533/98 ja asetuksessa (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) vahvistettuja EKP:n tarkastusoikeuksia, kansalliset keskuspankit seuraavat EKP:lle toimitettujen tietojen laatua ja luotettavuutta ja varmistavat ne sekä tekevät osana yleistä tietojen laadunvalvontaa tiivistä yhteistyötä SHSDB:n operaattoreiden kanssa.


  2.   EKP arvioi näitä tietoja samalla tavoin, tiiviissä yhteistyössä SHSDB:n operaattoreiden kanssa. Arviointi on suoritettava oikea-aikaisesti.


  3.   EKP ja kansalliset keskuspankit jakavat joka toinen vuosi tietoja EKPJ:n tilastokomitean ja tarvittaessa loppukäyttäjien kanssa arvopaperien omistusta koskevien tilastojen laatimisessa sovellettavista käytännöistä, mittareista ja menettelyistä.


  4.   Kansallisten keskuspankkien on varmistettava ja tarkistettava arvopaperien omistusta koskevien tilastojen laatu ja ylläpidettävä sitä tietojen laadunvalvontatavoitteiden, tietojen laadunvalvontamittarien sekä tietojen laadunvalvonnan kynnysarvojen käytön ja soveltamisen avulla. Laadunvalvontatavoitteet tarkoittavat, että varmistetaan a) aggregoitujen lopputietojen laatu, b) omistusten ja viitetietojen vastaavuus ja c) yhdenmukaisuus muiden tilastojen kanssa.


  5.   Jos SHSDB:n operaattorit esittävät kyselyjä kansallisille keskuspankeille, operaattoreiden on luokiteltava nämä kyselyt a) erittäin kiireellisiin kyselyihin, b) kiireellisiin kyselyihin ja c) muihin kyselyihin. Kansallisten keskuspankkien on vastattava näihin kyselyihin kirjallisesti tämän luokittelun kannalta asianmukaisessa määräajassa.


  6.   Tiedot, jotka saadaan keskitetystä arvopaperitietokannasta ja joita käytetään arvopaperien omistusta koskevien tilastojen laatimisessa, tarkistetaan suuntaviivojen EKP/2012/21 (*1) mukaisesti.



  (*1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2012/21, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012, keskitetyn arvopaperitietokannan tietojen laadunvalvontakehyksestä (EUVL L 307, 7.11.2012, s. 89).”
  " |
| --- | --- |

19.

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Tietojen tarkastaminen

1.   Rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 2533/98 ja asetuksessa (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) vahvistettuja EKP:n tarkastusoikeuksia, kansalliset keskuspankit seuraavat EKP:lle toimitettujen tietojen laatua ja luotettavuutta ja varmistavat ne sekä tekevät osana yleistä tietojen laadunvalvontaa tiivistä yhteistyötä SHSDB:n operaattoreiden kanssa.

2.   EKP arvioi näitä tietoja samalla tavoin, tiiviissä yhteistyössä SHSDB:n operaattoreiden kanssa. Arviointi on suoritettava oikea-aikaisesti.

3.   EKP ja kansalliset keskuspankit jakavat joka toinen vuosi tietoja EKPJ:n tilastokomitean ja tarvittaessa loppukäyttäjien kanssa arvopaperien omistusta koskevien tilastojen laatimisessa sovellettavista käytännöistä, mittareista ja menettelyistä.

4.   Kansallisten keskuspankkien on varmistettava ja tarkistettava arvopaperien omistusta koskevien tilastojen laatu ja ylläpidettävä sitä tietojen laadunvalvontatavoitteiden, tietojen laadunvalvontamittarien sekä tietojen laadunvalvonnan kynnysarvojen käytön ja soveltamisen avulla. Laadunvalvontatavoitteet tarkoittavat, että varmistetaan a) aggregoitujen lopputietojen laatu, b) omistusten ja viitetietojen vastaavuus ja c) yhdenmukaisuus muiden tilastojen kanssa.

5.   Jos SHSDB:n operaattorit esittävät kyselyjä kansallisille keskuspankeille, operaattoreiden on luokiteltava nämä kyselyt a) erittäin kiireellisiin kyselyihin, b) kiireellisiin kyselyihin ja c) muihin kyselyihin. Kansallisten keskuspankkien on vastattava näihin kyselyihin kirjallisesti tämän luokittelun kannalta asianmukaisessa määräajassa.

6.   Tiedot, jotka saadaan keskitetystä arvopaperitietokannasta ja joita käytetään arvopaperien omistusta koskevien tilastojen laatimisessa, tarkistetaan suuntaviivojen EKP/2012/21 (*1) mukaisesti.

(*1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2012/21, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012, keskitetyn arvopaperitietokannan tietojen laadunvalvontakehyksestä (EUVL L 307, 7.11.2012, s. 89).”
  "

*1

| 20. | Korvataan liite I näiden suuntaviivojen liitteellä I. |
| --- | --- |

20.

Korvataan liite I näiden suuntaviivojen liitteellä I.

| 21. | Korvataan liite II näiden suuntaviivojen liitteellä II. |
| --- | --- |

21.

Korvataan liite II näiden suuntaviivojen liitteellä II.

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi kansallisille keskuspankeille. Eurojärjestelmän keskuspankkien on noudatettava 1 artiklan 1, 2 ja 15 kohtaa kyseisestä päivämäärästä alkaen. Eurojärjestelmän keskuspankkien on noudatettava näiden suuntaviivojen 1 artiklan 3–14, 16 ja 17 kohtaa 1 päivästä lokakuuta 2018 lähtien.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 2 päivänä elokuuta 2016.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  
  EUVL L 305, 1.11.2012, s. 6.

2

(3)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2013/7, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2013, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista (EUVL L 125, 7.5.2013, s. 17).

3

---

LIITE I

Korvataan suuntaviivojen EKP/2013/7 liite I seuraavasti:

”LIITE I

RAPORTOINTIVAATIMUKSET

1 OSA

Arvopaperien omistus sektoreittain, pl. kansallisten keskuspankkien omistukset

Taulukko 1

Yleiset tiedot ja selvitykset

| Raportoitavat tiedot (1) | Ominaisuus | Pakollisuus (2) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yleiset tiedot |

Raportoitavat tiedot (1)

Ominaisuus

Pakollisuus (2)

Kuvaus

1.

Tiedonantajalaitos

P

Tiedonantajalaitoksen tunnistekoodi

Tiedon toimittamispäivämäärä

P

Päivämäärä, jona tiedot toimitetaan arvopaperien omistusta koskevien tilastojen tietokantaan (SHSDB)

Viiteajanjakso

P

Ajanjakso, jota tiedot koskevat

Raportoinnin tiheys

P

Neljännesvuosittaiset tiedot

Kuukausittaiset tiedot (3)

| 2. | Selvitykset (metatiedot) |
| --- | --- |

2.

P

Ennenaikaisten kuoletusten kohtelu

P

Kertyneiden korkojen kohtelu

Taulukko 2

Tiedot arvopaperien omistuksesta

| Raportoitavat tiedot (4) | Ominaisuus | Pakollisuus (5) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Arvopapereihin liittyvät tiedot |

Raportoitavat tiedot (4)

Ominaisuus

Pakollisuus (5)

Kuvaus

1.

Omistajan sektori

P

Sijoittajan sektori tai alasektori:

Yritykset (S.11) (6)

Muut talletuksia vastaanottavat yritykset kuin keskuspankki (S.122)

Rahamarkkinarahastot (S.123)

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot (S.124)

Muut rahoitusalan yritykset (7), pl. arvopaperistamiseen osallistuvat erityisyhteisöt

Arvopaperistamiseen osallistuvat erityisyhteisöt:

Vakuutuslaitokset (S.128)

Eläkerahastot (S.129)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (alasektori yksilöimätön) (S.128+S.129) (siirtymäkausi)

Valtionhallinto (S.1311) (vapaaehtoinen erittely)

Osavaltionhallinto (S.1312) (vapaaehtoinen erittely)

Paikallishallinto (S.1313) (vapaaehtoinen erittely)

Sosiaaliturvarahastot (S.1314) (vapaaehtoinen erittely)

Muut julkisyhteisöt (alasektori yksilöimätön)

Kotitaloudet, pl. kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14) (vapaaehtoinen erittely kotimaisten sijoittajien osalta, kolmansien osapuolten omistukset eriteltävä)

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.15) (vapaaehtoinen erittely)

Muut kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (S.14+S.15) (alasektori yksilöimätön)

Muut kuin rahoitusalan sijoittajat, pl. kotitaloudet (ainoastaan kolmansien osapuolten omistukset) (S.11+S.13+S.15) (8)

Keskuspankit ja julkisyhteisöt, raportoidaan ainoastaan euroalueen ulkopuolisten maiden omistusten osalta (S.121+S.13) (9)

Muut sijoittajat kuin keskuspankit ja julkisyhteisöt, raportoidaan ainoastaan euroalueen ulkopuolisten maiden omistusten osalta (9)

Tuntematon sektori (10)

Omistajan maa

P

Sijoittajan sijaintimaa

Lähde

P

Arvopaperien omistusta koskevien toimitettujen tietojen lähde

Suora raportointi

Säilyttäjän raportointi

Sekaraportointi (11)

Ei saatavilla

Käyttötarkoitus

P

Maksutasetilaston luokittelun mukainen sijoituksen käyttötarkoitus

Suorat sijoitukset

Arvopaperisijoitukset

Erittelemätön

Raportointiperuste

V

Osoittaa, onko arvopaperi noteerattu, prosenttiosuuksina tai yksikköinä.

Prosenttiosuus

Yksiköt

Nimellisvaluutta

V

Valuutta, jonka määräinen arvopaperi on, raportoidaan, kun raportointiperuste on prosenttiosuus.

Positiot

P

Arvopaperien omistuksen kokonaismäärä

Nimellisarvoon (12). Arvopaperin osakkeiden tai osuuksien lukumäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo (nimellisvaluutassa tai euroina), jos arvopaperin vaihdantaa käydään määrinä eikä yksikköinä, ilman kertynyttä korkoa.

Markkina-arvoon. Omistuksessa oleva määrä markkinoilla noteerattuun euromääräiseen hintaan kertyneine korkoineen (13).

Positiot, joiden määrästä

P (14)

Kahden suurimman sijoittajan omistuksessa olevien arvopaperien määrä

Nimellisarvoon, käyttäen positioihin sovellettua arvostusmenetelmää

Markkina-arvoon, käyttäen positioihin sovellettua arvostusmenetelmää

Muoto

P (12)

Yksilöi nimellisarvoisiin positioihin sovelletun muodon

Nimellisarvoon euroina tai muussa relevantissa valuutassa

Osakkeiden/osuuksien määrä (15)

Muut volyymin muutokset

P

Muut muutokset arvopaperien omistuksen määrässä

Nimellisarvoon, samassa muodossa kuin nimellisarvoiset positiot

Markkina-arvoon euroina

Muut volyymin muutokset, joiden määrästä

P (14)

Muut volyymin muutokset kahden suurimman sijoittajien omistuksessa

Nimellisarvoon, käyttäen positioihin sovellettua arvostusmenetelmää

Markkina-arvoon, käyttäen positioihin sovellettua arvostusmenetelmää

Rahoitustaloustoimet

P (16)

Arvopaperin ostojen yhteenlaskettu summa, kertyneet korot mukaan luettuina (13), vähennettynä myydyillä arvopapereilla, kirjattuna euromääräiseen transaktioarvoon.

Rahoitustaloustoimet, joiden määrästä

P (17)

Yksittäisten omistajien kahden suurimman taloustoimen summa absoluuttisena lukuna, käyttäen rahoitustaloustoimiin sovellettua arvostusmenetelmää

Luottamuksellisuus

P (18)

Positioiden, rahoitustaloustoimien ja muiden volyymin muutosten luottamuksellisuus

Ei julkaistavaksi, vain sisäiseen käyttöön

Luottamuksellinen tilastotieto

Ei sovelleta (19)

Taulukko 3

ISIN-koodillisten arvopaperien omistus

| Raportoitavat tiedot (20) | Ominaisuus | Pakollisuus (21) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Viitetiedot |

Raportoitavat tiedot (20)

Ominaisuus

Pakollisuus (21)

Kuvaus

1.

ISIN-koodi

P

ISIN-koodi

Taulukko 4

ISIN-koodittomien arvopaperien omistus

| Raportoitavat tiedot (22) | Ominaisuus | Pakollisuus (23) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Perusviitetiedot |

Raportoitavat tiedot (22)

Ominaisuus

Pakollisuus (23)

Kuvaus

1.

Aggregointimerkintä

P

Tiedon tyyppi

Arvopaperikohtaisesti raportoitavat tiedot

Aggregoidut tiedot (ei raportoitu arvopaperikohtaisesti)

Arvopaperien/aggregaattien tunniste

P

ISIN-koodittomien arvopaperien sekä arvopaperien omistusta koskevien aggregoitujen tietojen sisäinen arvopaperitunniste

Arvopaperitunnisteen tyyppi

P (24)

Arvopaperikohtaisesti raportoitujen arvopaperien arvopaperitunniste (25)

kansallisen keskuspankin sisäinen tunniste

Committee on Uniform Security Identification Procedures (CUSIP)

Stock Exchange Daily Official List (SEDOL)

muu (eriteltävä metatiedoissa)

Instrumenttiluokittelu

P

Arvopaperin luokittelu EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

Noteeratut osakkeet (F.511)

Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521)

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522)

Muut arvopaperityypit (26)

Liikkeeseenlaskijan sektori

P

Liikkeeseenlaskijan institutionaalinen sektori EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Liikkeeseenlaskijan maa

P

Arvopaperin liikkeeseenlaskijan sijaintimaa

Hinta (27)

V

Arvopaperin hinta viiteajanjakson lopussa

Hinnoitteluperuste (27)

V

Hinnan perusta

Euro tai muu relevantti valuutta

Prosenttiosuus

| 2. | Muut viitetiedot |
| --- | --- |

2.

Liikkeeseenlaskijan nimi

V

Liikkeeseenlaskijan nimi

Lyhytnimi

V

Liikkeeseenlaskijan arvopaperille antama lyhytnimi, joka määräytyy arvopaperin ominaisuuksien sekä muiden saatavilla olevien tietojen perusteella.

Liikkeeseenlaskupäivä

V

Päivä, jona liikkeeseenlaskija toimittaa arvopaperit maksua vastaan merkintätakuun antajalle. Kyseisenä päivänä arvopaperit ovat toimitettavissa sijoittajille ensimmäistä kertaa.

Erääntymispäivä

V

Instrumentin kuoletuspäivämäärä

Liikkeessä oleva määrä

V

Liikkeessä oleva määrä euroiksi muunnettuna

Markkina-arvo

V

Viimeisin saatavilla oleva markkina-arvo euroina

Kertynyt korko

V

Kertynyt korko viimeisestä koronmaksusta tai koron kertymisen alkamispäivämäärästä

Viimeisin jakosuhde

V

Osakkeiden jakaminen ja yhdistäminen

Viimeisin jakopäivä

V

Osakkeiden jakamisen voimaantulopäivä

Korkotyyppi

V

Korkotyyppi, (esim. kiinteä, kelluva, porrastettu jne.)

Velkatyyppi

V

Velkainstrumentin tyyppi

Osinkomaksun arvo

V

Viimeisimmän osinkomaksun arvo (osinkomaksun arvon tyypin mukaan) ennen veroja (brutto-osinko)

Osinkojen arvon tyyppi

V

Voidaan määrittää osinkojen valuutassa tai osakkeiden määrässä

Osinkojen valuutta

V

Viimeisimmän osinkojen maksun valuutta

Vakuuden tyyppi

V

Vakuutena olevien varojen tyyppi

Taulukko 5

Omistajien liikkeeseen laskemien arvopapereiden omistus

| Raportoitavat tiedot (28) | Ominaisuus | Pakollisuus (29) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Perusviitetiedot |

Raportoitavat tiedot (28)

Ominaisuus

Pakollisuus (29)

Kuvaus

1.

Aggregaatin tunniste

P (30)

Sisäinen arvopaperitunniste arvopaperien omistusta koskeville aggregoiduille tiedoille

Instrumenttiluokittelu

P

Arvopaperin luokittelu EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

Noteeratut osakkeet (F.511)

Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521)

Markkina-arvoiset positiot

P

Arvopaperien omistuksen kokonaismäärä. Markkina-arvoon. Omistuksessa oleva määrä markkinoilla noteerattuun hintaan kertyneine korkoineen (31)

2 OSA

Raportointiryhmittymien omistamat arvopaperit

Taulukko 1

Yleiset tiedot ja selvitykset

| Raportoitavat tiedot (32) | Ominaisuus | Pakollisuus (33) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yleiset tiedot |

Raportoitavat tiedot (32)

Ominaisuus

Pakollisuus (33)

Kuvaus

1.

Tiedonantajalaitos

P

Tiedonantajalaitoksen tunnistekoodi

Tiedon toimittamispäivämäärä

P

Päivämäärä, jona tiedot toimitetaan SHSDB:lle

Viiteajanjakso

P

Ajanjakso, jota tiedot koskevat

Raportoinnin tiheys

P

Neljännesvuosittaiset tiedot

| 2. | Selvitykset (metatiedot) |
| --- | --- |

2.

P

Ennenaikaisten kuoletusten kohtelu

P

Kertyneiden korkojen kohtelu

Taulukko 2

Tiedot arvopaperien omistuksesta

| Raportoitavat tiedot (34) | Ominaisuus | Pakollisuus (35) | Raportoinnin taso (36) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Omistajaan liittyvät tiedot |

Raportoitavat tiedot (34)

Ominaisuus

Pakollisuus (35)

Raportoinnin taso (36)

Kuvaus

1.

Raportointiryhmittymän tunnus

P

G

Perustunniste, jonka avulla raportointiryhmittymä on yksilöllisesti tunnistettavissa (37)

Raportointiryhmittymän tunnuksen tyyppi

P

G

Yksilöi raportointiryhmittymään sovellettavan tunnuksen tyypin

Raportointiryhmittymän oikeushenkilötunnus

P

G

Raportointiryhmittymän oikeushenkilötunnus Kansainvälisen standardointijärjestön (ISO) 17442:n mukaisesti

Yhteisön tunnus

P

E

Perustunniste, jonka avulla ryhmittymän yhteisö on yksilöllisesti tunnistettavissa (37)

Yhteisön tunnuksen tyyppi

P

E

Yksilöi ryhmittymän yhteisöön sovellettavan tunnuksen tyypin

Yhteisön oikeushenkilötunnus

P

E

Ryhmittymän yhteisön oikeushenkilötunnus ISO 17442:n mukaisesti

Yhteisön sijaintimaa

P

E

Yhteisön kotipaikka

Raportointiryhmittymän nimi

P

G

Raportointiryhmittymän virallinen nimi kokonaisuudessaan

Yhteisön nimi

P

E

Ryhmittymän yhteisön virallinen nimi kokonaisuudessaan

Ryhmittymän sektorin johdossa oleva yritys

P

G

Ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan institutionaalinen sektori EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Yhteisön sektori

P

E

Ryhmittymän yhteisön institutionaalinen sektori EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Välittömän emoyrityksen tunnus

P

E

Perustunniste, jonka avulla oikeushenkilö, josta yhteisö on lain nojalla välittömästi riippuvainen, on yksilöllisesti tunnistettavissa (37)

Välittömän emoyrityksen tunnuksen tyyppi

P

E

Yksilöi välittömään emoyritykseen sovellettavan tunnuskoodin tyypin

Ryhmittymän tyyppi

P

G

Ryhmittymän tyyppi

| 2. | Arvopapereihin liittyvät tiedot |
| --- | --- |

2.

Raportointiperuste

V

E

Osoittaa, onko arvopaperi noteerattu prosentteina vai yksikköinä

Prosenttiosuus

Yksiköt

Nimellisvaluutta

V

E

Valuutta, jonka määräinen arvopaperi on, raportoidaan, kun raportointiperuste on prosenttiosuus.

Muoto

P (38)

E

Yksilöi nimellisarvoisten positioiden raportointimuodon

Nimellisarvoon euroina tai muussa relevantissa valuutassa

Osakkeiden/osuuksien määrä (39)

Positiot

P

E

Arvopaperien omistuksen kokonaismäärä

Nimellisarvoon (38). Arvopaperin osakkeiden tai osuuksien lukumäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo nimellisvaluutassa tai euroina, jos arvopaperin vaihdantaa käydään määrinä eikä yksikköinä, ilman kertynyttä korkoa.

Markkina-arvoon. Omistuksessa oleva arvopaperien määrä markkinoilla noteerattuun euromääräiseen hintaan kertyneine korkoineen (40)
   (41).

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (varovaisuusperiaatteen mukainen soveltamisala)

P

G

Osoittaa sen, onko arvopaperin liikkeeseenlaskijana ollut saman raportointiryhmittymän yhteisö varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalan mukaisesti.

Liikkeeseenlaskija on osa raportointiryhmittymää (tilinpäätöksen mukainen soveltamisala)

P

G

Osoittaa sen, onko arvopaperin liikkeeseenlaskijana ollut saman raportointiryhmittymän yhteisö tilinpäätöksen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalan mukaisesti.

| 3. | Tilinpäätökseen ja riskiin liittyvät tiedot |
| --- | --- |

3.

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila

P

G

Instrumentit, joita koskevat lainanhoitojoustot tai uudelleenneuvottelut.

Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tilan päivämäärä

P

G

Päivämäärä, jona ominaisuuksien kohdassa ”Lainanhoitojoustojen ja uudelleenneuvottelujen tila” ilmoitetun lainanhoitojoustojen tai uudelleenneuvottelujen tilan katsotaan alkaneen

Instrumentin vastuutila

P

G

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 (42) mukaan järjestämättömiksi todetut instrumentit.

Instrumentin vastuutilan päivämäärä

P

G

Päivämäärä, jona ominaisuuksien kohdassa ”Instrumentin vastuutila” ilmoitetun instrumentin vastuutilan katsotaan alkaneen tai muuttuneen.

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys

P

G

Todetaan liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklan mukaisesti.

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden päivämäärä

P

G

Päivämäärä, jona ominaisuuksien kohdassa ”Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyys” ilmoitettu maksukyvyttömyys tuli voimaan tai muuttui.

Instrumentin maksukyvyttömyys

P

G

Todetaan instrumentin maksukyvyttömyys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (43) 178 artiklan mukaisesti.

Instrumentin maksukyvyttömyyden päivämäärä

P

G

Päivämäärä, jona ominaisuuksien kohdassa ”Instrumentin maksukyvyttömyys” ilmoitettu maksukyvyttömyys tuli voimaan tai muuttui.

Tilinpäätösstandardi

P

G ja E

Tiedonantajan käyttämä tilinpäätösstandardi.

Kirjanpitoarvo

P

E

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteen V mukainen kirjanpitoarvo

Määrä euroina. Valuuttamääräiset summat tulisi muuntaa euroiksi käyttäen sovellettavaa Euroopan keskuspankin (EKP) ilmoittamaa euron ja muun valuutan välistä viitekurssia eli keskikurssia viitepäivämääränä.

Arvonalennuksen tyyppi

P

E

Arvonalennuksen tyyppi

Arvonalennuksen arviointimenetelmä

P

E

Menetelmä, jonka mukaan arvonalennusta arvioidaan, jos instrumenttiin sovelletaan arvonalennusta soveltuvien tilinpäätösstandardien mukaan. Erottelu tehdään ryhmäkohtaisten ja yksittäistä instrumenttia koskevien menetelmien välillä.

Kertynyt arvonalennus

P

E

Instrumenttia vastaavien tai siihen kohdistettujen vähennysten määrä viitepäivämääränä. Tämä tietomääre koskee instrumentteja, joihin sovelletaan arvonalennusta sovellettavan tilinpäätösstandardin mukaan.

Määrä euroina. Valuuttamääräiset summat tulisi muuntaa euroiksi käyttäen sovellettavaa EKP:n ilmoittamaa euron ja muun valuutan välistä viitekurssia eli keskikurssia viitepäivämääränä.

Sidonnaisuuden lähteet

P

E

Transaktiotyyppi, johon vastuu on sidonnainen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaan. Omaisuuserän katsotaan olevan sidonnainen, jos se on annettu vakuudeksi tai jos sitä koskee missä tahansa muodossa annettu, instrumenttia koskeva turvaamis-, vakuus- tai takausjärjestely, jonka mukaan omaisuuserä ei ole vapaasti siirrettävissä.

Instrumenttien tilinpäätösluokittelu

P

E

Tilinpäätössalkku, johon tiedot kirjataan tiedonantajan soveltaman tilinpäätösstandardin mukaisesti

Vakavaraisuusportfolio

P

E

Kaupankäyntivarastoon kuuluvan ja kuulumattoman vastuun luokittelu. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 86 alakohdassa määritellyt kaupankäyntivarastoon kuuluvat instrumentit.

Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset

P

E

Luottoriskistä johtuvat käyvän arvon kertyneet muutokset täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä V olevan 2 osan 46 kohdan mukaisesti.

Määrä euroina. Valuuttamääräiset summat tulisi muuntaa euroiksi käyttäen sovellettavaa EKP:n ilmoittamaa euron ja muun valuutan välistä viitekurssia eli keskikurssia viitepäivämääränä.

Kumulatiiviset palautukset maksukyvyttömyyden jälkeen

P

E

Maksukyvyttömyyden alkamisen jälkeen peritty kokonaismäärä. Määrä euroina. Valuuttamääräiset summat tulisi muuntaa euroiksi käyttäen sovellettavaa EKP:n ilmoittamaa euron ja muun valuutan välistä viitekurssia eli keskikurssia viitepäivämääränä.

Liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys

P (44)

G

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 160, 163, 179 ja 180 artiklan nojalla määritetty liikkeeseenlaskijan maksukyvyttömyyden todennäköisyys yhden vuoden kuluessa

Tappio-osuus (LGD) talouden laskusuhdanteessa

P (44)

G

Määrän, joka voidaan menettää vastuun johdosta talouden laskusuhdanteessa maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden pituisen jakson aikana, sekä maksukyvyttömyystilanteessa maksamatta olevan määrän välinen suhde asetuksen (EU) N:o 575/2013 181 artiklan mukaisesti

Tappio-osuus (LGD) talouden normaalioloissa

P (44)

G

Määrän, joka voidaan menettää vastuun johdosta talouden normaalioloissa maksukyvyttömyyden vuoksi vuoden pituisen jakson aikana, sekä maksukyvyttömyystilanteessa maksamatta olevan määrän välinen suhde

Riskipaino

P (45)

G

Vastuuseen liittyvät riskipainot asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti

Vastuuarvo (tai vastuun määrä maksukyvyttömyystilanteessa)

P

E

Vastuiden arvo luottoriskin vähentämisen ja luoton muuntokertoimien soveltamisen jälkeen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 mukaisesti

Määrä euroina. Valuuttamääräiset summat tulisi muuntaa euroiksi käyttäen sovellettavaa EKP:n ilmoittamaa euron ja muun valuutan välistä viitekurssia eli keskikurssia viitepäivämääränä.

Vakavaraisuuden arvioinnissa käytetty pääoman laskentamenetelmä

P

E

Riskipainotettujen vastuumäärien laskennassa käytetyn menetelmän määrittäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 3 kohdan a ja f alakohdassa tarkoitetulla tavalla

Vastuuryhmä

P

E

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukainen vastuuryhmä.

Taulukko 3

ISIN-koodillisten arvopaperien omistus

| Raportoitavat tiedot (46) | Ominaisuus | Pakollisuus (47) | Raportoinnin taso (48) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viitetiedot | ISIN-koodi | P | E | ISIN-koodi |

Raportoitavat tiedot (46)

Ominaisuus

Pakollisuus (47)

Raportoinnin taso (48)

Kuvaus

Viitetiedot

ISIN-koodi

P

E

ISIN-koodi

Taulukko 4

ISIN-koodittomien arvopaperien omistus

| Raportoitavat tiedot (49) | Ominaisuus | Pakollisuus (50) | Raportoinnin taso (51) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Perusviitetiedot |

Raportoitavat tiedot (49)

Ominaisuus

Pakollisuus (50)

Raportoinnin taso (51)

Kuvaus

1.

Arvopaperin tunniste

P

E

Kansallisen keskuspankin sisäinen tunnistenumero omistuksessa oleville ISIN-koodittomille arvopapereille, jotka raportoidaan arvopaperikohtaisesti

Arvopaperitunnisteen tyyppi

P

E

Arvopaperikohtaisesti raportoitujen arvopaperien arvopaperitunniste (52)

Kansallisen keskuspankin sisäinen tunniste

CUSIP

SEDOL

Muu (53)

Instrumenttiluokittelu

P

E

Arvopaperin luokittelu EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

Noteeratut osakkeet (F.511)

Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet (F.521)

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522)

Muut arvopaperityypit (54)

Liikkeeseenlaskijan sektori

P

E

Liikkeeseenlaskijan institutionaalinen sektori EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Liikkeeseenlaskijan maa

P

E

Arvopaperin liikkeeseenlaskijan sijaintimaa

| 2. | Muut viitetiedot |
| --- | --- |

2.

Liikkeeseenlaskijan tunnus

P

E

Perustunniste, jonka avulla liikkeeseenlaskija on yksilöllisesti tunnistettavissa (55)

Liikkeeseenlaskijan tunnuksen tyyppi

P

E

Yksilöi liikkeeseenlaskijaan sovellettavan tunnuksen tyypin

Liikkeeseenlaskijan nimi

P

E

Liikkeeseenlaskijan nimi

Liikkeeseenlaskijan oikeushenkilötunnus

P

E

Liikkeeseenlaskijan oikeushenkilötunnus ISO 17442:n mukaisesti

Liikkeeseenlaskijan NACE-sektori

P

E

Vastapuolten luokittelu niiden toimialan mukaan noudattaen NACE Rev. 2 -luokitusta, sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan parlmanetin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 (56).

Yhteisön tila

P

E

Lisämääre, joka kattaa tiedot liikkeeseenlaskijoiden tilasta ja maksukyvyttömyydestä (sekä luokista, joissa kuvataan olosuhteita, joissa yhteisö voi olla maksukyvytön asetuksen (EU) N:o 575/2013 178 artiklan mukaisesti), ja muut tiedot osapuolen tilasta, esimerkiksi siitä, onko se ollut sulautumisen tai oston kohteena jne.

Yhteisön tilan päivämäärä

P

E

Päivämäärä, jona yhteisön tila muuttui

Liikkeeseenlaskupäivä

P

E

Päivä, jona liikkeeseenlaskija toimittaa arvopaperit maksua vastaan merkintätakuun antajalle. Kyseisenä päivänä arvopaperit ovat toimitettavissa sijoittajille ensimmäistä kertaa.

Erääntymispäivä

P

E

Velkainstrumentin kuoletuspäivämäärä

Nimellisvaluutta

P

E

Arvopaperin rahayksikkö

Varojen ensisijainen luokittelu

P

E

Instrumentin luokittelu

Vakuuden tyyppi

P

E

Vakuutena olevien varojen tyyppi

Arvopaperin tila

P

E

Lisämääre, joka osoittaa arvopaperin tilan ja joka voi osoittaa, ettei instrumentti ole vielä voimassa tai että sitä ei koske esim. maksukyvyttömyys, erääntyminen tai ennenaikainen lunastus.

Arvopaperin tilan päivämäärä

P

E

Päivämäärä, jona ominaisuuksien kohdassa ”Arvopaperin tila” ilmoitetun arvopaperin tilan katsotaan alkaneen

Instrumentin maksurästit

P

E

Viitepäivämääränä avoinna olevien pääoman, koron ja kulujen yhteenlaskettu määrä, joka sopimuksen perusteella on erääntynyt ja jota ei ole maksettu takaisin (erääntynyt määrä). Tämä määrä on aina ilmoitettava. Jos instrumentilla ei ole erääntyneitä määriä viitepäivämääränä, ilmoitetaan 0. Tämä määrä on ilmoitettava euroina. Valuuttamääräiset summat tulisi muuntaa euroiksi käyttäen sovellettavaa EKP:n ilmoittamaa euron ja muun valuutan välistä viitekurssia eli keskikurssia viitepäivämääränä.

Instrumentin maksurästien päivämäärät

P

E

Päivämäärä, jona instrumentti erääntyi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä V olevan 2 osan 48 kohdan mukaisesti. Tämä on ensimmäinen päivämäärä, jona instrumentilla on erääntyneitä määriä viitepäivämääränä, ja se ilmoitetaan, jos instrumentti on erääntynyt viitepäivämääränä.

Instrumentin etuoikeustyyppi

P

E

Tämä osoittaa sen, onko instrumentilla takaus, sen etuoikeusjärjestyksen ja sen, onko se vakuudellinen.

Vakuuden maantieteellinen sijainti

P

E

Vakuuden maantieteellinen jakauma

Takaajan tunnus

P

E

Perustunniste, jonka avulla takaaja on yksilöllisesti tunnistettavissa (57).

Takaajan tunnuksen tyyppi

P

E

Yksilöi takaajaan sovellettavan tunnuksen tyypin

3 OSA

Vakuutuslaitosten omistamien arvopaperien vuotuinen raportointi

Taulukko 1

Yleiset tiedot ja selvitykset

| Raportoitavat tiedot (58) | Ominaisuus | Pakollisuus (59) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Yleiset tiedot |

Raportoitavat tiedot (58)

Ominaisuus

Pakollisuus (59)

Kuvaus

1.

Tiedonantajalaitos

P

Tiedonantajalaitoksen tunnistekoodi

Tiedon toimittamispäivämäärä

P

Päivämäärä, jona tiedot toimitetaan SHSDB:lle

Viiteajanjakso

P

Ajanjakso, jota tiedot koskevat

Raportoinnin tiheys

P

Vuosittaiset tiedot

| 2. | Selvitykset (metatiedot) |
| --- | --- |

2.

P

Ennenaikaisten kuoletusten kohtelu

P

Kertyneiden korkojen kohtelu

Taulukko 2

Tiedot arvopaperien omistuksesta

| Raportoitavat tiedot (60) | Ominaisuus | Pakollisuus (61) | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Arvopapereihin liittyvät tiedot |

Raportoitavat tiedot (60)

Ominaisuus

Pakollisuus (61)

Kuvaus

1.

Omistajan sektori

P

Sijoittajan sektori tai alasektori:

Vakuutuslaitokset (S.128)

Lähde

P

Arvopaperien omistusta koskevien toimitettujen tietojen lähde

Suora raportointi

Säilyttäjän raportointi

Sekaraportointi (62)

Ei saatavilla

Vakuutuslaitokseen kuuluvien yhteisöjen sijaintimaa (pää- ja sivukonttorit)

Vakuutuslaitokseen kuuluvien yhteisöjen sijaintimaa (pää- ja sivukonttorit)

Sijaitsee pääkonttorin maassa

Ei sijaitse pääkonttorin maassa

Jos ei sijaitse pääkonttorin maassa, sijaitsee muussa euroalueen maassa, maakohtaisesti

Jos ei sijaitse pääkonttorin maassa, sijaitsee muussa kuin euroalueen maassa

Raportointiperuste

V

Osoittaa, onko arvopaperi noteerattu prosentteina vai yksikköinä

Prosenttiosuus

Yksiköt

Nimellisvaluutta

V

Valuutta, jonka määräinen arvopaperi on, raportoidaan, kun raportointiperuste on prosenttiosuus.

Positiot

P

Arvopaperien omistuksen kokonaismäärä

Nimellisarvoon (63). Arvopaperin osakkeiden tai osuuksien lukumäärä tai yhteenlaskettu nimellisarvo (nimellisvaluutassa tai euroina), jos arvopaperin vaihdantaa käydään määrinä eikä yksikköinä, ilman kertynyttä korkoa.

Markkina-arvoon. Omistuksessa oleva määrä markkinoilla noteerattuun euromääräiseen hintaan kertyneine korkoineen (64)

Muoto

V (65)

Yksilöi nimellisarvoisten positioiden raportointimuodon

Nimellisarvoon euroina tai muussa relevantissa valuutassa

Osakkeiden/osuuksien määrä

Luottamuksellisuus

P

Positioiden luottamuksellisuus

Ei julkaistavaksi, vain sisäiseen käyttöön

Luottamuksellinen tilastotieto

Ei sovelleta

| 2. | Perusviitetiedot |
| --- | --- |

2.

Aggregointimerkintä

P

Tiedon tyyppi

Aggregoidut tiedot (ei raportoitu arvopaperikohtaisesti)

Instrumenttiluokittelu

P

Arvopaperin luokittelu EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Lyhytaikaiset velkapaperit (F.31)

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)

Noteeratut osakkeet (F.511)

Rahamarkkinarahasto-osuudet (F.521)

Muut sijoitusrahasto-osuudet kuin rahamarkkinarahasto-osuudet (F.522)

Liikkeeseenlaskijan sektori

P

Liikkeeseenlaskijan institutionaalinen sektori EKT 2010:n ja asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaan

Liikkeeseenlaskijan maa

P

Arvopaperin liikkeeseenlaskijan sijaintimaa

Euroalueen maat

Euroalueeseen kuulumattomat unionin maat

Unioniin kuulumattomat maat

---

(1)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

1

(2)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

2

(3)  Vain positioista, jos taloustoimet johdetaan kuukausittaisista positioista SHSDB:ssa.

3

(4)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

4

(5)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

5

(6)  Näissä suuntaviivoissa noudatetaan luokkien numeroinnissa Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa 21 päivänä toukokuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 549/2013 (EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1) (jäljempänä ’EKT 2010’) sovellettavaa numerointia.

6

(7)  Muut rahoituksen välittäjät (S.125), plus rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.126) plus rahalaitoksiin kuuluvat kytkösyhtiöt ja rahanlainaajat (S. 127).

7

(8)  Vain jos sektoreita S.11, S.13 ja S.15 ei raportoida erikseen.

8

(9)  Euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien raportoimat tiedot, ainoastaan ulkomaisten sijoittajien omistusten raportointia varten.

9

(10)  Omistajan maassa oleva yksilöimätön sektori; tuntemattomien maiden tuntemattomia sektoreita ei siis raportoida. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava SHSDB:n operaattoreille tuntemattoman sektorin peruste, jos arvot ovat tilastollisesti merkittäviä.

10

(11)  Ainoastaan jos suoraa raportointia ja säilyttäjän raportointia ei voida erotella.

11

(12)  Ei raportoida, jos markkina-arvot (ja vastaavat muut volyymin muutokset / taloustoimet) raportoidaan.

12

(13)  Suositellaan kertyneen koron sisällyttämistä parhaan arvion periaatteen mukaisesti.

13

(14)  Jos kansallinen keskuspankki raportoi tiedon olevan luottamuksellinen, tätä ominaisuutta ei tarvitse raportoida. Raportoivan kansallisen keskuspankin vastuulla voidaan raportoida suurimman yksittäisen sijoittajan omistuksen määrä kahden suurimman sijoittajan omistuksen määrän sijasta.

14

(15)  Kansallisille keskuspankeille suositellaan nimellisarvon raportointia yksiköiden lukumäärinä, jos arvopaperit noteerataan yksikköinä keskitetyssä arvopaperitietokannassa.

15

(16)  Raportoidaan ainoastaan, jos taloustoimia ei johdeta positioista SHSDB:ssä.

16

(17)  Raportoidaan ainoastaan tiedonantajilta kerättyjen taloustoimien osalta, ei sellaisten taloustoimien osalta, jotka kansallinen keskuspankki johtaa positioista.

17

(18)  Raportoidaan ainoastaan, jos kahta suurinta sijoittajaa koskevat tiedot positioista, rahoitustaloustoimista ja muista volyymin muutoksista eivät ole saatavilla tai niitä ei anneta.

18

(19)  Käytetään ainoastaan, jos kansalliset keskuspankit johtavat taloustoimet positioista. Näissä tapauksissa luottamuksellisuus päätellään SHSDB:ssä, eli jos alustavat ja/tai lopulliset positiot ovat luottamuksellisia, johdettu taloustoimi merkitään luottamukselliseksi.

19

(20)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

20

(21)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

21

(22)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

22

(23)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

23

(24)  Ei vaadita sellaisten arvopapereiden osalta, jotka raportoidaan aggregoituina.

24

(25)  Kansallisten keskuspankkien olisi mieluiten käytettävä samaa arvopaperitunnistetta useiden vuosien ajan. Lisäksi kunkin arvopaperitunnisteen tulisi liittyä vain yhteen arvopaperiin. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava SHSDB:n operaattoreille, jos ne eivät pysty tähän. CUSIP- ja SEDOL-koodeja voidaan käsitellä kansallisten keskuspankkien sisäisinä tunnisteina.

25

(26)  Näitä arvopapereita ei sisällytetä aggregaatteihin.

26

(27)  Markkina-arvoisten positioiden laskemiseksi nimellisarvoisten positioiden perusteella.

27

(28)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

28

(29)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

29

(30)  Kansallisten keskuspankkien tulisi käyttää ennalta määritettyjä tunnisteita, joista on sovittu SHSDB:n operaattoreiden kanssa.

30

(31)  Suositellaan kertyneen koron sisällyttämistä parhaan arvion periaatteen mukaisesti.

31

(32)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

32

(33)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

33

(34)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

34

(35)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

35

(36)  G: Ryhmittymätaso, E: Yhteisötaso. Jos sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 4 a artiklan 3 kohdassa säädettyä poikkeusta, yhteisökohtaiseen raportointiin viittaavien tietokenttien tiedot tulisi ilmoittaa noudattaen asiaa koskevia kansallisia sääntöjä, sellaisina kuin poikkeuksen myöntänyt kansallinen keskuspankki on ne vahvistanut, ja varmistaen, että tiedot ovat pakollisten erittelyjen osalta tasalaatuiset.

36

(37)  Tunniste määritellään erikseen.

37

(38)  Ei raportoida jos markkina-arvot raportoidaan.

38

(39)  Kansallisille keskuspankeille suositellaan nimellisarvon raportointia yksiköiden lukumäärinä, jos arvopaperit noteerataan yksikköinä keskitetyssä arvopaperitietokannassa.

39

(40)  Suositellaan kertyneen koron sisällyttämistä parhaan arvion periaatteen mukaisesti.

40

(41)  ISIN-koodittomien arvopaperien osalta arvopaperien omistuksen kokonaismäärä on raportoitava markkina-arvoon, eli omistuksessa oleva määrä markkinoilla noteerattuun euromääräiseen hintaan kertyneine korkoineen. Jos markkina-arvo ei ole saatavilla, voidaan käyttää vaihtoehtoisia arvioita, kuten kirjanpitoarvoja, parhaiden edellytysten mukaisesti.

41

(42)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 680/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisista laitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää raportointia koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (EUVL L 191, 28.6.2014, s. 1).

42

(43)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

43

(44)  Raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa sovelletaan sisäisten luokitusten (IRB) menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla.

44

(45)  Raportoidaan, jos vakavaraisuusvaatimusta koskevassa laskennassa ei sovelleta IRB-menetelmää tai jos tiedot ovat saatavilla muilla keinoilla.

45

(46)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

46

(47)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

47

(48)  G: Ryhmittymätaso, E: Yhteisötaso. Jos sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 4 a artiklan 3 kohdassa säädettyä poikkeusta, yhteisökohtaiseen raportointiin viittaavien tietokenttien tiedot tulisi ilmoittaa noudattaen asiaa koskevia kansallisia sääntöjä, sellaisina kuin poikkeuksen myöntänyt kansallinen keskuspankki on ne vahvistanut, ja varmistaen, että tiedot ovat pakollisten erittelyjen osalta tasalaatuiset.

48

(49)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

49

(50)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

50

(51)  G: Ryhmittymätaso, E: Yhteisötaso. Jos sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 4 a artiklan 3 kohdassa säädettyä poikkeusta, yhteisökohtaiseen raportointiin viittaavien tietokenttien tiedot tulisi ilmoittaa noudattaen asiaa koskevia kansallisia sääntöjä, sellaisina kuin poikkeuksen myöntänyt kansallinen keskuspankki on ne vahvistanut, ja varmistaen, että tiedot ovat pakollisten erittelyjen osalta tasalaatuiset.

51

(52)  Kansallisten keskuspankkien olisi mieluiten käytettävä samaa arvopaperitunnistetta useiden vuosien ajan. Lisäksi kunkin arvopaperitunnisteen tulisi liittyä vain yhteen arvopaperiin. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava SHSDB:n operaattoreille, jos ne eivät pysty tähän. CUSIP- ja SEDOL-koodeja voidaan käsitellä kansallisten keskuspankkien sisäisinä tunnisteina.

52

(53)  Kansallisten keskuspankkien olisi metatiedoissa eriteltävä tunnisteen tyyppi.

53

(54)  Näitä arvopapereita ei sisällytetä aggregaatteihin.

54

(55)  Tunniste määritellään erikseen.

55

(56)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

56

(57)  Tunniste määritellään erikseen. Käytettävä oikeushenkilötunnusta, jos se on saatavilla.

57

(58)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

58

(59)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

59

(60)  Sähköistä toimittamista koskevat raportointistandardit on vahvistettu erikseen.

60

(61)  P: pakollinen ominaisuus; V: vapaaehtoinen ominaisuus.

61

(62)  Ainoastaan, jos suoraa raportointia ja säilyttäjän raportointia ei voi erotella.

62

(63)  Ei raportoida jos markkina-arvot raportoidaan.

63

(64)  Suositellaan kertyneen koron sisällyttämistä parhaan arvion periaatteen mukaisesti.

64

(65)  Ei raportoida, jos markkina-arvot (ja vastaavat muut volyymin muutokset / taloustoimet) raportoidaan.”;

65

---

LIITE II

Korvataan suuntaviivojen EKP/2013/7 liite II seuraavasti:

”LIITE II

ILMOITUSKIRJE RYHMITTYMÄTIETOJA RAPORTOIVILLE TIEDONANTAJILLE

Ilmoitus luokittelusta asetuksessa (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) (1) tarkoitetuksi ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi

Euroopan keskuspankin (EKP) puolesta ilmoitamme, että EKP:n neuvosto on asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti luokitellut [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n tilastotarkoituksia varten ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi.

[Ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n raportointivelvoitteet ryhmittymätietoja raportoivana tiedonantajana on vahvistettu asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 3 a artiklassa.

Syyt, joihin luokittelu ”ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi” perustuu

EKP:n neuvosto on asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) nojalla päättänyt, että [ryhmittämätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi] on ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja seuraavin perustein:

| a) | [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi] on pankkiryhmittymän johdossa oleva yritys, siten kuin tämä käsite on määritelty asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 1 artiklan 10 kohdassa ja siten kuin siihen on viitattu 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa, tai asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon perustettu laitos tai rahoituslaitos, joka ei kuulu pankkiryhmittymään; |
| --- | --- |

a)

[ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi] on pankkiryhmittymän johdossa oleva yritys, siten kuin tämä käsite on määritelty asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 1 artiklan 10 kohdassa ja siten kuin siihen on viitattu 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa, tai asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu rahaliittoon osallistuvaan jäsenvaltioon perustettu laitos tai rahoituslaitos, joka ei kuulu pankkiryhmittymään;

| b) | [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi] täyttää seuraavat kriteerit (2):






  i) | [[ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n pankkiryhmittymän taseen loppusumma tai [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n taseen loppusumma ylittää 0,5 prosenttia koko Euroopan unionin pankkiryhmittymien konsolidoiduista tasevaroista viimeisimmän EKP:n saatavilla olevan tiedon mukaan eli a) käyttäen viitearvona tämän ilmoituskirjeen lähettämistä edeltävän kalenterivuoden joulukuun lopun tietoja tai, b) jos a kohdassa tarkoitettuja tietoja ei ole saatavilla, käyttäen viitearvona sitä edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja]; |
| --- | --- | --- |

b)

[ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi] täyttää seuraavat kriteerit (2):

i)

[[ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n pankkiryhmittymän taseen loppusumma tai [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n taseen loppusumma ylittää 0,5 prosenttia koko Euroopan unionin pankkiryhmittymien konsolidoiduista tasevaroista viimeisimmän EKP:n saatavilla olevan tiedon mukaan eli a) käyttäen viitearvona tämän ilmoituskirjeen lähettämistä edeltävän kalenterivuoden joulukuun lopun tietoja tai, b) jos a kohdassa tarkoitettuja tietoja ei ole saatavilla, käyttäen viitearvona sitä edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja];

| ii) | [pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä euroalueen rahoitusjärjestelmän vakauden ja toimivuuden kannalta euroalueella seuraavasta syystä: [lisää tähän syyt, joiden perusteella pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä rahoitusjärjestelmän vakauden ja toimivuuden kannalta euroalueella:






  — | pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on useita läheisiä riippuvuussuhteita muihin euroalueen rahoituslaitoksiin, |
| --- | --- | --- |

ii)

[pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä euroalueen rahoitusjärjestelmän vakauden ja toimivuuden kannalta euroalueella seuraavasta syystä: [lisää tähän syyt, joiden perusteella pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä rahoitusjärjestelmän vakauden ja toimivuuden kannalta euroalueella:

—

pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on useita läheisiä riippuvuussuhteita muihin euroalueen rahoituslaitoksiin,

| — | pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on runsaasti rajat ylittävää toimintaa, |
| --- | --- |

—

pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on runsaasti rajat ylittävää toimintaa,

| — | pankkiryhmittymän tai yhteisön toiminta on suurelta osin keskittynyt euroalueen pankkitoiminnan yksittäiseen osa-alueeseen, ja se on tällä osa-alueella merkittävä toimija, |
| --- | --- |

—

pankkiryhmittymän tai yhteisön toiminta on suurelta osin keskittynyt euroalueen pankkitoiminnan yksittäiseen osa-alueeseen, ja se on tällä osa-alueella merkittävä toimija,

| — | pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on kansalliset rajat ylittävä monimutkainen yritysrakenne]]; |
| --- | --- |

—

pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on kansalliset rajat ylittävä monimutkainen yritysrakenne]];

| iii) | [pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä [asianomaiset euroalueen jäsenvaltiot]n rahoitusjärjestelmän vakauden tai toimivuuden kannalta seuraavasta syystä: [lisää tähän syyt, joiden perusteella pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä rahoitusjärjestelmän vakauden ja toimivuuden kannalta euroalueen asianomaisissa jäsenvaltioissa:






  — | pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on useita läheisiä riippuvuussuhteita muihin kotimaisiin rahoituslaitoksiin, |
| --- | --- | --- |

iii)

[pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä [asianomaiset euroalueen jäsenvaltiot]n rahoitusjärjestelmän vakauden tai toimivuuden kannalta seuraavasta syystä: [lisää tähän syyt, joiden perusteella pankkiryhmittymä tai yhteisö on tärkeä rahoitusjärjestelmän vakauden ja toimivuuden kannalta euroalueen asianomaisissa jäsenvaltioissa:

—

pankkiryhmittymällä tai yhteisöllä on useita läheisiä riippuvuussuhteita muihin kotimaisiin rahoituslaitoksiin,

| — | pankkiryhmittymän tai yhteisön toiminta on suurelta osin keskittynyt [yksilöi pankkitoiminnan osa-alue], ja se on tällä osa-alueella merkittävä kotimainen toimija]]. |
| --- | --- |

—

pankkiryhmittymän tai yhteisön toiminta on suurelta osin keskittynyt [yksilöi pankkitoiminnan osa-alue], ja se on tällä osa-alueella merkittävä kotimainen toimija]].

Tietolähde, johon luokittelu ”ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi” perustuu

EKP laskee Euroopan unionin yhteisöjen tai pankkiryhmittymien taseen loppusumman kansallisilta keskuspankeilta kerättyjen, asianomaisessa jäsenvaltiossa olevien pankkiryhmittymien konsolidoitua tasetta koskevien tietojen perusteella, laskettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 18 artiklan 1, 4 ja 8 kohdan, 19 artiklan 1 ja 3 kohdan sekä 23 artiklan mukaisesti (3).

[Tähän lisätään tarvittaessa lisäselitykset metodologiasta, jota sovelletaan EKP:n neuvoston sopimiin mahdollisiin sisällyttämisen lisäkriteereihin.]

Vastalauseet ja EKP:n neuvoston oikaisu

Oikaisupyynnöt, joissa pyydetään EKP:n neuvostoa oikaisemaan edellä mainittuihin syihin perustuvan päätöksensä luokitella [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi, on osoitettava [lisää kansallisen keskuspankin nimi ja osoite]lle viidentoista EKP:n työpäivän kuluessa tämän kirjeen vastaanottamisesta. [Ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n on sisällytettävä oikaisupyyntöön pyynnön perustelut sekä pyyntöä tukevat tiedot.

Raportointivelvollisuuden alkamispäivämäärä

Jos vastalauseita ei esitetä, [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n on raportoitava tilastotiedot asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) 3 a artiklan mukaisesti [lisää raportoinnin alkamispäivämäärä; raportointivelvollisuuden on alettava viimeistään kuuden kuukauden kuluessa kirjeen lähettämisestä] lähtien.

Ilmoituksen vastaanottajan tilannetta koskevat muutokset

Pyydämme teitä ilmoittamaan [ilmoituksen lähettäneen kansallisen keskuspankin nimi]lle muutoksista, jotka koskevat [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n nimeä, oikeudellista muotoa, sulautumista, uudelleenjärjestelyä, sekä tapahtumista tai olosuhteista, jotka saattavat vaikuttaa [ryhmittymätietoja raportoivan tiedonantajan virallinen nimi]n raportointivelvoitteisiin, kymmenen EKP:n työpäivän kuluessa tällaisesta tapahtumasta.

Tällaisesta tapahtumasta riippumatta [ryhmittymätietoja raportoiva tiedonantaja] on raportointivelvollinen asetuksen (EU) N:o 1011/2012 (EKP/2012/24) mukaisesti siihen asti, kunnes ilmoitamme teille EKP:n puolesta toisin.

Ystävällisin terveisin,

[allekirjoitus].”

---

(1)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1011/2012, annettu 17 päivänä lokakuuta 2012, arvopaperien omistusta koskevista tilastoista (EKP/2012/24) (EUVL L 305, 1.11.2012, s. 6).

1

(2)  Lisää EKP:n neuvoston päättämät kriteerit, joiden perusteella ilmoituksen vastaanottajana oleva pankkiryhmittymän johdossa oleva yritys tai yhteisö luokitellaan ryhmittymätietoja raportoivaksi tiedonantajaksi.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

---