# Az Európai Unió C 53/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 53 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. február 26. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 53

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. február 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | RÉGIÓK BIZOTTSÁGA |
| | 2007. november 28–29-i, 72. plenáris ülés |
| 2008/C 053/01 | A Régiók Bizottsága véleménye – Zöld könyv a műholdas navigációs alkalmazásokról | 1 |
| 2008/C 053/02 | A Régiók Bizottsága véleménye – Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról | 6 |
| 2008/C 053/03 | A Régiók Bizottsága véleménye – A munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló közösségi stratégia (2007–2012) | 16 |
| 2008/C 053/04 | A Régiók Bizottsága véleménye – Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában az uniós fellépés lehetőségei | 21 |
| 2008/C 053/05 | A Régiók Bizottsága véleménye – Európai kulturális program a globalizálódó világban | 25 |
| 2008/C 053/06 | A Régiók Bizottsága véleménye – Oktatás és tudatosítás a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében | 29 |
| 2008/C 053/07 | A Régiók Bizottsága véleménye – Idősödés jólétben az információs társadalomban | 40 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

2007. november 28–29-i, 72. plenáris ülés

2008/C 053/01

A Régiók Bizottsága véleménye – Zöld könyv a műholdas navigációs alkalmazásokról

1

2008/C 053/02

A Régiók Bizottsága véleménye – Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról

6

2008/C 053/03

A Régiók Bizottsága véleménye – A munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló közösségi stratégia (2007–2012)

16

2008/C 053/04

A Régiók Bizottsága véleménye – Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában az uniós fellépés lehetőségei

21

2008/C 053/05

A Régiók Bizottsága véleménye – Európai kulturális program a globalizálódó világban

25

2008/C 053/06

A Régiók Bizottsága véleménye – Oktatás és tudatosítás a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében

29

2008/C 053/07

A Régiók Bizottsága véleménye – Idősödés jólétben az információs társadalomban

40

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

2007. november 28–29-i, 72. plenáris ülés

| 26.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/1

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Zöld könyv a műholdas navigációs alkalmazásokról

(2008/C 53/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | nélkülözhetetlennek tartja a GALILEO európai navigációs műholdrendszert, mivel az a gazdasági, társadalmi és biztonságpolitikai fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű, |
| --- | --- |

—

nélkülözhetetlennek tartja a GALILEO európai navigációs műholdrendszert, mivel az a gazdasági, társadalmi és biztonságpolitikai fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű,

| — | meg van győződve arról, hogy a GALILEO navigációs rendszer jelentősen hozzájárul majd a növekedést és munkahelyteremtést célzó, felülvizsgált lisszaboni stratégia céljainak megvalósításához, valamint ezáltal a nagyobb területi kohézióhoz is, |
| --- | --- |

—

meg van győződve arról, hogy a GALILEO navigációs rendszer jelentősen hozzájárul majd a növekedést és munkahelyteremtést célzó, felülvizsgált lisszaboni stratégia céljainak megvalósításához, valamint ezáltal a nagyobb területi kohézióhoz is,

| — | szerint a navigációs rendszer a régiókban és városokban hozzájárul majd az összes közlekedési mód jobb irányításához. Általa pontosabban és előre meg tudjuk tervezni az árvizek és egyéb más válsághelyzetek kezelési modelljét, lehetőség nyílik mentőakciók vezetésére, illetve környezeti változások figyelemmel kísérésére. Az infrastruktúrahálózat, valamint a földfelszín alatti üregek feltérképezésében részt véve, a GALILEO rendszer megkönnyíti a területrendezés és az építkezési projektek tervezését, miközben a fogyatékkal élők mobilitását határozottan javítja. Az európai navigációs műholdrendszer felállítása mozgásba lendíti majd a fenntartható innováció dinamizmusát, |
| --- | --- |

—

szerint a navigációs rendszer a régiókban és városokban hozzájárul majd az összes közlekedési mód jobb irányításához. Általa pontosabban és előre meg tudjuk tervezni az árvizek és egyéb más válsághelyzetek kezelési modelljét, lehetőség nyílik mentőakciók vezetésére, illetve környezeti változások figyelemmel kísérésére. Az infrastruktúrahálózat, valamint a földfelszín alatti üregek feltérképezésében részt véve, a GALILEO rendszer megkönnyíti a területrendezés és az építkezési projektek tervezését, miközben a fogyatékkal élők mobilitását határozottan javítja. Az európai navigációs műholdrendszer felállítása mozgásba lendíti majd a fenntartható innováció dinamizmusát,

| — | kiemeli, hogy a GALILEO projektben benne rejlik a szükséges potenciál ahhoz, hogy egy olyan, valódi inkubátorrá váljon, amely lehetőséget nyújt a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek megvalósítására, |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy a GALILEO projektben benne rejlik a szükséges potenciál ahhoz, hogy egy olyan, valódi inkubátorrá váljon, amely lehetőséget nyújt a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek megvalósítására,

| — | szerint rendkívül helytálló volna egy olyan európai ügynökséget létrehozni, amelynek feladata különböző alkalmazások létrehozásának ösztönzése és a GALILEO projekt támogatása volna. Az ügynökségnek rendelkeznie kellene pénzügyi eszközzel (kockázati tőke), amely segítségével támogathatja a kkv-kat az alkalmazások létrehozása területén, |
| --- | --- |

—

szerint rendkívül helytálló volna egy olyan európai ügynökséget létrehozni, amelynek feladata különböző alkalmazások létrehozásának ösztönzése és a GALILEO projekt támogatása volna. Az ügynökségnek rendelkeznie kellene pénzügyi eszközzel (kockázati tőke), amely segítségével támogathatja a kkv-kat az alkalmazások létrehozása területén,

| — | úgy véli, hogy létre kell hozni egy páneurópai rendszert, melynek célja a támogatás, az ösztönzés és a képzés, mivel csak koordinált megközelítés révén kapjuk meg a kívánt eredményt, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy létre kell hozni egy páneurópai rendszert, melynek célja a támogatás, az ösztönzés és a képzés, mivel csak koordinált megközelítés révén kapjuk meg a kívánt eredményt,

| — | kész közvetítő és koordináló szerepet vállalni az Európai Bizottság, a GALILEO programmal kapcsolatos különböző szervek, valamint a helyi és regionális közösségek között. |
| --- | --- |

—

kész közvetítő és koordináló szerepet vállalni az Európai Bizottság, a GALILEO programmal kapcsolatos különböző szervek, valamint a helyi és regionális közösségek között.

| Előadó | : | Petr OSVALD (CZ/PES), Plzeň város tanácsának tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Petr OSVALD (CZ/PES), Plzeň város tanácsának tagja

Referenciaszöveg

Zöld könyv a műholdas navigációs alkalmazásokról

COM(2006) 769 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Főbb üzenetek

| 1. | szerint minden egyes döntésünk minősége attól függ, hogy hogyan tudjuk helyzetünket térben és időben pontosan meghatározni; |
| --- | --- |

1.

szerint minden egyes döntésünk minősége attól függ, hogy hogyan tudjuk helyzetünket térben és időben pontosan meghatározni;

| 2. | nélkülözhetetlennek tartja a GALILEO európai navigációs műholdrendszert, mivel az a gazdasági, társadalmi és biztonságpolitikai fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű. A navigációs rendszerek rövidesen mindennapjaink szerves részévé válnak, ugyanúgy, ahogyan a mobiltelefonok vagy az internet. Bár igaz, hogy ezt a technológiát ma leginkább a közlekedés területén, kiegészítő rendszerekkel (térképek stb.) együtt alkalmazzák, e rendszer más tevékenységi területeket is jelentős mértékben átalakít majd: a területfejlesztéstől a válságkezelésen, az építkezéseken és a mezőgazdaságon keresztül a környezetvédelemig; |
| --- | --- |

2.

nélkülözhetetlennek tartja a GALILEO európai navigációs műholdrendszert, mivel az a gazdasági, társadalmi és biztonságpolitikai fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű. A navigációs rendszerek rövidesen mindennapjaink szerves részévé válnak, ugyanúgy, ahogyan a mobiltelefonok vagy az internet. Bár igaz, hogy ezt a technológiát ma leginkább a közlekedés területén, kiegészítő rendszerekkel (térképek stb.) együtt alkalmazzák, e rendszer más tevékenységi területeket is jelentős mértékben átalakít majd: a területfejlesztéstől a válságkezelésen, az építkezéseken és a mezőgazdaságon keresztül a környezetvédelemig;

| 3. | úgy véli, hogy stratégiailag és gazdaságilag, de politikailag is kedvezőtlen, hogy Európa régiói egy olyan katonai jellegű rendszertől függjenek, amelyet egy másik hatalom fejlesztett ki (GPS-Egyesült Államok, Glonas-Oroszország, Compass/Beidou-Kína); |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy stratégiailag és gazdaságilag, de politikailag is kedvezőtlen, hogy Európa régiói egy olyan katonai jellegű rendszertől függjenek, amelyet egy másik hatalom fejlesztett ki (GPS-Egyesült Államok, Glonas-Oroszország, Compass/Beidou-Kína);

| 4. | meg van győződve arról, hogy a GALILEO navigációs rendszer jelentősen hozzájárul majd a növekedést és munkahelyteremtést célzó, felülvizsgált lisszaboni stratégia céljainak megvalósításához, valamint ezáltal a nagyobb területi kohézióhoz is; |
| --- | --- |

4.

meg van győződve arról, hogy a GALILEO navigációs rendszer jelentősen hozzájárul majd a növekedést és munkahelyteremtést célzó, felülvizsgált lisszaboni stratégia céljainak megvalósításához, valamint ezáltal a nagyobb területi kohézióhoz is;

| 5. | reméli, hogy a GALILEO rendszer Európa régióin belül a versenyképesség fejlődésének és növekedésének hajtóerejévé válik. A navigációs rendszer a régiókban és városokban hozzájárul majd az összes közlekedési mód jobb irányításához. Általa pontosabban és előre meg tudjuk tervezni az árvizek és egyéb más válsághelyzetek kezelési modelljét, lehetőség nyílik mentőakciók vezetésére, illetve környezeti változások figyelemmel kísérésére. Az infrastruktúrahálózat, valamint a földfelszín alatti üregek feltérképezésében részt véve, a GALILEO rendszer megkönnyíti a területrendezés és az építkezési projektek tervezését, miközben a fogyatékkal élők mobilitását határozottan javítja. Az európai navigációs műholdrendszer felállítása mozgásba lendíti majd a fenntartható innováció dinamizmusát; |
| --- | --- |

5.

reméli, hogy a GALILEO rendszer Európa régióin belül a versenyképesség fejlődésének és növekedésének hajtóerejévé válik. A navigációs rendszer a régiókban és városokban hozzájárul majd az összes közlekedési mód jobb irányításához. Általa pontosabban és előre meg tudjuk tervezni az árvizek és egyéb más válsághelyzetek kezelési modelljét, lehetőség nyílik mentőakciók vezetésére, illetve környezeti változások figyelemmel kísérésére. Az infrastruktúrahálózat, valamint a földfelszín alatti üregek feltérképezésében részt véve, a GALILEO rendszer megkönnyíti a területrendezés és az építkezési projektek tervezését, miközben a fogyatékkal élők mobilitását határozottan javítja. Az európai navigációs műholdrendszer felállítása mozgásba lendíti majd a fenntartható innováció dinamizmusát;

A Régiók Bizottsága érdeke

| 6. | tudatában van annak, hogy a GALILEO program lényeges lépést jelent Európa régióinak fejlődése útján. E kezdeményezés célkitűzései megfelelnek az RB fő prioritásainak. A GALILEO rendszernek köszönhetően például elérhető valamennyi közlekedési típus nagyobb biztonsága és folyamatossága, a környezet és változásainak jobb nyomon követése, a válsághelyzetek megelőzése, a válságkezelés jobb koordinálása, valamint a pontosabb, gyorsabb és hatékonyabb beavatkozás. A globális navigációs műholdrendszer (GNSS) javítja majd a területrendezést, valamint az építkezési projektek előkészítését, megvalósítását és követését. Kiszélesíti a fogyatékkal élők mobilitási lehetőségeit és csökkenti az energiahálózatok hibaszázalékát. Amennyiben a GALILEO program előkészítéséhez és működéséhez megfelelő figyelem, koordináció és erőfeszítés társul, a projekt új hullám kezdetét jelöli majd az innovációban, a kutatásban, a fejlesztésben, valamint az újító technológiák alkalmazása területén, az iparban éppúgy, mint a mindennapi életben. Így erőteljes eszközzé válik a versenyképesség erősítésében, legyen szó az egyes európai régiókról, vagy az Európai Unió egészéről; |
| --- | --- |

6.

tudatában van annak, hogy a GALILEO program lényeges lépést jelent Európa régióinak fejlődése útján. E kezdeményezés célkitűzései megfelelnek az RB fő prioritásainak. A GALILEO rendszernek köszönhetően például elérhető valamennyi közlekedési típus nagyobb biztonsága és folyamatossága, a környezet és változásainak jobb nyomon követése, a válsághelyzetek megelőzése, a válságkezelés jobb koordinálása, valamint a pontosabb, gyorsabb és hatékonyabb beavatkozás. A globális navigációs műholdrendszer (GNSS) javítja majd a területrendezést, valamint az építkezési projektek előkészítését, megvalósítását és követését. Kiszélesíti a fogyatékkal élők mobilitási lehetőségeit és csökkenti az energiahálózatok hibaszázalékát. Amennyiben a GALILEO program előkészítéséhez és működéséhez megfelelő figyelem, koordináció és erőfeszítés társul, a projekt új hullám kezdetét jelöli majd az innovációban, a kutatásban, a fejlesztésben, valamint az újító technológiák alkalmazása területén, az iparban éppúgy, mint a mindennapi életben. Így erőteljes eszközzé válik a versenyképesség erősítésében, legyen szó az egyes európai régiókról, vagy az Európai Unió egészéről;

| 7. | kiemeli, hogy a GALILEO projektben benne rejlik a szükséges potenciál ahhoz, hogy egy olyan, valódi inkubátorrá váljon, amely lehetőséget nyújt a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek megvalósítására. Ennek érdekében ugyanakkor elengedhetetlen, hogy az összes tagállam az európai régiókkal egyetemben, aktívan kivegye a részét ebből a tervből. Sikere a helyi és regionális önkormányzatok részvételi fokától és érdeklődésétől függ. A GALILEO program a régiókban új és érdekes kereskedelmi lehetőségek sorozatát teremti majd meg a helyi és regionális szereplők, mint például a kkv-k számára. Ezenkívül hozzájárul ahhoz, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, a vállalatok, a tudományos és kutató intézetek, valamint a civil lakosság közötti partnerségek elmélyüljenek. Amennyiben a GALILEO projekt kiegyensúlyozottan és minden tekintetben, nem csak a régi, de az új, a programba komolyabban bevonandó tagállamokban is megvalósul, az Európai Unión belüli, nagyobb területi kohézió egyik útmutató eszközévé válik; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy a GALILEO projektben benne rejlik a szükséges potenciál ahhoz, hogy egy olyan, valódi inkubátorrá váljon, amely lehetőséget nyújt a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek megvalósítására. Ennek érdekében ugyanakkor elengedhetetlen, hogy az összes tagállam az európai régiókkal egyetemben, aktívan kivegye a részét ebből a tervből. Sikere a helyi és regionális önkormányzatok részvételi fokától és érdeklődésétől függ. A GALILEO program a régiókban új és érdekes kereskedelmi lehetőségek sorozatát teremti majd meg a helyi és regionális szereplők, mint például a kkv-k számára. Ezenkívül hozzájárul ahhoz, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, a vállalatok, a tudományos és kutató intézetek, valamint a civil lakosság közötti partnerségek elmélyüljenek. Amennyiben a GALILEO projekt kiegyensúlyozottan és minden tekintetben, nem csak a régi, de az új, a programba komolyabban bevonandó tagállamokban is megvalósul, az Európai Unión belüli, nagyobb területi kohézió egyik útmutató eszközévé válik;

| 8. | megállapítja, hogy míg a GALILEO rendszer ajánlotta alapszolgáltatásokhoz a tömegpiacon valóban ingyen lehet majd hozzájutni, az olyan szolgáltatások, amelyek nagyobb megbízhatóságot és pontosságot biztosítanak, fizetősek lesznek. A területi kohézió erősítése érdekében ügyelni kell arra, hogy ebben a tekintetben, a kevésbé fejlett európai régiók ne kerüljenek hátrányba, és hogy a folyamat teljes ideje alatt aktívan részt vegyenek abban. Biztosítani kell számukra a rendszerhez és alkalmazásaihoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy míg a GALILEO rendszer ajánlotta alapszolgáltatásokhoz a tömegpiacon valóban ingyen lehet majd hozzájutni, az olyan szolgáltatások, amelyek nagyobb megbízhatóságot és pontosságot biztosítanak, fizetősek lesznek. A területi kohézió erősítése érdekében ügyelni kell arra, hogy ebben a tekintetben, a kevésbé fejlett európai régiók ne kerüljenek hátrányba, és hogy a folyamat teljes ideje alatt aktívan részt vegyenek abban. Biztosítani kell számukra a rendszerhez és alkalmazásaihoz való hozzáférést.

Válaszok a zöld könyvben feltett kérdésekre

Az első kérdésre vonatkozóan – arról, hogy milyen intézkedések lennének szükségesek ahhoz, hogy a GNSS alkalmazások piaci bevezetése felgyorsuljon, valamint hogy megfelelőek-e a jogi keretek és szükség van-e a hatóságok szerepét javítani:

| 9. | A közlekedési ágazatban számos közösségi technikai szabványt oly módon kell felülvizsgálni, hogy előírásaik, az ellentmondás elkerülése végett, megfeleljenek a GALILEO rendszer szabványainak. Kizárólag így lehetséges majd biztosítani a kívánt átjárhatósági szintet a különböző rendszerek és alkalmazások között. Az egyik lényeges tényező, amely a navigációs rendszerek biztonságos alkalmazásainak piaci bevezetését felgyorsíthatná, a GALILEO rendszerrel való összeférhetőségüknek – a módosított közösségi technikai szabványoknak megfelelően elvégzett – pontos tanúsítása, valamint a technikai alapkövetelmények meghatározása, a fedélzeti berendezéseket és más, műholdas navigációs technológiát alkalmazó biztonsági berendezéseket illetően. A tanúsítási folyamat keretében, általánosságban véve azt kell kimutatni, hogy az adott felszerelés biztonsága garantált-e. A tanúsítványt egy ilyen jellegű tevékenység végzésére szakosodott és ahhoz jogosultsággal rendelkező szerv állítja ki (megkülönböztetve a közösségi és tagállami szintet). Dönteni kell továbbá arról, hogy mely másik rendszert vagy alkalmazást kell tanúsítani a GALILEO rendszer (és többek között az EGNOS) különböző összetevőire vonatkozólag. |
| --- | --- |

9.

A közlekedési ágazatban számos közösségi technikai szabványt oly módon kell felülvizsgálni, hogy előírásaik, az ellentmondás elkerülése végett, megfeleljenek a GALILEO rendszer szabványainak. Kizárólag így lehetséges majd biztosítani a kívánt átjárhatósági szintet a különböző rendszerek és alkalmazások között. Az egyik lényeges tényező, amely a navigációs rendszerek biztonságos alkalmazásainak piaci bevezetését felgyorsíthatná, a GALILEO rendszerrel való összeférhetőségüknek – a módosított közösségi technikai szabványoknak megfelelően elvégzett – pontos tanúsítása, valamint a technikai alapkövetelmények meghatározása, a fedélzeti berendezéseket és más, műholdas navigációs technológiát alkalmazó biztonsági berendezéseket illetően. A tanúsítási folyamat keretében, általánosságban véve azt kell kimutatni, hogy az adott felszerelés biztonsága garantált-e. A tanúsítványt egy ilyen jellegű tevékenység végzésére szakosodott és ahhoz jogosultsággal rendelkező szerv állítja ki (megkülönböztetve a közösségi és tagállami szintet). Dönteni kell továbbá arról, hogy mely másik rendszert vagy alkalmazást kell tanúsítani a GALILEO rendszer (és többek között az EGNOS) különböző összetevőire vonatkozólag.

| 10. | Az új technológiák azonban új kockázati forrást is jelentenek. Ezért lényeges, hogy folytassuk a munkát például a megelőzés és a szándékos támadások elleni védelem területén, valamint hogy részletesen megvizsgáljuk a – köz- és magánszféra – felelősségét. |
| --- | --- |

10.

Az új technológiák azonban új kockázati forrást is jelentenek. Ezért lényeges, hogy folytassuk a munkát például a megelőzés és a szándékos támadások elleni védelem területén, valamint hogy részletesen megvizsgáljuk a – köz- és magánszféra – felelősségét.

| 11. | A geodézia, az energia, a víz, a tömegtájékoztatás stb. területén biztosítani kell a kartográfiai segédeszközök tanúsítását és frissítését, összegyűjtve azt, hogy különböző szervek hogyan tudnak hozzáférni az adatokhoz. A Globális Környezetvédelmi és Biztonsági Monitoring (GMES) platformjának tervezete jelentősen megkönnyíti a helyi és regionális önkormányzatok számára az adatokhoz való hozzáférést, és tulajdonképpen az adatok harmonizációját. Ugyanakkor tisztázni kell az összefüggést a GMES-rendszer és az INSPIRE-irányelv (2007/2/EK irányelv az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra kialakításáról) között, továbbá pontosítani kell, hogy hogyan és milyen feltételek mellett lesznek a hatóságok birtokában lévő adatok a magánszektor szereplői számára hozzáférhetőek (tehát például a szellemi tulajdonjog, valamint a felhasználási korlátozások és feltételek). Fontos, hogy a helyi és regionális szint is profitálhasson a GMES-ből. Erre tekintettel kell lenni a kezdeményezés kidolgozása és az alkalmazások során. Mindenekelőtt – megfelelő pénzügyi mechanizmusokkal – enyhíteni kell azokat a pénzügyi többletterheket, amelyek a meglévő adatállományok esetleg szükséges kiigazítása (például a meglévő adatok harmonizálása vagy az adatok összekapcsolásával összefüggő módosítások) során a városokra, régiókra és településekre hárulnak. Így elkerülhető, hogy a helyi és regionális szint, amely gyakran a szóban forgó adatok birtokosa, egyedül viselje a költségeket. Mindezek során megfelelő módon figyelembe kell venni a biztonsági szempontokat és az adatvédelmi követelményeket is, mivel részben igen részletes adatokról van szó. |
| --- | --- |

11.

A geodézia, az energia, a víz, a tömegtájékoztatás stb. területén biztosítani kell a kartográfiai segédeszközök tanúsítását és frissítését, összegyűjtve azt, hogy különböző szervek hogyan tudnak hozzáférni az adatokhoz. A Globális Környezetvédelmi és Biztonsági Monitoring (GMES) platformjának tervezete jelentősen megkönnyíti a helyi és regionális önkormányzatok számára az adatokhoz való hozzáférést, és tulajdonképpen az adatok harmonizációját. Ugyanakkor tisztázni kell az összefüggést a GMES-rendszer és az INSPIRE-irányelv (2007/2/EK irányelv az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra kialakításáról) között, továbbá pontosítani kell, hogy hogyan és milyen feltételek mellett lesznek a hatóságok birtokában lévő adatok a magánszektor szereplői számára hozzáférhetőek (tehát például a szellemi tulajdonjog, valamint a felhasználási korlátozások és feltételek). Fontos, hogy a helyi és regionális szint is profitálhasson a GMES-ből. Erre tekintettel kell lenni a kezdeményezés kidolgozása és az alkalmazások során. Mindenekelőtt – megfelelő pénzügyi mechanizmusokkal – enyhíteni kell azokat a pénzügyi többletterheket, amelyek a meglévő adatállományok esetleg szükséges kiigazítása (például a meglévő adatok harmonizálása vagy az adatok összekapcsolásával összefüggő módosítások) során a városokra, régiókra és településekre hárulnak. Így elkerülhető, hogy a helyi és regionális szint, amely gyakran a szóban forgó adatok birtokosa, egyedül viselje a költségeket. Mindezek során megfelelő módon figyelembe kell venni a biztonsági szempontokat és az adatvédelmi követelményeket is, mivel részben igen részletes adatokról van szó.

| 12. | Egyébiránt meg kellene kezdeni az anyagilag elérhető alkalmazások kifejlesztését fogyatékossággal élő személyek számára, hogy könnyítsék mobilitásukat. |
| --- | --- |

12.

Egyébiránt meg kellene kezdeni az anyagilag elérhető alkalmazások kifejlesztését fogyatékossággal élő személyek számára, hogy könnyítsék mobilitásukat.

A második kérdésre vonatkozóan – arról, hogy mi az RB véleménye a privátszféra védelmét szabályozó jelenlegi jogi keretekről, tekintettel a GNSS-alapú szolgáltatások bevezetésére, valamint hogy szerinte szükség van-e bármilyen további intézkedésre a privátszférát illető speciális kérdésekben:

| 13. | Az új technológiák még inkább felerősítik annak szükségességét, hogy a magánélet védelme kérdésének komolyabb és alaposabb vizsgálatára sor kerüljön, többek között ami a törvényellenes cselekedetek elleni védelemben, valamint a válságkezelésben használt alkalmazásokat illeti. Az információkkal és begyűjtött adatokkal való bármiféle visszaélésnek a megelőzésére és elkerülésének szükségességére kell helyezni a hangsúlyt. |
| --- | --- |

13.

Az új technológiák még inkább felerősítik annak szükségességét, hogy a magánélet védelme kérdésének komolyabb és alaposabb vizsgálatára sor kerüljön, többek között ami a törvényellenes cselekedetek elleni védelemben, valamint a válságkezelésben használt alkalmazásokat illeti. Az információkkal és begyűjtött adatokkal való bármiféle visszaélésnek a megelőzésére és elkerülésének szükségességére kell helyezni a hangsúlyt.

| 14. | Elengedhetetlenül fontos meghatározni, hogy hol helyezkedik el a határ az egyes alkalmazások lehetséges kereskedelmi kiaknázása és a magánélet tiszteletben tartása között (áruk, vevők, alkalmazottak stb. követése). Az alkalmazásokat a magánélet tiszteletben tartására vonatkozóan kell tanúsítani, és olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek segítségével a begyűjtött adatokkal való visszaélést meg lehet akadályozni. A magánéletet esetlegesen sértő információk többsége maguktól a polgároktól ered, ezen alkalmazások használata során öntudatlanul generálják őket. Ezért az alkalmazások esetében azt is meg kell vizsgálni, hogy képesek-e hasonló, veszélyes mellékhatást okozni. |
| --- | --- |

14.

Elengedhetetlenül fontos meghatározni, hogy hol helyezkedik el a határ az egyes alkalmazások lehetséges kereskedelmi kiaknázása és a magánélet tiszteletben tartása között (áruk, vevők, alkalmazottak stb. követése). Az alkalmazásokat a magánélet tiszteletben tartására vonatkozóan kell tanúsítani, és olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek segítségével a begyűjtött adatokkal való visszaélést meg lehet akadályozni. A magánéletet esetlegesen sértő információk többsége maguktól a polgároktól ered, ezen alkalmazások használata során öntudatlanul generálják őket. Ezért az alkalmazások esetében azt is meg kell vizsgálni, hogy képesek-e hasonló, veszélyes mellékhatást okozni.

A harmadik kérdésre vonatkozóan – arról, hogy megalapozott-e az európai kutatásra fordított erőfeszítések összességének mértéke, amelynek célja, hogy Európa modern technológiáját versenyképesebbé tegye, a kutatási erőfeszítéseket növelje, valamint a kutatási eredményeket a lehető legjobban kihasználja:

| 15. | Szükség van a prioritások és a közérdek meghatározására, valamint az erőfeszítések összekapcsolására, hogy a kutatást, a fejlesztést és a tudományos tevékenységeket, többek között, pénzügyileg támogatni lehessen. Új stratégia felállításához helyes volna a GALILEO Közös Vállalkozás (GKV), az Európai Űrügynökség (ESA) vagy az EU keretprogramjai keretében folytatott K+F projektek során megfogalmazott ajánlásokat elemezni. Ennek az új stratégiának a helyi és regionális önkormányzatok szerepét szintén figyelembe kell vennie, amelyek a műholdas navigációs rendszerek alkalmazására maguk is számos területet képesek találni, és főképp fel tudják kelteni, valamint ösztönözni tudják a tárgyra vonatkozó kutatás és fejlesztés iránti érdeklődést regionális szinten. |
| --- | --- |

15.

Szükség van a prioritások és a közérdek meghatározására, valamint az erőfeszítések összekapcsolására, hogy a kutatást, a fejlesztést és a tudományos tevékenységeket, többek között, pénzügyileg támogatni lehessen. Új stratégia felállításához helyes volna a GALILEO Közös Vállalkozás (GKV), az Európai Űrügynökség (ESA) vagy az EU keretprogramjai keretében folytatott K+F projektek során megfogalmazott ajánlásokat elemezni. Ennek az új stratégiának a helyi és regionális önkormányzatok szerepét szintén figyelembe kell vennie, amelyek a műholdas navigációs rendszerek alkalmazására maguk is számos területet képesek találni, és főképp fel tudják kelteni, valamint ösztönözni tudják a tárgyra vonatkozó kutatás és fejlesztés iránti érdeklődést regionális szinten.

| 16. | A helyi és regionális szintű új alkalmazások meghatározásához a helyi és regionális önkormányzatok együttműködési és kutatási formákat valósíthatnának meg az egyetemekkel, értékes szinergiát teremtve ezáltal, mely a terület közvetlen megfigyelése révén javítja kutatást. |
| --- | --- |

16.

A helyi és regionális szintű új alkalmazások meghatározásához a helyi és regionális önkormányzatok együttműködési és kutatási formákat valósíthatnának meg az egyetemekkel, értékes szinergiát teremtve ezáltal, mely a terület közvetlen megfigyelése révén javítja kutatást.

| 17. | Az új alkalmazások kidolgozásában a végleges felhasználók fokozott részvételére van szükség. Az új alkalmazások létrehozásának támogatására nem csak egyoldalú, azaz a technológiai ágazat vállalataitól eredő erőfeszítésekre van szükség. Teret kellene hagyni e termékek jövőbeli felhasználóinak is úgy, hogy az ágazat vállalatai az ő igényeikre kialakított alkalmazásokat ajánlhassanak. Gyakran sokkal hatékonyabb, ha már a tervezési fázisában ismerjük az alkalmazás rendeltetését, és ezzel azt kezdetben pontosabban meghatározhatjuk, mint hogyha utólag kell egy egyetemes alkalmazást adaptálni. Egyébként a már meglévő és operatív rendszerek közötti működésbeli koherenciát előnyben kell részesíteni. |
| --- | --- |

17.

Az új alkalmazások kidolgozásában a végleges felhasználók fokozott részvételére van szükség. Az új alkalmazások létrehozásának támogatására nem csak egyoldalú, azaz a technológiai ágazat vállalataitól eredő erőfeszítésekre van szükség. Teret kellene hagyni e termékek jövőbeli felhasználóinak is úgy, hogy az ágazat vállalatai az ő igényeikre kialakított alkalmazásokat ajánlhassanak. Gyakran sokkal hatékonyabb, ha már a tervezési fázisában ismerjük az alkalmazás rendeltetését, és ezzel azt kezdetben pontosabban meghatározhatjuk, mint hogyha utólag kell egy egyetemes alkalmazást adaptálni. Egyébként a már meglévő és operatív rendszerek közötti működésbeli koherenciát előnyben kell részesíteni.

A negyedik kérdésre vonatkozóan – a kompeteciaközpontok és az oktatási programok támogatásáról, valamint arról, hogy hogyan kellene a hatóságoknak ösztönözniük a kkv-kat:

| 18. | Létre kell hozni egy páneurópai rendszert, melynek célja a támogatás, az ösztönzés és a képzés, mivel csak koordinált megközelítés révén kapjuk meg a kívánt eredményt. A Régiók Bizottságának kellene e rendszer lényeges láncszemévé válnia, ugyanis elő tudja mozdítani, hogy a helyi és regionális önkormányzatok bekapcsolódjanak ebbe a tevékenységbe. Valóban feltétlenül szükséges, hogy ez a rendszer a polgárokhoz, felhasználókhoz (szolgáltatásainak jelentős fogyasztói lesznek maguk a helyi és regionális önkormányzatok) és a tényleges alkalmazásokat létrehozó vállalatokhoz a lehető legközelebb működjön. Még ha nyilvánvaló is, hogy a kkv-k e rendszernek lényeges hajtóerejévé válnak, ne feledkezzünk meg a nagy vállalatokról sem, amelyek meghatározó szerepet játszhatnak abban, hogy biztosítsák e rendszer kompatibilitását olyan alkalmazásokkal, amelyek ők működtetnek (az energiaiparban ténykedő vállalatok, mobiltelefonhálózat-szolgáltatók stb.). |
| --- | --- |

18.

Létre kell hozni egy páneurópai rendszert, melynek célja a támogatás, az ösztönzés és a képzés, mivel csak koordinált megközelítés révén kapjuk meg a kívánt eredményt. A Régiók Bizottságának kellene e rendszer lényeges láncszemévé válnia, ugyanis elő tudja mozdítani, hogy a helyi és regionális önkormányzatok bekapcsolódjanak ebbe a tevékenységbe. Valóban feltétlenül szükséges, hogy ez a rendszer a polgárokhoz, felhasználókhoz (szolgáltatásainak jelentős fogyasztói lesznek maguk a helyi és regionális önkormányzatok) és a tényleges alkalmazásokat létrehozó vállalatokhoz a lehető legközelebb működjön. Még ha nyilvánvaló is, hogy a kkv-k e rendszernek lényeges hajtóerejévé válnak, ne feledkezzünk meg a nagy vállalatokról sem, amelyek meghatározó szerepet játszhatnak abban, hogy biztosítsák e rendszer kompatibilitását olyan alkalmazásokkal, amelyek ők működtetnek (az energiaiparban ténykedő vállalatok, mobiltelefonhálózat-szolgáltatók stb.).

| 19. | Rendkívül helytálló volna egy olyan európai ügynökséget létrehozni, amelynek feladata különböző alkalmazások létrehozásának ösztönzése és a GALILEO projekt támogatása volna. Az ügynökségnek rendelkeznie kellene pénzügyi eszközzel (kockázati tőke), amely segítségével támogathatja a kkv-kat az alkalmazások létrehozása területén. Az ügynökségnek minden tagállamban fel kellene állítania ún. nemzeti kapcsolattartó pontokat és nem csak a nemzeti szervekkel, hanem a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a vállalati csoportosulásokkal és a kutatóközpontokkal is együtt kellene működnie. Az EU-nak nem csak egy ilyen rendszer létrehozására, hanem az alkalmazására és ösztönzésére is felelősséget kell vállalnia. Ezt a szerepet a GALILEO ellenőrzési hatóság is betölthetné, de jelenlegi hatáskörében képtelen erre. |
| --- | --- |

19.

Rendkívül helytálló volna egy olyan európai ügynökséget létrehozni, amelynek feladata különböző alkalmazások létrehozásának ösztönzése és a GALILEO projekt támogatása volna. Az ügynökségnek rendelkeznie kellene pénzügyi eszközzel (kockázati tőke), amely segítségével támogathatja a kkv-kat az alkalmazások létrehozása területén. Az ügynökségnek minden tagállamban fel kellene állítania ún. nemzeti kapcsolattartó pontokat és nem csak a nemzeti szervekkel, hanem a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a vállalati csoportosulásokkal és a kutatóközpontokkal is együtt kellene működnie. Az EU-nak nem csak egy ilyen rendszer létrehozására, hanem az alkalmazására és ösztönzésére is felelősséget kell vállalnia. Ezt a szerepet a GALILEO ellenőrzési hatóság is betölthetné, de jelenlegi hatáskörében képtelen erre.

| 20. | Mivel az európai műholdas navigációs rendszer tervének nincs egyértelműen meghatározott menetrendje, és mivel gazdasági előnyeiről, valamint jövedelmezőségéről sem készült tanulmány, így nagyon nehezen jutnak majd banki kölcsönhöz azok a vállalatok, amelyek alkalmazások kifejlesztésébe kezdtek bele. Egy kimondottan erre a célra szóló pénzügyi eszköz létrehozása, ebből a szempontból tehát elsődleges fontosságú lenne. Érdemes lenne többet gondolnunk az alkalmazások megosztásának ötletére. A lisszaboni célok megvalósításáról szóló projekt súlyára való tekintettel nem megfelelő és elégtelen a programot egyedül a 7. keretprogram keretén belül finanszírozni. |
| --- | --- |

20.

Mivel az európai műholdas navigációs rendszer tervének nincs egyértelműen meghatározott menetrendje, és mivel gazdasági előnyeiről, valamint jövedelmezőségéről sem készült tanulmány, így nagyon nehezen jutnak majd banki kölcsönhöz azok a vállalatok, amelyek alkalmazások kifejlesztésébe kezdtek bele. Egy kimondottan erre a célra szóló pénzügyi eszköz létrehozása, ebből a szempontból tehát elsődleges fontosságú lenne. Érdemes lenne többet gondolnunk az alkalmazások megosztásának ötletére. A lisszaboni célok megvalósításáról szóló projekt súlyára való tekintettel nem megfelelő és elégtelen a programot egyedül a 7. keretprogram keretén belül finanszírozni.

| 21. | Nagyon hasznos lenne szemináriumokat és képzéseket tartani, amelyeken a helyi és regionális önkormányzatok vehetnének részt, ugyanis ezek az egységek közeli kapcsolatban vannak mind az alkalmazások felhasználóival, mint a kkv-kal és a nagyközönséggel. Ennek koordinálását biztosíthatná a Régiók Bizottsága. |
| --- | --- |

21.

Nagyon hasznos lenne szemináriumokat és képzéseket tartani, amelyeken a helyi és regionális önkormányzatok vehetnének részt, ugyanis ezek az egységek közeli kapcsolatban vannak mind az alkalmazások felhasználóival, mint a kkv-kal és a nagyközönséggel. Ennek koordinálását biztosíthatná a Régiók Bizottsága.

Az ötödik kérdésre vonatkozóan – arról, hogy mi a legfontosabb végrehajtandó együttműködési kérdés, valamint, hogy van-e olyan adott területe a világnak, amelyre különös figyelmet kell fordítani:

| 22. | Alapvetően fontos, hogy támogatást élvezzenek azok a tárgyalások, amelyek a GALILEO, Glonass, Compass és GPS (illetve más) rendszerek kompatibilitását és koherens működését biztosítják, valamint amelyek a különböző alkalmazásokhoz kapcsolódó munkák nemzetközi koordinálását, különösen a határokon átívelő átjárhatóságukat illetően garantálják. A rendszerek kompatibilitásán túlmenően, az alkalmazások között is biztosítani kell a lehető legnagyobb kompatibilitást. Több figyelmet kell fordítani azokra az együttműködésekre is, amelyek célja a társadalmat a terroristatámadások ellen és a bűnözés bármilyen egyéb formájától megóvó, védelmi rendszerek kifejlesztése. |
| --- | --- |

22.

Alapvetően fontos, hogy támogatást élvezzenek azok a tárgyalások, amelyek a GALILEO, Glonass, Compass és GPS (illetve más) rendszerek kompatibilitását és koherens működését biztosítják, valamint amelyek a különböző alkalmazásokhoz kapcsolódó munkák nemzetközi koordinálását, különösen a határokon átívelő átjárhatóságukat illetően garantálják. A rendszerek kompatibilitásán túlmenően, az alkalmazások között is biztosítani kell a lehető legnagyobb kompatibilitást. Több figyelmet kell fordítani azokra az együttműködésekre is, amelyek célja a társadalmat a terroristatámadások ellen és a bűnözés bármilyen egyéb formájától megóvó, védelmi rendszerek kifejlesztése.

A hatodik kérdésre vonatkozóan – arról, hogy több erőfeszítést kellene-e tenni a műholdas navigációs eszközök és szolgáltatások szabványainak kialakítására, és ha igen, milyen szinten:

| 23. | Kívánatos lenne egy európai szintű együttműködést életre kelteni, hogy a GNSS alkalmazásokat ne csak biztonságosságuk szempontjából, hanem kompatibilitásuk és interoperabilitásuk tekintetében is megvizsgáljuk. Meglátásunk szerint nem szerencsés, hogy olyan alkalmazások születnek, amelyek nemzeti vagy regionális szinten sem kompatibilisek egymással, például napjainkban ez a helyzet áll fenn az autópályák nemzeti díjbeszedő rendszereit illetően. Célszerű lenne továbbá egy egységes keretet kidolgozni, amelyben az intézkedések bevetésére olyan közös eljárásmódot határoznánk meg, amely a GALILEO helymeghatározó rendszer üzemzavaroktól mentes működését biztosítja, mindeközben figyelemmel kell lennünk a működését helyi szinten befolyásoló szempontokra, valamint a helymeghatározás pontosságát illető, különböző elvárásokra. Sürgősen el kell majd dönteni, hogy a „szabályozott közszolgáltatások” kinek a felelősségi körébe fognak tartozni európai és nemzeti szinten, hogy a projekt minden tagállamban koordináltan és hasonlóképpen működjön. |
| --- | --- |

23.

Kívánatos lenne egy európai szintű együttműködést életre kelteni, hogy a GNSS alkalmazásokat ne csak biztonságosságuk szempontjából, hanem kompatibilitásuk és interoperabilitásuk tekintetében is megvizsgáljuk. Meglátásunk szerint nem szerencsés, hogy olyan alkalmazások születnek, amelyek nemzeti vagy regionális szinten sem kompatibilisek egymással, például napjainkban ez a helyzet áll fenn az autópályák nemzeti díjbeszedő rendszereit illetően. Célszerű lenne továbbá egy egységes keretet kidolgozni, amelyben az intézkedések bevetésére olyan közös eljárásmódot határoznánk meg, amely a GALILEO helymeghatározó rendszer üzemzavaroktól mentes működését biztosítja, mindeközben figyelemmel kell lennünk a működését helyi szinten befolyásoló szempontokra, valamint a helymeghatározás pontosságát illető, különböző elvárásokra. Sürgősen el kell majd dönteni, hogy a „szabályozott közszolgáltatások” kinek a felelősségi körébe fognak tartozni európai és nemzeti szinten, hogy a projekt minden tagállamban koordináltan és hasonlóképpen működjön.

A hetedik kérdésre vonatkozóan – arról, hogy mely biztonsági alkalmazásoknál van szükség tanúsításra, hogy a GALILEO infrastruktúra biztonsággal összefüggő követelményei elegendőek-e ahhoz, hogy alapot képezzenek a rendszer tanúsításához, ide értve az infrastruktúra élettartamát is, valamint hogy a felelősség tekintetében mi a fontos:

| 24. | A tanúsítás különösen azokra a rendszerekre és alkalmazásokra vonatkozik, amelyek a GALILEO rendszer (főképp biztonsági alkalmazásai) által nyújtott szolgáltatásokat veszik igénybe, esetükben a tanúsításhoz, az erre vonatkozóan elfogadott szabványokat kell követni. A visszaélés bármilyen fajtáját elkerülendő, ezen szolgáltatások esetében is biztosítani kell az alkalmazott szempontok átláthatóságát. |
| --- | --- |

24.

A tanúsítás különösen azokra a rendszerekre és alkalmazásokra vonatkozik, amelyek a GALILEO rendszer (főképp biztonsági alkalmazásai) által nyújtott szolgáltatásokat veszik igénybe, esetükben a tanúsításhoz, az erre vonatkozóan elfogadott szabványokat kell követni. A visszaélés bármilyen fajtáját elkerülendő, ezen szolgáltatások esetében is biztosítani kell az alkalmazott szempontok átláthatóságát.

| 25. | Annak érdekében, hogy bizonyítani lehessen, az alkalmazás elért egy meghatározott rendszerbiztonsági szintet, el kell fogadni az infrastruktúra élettartama során alkalmazandó, szükséges lépéseket. Általános értelemben véve, meg kell határozni, hogy a készülék használata során fellépő hiba, vagy üzemzavar a gyártó vagy a felhasználó felelőssége. |
| --- | --- |

25.

Annak érdekében, hogy bizonyítani lehessen, az alkalmazás elért egy meghatározott rendszerbiztonsági szintet, el kell fogadni az infrastruktúra élettartama során alkalmazandó, szükséges lépéseket. Általános értelemben véve, meg kell határozni, hogy a készülék használata során fellépő hiba, vagy üzemzavar a gyártó vagy a felhasználó felelőssége.

A nyolcadik kérdésre vonatkozóan – arról, hogy nemzetközi és európai szinten hatékonyabbá kell-e tenni a frekvenciakiosztással kapcsolatos koordinációt, és kell-e intézkedéseket tenni a potenciális interferenciaforrások vonatkozásában:

| 26. | Folytatni kell annak a kérdésnek a tanulmányozását, amely a GALILEO rendszer, más GNSS világrendszerekkel való kompatibilitására vonatkozik, vagy legalábbis biztosítani kell, hogy az egyes rendszerek ne zavarják egymást. |
| --- | --- |

26.

Folytatni kell annak a kérdésnek a tanulmányozását, amely a GALILEO rendszer, más GNSS világrendszerekkel való kompatibilitására vonatkozik, vagy legalábbis biztosítani kell, hogy az egyes rendszerek ne zavarják egymást.

Az előző reakciók tartalmazzák a választ a kilencedik és a tizedik kérdésre is.

A Régiók Bizottsága ajánlásai és állásfoglalása

| 27. | megérti és támogatja az Európai Bizottság és az Európai Parlament abbéli szándékát, hogy az érvényben levő pénzügyi terv keretében finanszírozza a GALILEO rendszer felállítását, még újratárgyalás és a projekt azonnali folytatásához szükséges, minimális módosítások árán is, mivel a jelenlegi helyzetre tekintettel ez az egyetlen és a leghelytállóbb megoldás. Az RB figyelmezteti a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy az egész rendszer sikere elsősorban a megvalósítás gyorsaságától függ; |
| --- | --- |

27.

megérti és támogatja az Európai Bizottság és az Európai Parlament abbéli szándékát, hogy az érvényben levő pénzügyi terv keretében finanszírozza a GALILEO rendszer felállítását, még újratárgyalás és a projekt azonnali folytatásához szükséges, minimális módosítások árán is, mivel a jelenlegi helyzetre tekintettel ez az egyetlen és a leghelytállóbb megoldás. Az RB figyelmezteti a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy az egész rendszer sikere elsősorban a megvalósítás gyorsaságától függ;

| 28. | felhívja a Tanács és az Európai Bizottság figyelmét, hogy gyorsan, lehetőleg még 2007 vége előtt találni kell egy, az európai pénzügyi alapokat felhasználó finanszírozási rendszert, amely lehetővé teszi a projekt kivitelezését. Ezenkívül minél előbb meg kell határozni a GEH ügynökség székhelyét és feladatait, amelyek a rendszer finanszírozásában bekövetkezett változás miatt módosultak; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Tanács és az Európai Bizottság figyelmét, hogy gyorsan, lehetőleg még 2007 vége előtt találni kell egy, az európai pénzügyi alapokat felhasználó finanszírozási rendszert, amely lehetővé teszi a projekt kivitelezését. Ezenkívül minél előbb meg kell határozni a GEH ügynökség székhelyét és feladatait, amelyek a rendszer finanszírozásában bekövetkezett változás miatt módosultak;

| 29. | felkéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy határozzanak meg egy pontos és megvalósítható ütemtervet, különös tekintettel a GALILEO rendszer üzembe helyezésének dátumára, illetve részletesen ellenőrizzék, valamint követeljék meg az ütemterv betartását. Mindent meg kell tenni a további késlekedések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

29.

felkéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy határozzanak meg egy pontos és megvalósítható ütemtervet, különös tekintettel a GALILEO rendszer üzembe helyezésének dátumára, illetve részletesen ellenőrizzék, valamint követeljék meg az ütemterv betartását. Mindent meg kell tenni a további késlekedések elkerülése érdekében;

| 30. | értesíti a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy a különböző alkalmazások kifejlesztésének mindenképpen az előkészítéssel és a GALILEO rendszer üzembe helyezésével párhuzamosan kell történnie úgy, hogy a rendszer bevezetése pillanatától teljes mértékben használható legyen. Az alkalmazások utólagos fejlesztése további késedelmek kockázatát vetné fel. Emiatt ugyanannyi figyelmet és támogatást kell szentelni az alkalmazások kifejlesztésének és a végső felhasználók felkészítésének, mint magának a GALILEO rendszernek; |
| --- | --- |

30.

értesíti a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy a különböző alkalmazások kifejlesztésének mindenképpen az előkészítéssel és a GALILEO rendszer üzembe helyezésével párhuzamosan kell történnie úgy, hogy a rendszer bevezetése pillanatától teljes mértékben használható legyen. Az alkalmazások utólagos fejlesztése további késedelmek kockázatát vetné fel. Emiatt ugyanannyi figyelmet és támogatást kell szentelni az alkalmazások kifejlesztésének és a végső felhasználók felkészítésének, mint magának a GALILEO rendszernek;

| 31. | felhívja a Tanács és az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a projekt sikerességéhez nem elegendő csupán nemzeti megközelítést alkalmazni, hanem regionális nézőpontokat is figyelembe kell venni. A helyi és regionális közösségeknek meghatározó és semmivel sem helyettesíthető szerepet kell játszaniuk az előkészületek, a rendszer üzembe helyezése, az alkalmazások kifejlesztése és a népszerűsítés során. Ezzel kapcsolatosan a Régiók Bizottsága kész közvetítő és koordináló szerepet vállalni az Európai Bizottság, a GALILEO programmal kapcsolatos különböző szervek, valamint a helyi és regionális közösségek között. |
| --- | --- |

31.

felhívja a Tanács és az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a projekt sikerességéhez nem elegendő csupán nemzeti megközelítést alkalmazni, hanem regionális nézőpontokat is figyelembe kell venni. A helyi és regionális közösségeknek meghatározó és semmivel sem helyettesíthető szerepet kell játszaniuk az előkészületek, a rendszer üzembe helyezése, az alkalmazások kifejlesztése és a népszerűsítés során. Ezzel kapcsolatosan a Régiók Bizottsága kész közvetítő és koordináló szerepet vállalni az Európai Bizottság, a GALILEO programmal kapcsolatos különböző szervek, valamint a helyi és regionális közösségek között.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 28-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/6

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról

(2008/C 53/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | megállapítja, hogy bár az Európai Unió folyamatos haladást ér el a különbségek csökkentésében, továbbra is léteznek fejlődésbeli egyenlőtlenségek, és Európának új kihívásokkal kell szembenéznie (pl. globalizáció, demográfiai változások, éghajlatváltozás stb.) mind helyi, mind regionális szinten, |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy bár az Európai Unió folyamatos haladást ér el a különbségek csökkentésében, továbbra is léteznek fejlődésbeli egyenlőtlenségek, és Európának új kihívásokkal kell szembenéznie (pl. globalizáció, demográfiai változások, éghajlatváltozás stb.) mind helyi, mind regionális szinten,

| — | úgy véli, hogy a kohéziós politikának – horizontális megközelítése miatt – továbbra is kulcsfontosságú szerepet kell játszania a fejlődésbeli lemaradások felszámolásában, illetve a helyi és regionális versenyképesség erősítésében, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a kohéziós politikának – horizontális megközelítése miatt – továbbra is kulcsfontosságú szerepet kell játszania a fejlődésbeli lemaradások felszámolásában, illetve a helyi és regionális versenyképesség erősítésében,

| — | meg van győződve arról, hogy a reformszerződés ratifikálását követően a területi kohézió nagyobb súlyt kap majd a kohéziós politikán belül és az egyes szakpolitikákban is, |
| --- | --- |

—

meg van győződve arról, hogy a reformszerződés ratifikálását követően a területi kohézió nagyobb súlyt kap majd a kohéziós politikán belül és az egyes szakpolitikákban is,

| — | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 5. jelentésben foglalkozzon a kohéziós politika emelőhatásaival, és terjesszen elő átfogó koncepciót az EU-politikák és a kohéziós politika közötti jövőbeli kölcsönhatásokról, |
| --- | --- |

—

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 5. jelentésben foglalkozzon a kohéziós politika emelőhatásaival, és terjesszen elő átfogó koncepciót az EU-politikák és a kohéziós politika közötti jövőbeli kölcsönhatásokról,

| — | felajánlja segítségét az uniós intézményeknek, illetve a helyi és regionális szereplőknek az európai kohéziós politika jövőbeli irányvonalára vonatkozó javaslatok kidolgozásában. |
| --- | --- |

—

felajánlja segítségét az uniós intézményeknek, illetve a helyi és regionális szereplőknek az európai kohéziós politika jövőbeli irányvonalára vonatkozó javaslatok kidolgozásában.

| Előadó | : | dr. Michael SCHNEIDER (DE/EPP) Szövetségi és európai ügyekért felelős államtitkár, Sachsen-Anhalt tartomány képviselője a szövetségnél |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

dr. Michael SCHNEIDER (DE/EPP) Szövetségi és európai ügyekért felelős államtitkár, Sachsen-Anhalt tartomány képviselője a szövetségnél

Referenciaszöveg

Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról

COM(2007) 273 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentés eredményeit látva megerősítve érzi magát abban a nézetében, hogy az európai kohéziós politika a szolidaritás elvének egyik tartóoszlopa és az európai integrációs folyamat sikerének lényeges tényezője; |
| --- | --- |

1.

a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentés eredményeit látva megerősítve érzi magát abban a nézetében, hogy az európai kohéziós politika a szolidaritás elvének egyik tartóoszlopa és az európai integrációs folyamat sikerének lényeges tényezője;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika horizontális megközelítésével aktívan hozzájárul a különbségek csökkentéséhez és a helyi és regionális önkormányzatok esélyegyenlőségének erősítéséhez Európában, és kéri, hogy ez a politika ezért a jövőben is központi szerepet játsszon a fejlődésbeli lemaradások felszámolása és a helyi és regionális versenyképesség erősítése során; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika horizontális megközelítésével aktívan hozzájárul a különbségek csökkentéséhez és a helyi és regionális önkormányzatok esélyegyenlőségének erősítéséhez Európában, és kéri, hogy ez a politika ezért a jövőben is központi szerepet játsszon a fejlődésbeli lemaradások felszámolása és a helyi és regionális versenyképesség erősítése során;

| 3. | üdvözli, hogy a jövőben a kohéziós politika az eddigieknél nagyobb mértékben foglalkozhat majd a területi kohézió kérdéseivel is, és kéri, hogy a területi kohéziót tekintve aktívan használják ki az Unió munkamódszereiről szóló leendő szerződés által biztosított új lehetőségeket; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a jövőben a kohéziós politika az eddigieknél nagyobb mértékben foglalkozhat majd a területi kohézió kérdéseivel is, és kéri, hogy a területi kohéziót tekintve aktívan használják ki az Unió munkamódszereiről szóló leendő szerződés által biztosított új lehetőségeket;

| 4. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 5. jelentésben foglalkozzon a kohéziós politika emelőhatásaival, és átfogó koncepciót terjesszen elő az EU-politikák és a kohéziós politika közötti jövőbeli kölcsönhatásokról; |
| --- | --- |

4.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 5. jelentésben foglalkozzon a kohéziós politika emelőhatásaival, és átfogó koncepciót terjesszen elő az EU-politikák és a kohéziós politika közötti jövőbeli kölcsönhatásokról;

| 5. | felajánlja, hogy a helyi és regionális szereplők széles körű bevonásával és a jelenlegi helyzet átfogó értékeléséből kiindulva együttműködik és támogatást nyújt az európai kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló javaslatok kidolgozásában; |
| --- | --- |

5.

felajánlja, hogy a helyi és regionális szereplők széles körű bevonásával és a jelenlegi helyzet átfogó értékeléséből kiindulva együttműködik és támogatást nyújt az európai kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló javaslatok kidolgozásában;

Részletes vélemény

| 6. | mivel az Európai Bizottságnak az EK-Szerződés 159. cikkében foglalt feladata értelmében háromévente jelentést kell készítenie az európai gazdasági és társadalmi kohézióról; |
| --- | --- |

6.

mivel az Európai Bizottságnak az EK-Szerződés 159. cikkében foglalt feladata értelmében háromévente jelentést kell készítenie az európai gazdasági és társadalmi kohézióról;

| 7. | a kohéziós jelentések múltban játszott központi szerepét méltányolva a kohéziós politikáról folytatott vitában és a kohéziós politika fejlesztésében; |
| --- | --- |

7.

a kohéziós jelentések múltban játszott központi szerepét méltányolva a kohéziós politikáról folytatott vitában és a kohéziós politika fejlesztésében;

| 8. | annak tudatában, hogy az Európai Bizottság által 2007. május 30-án előterjesztett Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról nagyban hozzájárult az európai kohéziós politika jelenlegi állásához, és a regionális politika jövőbeli kialakításáról szóló vita kezdetét jelenti; |
| --- | --- |

8.

annak tudatában, hogy az Európai Bizottság által 2007. május 30-án előterjesztett Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról nagyban hozzájárult az európai kohéziós politika jelenlegi állásához, és a regionális politika jövőbeli kialakításáról szóló vita kezdetét jelenti;

| 9. | annak tudatában, hogy a strukturális politika jövőbeli kialakításáról szóló vita szorosan összefügg majd az Európai Bizottságnak az EU jövőbeli pénzügyi reformjához szeptemberben benyújtandó kérdéslistájával; |
| --- | --- |

9.

annak tudatában, hogy a strukturális politika jövőbeli kialakításáról szóló vita szorosan összefügg majd az Európai Bizottságnak az EU jövőbeli pénzügyi reformjához szeptemberben benyújtandó kérdéslistájával;

| 10. | felismerve, hogy ezáltal most még nem arról van szó, hogy a jelenlegi adatok alapján elhamarkodott következtetéseket vonjanak le a 2013 utáni kohéziós politikával kapcsolatban, hanem inkább arra van szükség, hogy a vitát a Régiók Bizottsága és egyéb európai intézmények részvételével ésszerűen strukturálják, közös együttműködési és vitafórumokat hozzanak létre és a vitát fokozatosan előrevigyék; |
| --- | --- |

10.

felismerve, hogy ezáltal most még nem arról van szó, hogy a jelenlegi adatok alapján elhamarkodott következtetéseket vonjanak le a 2013 utáni kohéziós politikával kapcsolatban, hanem inkább arra van szükség, hogy a vitát a Régiók Bizottsága és egyéb európai intézmények részvételével ésszerűen strukturálják, közös együttműködési és vitafórumokat hozzanak létre és a vitát fokozatosan előrevigyék;

A kohéziós politika többletértéke

| 11. | egyetért az Európai Bizottság azon kijelentésével, hogy az európai kohéziós politika többletértéke nemcsak az elmaradottabb régiókban történő növekedés és foglalkoztatás ösztönzésében jelentkezik, hanem több szempontból is kedvező hatással van a programozásra, a végrehajtásra, a helyi és regionális szereplők bevonására, valamint az adminisztratív kapacitások erősítésére; |
| --- | --- |

11.

egyetért az Európai Bizottság azon kijelentésével, hogy az európai kohéziós politika többletértéke nemcsak az elmaradottabb régiókban történő növekedés és foglalkoztatás ösztönzésében jelentkezik, hanem több szempontból is kedvező hatással van a programozásra, a végrehajtásra, a helyi és regionális szereplők bevonására, valamint az adminisztratív kapacitások erősítésére;

| 12. | az európai kohéziós politika többletértékének átfogó megjelenítését kiemelt feladatnak tartja, hogy ezáltal a jövőben is biztosított legyen a kielégítő és hatékony, európai szintű kohéziós politika; |
| --- | --- |

12.

az európai kohéziós politika többletértékének átfogó megjelenítését kiemelt feladatnak tartja, hogy ezáltal a jövőben is biztosított legyen a kielégítő és hatékony, európai szintű kohéziós politika;

| 13. | sajnálattal állapítja meg, hogy a kohéziós jelentés nem támaszkodott a Régiók Bizottságának és az Európai Parlamentnek a kohéziós politika fellendítő hatásairól írt átfogó elemzéseire. Ezekben a véleményekben elsőként dolgoztak ki keretet arra, hogy képet adjanak az európai kohéziós politika többletértékének különböző vetületeiről. A Régiók Bizottsága szerint a kohéziós politika fellendítő hatásáról írt előretekintő véleménye alkalmas tartalmi keretet jelent az európai többletérték egységes értékeléséhez; |
| --- | --- |

13.

sajnálattal állapítja meg, hogy a kohéziós jelentés nem támaszkodott a Régiók Bizottságának és az Európai Parlamentnek a kohéziós politika fellendítő hatásairól írt átfogó elemzéseire. Ezekben a véleményekben elsőként dolgoztak ki keretet arra, hogy képet adjanak az európai kohéziós politika többletértékének különböző vetületeiről. A Régiók Bizottsága szerint a kohéziós politika fellendítő hatásáról írt előretekintő véleménye alkalmas tartalmi keretet jelent az európai többletérték egységes értékeléséhez;

| 14. | ezért felszólítja az európai intézményeket, hogy a további vita során állapodjanak meg a kohéziós politika európai többletértékének meghatározására szolgáló közös koncepcióban; |
| --- | --- |

14.

ezért felszólítja az európai intézményeket, hogy a további vita során állapodjanak meg a kohéziós politika európai többletértékének meghatározására szolgáló közös koncepcióban;

A tagállamokban tapasztalt gazdasági, társadalmi és területi helyzet, illetve tendenciák

| 15. | a tagállami gazdasági, társadalmi és területi tendenciák átfogó elemzését a kohéziós politika értékelését és jövőbeli kialakítását lehetővé tevő egyik paraméternek tartja; |
| --- | --- |

15.

a tagállami gazdasági, társadalmi és területi tendenciák átfogó elemzését a kohéziós politika értékelését és jövőbeli kialakítását lehetővé tevő egyik paraméternek tartja;

Gazdasági kohézió

| 16. | utal rá, hogy az egykori kohéziós országokban (Spanyolország, Görögország, Portugália és főképp Írország) végbement gazdasági fejlődés látványos eredményekhez vezetett. Írország például a folyamatosan magas növekedési rátájának köszönhetően olyan tagállammá nőtte ki magát, amely ma az Európai Unió második legnagyobb egy főre eső GDP-jével rendelkezik; |
| --- | --- |

16.

utal rá, hogy az egykori kohéziós országokban (Spanyolország, Görögország, Portugália és főképp Írország) végbement gazdasági fejlődés látványos eredményekhez vezetett. Írország például a folyamatosan magas növekedési rátájának köszönhetően olyan tagállammá nőtte ki magát, amely ma az Európai Unió második legnagyobb egy főre eső GDP-jével rendelkezik;

| 17. | kiemeli azt a gyorsaságot, amely az Európai Unió új tagállamai közül néhány felzárkózását jellemezte. A három balti állam 1995 és 2005 között például meg tudta kétszerezni GDP-jét; |
| --- | --- |

17.

kiemeli azt a gyorsaságot, amely az Európai Unió új tagállamai közül néhány felzárkózását jellemezte. A három balti állam 1995 és 2005 között például meg tudta kétszerezni GDP-jét;

| 18. | üdvözli, hogy a régiók leggazdagabb és legszegényebb 20 %-a közötti különbség az 1995-től 2004-ig terjedő időszakban 4,1-szeresről 3,4-szeresre csökkent. A Régiók Bizottsága ugyanakkor rámutat, hogy az érintett, kevésbé gazdag régiók 1995-ben még nem voltak EU-tagok és a fent leírt társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek az Európai Unión belül az EU-bővítés hatására jelentősen megnövekedtek; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a régiók leggazdagabb és legszegényebb 20 %-a közötti különbség az 1995-től 2004-ig terjedő időszakban 4,1-szeresről 3,4-szeresre csökkent. A Régiók Bizottsága ugyanakkor rámutat, hogy az érintett, kevésbé gazdag régiók 1995-ben még nem voltak EU-tagok és a fent leírt társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek az Európai Unión belül az EU-bővítés hatására jelentősen megnövekedtek;

| 19. | kiemeli, hogy 1995 és 2005 között az EU-15 tagállamainak összesen 5 régiója mutatott fel, a 75 %-os küszöböt átlépő GDP-je ellenére negatív gazdasági növekedést. Ugyanebben az időszakban az EU összes fővárosa, a németet leszámítva, fenntartotta vagy növelte a nemzeti GDP-hez való hozzájárulását; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy 1995 és 2005 között az EU-15 tagállamainak összesen 5 régiója mutatott fel, a 75 %-os küszöböt átlépő GDP-je ellenére negatív gazdasági növekedést. Ugyanebben az időszakban az EU összes fővárosa, a németet leszámítva, fenntartotta vagy növelte a nemzeti GDP-hez való hozzájárulását;

| 20. | utal a kohéziós jelentés megállapításaira, amelyek szerint a kiegyenlítődési folyamat az újonnan belépett államok magas növekedési szintje ellenére akár 20 évig is eltarthat, mielőtt azok túllépik a közösségi GDP 75 %-os küszöbét. Ám ez a menetrend csak akkor tartható, ha a gazdasági fejlődés kedvezően alakul; |
| --- | --- |

20.

utal a kohéziós jelentés megállapításaira, amelyek szerint a kiegyenlítődési folyamat az újonnan belépett államok magas növekedési szintje ellenére akár 20 évig is eltarthat, mielőtt azok túllépik a közösségi GDP 75 %-os küszöbét. Ám ez a menetrend csak akkor tartható, ha a gazdasági fejlődés kedvezően alakul;

| 21. | ebben az összefüggésben az Európai Bizottsággal együtt reméli, hogy az egy főre jutó GDP vonatkozásában az új tagállamok jelenlegi növekedési pályája fenntartásával a 12 államból 2016-ra 6 elérheti az EU-átlag 75 %-os küszöbét. |
| --- | --- |

21.

ebben az összefüggésben az Európai Bizottsággal együtt reméli, hogy az egy főre jutó GDP vonatkozásában az új tagállamok jelenlegi növekedési pályája fenntartásával a 12 államból 2016-ra 6 elérheti az EU-átlag 75 %-os küszöbét.

| 22. | tudomásul veszi a kohéziós jelentés megállapítását, amely a kohézió hiányát a termelékenységi és a foglalkoztatási ráta regionális különbségeivel magyarázza, valamint utal arra, hogy az egy főre jutó GDP még mindig fontos mutatója a kohézió hiányának, illetve az általános jólétnek; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a kohéziós jelentés megállapítását, amely a kohézió hiányát a termelékenységi és a foglalkoztatási ráta regionális különbségeivel magyarázza, valamint utal arra, hogy az egy főre jutó GDP még mindig fontos mutatója a kohézió hiányának, illetve az általános jólétnek;

| 23. | aggodalommal veszi tudomásul a kohéziós jelentés arra vonatkozó kijelentését, hogy noha a tagállamok az elmúlt években közelebb kerültek egymáshoz, a tagállamokon belüli fejlettségi különbségek tovább nőttek. Az RB arra szólít fel, hogy a jövőben a régiókon belüli esetleges eltérések vizsgálatára is kerüljön sor; |
| --- | --- |

23.

aggodalommal veszi tudomásul a kohéziós jelentés arra vonatkozó kijelentését, hogy noha a tagállamok az elmúlt években közelebb kerültek egymáshoz, a tagállamokon belüli fejlettségi különbségek tovább nőttek. Az RB arra szólít fel, hogy a jövőben a régiókon belüli esetleges eltérések vizsgálatára is kerüljön sor;

| 24. | hangsúlyozza a kohéziós jelentés a régiók regionális versenyképességét meghatározó tényezőkről szóló megállapításait, amelyek szerint a következők különösen fontosak:






  — | megbízható makroökonómiai keretfeltételek, |
| --- | --- | --- |

24.

hangsúlyozza a kohéziós jelentés a régiók regionális versenyképességét meghatározó tényezőkről szóló megállapításait, amelyek szerint a következők különösen fontosak:

—

megbízható makroökonómiai keretfeltételek,

| — | hatékony és eredményes irányítás, |
| --- | --- |

—

hatékony és eredményes irányítás,

| — | meglévő anyagi és immateriális infrastruktúra a közlekedési és az energiaszektorban, az ellátás és hulladékkezelés területén, az IT-szektorban stb., valamint a szociális szolgáltatások területén, |
| --- | --- |

—

meglévő anyagi és immateriális infrastruktúra a közlekedési és az energiaszektorban, az ellátás és hulladékkezelés területén, az IT-szektorban stb., valamint a szociális szolgáltatások területén,

| — | innovációs képesség és innovatív tevékenység regionális szinten, |
| --- | --- |

—

innovációs képesség és innovatív tevékenység regionális szinten,

| — | környezetvédelem és életfeltételek; |
| --- | --- |

—

környezetvédelem és életfeltételek;

| 25. | a régiókon belül a kutatásra és fejlesztésre fordított kiadásokat illetően aggodalommal állapítja meg, hogy az erre fordított kiadások Európa több mint 100 régiójában a GDP 1 %-a alatt maradnak, ugyanakkor, mint ahogy azt a jelentés is megállapítja, az innovációs képesség és a gazdasági teljesítőképesség, valamint a fejlődés egymással összefügg; |
| --- | --- |

25.

a régiókon belül a kutatásra és fejlesztésre fordított kiadásokat illetően aggodalommal állapítja meg, hogy az erre fordított kiadások Európa több mint 100 régiójában a GDP 1 %-a alatt maradnak, ugyanakkor, mint ahogy azt a jelentés is megállapítja, az innovációs képesség és a gazdasági teljesítőképesség, valamint a fejlődés egymással összefügg;

| 26. | kiemeli a kohéziós jelentés azon kijelentéseit, amely szerint a régiók versenyképessége attól is függ majd, hogy képesek leszünk-e a humántőkébe történő befektetések révén tartósan képzett munkaerőt biztosítani, és ebben az összefüggésben megállapítja, hogy a képzettségi szintek az egyes régiók között jobban eltérnek egymástól, mint az Európai Unió tagállamai között; |
| --- | --- |

26.

kiemeli a kohéziós jelentés azon kijelentéseit, amely szerint a régiók versenyképessége attól is függ majd, hogy képesek leszünk-e a humántőkébe történő befektetések révén tartósan képzett munkaerőt biztosítani, és ebben az összefüggésben megállapítja, hogy a képzettségi szintek az egyes régiók között jobban eltérnek egymástól, mint az Európai Unió tagállamai között;

| 27. | különösen aggasztónak tartja, hogy a 25 és 34 év közötti, posztszekunder képzésben részesült fiatalok aránya a leszakadó régiókban 5 százalékponttal alacsonyabb, mint más régiókban; |
| --- | --- |

27.

különösen aggasztónak tartja, hogy a 25 és 34 év közötti, posztszekunder képzésben részesült fiatalok aránya a leszakadó régiókban 5 százalékponttal alacsonyabb, mint más régiókban;

| 28. | felhívja ugyanakkor a figyelmet arra, hogy számos leszakadó régió komoly erőfeszítéseket tesz e hiány orvoslására. Ugyanakkor ezekből az erőfeszítésekből a régió sokszor nem profitál, mert a képzésük lezárása után sokan elhagyják ezeket a leszakadó régiókat. Ezért a kohéziós politikának a jövőben lakosságpolitikai szempontokat is jobban figyelembe kellene vennie és az elvándorlással szemben vonzó alternatívákat kellene állítania; |
| --- | --- |

28.

felhívja ugyanakkor a figyelmet arra, hogy számos leszakadó régió komoly erőfeszítéseket tesz e hiány orvoslására. Ugyanakkor ezekből az erőfeszítésekből a régió sokszor nem profitál, mert a képzésük lezárása után sokan elhagyják ezeket a leszakadó régiókat. Ezért a kohéziós politikának a jövőben lakosságpolitikai szempontokat is jobban figyelembe kellene vennie és az elvándorlással szemben vonzó alternatívákat kellene állítania;

| 29. | a jövőbeli kohéziós politikának az energiapolitikában betöltött szerepét illetően utal arra, hogy Európában a nagyobb jólétben élő tagállamoknak a legalacsonyabb az egy főre eső energiafogyasztásuk. Ennek következtében az energiaárak emelkedése elsősorban az EU leggyengébb tagállamait és régióit fogja érinteni; |
| --- | --- |

29.

a jövőbeli kohéziós politikának az energiapolitikában betöltött szerepét illetően utal arra, hogy Európában a nagyobb jólétben élő tagállamoknak a legalacsonyabb az egy főre eső energiafogyasztásuk. Ennek következtében az energiaárak emelkedése elsősorban az EU leggyengébb tagállamait és régióit fogja érinteni;

| 30. | ezért ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a regionális politika keretén belül támogatni kell a megújuló energiaforrásokat és az energiahatékonyságot; |
| --- | --- |

30.

ezért ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a regionális politika keretén belül támogatni kell a megújuló energiaforrásokat és az energiahatékonyságot;

Társadalmi kohézió

| 31. | aggodalommal figyeli a kohéziós jelentés azon megállapítását, amely szerint még sokáig nem sikerül elérni a lisszaboni folyamat arra vonatkozó célkitűzését, hogy a munkaképes korú lakosság 70 %-át foglalkoztassák; |
| --- | --- |

31.

aggodalommal figyeli a kohéziós jelentés azon megállapítását, amely szerint még sokáig nem sikerül elérni a lisszaboni folyamat arra vonatkozó célkitűzését, hogy a munkaképes korú lakosság 70 %-át foglalkoztassák;

| 32. | úgy látja, hogy a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelem a kohéziós politika fontos feladata, valamint kiemeli a kohéziós jelentés arra vonatkozó megállapítását, hogy a fiatalok 18,6 %-os munkanélküliségi rátája az általános munkanélküliségi ráta kétszerese; |
| --- | --- |

32.

úgy látja, hogy a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelem a kohéziós politika fontos feladata, valamint kiemeli a kohéziós jelentés arra vonatkozó megállapítását, hogy a fiatalok 18,6 %-os munkanélküliségi rátája az általános munkanélküliségi ráta kétszerese;

| 33. | kiemeli a kohéziós jelentésnek azt a megállapítását, hogy az Európai Unióban a munkanélküliségi ráták regionális különbségei csökkentek az elmúlt években: a leggazdagabb és legszegényebb 10 %-ba eső régiók közötti különbség 2000 és 2005 között 19-ről 16 %-ra esett vissza; |
| --- | --- |

33.

kiemeli a kohéziós jelentésnek azt a megállapítását, hogy az Európai Unióban a munkanélküliségi ráták regionális különbségei csökkentek az elmúlt években: a leggazdagabb és legszegényebb 10 %-ba eső régiók közötti különbség 2000 és 2005 között 19-ről 16 %-ra esett vissza;

| 34. | a kohéziós politika sikerének bizonyítékát látja abban, hogy a leszakadó régiók átlagos munkanélküliségi rátája a 2000–2005-ös időszakban 13,4 %-ról 12,4 %-ra csökkent. Ugyanakkor rámutat, hogy a munkanélküliségi ráta több mint 2 %-kal emelkedett 17 leszakadó régióban, a fejlett régiókban pedig az átlagos munkanélküliségi ráta alig 8 %-os volt az összehasonlítási időszakban, és így a két régiócsoport átlagos munkanélküliségi rátája közötti különbség még mindig 50 %-nál nagyobb. A leszakadó régiók munkanélküliségének leküzdése tehát továbbra is a kohéziós politika egyik legfontosabb célkitűzése marad; |
| --- | --- |

34.

a kohéziós politika sikerének bizonyítékát látja abban, hogy a leszakadó régiók átlagos munkanélküliségi rátája a 2000–2005-ös időszakban 13,4 %-ról 12,4 %-ra csökkent. Ugyanakkor rámutat, hogy a munkanélküliségi ráta több mint 2 %-kal emelkedett 17 leszakadó régióban, a fejlett régiókban pedig az átlagos munkanélküliségi ráta alig 8 %-os volt az összehasonlítási időszakban, és így a két régiócsoport átlagos munkanélküliségi rátája közötti különbség még mindig 50 %-nál nagyobb. A leszakadó régiók munkanélküliségének leküzdése tehát továbbra is a kohéziós politika egyik legfontosabb célkitűzése marad;

| 35. | kiemeli az Európai Bizottságnak a demográfiai változás gazdasági és társadalmi kohézióra gyakorolt hatásával kapcsolatban tett azon kijelentéseit, amely szerint az alacsonyabb születési ráta hosszú távon erősen visszafogná Európa gazdasági fejlődését. Eszerint 2011-ig csak viszonylag kevés következménnyel kell számolnunk, mivel addig a népes évjáratokhoz tartozók gazdaságilag még aktívak, a 2012–2017-es időszakban a fiatal munkaerő csökkenése magasabb foglalkoztatási rátával ellensúlyozható, végül 2017 után kimerülnek ezek a lehetőségek. E téren elsősorban a tagállamok népesedéspolitikája keretében kell lépéseket tenni. Ugyanakkor a kohéziós politika jövőbeli alakítása során a demográfiai szempontokra is nagyobb hangsúlyt kellene fektetni. Mindeközben a régiók különböző demográfiai fejlődését is erőteljesebben figyelembe kell venni: néhány régióban a demográfiai változások hatása sokkal korábban jelentkezhet, ott mielőbb cselekedni kell; |
| --- | --- |

35.

kiemeli az Európai Bizottságnak a demográfiai változás gazdasági és társadalmi kohézióra gyakorolt hatásával kapcsolatban tett azon kijelentéseit, amely szerint az alacsonyabb születési ráta hosszú távon erősen visszafogná Európa gazdasági fejlődését. Eszerint 2011-ig csak viszonylag kevés következménnyel kell számolnunk, mivel addig a népes évjáratokhoz tartozók gazdaságilag még aktívak, a 2012–2017-es időszakban a fiatal munkaerő csökkenése magasabb foglalkoztatási rátával ellensúlyozható, végül 2017 után kimerülnek ezek a lehetőségek. E téren elsősorban a tagállamok népesedéspolitikája keretében kell lépéseket tenni. Ugyanakkor a kohéziós politika jövőbeli alakítása során a demográfiai szempontokra is nagyobb hangsúlyt kellene fektetni. Mindeközben a régiók különböző demográfiai fejlődését is erőteljesebben figyelembe kell venni: néhány régióban a demográfiai változások hatása sokkal korábban jelentkezhet, ott mielőbb cselekedni kell;

| 36. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy az alacsony születési ráták általános tendenciája mellett Európában 2000 és 2004 között összesen 77 NUTS II. szintű régióból vándoroltak el jelentős számban (elsősorban fiatalok). E két tendencia egybeesése tovább szűkíti a fenti területek gazdasági és szociális fejlődésének lehetőségeit; |
| --- | --- |

36.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy az alacsony születési ráták általános tendenciája mellett Európában 2000 és 2004 között összesen 77 NUTS II. szintű régióból vándoroltak el jelentős számban (elsősorban fiatalok). E két tendencia egybeesése tovább szűkíti a fenti területek gazdasági és szociális fejlődésének lehetőségeit;

| 37. | utal arra, hogy számos nagyvárosban a népesség relatív fogyása együtt jár a környező területek népességének növekedésével. Ezzel párhuzamosan nőnek a foglalkoztatással kapcsolatos, városon belüli különbségek, illetve a migránsok népességbeli aránya, ami komolyan próbára teszi a városok integrációs kapacitásait; |
| --- | --- |

37.

utal arra, hogy számos nagyvárosban a népesség relatív fogyása együtt jár a környező területek népességének növekedésével. Ezzel párhuzamosan nőnek a foglalkoztatással kapcsolatos, városon belüli különbségek, illetve a migránsok népességbeli aránya, ami komolyan próbára teszi a városok integrációs kapacitásait;

| 38. | megállapítja, hogy a kohéziós jelentésben a szegénység és kohézió témájáról készített elemzések az eltérő referencia-időszakok és a korábbi jelentések megállapításaival való összevetés hiánya miatt részben leíró jellegűek, és nem nyújtanak világos értékelést a kohéziós politikai összefüggésekről. Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy ezekre az összefüggésekre a gazdasági és társadalmi kohézió előrehaladásáról szóló következő jelentésében több figyelmet fordítson; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy a kohéziós jelentésben a szegénység és kohézió témájáról készített elemzések az eltérő referencia-időszakok és a korábbi jelentések megállapításaival való összevetés hiánya miatt részben leíró jellegűek, és nem nyújtanak világos értékelést a kohéziós politikai összefüggésekről. Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy ezekre az összefüggésekre a gazdasági és társadalmi kohézió előrehaladásáról szóló következő jelentésében több figyelmet fordítson;

Területi kohézió

| 39. | utal a kohéziós jelentés azon kijelentésére, amely szerint a tagállamokon belüli egyre nagyobb fejlődési különbségek főleg a nagyvárosi régiók növekedésére vezethetők vissza és támogatja az Európai Bizottság megállapítását, hogy a regionális politika továbbfejlesztéséhez a tagállamokban olyan politikai kezdeményezésekre van szükség, amelyek jobban törekednek az egyensúlyra, valamint támogatják a növekedést és a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

39.

utal a kohéziós jelentés azon kijelentésére, amely szerint a tagállamokon belüli egyre nagyobb fejlődési különbségek főleg a nagyvárosi régiók növekedésére vezethetők vissza és támogatja az Európai Bizottság megállapítását, hogy a regionális politika továbbfejlesztéséhez a tagállamokban olyan politikai kezdeményezésekre van szükség, amelyek jobban törekednek az egyensúlyra, valamint támogatják a növekedést és a foglalkoztatást;

| 40. | üdvözli ebben az összefüggésben, hogy a kohéziós jelentés elemzésébe most először felvettek egy a középnagyságú városokat értékelő európai auditot is, valamint ennek fényében utal a város és környezete közötti sokrétű kölcsönhatásokra, például a munka- és lakóhelyük között nap mint nap ingázók tekintetében; |
| --- | --- |

40.

üdvözli ebben az összefüggésben, hogy a kohéziós jelentés elemzésébe most először felvettek egy a középnagyságú városokat értékelő európai auditot is, valamint ennek fényében utal a város és környezete közötti sokrétű kölcsönhatásokra, például a munka- és lakóhelyük között nap mint nap ingázók tekintetében;

| 41. | utal az Európai Unió számos legkülső régióját továbbra is jellemző fejlődésbeli elmaradásokra, illetve tudomásul veszi a kohéziós jelentésben kifejtett nagyon különböző és jelentős, az alapszolgáltatások és -infrastruktúrák biztosításával kapcsolatos kihívásokat, amelyekkel a hegyvidéki és a gyéren lakott területeknek, valamint a szigeteknek szembe kell nézniük; |
| --- | --- |

41.

utal az Európai Unió számos legkülső régióját továbbra is jellemző fejlődésbeli elmaradásokra, illetve tudomásul veszi a kohéziós jelentésben kifejtett nagyon különböző és jelentős, az alapszolgáltatások és -infrastruktúrák biztosításával kapcsolatos kihívásokat, amelyekkel a hegyvidéki és a gyéren lakott területeknek, valamint a szigeteknek szembe kell nézniük;

| 42. | hangsúlyozza azokat a kihívásokat, amelyekkel számos vidéki térségnek kell szembenéznie: az elvándorlást meg kell állítani és úgy kell alakítani, hogy ez a régiók számára elviselhető legyen. Nem szabad alábecsülni azt, hogy milyen hatalmas szerkezetváltás előtt állnak még az új tagországok a mezőgazdasági szektorban foglalkoztatottak magas rátája miatt. Félő, hogy ez az elvándorlási tendencia az EU számos vidéki térségében a jövőben is folytatódni fog. Az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap ezért fontos szerepet játszhatna abban, hogy ezekkel a kihívásokkal szembe tudjunk nézni; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza azokat a kihívásokat, amelyekkel számos vidéki térségnek kell szembenéznie: az elvándorlást meg kell állítani és úgy kell alakítani, hogy ez a régiók számára elviselhető legyen. Nem szabad alábecsülni azt, hogy milyen hatalmas szerkezetváltás előtt állnak még az új tagországok a mezőgazdasági szektorban foglalkoztatottak magas rátája miatt. Félő, hogy ez az elvándorlási tendencia az EU számos vidéki térségében a jövőben is folytatódni fog. Az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap ezért fontos szerepet játszhatna abban, hogy ezekkel a kihívásokkal szembe tudjunk nézni;

| 43. | ebben az összefüggésben utal a városi és vidéki térségek kapcsolatára és hangsúlyozza a kohéziós jelentés azon megállapítását, hogy ezen területek integrált fejlesztése érdekében összehangolt területkihasználási tervre és stratégiai területgazdálkodásra van szükség. Mindeközben kétségbevonhatatlan, hogy a városok egyben a vidéki területek fejlesztési pólusai is; |
| --- | --- |

43.

ebben az összefüggésben utal a városi és vidéki térségek kapcsolatára és hangsúlyozza a kohéziós jelentés azon megállapítását, hogy ezen területek integrált fejlesztése érdekében összehangolt területkihasználási tervre és stratégiai területgazdálkodásra van szükség. Mindeközben kétségbevonhatatlan, hogy a városok egyben a vidéki területek fejlesztési pólusai is;

| 44. | ebből a szempontból sajnálja, hogy a Tanács és a Régiók Bizottsága területfejlesztési menetrenddel és a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartával kapcsolatos munkáit a kohéziós jelentés nem vette figyelembe, és utal különösen a német elnökségnek a városfejlesztésről és a területi kohézióról 2007. május 24–25-én Lipcsében tartott informális miniszteri találkozóval kapcsolatban tett következtetéseire; |
| --- | --- |

44.

ebből a szempontból sajnálja, hogy a Tanács és a Régiók Bizottsága területfejlesztési menetrenddel és a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartával kapcsolatos munkáit a kohéziós jelentés nem vette figyelembe, és utal különösen a német elnökségnek a városfejlesztésről és a területi kohézióról 2007. május 24–25-én Lipcsében tartott informális miniszteri találkozóval kapcsolatban tett következtetéseire;

| 45. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy már a kezdeti szakaszban vonja be a Régiók Bizottságát a lipcsei következtetések kapcsán tervbe vett alábbi jelentések kidolgozásába: stratégiai elemző jelentés arról, hogy a strukturális alapok programjai városi és területi vonatkozásának figyelembevétele 2010. április 1-jéig milyen kedvező hatásokkal járt az integrált városfejlesztésre és a területi kohézióra nézve, valamint a területi kohézióról szóló jelentés, mely a területfejlesztési menetrend és a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta prioritásai közötti szinergiák 2008-ig történő megteremtéséről folyó vitához járul hozzá; |
| --- | --- |

45.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy már a kezdeti szakaszban vonja be a Régiók Bizottságát a lipcsei következtetések kapcsán tervbe vett alábbi jelentések kidolgozásába: stratégiai elemző jelentés arról, hogy a strukturális alapok programjai városi és területi vonatkozásának figyelembevétele 2010. április 1-jéig milyen kedvező hatásokkal járt az integrált városfejlesztésre és a területi kohézióra nézve, valamint a területi kohézióról szóló jelentés, mely a területfejlesztési menetrend és a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta prioritásai közötti szinergiák 2008-ig történő megteremtéséről folyó vitához járul hozzá;

| 46. | támogatja először is a jelenleg az Európai Parlamentben folyó, a területi kohézió és a megfelelő mutatók tartalmi kialakításáról szóló vitát, illetve a Tanácsnak a szlovén elnökséghez intézett kérését, azaz hogy a 2008. tavaszi Európai Tanács előkészületeibe foglalja bele a területfejlesztési menetrendet és a Lipcsei Chartát; |
| --- | --- |

46.

támogatja először is a jelenleg az Európai Parlamentben folyó, a területi kohézió és a megfelelő mutatók tartalmi kialakításáról szóló vitát, illetve a Tanácsnak a szlovén elnökséghez intézett kérését, azaz hogy a 2008. tavaszi Európai Tanács előkészületeibe foglalja bele a területfejlesztési menetrendet és a Lipcsei Chartát;

A kohéziós politika hatása

| 47. | utal a kohéziós jelentés azon állításaira, amelyek szerint a strukturális alapok 2000 és 2006 között elsősorban az infrastruktúra, a termelő beruházások és az emberi erőforrásba való beruházás területén kerültek felhasználásra, a kohéziós alapból származó eszközöket pedig egyenlő arányban fordították környezetvédelmi intézkedésekre és szállítási infrastruktúrákra; |
| --- | --- |

47.

utal a kohéziós jelentés azon állításaira, amelyek szerint a strukturális alapok 2000 és 2006 között elsősorban az infrastruktúra, a termelő beruházások és az emberi erőforrásba való beruházás területén kerültek felhasználásra, a kohéziós alapból származó eszközöket pedig egyenlő arányban fordították környezetvédelmi intézkedésekre és szállítási infrastruktúrákra;

| 48. | kiemeli a kohéziós jelentés HERMIN-modell alkalmazásával végzett számításait, amely szerint az abszolút GDP a legtöbb új tagállamban a támogatási időszakban akár 2,8 %-al magasabb lett és mintegy 570 000 új munkahellyel több jött létre, mint a kohéziós alapok nélkül. 2015-ig, a 2007 és 2013 közötti támogatási időszakot is beleszámítva, mintegy 9,3 %-os GDP-növekedéssel és 2 millió új munkahellyel számol, valamint ezeket a számításokat jó alapnak tartja a kohéziós politika hatásának értékelésére; |
| --- | --- |

48.

kiemeli a kohéziós jelentés HERMIN-modell alkalmazásával végzett számításait, amely szerint az abszolút GDP a legtöbb új tagállamban a támogatási időszakban akár 2,8 %-al magasabb lett és mintegy 570 000 új munkahellyel több jött létre, mint a kohéziós alapok nélkül. 2015-ig, a 2007 és 2013 közötti támogatási időszakot is beleszámítva, mintegy 9,3 %-os GDP-növekedéssel és 2 millió új munkahellyel számol, valamint ezeket a számításokat jó alapnak tartja a kohéziós politika hatásának értékelésére;

| 49. | rámutat az EcoMod-modell számításaira, amely szerint Szlovákia, Litvánia, Lettország és Bulgária GDP-je 2020-ra a jelenlegihez képest 15 %-al lesz magasabb; |
| --- | --- |

49.

rámutat az EcoMod-modell számításaira, amely szerint Szlovákia, Litvánia, Lettország és Bulgária GDP-je 2020-ra a jelenlegihez képest 15 %-al lesz magasabb;

| 50. | kiemeli a kohéziós jelentés arra vonatkozó megállapítását, hogy Franciaország, Németország, Hollandia, Spanyolország, Svédország és Nagy-Britannia a 2. célkitűzéshez tartozó területein a 2000–2006-os támogatási időszakban összesen 450 000 új munkahely jött létre; |
| --- | --- |

50.

kiemeli a kohéziós jelentés arra vonatkozó megállapítását, hogy Franciaország, Németország, Hollandia, Spanyolország, Svédország és Nagy-Britannia a 2. célkitűzéshez tartozó területein a 2000–2006-os támogatási időszakban összesen 450 000 új munkahely jött létre;

| 51. | pozitívan értékeli a kohéziós jelentés eredményeit, amely szerint a kohéziós politika tematikus támogatási területein lényeges előrehaladás történt. Így például a közlekedési infrastruktúra tekintetében a spanyol, illetve portugál autópálya-hálózat sűrűsége 1995 és 2004 között csaknem 48 %-kal, illetve 200 %-kal javult; |
| --- | --- |

51.

pozitívan értékeli a kohéziós jelentés eredményeit, amely szerint a kohéziós politika tematikus támogatási területein lényeges előrehaladás történt. Így például a közlekedési infrastruktúra tekintetében a spanyol, illetve portugál autópálya-hálózat sűrűsége 1995 és 2004 között csaknem 48 %-kal, illetve 200 %-kal javult;

| 52. | kiemeli azt a tényt, hogy a környezetvédelmi infrastruktúra vonatkozásában a kohéziós alap 1993 és 2002 között az állami kiadások 37 %-os növekedéséhez vezetett a támogatott országokban; |
| --- | --- |

52.

kiemeli azt a tényt, hogy a környezetvédelmi infrastruktúra vonatkozásában a kohéziós alap 1993 és 2002 között az állami kiadások 37 %-os növekedéséhez vezetett a támogatott országokban;

| 53. | ezért egyetért a kohéziós jelentés azon értékelésével, hogy az új tagállamok környezetvédelmi infrastruktúrájának kiépítésére fordított kiadások a jövőben is különös jelentőséggel bírnak (főképp az ellátás és a hulladékkezelés területén); |
| --- | --- |

53.

ezért egyetért a kohéziós jelentés azon értékelésével, hogy az új tagállamok környezetvédelmi infrastruktúrájának kiépítésére fordított kiadások a jövőben is különös jelentőséggel bírnak (főképp az ellátás és a hulladékkezelés területén);

| 54. | hangsúlyozza a kohéziós politika fontos szerepét, amelyet a régiókban folyó kutatás és fejlesztés támogatásában játszik. Strukturális alapok fedezték a K+F célú ráfordítások 5 %-tól (Spanyolország) 18 %-ig (Litvánia) terjedő részét; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a kohéziós politika fontos szerepét, amelyet a régiókban folyó kutatás és fejlesztés támogatásában játszik. Strukturális alapok fedezték a K+F célú ráfordítások 5 %-tól (Spanyolország) 18 %-ig (Litvánia) terjedő részét;

| 55. | nem tartja kielégítőnek a jelentés azon megállapításait, amelyek a kohéziós politika kis- és középvállalkozásokra gyakorolt specifikus hatásaira térnek ki, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy a következő időközi jelentésben részletesebben foglalkozzon a strukturális politika kkv-kre gyakorolt hatásával; |
| --- | --- |

55.

nem tartja kielégítőnek a jelentés azon megállapításait, amelyek a kohéziós politika kis- és középvállalkozásokra gyakorolt specifikus hatásaira térnek ki, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy a következő időközi jelentésben részletesebben foglalkozzon a strukturális politika kkv-kre gyakorolt hatásával;

| 56. | hangsúlyozza a kohéziós politika humán erőforrások fejlesztésében játszott szerepét. Az elmúlt támogatási időszakban mintegy 69 milliárd eurót fordítottak a nők munkaerőpiachoz való jobb hozzáférésére (6 %), a munkavállalók alkalmazkodóképességének támogatására (22 %), az élethosszig tartó tanulást célzó intézkedésekre (23 %), az egyenjogúságra és a társadalmi integrációra (18 %), valamint az aktív munkaerő-piaci politikára (30 %). Ezáltal a munka termelékenysége a kohéziós jelentés szerint 5 %-al nőtt; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza a kohéziós politika humán erőforrások fejlesztésében játszott szerepét. Az elmúlt támogatási időszakban mintegy 69 milliárd eurót fordítottak a nők munkaerőpiachoz való jobb hozzáférésére (6 %), a munkavállalók alkalmazkodóképességének támogatására (22 %), az élethosszig tartó tanulást célzó intézkedésekre (23 %), az egyenjogúságra és a társadalmi integrációra (18 %), valamint az aktív munkaerő-piaci politikára (30 %). Ezáltal a munka termelékenysége a kohéziós jelentés szerint 5 %-al nőtt;

| 57. | alapvetően pozitívan ítéli meg a vidéki területekre vonatkozó intézkedéseket, amelyekre az elmúlt támogatási időszakban az EMOGA Orientációs Részlegén belül 14 milliárd eurót használtak fel. Ugyanakkor utal arra, hogy a jövőben jobban össze kell hangolni egymással a regionális politika és a vidéki térség agrárpolitikája eszközeinek koordinálását, különösen a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében. Ez a jelenlegi támogatási időszak egyik legnagyobb kihívása annál is inkább, mivel a vidéki területeket támogató eszközök már nem a regionális politikához kötődnek; |
| --- | --- |

57.

alapvetően pozitívan ítéli meg a vidéki területekre vonatkozó intézkedéseket, amelyekre az elmúlt támogatási időszakban az EMOGA Orientációs Részlegén belül 14 milliárd eurót használtak fel. Ugyanakkor utal arra, hogy a jövőben jobban össze kell hangolni egymással a regionális politika és a vidéki térség agrárpolitikája eszközeinek koordinálását, különösen a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében. Ez a jelenlegi támogatási időszak egyik legnagyobb kihívása annál is inkább, mivel a vidéki területeket támogató eszközök már nem a regionális politikához kötődnek;

| 58. | hangsúlyozza az INTERREG program pozitív szerepét: a program révén a 2000–2006-os támogatási időszakban összesen 5,8 milliárd eurót fordítottak a határokon átnyúló, transznacionális és interregionális együttműködésre. Éppen a határokon átnyúló együttműködés és az európai tapasztalatcserék terén töltenek be ezek a programok fontos szerepet abban, hogy tevékenyen figyelemmel kísérjék az európai régiók integrációját; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza az INTERREG program pozitív szerepét: a program révén a 2000–2006-os támogatási időszakban összesen 5,8 milliárd eurót fordítottak a határokon átnyúló, transznacionális és interregionális együttműködésre. Éppen a határokon átnyúló együttműködés és az európai tapasztalatcserék terén töltenek be ezek a programok fontos szerepet abban, hogy tevékenyen figyelemmel kísérjék az európai régiók integrációját;

| 59. | kedvezően értékeli az URBAN II keretében tett intézkedéseket is, amelyek révén a legutóbbi támogatási időszakban 70 város és 2,2 millió lakos kapott támogatást ahhoz, hogy szembeszálljon a városi területek előtt álló szociális és gazdasági kihívásokkal. Ugyanakkor további cselekvésre is szükség van ahhoz, hogy nőjön a kohéziós politika keretében, a növekedésnek és foglalkoztatásnak az operatív programokkal való ösztönzése céljából hozott várospolitikai intézkedések hatékonysága; |
| --- | --- |

59.

kedvezően értékeli az URBAN II keretében tett intézkedéseket is, amelyek révén a legutóbbi támogatási időszakban 70 város és 2,2 millió lakos kapott támogatást ahhoz, hogy szembeszálljon a városi területek előtt álló szociális és gazdasági kihívásokkal. Ugyanakkor további cselekvésre is szükség van ahhoz, hogy nőjön a kohéziós politika keretében, a növekedésnek és foglalkoztatásnak az operatív programokkal való ösztönzése céljából hozott várospolitikai intézkedések hatékonysága;

| 60. | hangsúlyozza az EQUAL szerepét is, amellyel az elmúlt 7 évben 3,27 milliárd euróval csaknem 3000 projektet hajtottak végre a tagállamokban az európai foglalkoztatási stratégia megvalósításáról szóló tapasztalatcsere ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza az EQUAL szerepét is, amellyel az elmúlt 7 évben 3,27 milliárd euróval csaknem 3000 projektet hajtottak végre a tagállamokban az európai foglalkoztatási stratégia megvalósításáról szóló tapasztalatcsere ösztönzése céljából;

| 61. | méltatja az Európai Beruházási Bank munkáját is, amely a 2000–2006-os támogatási időszakban eszközeinek kb. 71 %-át regionális politikai projektekre fordította; |
| --- | --- |

61.

méltatja az Európai Beruházási Bank munkáját is, amely a 2000–2006-os támogatási időszakban eszközeinek kb. 71 %-át regionális politikai projektekre fordította;

| 62. | utal arra, hogy a 2000–2006-os támogatási időszak összes hatása csak 2008-ban, az ezen időszakból származó kifizetések lezárása után értékelhető, ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy a következő kohéziós jelentésben a 2000-től 2006-og tartó támogatási időszak értékelését helyezze középpontba; |
| --- | --- |

62.

utal arra, hogy a 2000–2006-os támogatási időszak összes hatása csak 2008-ban, az ezen időszakból származó kifizetések lezárása után értékelhető, ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy a következő kohéziós jelentésben a 2000-től 2006-og tartó támogatási időszak értékelését helyezze középpontba;

A tagállami politikák hatása a gazdasági és társadalmi kohézióra

| 63. | megállapítja, hogy a tagállamoknak a gazdasági és társadalmi kohézió érdekében tett erőfeszítései az általános költségvetési konszolidáció és a módosított lisszaboni stratégia elérését célzó nemzeti reformtevékenységek előterében zajlanak; |
| --- | --- |

63.

megállapítja, hogy a tagállamoknak a gazdasági és társadalmi kohézió érdekében tett erőfeszítései az általános költségvetési konszolidáció és a módosított lisszaboni stratégia elérését célzó nemzeti reformtevékenységek előterében zajlanak;

| 64. | ennek kapcsán tudomásul veszi, hogy a kohéziós országok kivételével számos tagállamban csökkent az állami beruházások mennyisége, az 1993-as szintről, a GDP 2,9 %-áról 2005-re 2,4 %-ra. Ezzel szemben a 2004-ben csatlakozott országokban az állami beruházások jelentősen növekedtek, jelenleg mintegy 50 %-kal múlják felül a többi tagállamét; |
| --- | --- |

64.

ennek kapcsán tudomásul veszi, hogy a kohéziós országok kivételével számos tagállamban csökkent az állami beruházások mennyisége, az 1993-as szintről, a GDP 2,9 %-áról 2005-re 2,4 %-ra. Ezzel szemben a 2004-ben csatlakozott országokban az állami beruházások jelentősen növekedtek, jelenleg mintegy 50 %-kal múlják felül a többi tagállamét;

| 65. | megállapítja, hogy az új tagállamokban a kiadások növekedése konszolidációs intézkedésekkel járt együtt; |
| --- | --- |

65.

megállapítja, hogy az új tagállamokban a kiadások növekedése konszolidációs intézkedésekkel járt együtt;

| 66. | hangsúlyozza azt az általános tendenciát, hogy az állami költségvetések nehéz helyzete ellenére a források újraelosztása révén csak kis mértékben csökkentek, sőt akár növekedtek is a gazdasági és társadalmi kohéziót célzó intézkedésekre fordított eszközök a gazdasággal kapcsolatos beruházások terén; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza azt az általános tendenciát, hogy az állami költségvetések nehéz helyzete ellenére a források újraelosztása révén csak kis mértékben csökkentek, sőt akár növekedtek is a gazdasági és társadalmi kohéziót célzó intézkedésekre fordított eszközök a gazdasággal kapcsolatos beruházások terén;

| 67. | sajnálatát fejezi ki afelett, hogy az állami költségvetések elemzését tekintve nem kapott elegendő figyelmet az egyes országok speciális helyzete, például az állami kiadások konszolidációjának szükségessége a német egyesítés után; |
| --- | --- |

67.

sajnálatát fejezi ki afelett, hogy az állami költségvetések elemzését tekintve nem kapott elegendő figyelmet az egyes országok speciális helyzete, például az állami kiadások konszolidációjának szükségessége a német egyesítés után;

| 68. | üdvözli azt a számos tagállamban általános tendenciát, hogy a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb figyelmet kapnak az állami beruházások szereplőiként, amint – a kohéziós jelentés szerint – elsősorban Dániában, Spanyolországban, Olaszországban, Portugáliában, Nagy-Britanniában és Finnországban előfordult, ahol a helyi és regionális önkormányzatoknak az állami beruházásokban való részvétele az 1995–2004 időszakban akár 10 %-kal is megnőtt; |
| --- | --- |

68.

üdvözli azt a számos tagállamban általános tendenciát, hogy a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb figyelmet kapnak az állami beruházások szereplőiként, amint – a kohéziós jelentés szerint – elsősorban Dániában, Spanyolországban, Olaszországban, Portugáliában, Nagy-Britanniában és Finnországban előfordult, ahol a helyi és regionális önkormányzatoknak az állami beruházásokban való részvétele az 1995–2004 időszakban akár 10 %-kal is megnőtt;

| 69. | tudomásul veszi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részesedése az állami beruházási kiadásokban az új tagállamokban, Lengyelország, Csehország és Lettország kivételével, jóval kevesebb, mint 50 %; |
| --- | --- |

69.

tudomásul veszi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részesedése az állami beruházási kiadásokban az új tagállamokban, Lengyelország, Csehország és Lettország kivételével, jóval kevesebb, mint 50 %;

| 70. | kiemeli a kohéziós jelentés megállapítását, amely szerint ez összefügg egyrészt a beruházási projektek felszívóképességével és minőségével, másrészt a decentralizáció mértékével, amennyiben decentralizált szinten működőképes az adminisztráció; |
| --- | --- |

70.

kiemeli a kohéziós jelentés megállapítását, amely szerint ez összefügg egyrészt a beruházási projektek felszívóképességével és minőségével, másrészt a decentralizáció mértékével, amennyiben decentralizált szinten működőképes az adminisztráció;

| 71. | elégedetten veszi tudomásul a kohéziós jelentés állításait a strukturális alapokból való magas szintű finanszírozás és az új tagállamok gazdasági stabilitásának kialakulása közötti kapcsolatról. Eszerint az új tagállamokban nagymértékű növekedést és ugyanakkor az államháztartás konszolidációját sikerült elérni. Ebből egyértelmű, milyen hatással járt az euróra való tekintettel a pénzügyi politikai stabilitásra irányuló európai politika, valamint a növekedés és kohézió érdekében a strukturális alapok révén történő beavatkozás. Ez a kombináció azt is lehetővé tette, hogy az elmúlt években a valutaárfolyamok viszonylag stabilak legyenek az euróhoz képest; |
| --- | --- |

71.

elégedetten veszi tudomásul a kohéziós jelentés állításait a strukturális alapokból való magas szintű finanszírozás és az új tagállamok gazdasági stabilitásának kialakulása közötti kapcsolatról. Eszerint az új tagállamokban nagymértékű növekedést és ugyanakkor az államháztartás konszolidációját sikerült elérni. Ebből egyértelmű, milyen hatással járt az euróra való tekintettel a pénzügyi politikai stabilitásra irányuló európai politika, valamint a növekedés és kohézió érdekében a strukturális alapok révén történő beavatkozás. Ez a kombináció azt is lehetővé tette, hogy az elmúlt években a valutaárfolyamok viszonylag stabilak legyenek az euróhoz képest;

A közösségi politikák hatása a gazdasági és társadalmi kohézióra

| 72. | az európai kutatási és innovációs politikára tekintettel hangsúlyozza, hogy a programok elsősorban Európa nemzetközi versenyképességének fokozására irányulnak. Ezért az erre szánt eszközöket az egész EU-ra kiterjedő pályázati felhívások keretében osztják szét; |
| --- | --- |

72.

az európai kutatási és innovációs politikára tekintettel hangsúlyozza, hogy a programok elsősorban Európa nemzetközi versenyképességének fokozására irányulnak. Ezért az erre szánt eszközöket az egész EU-ra kiterjedő pályázati felhívások keretében osztják szét;

| 73. | ezért tudomásul veszi, hogy a 6. kutatási keretprogramban részt vevő intézmények mindössze 18 %-a található leszakadó régióban, és támogatja a kohéziós jelentés nézőpontját, amely szerint az európai kutatástámogatás és a kohéziós politika, mivel az európai kutatás és fejlesztés javítására irányulnak, egymást kiegészítő célokat követnek, valamint ugyanakkor üdvözli, hogy a 7. kutatási program keretében a KnowReg2-höz hasonló kezdeményezések az európai kutatástámogatás regionális dimenzióját erősítik; |
| --- | --- |

73.

ezért tudomásul veszi, hogy a 6. kutatási keretprogramban részt vevő intézmények mindössze 18 %-a található leszakadó régióban, és támogatja a kohéziós jelentés nézőpontját, amely szerint az európai kutatástámogatás és a kohéziós politika, mivel az európai kutatás és fejlesztés javítására irányulnak, egymást kiegészítő célokat követnek, valamint ugyanakkor üdvözli, hogy a 7. kutatási program keretében a KnowReg2-höz hasonló kezdeményezések az európai kutatástámogatás regionális dimenzióját erősítik;

| 74. | a versenyképességi és innovációs keretprogramra (VIK) való tekintettel hangsúlyozza, hogy ez a program ésszerűen kiegészítheti a kohéziós politikai intézkedéseket, például azáltal, hogy a kkv-k vagy a megújuló energiák támogatására irányul; |
| --- | --- |

74.

a versenyképességi és innovációs keretprogramra (VIK) való tekintettel hangsúlyozza, hogy ez a program ésszerűen kiegészítheti a kohéziós politikai intézkedéseket, például azáltal, hogy a kkv-k vagy a megújuló energiák támogatására irányul;

| 75. | az európai versenypolitikát tekintve kiemeli a kohéziós jelentés megállapítását, amely szerint a leszakadó régióknak az EK-Szerződés 87. cikkének (3) a) bekezdése alapján nyújtott állami támogatások a 2003-as 19 milliárd euróról 2005-re 11 milliárd euróra csökkentek; |
| --- | --- |

75.

az európai versenypolitikát tekintve kiemeli a kohéziós jelentés megállapítását, amely szerint a leszakadó régióknak az EK-Szerződés 87. cikkének (3) a) bekezdése alapján nyújtott állami támogatások a 2003-as 19 milliárd euróról 2005-re 11 milliárd euróra csökkentek;

| 76. | utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) a) bekezdésének megfelelő támogatások csökkenésével párhuzamosan a kohéziós országokban az állami segélyek egyre inkább a lisszaboni és göteborgi célok (környezet, regionális támogatások, kkv-k, foglalkoztatás, képzés és kutatás) elérésére irányulnak. A tagországok több mint fele ezekre a horizontális célokra összpontosítja a támogatásokat; |
| --- | --- |

76.

utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) a) bekezdésének megfelelő támogatások csökkenésével párhuzamosan a kohéziós országokban az állami segélyek egyre inkább a lisszaboni és göteborgi célok (környezet, regionális támogatások, kkv-k, foglalkoztatás, képzés és kutatás) elérésére irányulnak. A tagországok több mint fele ezekre a horizontális célokra összpontosítja a támogatásokat;

| 77. | tudomásul veszi, hogy az Európai Unió bővítése ellenére az új támogatási időszakban a népességnek mindössze 34 %-a él az EK-Szerződés 87. cikk (3) a) bekezdésének megfelelő, leszakadó régiókban; |
| --- | --- |

77.

tudomásul veszi, hogy az Európai Unió bővítése ellenére az új támogatási időszakban a népességnek mindössze 34 %-a él az EK-Szerződés 87. cikk (3) a) bekezdésének megfelelő, leszakadó régiókban;

| 78. | tudomásul veszi a kohéziós jelentés állításait, amelyek szerint a közös agrárpolitika piaci rendtartásai különösen a nagyobb termelési egységekkel rendelkező, erősebb régiókat részesítik előnyben, ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jelenlegi támogatási időszakban a vidékfejlesztési eszközöket elsősorban a konvergenciarégiókban használják fel, és üdvözli, hogy a moduláció révén lehetséges a vidékfejlesztésre fordított eszközök további növelése ebben a támogatási időszakban; |
| --- | --- |

78.

tudomásul veszi a kohéziós jelentés állításait, amelyek szerint a közös agrárpolitika piaci rendtartásai különösen a nagyobb termelési egységekkel rendelkező, erősebb régiókat részesítik előnyben, ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jelenlegi támogatási időszakban a vidékfejlesztési eszközöket elsősorban a konvergenciarégiókban használják fel, és üdvözli, hogy a moduláció révén lehetséges a vidékfejlesztésre fordított eszközök további növelése ebben a támogatási időszakban;

| 79. | utal arra a kihívásra, hogy a következő években elsősorban a mezőgazdaságban foglalkoztatott nagy arányú munkaerővel rendelkező országokban a versenyképes mezőgazdaság felé való átmenetet a vidéki területeken a gazdasági tevékenységek diverzifikációjához kössék; |
| --- | --- |

79.

utal arra a kihívásra, hogy a következő években elsősorban a mezőgazdaságban foglalkoztatott nagy arányú munkaerővel rendelkező országokban a versenyképes mezőgazdaság felé való átmenetet a vidéki területeken a gazdasági tevékenységek diverzifikációjához kössék;

| 80. | kiemeli a kohéziós jelentés megállapításait, amelyek szerint az EU költségvetését tekintve a kohéziós politika központi szerepet játszott az Európai Unió felépítése során abban, hogy az Unióban minden polgár egyenrangúan vehessen részt az európai belső piacban; |
| --- | --- |

80.

kiemeli a kohéziós jelentés megállapításait, amelyek szerint az EU költségvetését tekintve a kohéziós politika központi szerepet játszott az Európai Unió felépítése során abban, hogy az Unióban minden polgár egyenrangúan vehessen részt az európai belső piacban;

| 81. | az európai költségvetési politikát tekintve tudomásul veszi, hogy a kohéziós politika jelenleg az EU költségeinek egyharmadát teszi ki, 2013-ban pedig eléri majd az 54,2 milliárd eurót, valamint utal arra, hogy a kohéziós politikának az Unió GDP-jéhez viszonyított aránya 2013-ra körülbelül 0,35 %-ra fog csökkenni – a 2004-es csaknem 0,4 %-hoz képest; |
| --- | --- |

81.

az európai költségvetési politikát tekintve tudomásul veszi, hogy a kohéziós politika jelenleg az EU költségeinek egyharmadát teszi ki, 2013-ban pedig eléri majd az 54,2 milliárd eurót, valamint utal arra, hogy a kohéziós politikának az Unió GDP-jéhez viszonyított aránya 2013-ra körülbelül 0,35 %-ra fog csökkenni – a 2004-es csaknem 0,4 %-hoz képest;

| 82. | hangsúlyozza, hogy mivel az EU bővítésére a jelenlegi támogatási időszak végén került sor, a kohéziós eszközök mintegy 85 %-a kerül a leszakadó régiókhoz, míg 1989-ben ez az arány 56 % volt. Az új tagállamok előreláthatólag az összes kohéziós eszköz 52 %-át fogják kapni, míg a népességnek mindössze 21 %-át adják; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy mivel az EU bővítésére a jelenlegi támogatási időszak végén került sor, a kohéziós eszközök mintegy 85 %-a kerül a leszakadó régiókhoz, míg 1989-ben ez az arány 56 % volt. Az új tagállamok előreláthatólag az összes kohéziós eszköz 52 %-át fogják kapni, míg a népességnek mindössze 21 %-át adják;

| 83. | sajnálatát fejezi ki afelett, hogy e kohéziós jelentés vonatkozó fejezete még nem tartalmaz átfogó koncepciót a kohéziós politika és az egyéb közösségi politikák közötti kölcsönhatások erősítésére, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy az EU pénzügyi rendszerének tervezett reformjára való tekintettel a következő jelentések egyikében pótolja ezt a hiányt; |
| --- | --- |

83.

sajnálatát fejezi ki afelett, hogy e kohéziós jelentés vonatkozó fejezete még nem tartalmaz átfogó koncepciót a kohéziós politika és az egyéb közösségi politikák közötti kölcsönhatások erősítésére, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy az EU pénzügyi rendszerének tervezett reformjára való tekintettel a következő jelentések egyikében pótolja ezt a hiányt;

| 84. | hangsúlyozza, hogy szükség van a meglévő eljárások (pl. hatástanulmány) keretében, minden érintett szereplő közreműködésével folytatott párbeszédre, amely az európai törvényalkotásnak a fenntartható regionális és városfejlesztésre gyakorolt lehetséges hatásainak vizsgálatára és figyelembevételére, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat érintő EU-politikák és uniós kezdeményezések hatékonyabb összehangolására szolgál. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy már a kezdeti szakaszban vonja be ezekbe a folyamatokba; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy szükség van a meglévő eljárások (pl. hatástanulmány) keretében, minden érintett szereplő közreműködésével folytatott párbeszédre, amely az európai törvényalkotásnak a fenntartható regionális és városfejlesztésre gyakorolt lehetséges hatásainak vizsgálatára és figyelembevételére, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat érintő EU-politikák és uniós kezdeményezések hatékonyabb összehangolására szolgál. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy már a kezdeti szakaszban vonja be ezekbe a folyamatokba;

A kohéziós politika reformja a 2007–2013-as időszakban

| 85. | tudomásul veszi a kohéziós jelentés megállapításait, amelyek szerint a kohéziós politikának a 2007–2013 időszakra tervezett reformja a bevált elvek megtartására irányul a programozást, a partnerséget, a társfinanszírozást és az értékelést tekintve, valamint újítások bevezetésére az erősebb stratégiát, további decentralizációt, javított hatást érintően és egyszerűsített adminisztráció révén; |
| --- | --- |

85.

tudomásul veszi a kohéziós jelentés megállapításait, amelyek szerint a kohéziós politikának a 2007–2013 időszakra tervezett reformja a bevált elvek megtartására irányul a programozást, a partnerséget, a társfinanszírozást és az értékelést tekintve, valamint újítások bevezetésére az erősebb stratégiát, további decentralizációt, javított hatást érintően és egyszerűsített adminisztráció révén;

| 86. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika szorosan kötődik a lisszaboni stratégiához, aminek eredményeképpen a programozási folyamat nagyobb mértékben a növekedési és foglalkoztatási programokra összpontosult. Ez azonban csak akkor biztosítható, ha a tagállamokban gyakori a tapasztalatcsere a kohéziós és strukturális politikában illetékes szervek, valamint a nemzeti reformtervek kidolgozásáért felelős intézmények között; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika szorosan kötődik a lisszaboni stratégiához, aminek eredményeképpen a programozási folyamat nagyobb mértékben a növekedési és foglalkoztatási programokra összpontosult. Ez azonban csak akkor biztosítható, ha a tagállamokban gyakori a tapasztalatcsere a kohéziós és strukturális politikában illetékes szervek, valamint a nemzeti reformtervek kidolgozásáért felelős intézmények között;

| 87. | a strukturális eszközöknek a lisszaboni célok érdekében történő felhasználását („earmarking”) tekintve hangsúlyozza, hogy a konvergenciaeszközök mintegy 64 %-át és a versenyképességre szánt eszközök több mint 80 %-át használják fel ezeken a területeken, és így elérhetők a közösen kitűzött célok. Ezáltal 210 milliárd euró értékben kerül sor beruházásokra a növekedés és foglalkoztatás terén; |
| --- | --- |

87.

a strukturális eszközöknek a lisszaboni célok érdekében történő felhasználását („earmarking”) tekintve hangsúlyozza, hogy a konvergenciaeszközök mintegy 64 %-át és a versenyképességre szánt eszközök több mint 80 %-át használják fel ezeken a területeken, és így elérhetők a közösen kitűzött célok. Ezáltal 210 milliárd euró értékben kerül sor beruházásokra a növekedés és foglalkoztatás terén;

| 88. | a kohéziós politikának a lisszaboni célokra való összpontosítását tekintve utal arra, hogy a gazdasági és társadalmi kohézió erősítése az Európai Unió egyik önálló célkitűzése. Nem szabad tehát azt a benyomást kelteni, hogy a kohéziós politika kizárólag a lisszaboni célok megvalósítását szolgálja; |
| --- | --- |

88.

a kohéziós politikának a lisszaboni célokra való összpontosítását tekintve utal arra, hogy a gazdasági és társadalmi kohézió erősítése az Európai Unió egyik önálló célkitűzése. Nem szabad tehát azt a benyomást kelteni, hogy a kohéziós politika kizárólag a lisszaboni célok megvalósítását szolgálja;

| 89. | méltatja, hogy az Európai Bizottság az alapokról szóló, az eddig hatályos 10 rendeletet leváltó egységes rendelettel megkísérel nagyobb átláthatóságot és egyértelmű jogi szabályozást létrehozni. Ez a kohéziós alapnak az alapokról szóló általános rendeletbe való beemelésére is érvényes; |
| --- | --- |

89.

méltatja, hogy az Európai Bizottság az alapokról szóló, az eddig hatályos 10 rendeletet leváltó egységes rendelettel megkísérel nagyobb átláthatóságot és egyértelmű jogi szabályozást létrehozni. Ez a kohéziós alapnak az alapokról szóló általános rendeletbe való beemelésére is érvényes;

| 90. | kimondja, hogy a reform hatásainak átfogó, a strukturális alapok programozására és megvalósítására vonatkozó értékelése csak az operatív programok engedélyezése és elindítása után lehetséges, és kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt az értékelést végezze el a következő jelentések egyikében; |
| --- | --- |

90.

kimondja, hogy a reform hatásainak átfogó, a strukturális alapok programozására és megvalósítására vonatkozó értékelése csak az operatív programok engedélyezése és elindítása után lehetséges, és kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt az értékelést végezze el a következő jelentések egyikében;

| 91. | kéri, hogy mivel a lisszaboni és a göteborgi stratégiák céljainak elérésében, illetve a társadalmi integráció – például a bevándorlók beilleszkedése – megteremtésében központi szerepet játszanak az európai városok, az ötödik kohéziós jelentésben szenteljenek külön fejezetet a városi dimenziónak; |
| --- | --- |

91.

kéri, hogy mivel a lisszaboni és a göteborgi stratégiák céljainak elérésében, illetve a társadalmi integráció – például a bevándorlók beilleszkedése – megteremtésében központi szerepet játszanak az európai városok, az ötödik kohéziós jelentésben szenteljenek külön fejezetet a városi dimenziónak;

Új kihívások

| 92. | úgy véli, hogy a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentés a kohéziós politika jövőbeli, a 2013 utáni időszakra vonatkozó kialakításáról szóló vita kezdete, valamint hogy ehhez a kohéziós politika jövőbeli kihívásainak átfogó elemzése szükséges, és nézetei szerint a negyedik kohéziós jelentésről szóló közlemény elemei az első lépést jelentik ebben az irányban. Ezenkívül megjegyzi, hogy a kohéziós politikán kívül az EU más politikái is igyekeznek megküzdeni a jelentésben megfogalmazott kihívásokkal; |
| --- | --- |

92.

úgy véli, hogy a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentés a kohéziós politika jövőbeli, a 2013 utáni időszakra vonatkozó kialakításáról szóló vita kezdete, valamint hogy ehhez a kohéziós politika jövőbeli kihívásainak átfogó elemzése szükséges, és nézetei szerint a negyedik kohéziós jelentésről szóló közlemény elemei az első lépést jelentik ebben az irányban. Ezenkívül megjegyzi, hogy a kohéziós politikán kívül az EU más politikái is igyekeznek megküzdeni a jelentésben megfogalmazott kihívásokkal;

| 93. | hangsúlyozza, hogy a globalizáció következtében a tagállamokban, főként helyi és regionális szinten átszervezés és modernizálás szükséges, és utal a kohéziós jelentés azon állításaira, amelyek szerint a globalizáció különféle hatást fog gyakorolni az egyes gazdasági ágakra és régiókra, és tudatában van annak a ténynek, hogy az ehhez való alkalmazkodás igénye nemcsak a leszakadó régiókban, hanem az EU többi régiójában is jelentkezni fog. E folyamatok során tekintetbe kell venni a régiók kulturális örökségét is; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza, hogy a globalizáció következtében a tagállamokban, főként helyi és regionális szinten átszervezés és modernizálás szükséges, és utal a kohéziós jelentés azon állításaira, amelyek szerint a globalizáció különféle hatást fog gyakorolni az egyes gazdasági ágakra és régiókra, és tudatában van annak a ténynek, hogy az ehhez való alkalmazkodás igénye nemcsak a leszakadó régiókban, hanem az EU többi régiójában is jelentkezni fog. E folyamatok során tekintetbe kell venni a régiók kulturális örökségét is;

| 94. | utal azonban arra is, hogy kohéziós politika legfőbb kihívása a gazdasági változásokhoz való alkalmazkodás képességének ösztönzése a technológiai fejlődés, a képzés és továbbképzés támogatása révén, a globalizáció nyújtotta esélyek kihasználásának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

94.

utal azonban arra is, hogy kohéziós politika legfőbb kihívása a gazdasági változásokhoz való alkalmazkodás képességének ösztönzése a technológiai fejlődés, a képzés és továbbképzés támogatása révén, a globalizáció nyújtotta esélyek kihasználásának lehetővé tétele érdekében;

| 95. | megállapítja, hogy az éghajlatváltozás is különbözőképpen fog hatni Európa régióira, például az árvízvédelmet és a változó klimatikus adottságokat tekintve új átszervezési és alkalmazkodási igény jelentkezik a mezőgazdaságban. A megújuló energiaforrások fejlesztése ugyanakkor új lehetőségeket is megnyit a növekedésre és foglalkoztatásra, valamint az új, világméretű piacokra; |
| --- | --- |

95.

megállapítja, hogy az éghajlatváltozás is különbözőképpen fog hatni Európa régióira, például az árvízvédelmet és a változó klimatikus adottságokat tekintve új átszervezési és alkalmazkodási igény jelentkezik a mezőgazdaságban. A megújuló energiaforrások fejlesztése ugyanakkor új lehetőségeket is megnyit a növekedésre és foglalkoztatásra, valamint az új, világméretű piacokra;

| 96. | a kohéziós jelentéssel egyezően úgy véli, hogy a növekvő energiaárak elsősorban azokat a régiókat fogják sújtani, amelyekben alacsony az energiahatékonyság és nagy energiafelhasználású gazdasági ágazatok találhatók. Ez a tendencia ugyanakkor az EU külső, illetve legkülső régiói szigeteit, hegyvidéki és elmaradottabb területeit is az elé a kihívás elé állítja, hogy a magasabb szállítási költségek dacára meg tudják tartani saját növekedési potenciáljukat; |
| --- | --- |

96.

a kohéziós jelentéssel egyezően úgy véli, hogy a növekvő energiaárak elsősorban azokat a régiókat fogják sújtani, amelyekben alacsony az energiahatékonyság és nagy energiafelhasználású gazdasági ágazatok találhatók. Ez a tendencia ugyanakkor az EU külső, illetve legkülső régiói szigeteit, hegyvidéki és elmaradottabb területeit is az elé a kihívás elé állítja, hogy a magasabb szállítási költségek dacára meg tudják tartani saját növekedési potenciáljukat;

| 97. | kiemeli a kohéziós jelentés megállapításait, amelyek szerint a demográfiai változás fokozatosan központi növekedési és fejlődési akadállyá változhat az Európai Unió sok régiója számára; |
| --- | --- |

97.

kiemeli a kohéziós jelentés megállapításait, amelyek szerint a demográfiai változás fokozatosan központi növekedési és fejlődési akadállyá változhat az Európai Unió sok régiója számára;

| 98. | ebben az összefüggésben a régióknak az általános képzési szint javítása és az iskolából kimaradók arányának csökkentése érdekében tett kezdeményezéseit fontos feltételnek tekinti ahhoz, hogy nagyobb produktivitás és értékteremtés révén enyhíthetők legyen a népesség elöregedésének következményei; |
| --- | --- |

98.

ebben az összefüggésben a régióknak az általános képzési szint javítása és az iskolából kimaradók arányának csökkentése érdekében tett kezdeményezéseit fontos feltételnek tekinti ahhoz, hogy nagyobb produktivitás és értékteremtés révén enyhíthetők legyen a népesség elöregedésének következményei;

A kohéziós politika jövője

| 99. | utal arra, hogy a kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló vita az elkövetkező években az EU-költségvetés reformjáról szóló vitához fog kapcsolódni. Ehhez a következő években különböző alternatívákat kell kialakítani, és fel kell mérni a jelenlegi EU-politikákat. Ugyanakkor az Európai Bizottság a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló ötödik jelentésében további hozzájárulást fog tenni a vitához; |
| --- | --- |

99.

utal arra, hogy a kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló vita az elkövetkező években az EU-költségvetés reformjáról szóló vitához fog kapcsolódni. Ehhez a következő években különböző alternatívákat kell kialakítani, és fel kell mérni a jelenlegi EU-politikákat. Ugyanakkor az Európai Bizottság a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló ötödik jelentésében további hozzájárulást fog tenni a vitához;

| 100. | úgy véli, hogy az Európai Bizottság által a kohéziós jelentésről szóló közleményben felvetett kérdések az első hozzájárulást jelentik a jövőbeli vitához, és a kérdések megválaszolásához a következő javaslatokat teszi; |
| --- | --- |

100.

úgy véli, hogy az Európai Bizottság által a kohéziós jelentésről szóló közleményben felvetett kérdések az első hozzájárulást jelentik a jövőbeli vitához, és a kérdések megválaszolásához a következő javaslatokat teszi;

A kohéziós politika mennyire van felkészülve az elkövetkező években az európai régiók előtt álló kihívásokra?

| 101. | utal arra, hogy az európai régiók csak akkor tudnak megbirkózni az előttük álló kihívásokkal, ha az egész Európára kiterjedő stratégiai iránymutatások és a regionális szintű eszközfelhasználáshoz szükséges rugalmasság között egyensúly van; |
| --- | --- |

101.

utal arra, hogy az európai régiók csak akkor tudnak megbirkózni az előttük álló kihívásokkal, ha az egész Európára kiterjedő stratégiai iránymutatások és a regionális szintű eszközfelhasználáshoz szükséges rugalmasság között egyensúly van;

| 102. | úgy véli, cselekvésre van szükség ahhoz, hogy a régiók speciális jövőbeli stratégiák kifejlesztésével idejében azonosítsák a jövőbeli kihívásokat, és a régiók európai szintű összehasonlítása révén meghatározzák az egyes régiók Európában elfoglalt helyzetét. Ennek során vizsgálatra szorul, hogy szükség van-e, illetve ha igen, milyen mértékben a kohéziós politika értékelésére szolgáló új mutatókra; |
| --- | --- |

102.

úgy véli, cselekvésre van szükség ahhoz, hogy a régiók speciális jövőbeli stratégiák kifejlesztésével idejében azonosítsák a jövőbeli kihívásokat, és a régiók európai szintű összehasonlítása révén meghatározzák az egyes régiók Európában elfoglalt helyzetét. Ennek során vizsgálatra szorul, hogy szükség van-e, illetve ha igen, milyen mértékben a kohéziós politika értékelésére szolgáló új mutatókra;

| 103. | kiemeli, hogy ösztönözni kell az intenzívebb gondolatcserét és együttműködést a regionális politikák új megközelítéseit és modelljeit illetően a kutatók, nemzeti kutatóintézetek és regionális tanulmányokkal foglalkozó egyesületek között annak érdekében, hogy hatékonyabb módokat találjunk az elgondolásoknak és gyakorlati alkalmazásaiknak a politikák kialakítása, végrehajtása és értékelése területén történő terjesztésére, és javasolja az Európai Bizottságnak, hogy biztosítson megfelelő mechanizmust, amely támogatja az e területen történő együttműködést, hálózatépítést és ismeretterjesztést; |
| --- | --- |

103.

kiemeli, hogy ösztönözni kell az intenzívebb gondolatcserét és együttműködést a regionális politikák új megközelítéseit és modelljeit illetően a kutatók, nemzeti kutatóintézetek és regionális tanulmányokkal foglalkozó egyesületek között annak érdekében, hogy hatékonyabb módokat találjunk az elgondolásoknak és gyakorlati alkalmazásaiknak a politikák kialakítása, végrehajtása és értékelése területén történő terjesztésére, és javasolja az Európai Bizottságnak, hogy biztosítson megfelelő mechanizmust, amely támogatja az e területen történő együttműködést, hálózatépítést és ismeretterjesztést;

Milyen választ adhat a regionális politika a globalizációra?

| 104. | a globalizációt a strukturális változások további folyamatának tekinti, amely Európa régiói és települései számára esélyeket és veszélyforrásokat is jelent; |
| --- | --- |

104.

a globalizációt a strukturális változások további folyamatának tekinti, amely Európa régiói és települései számára esélyeket és veszélyforrásokat is jelent;

| 105. | a regionális politika révén lehetővé válik a globalizáció számos gazdasági és szociális következményeinek megfelelő kezelése, mivel e politika keretén belül több ágazatot érintő és helyi szintű válaszok születhetnek; |
| --- | --- |

105.

a regionális politika révén lehetővé válik a globalizáció számos gazdasági és szociális következményeinek megfelelő kezelése, mivel e politika keretén belül több ágazatot érintő és helyi szintű válaszok születhetnek;

| 106. | üdvözli, hogy a kohéziós jelentésben első alkalommal kerül sor más országok, főként az USA, Oroszország és Kína regionális politikájának részletesebb vizsgálatára, ami fontos hozzájárulás a regionális fejlesztési stratégiákról szóló világméretű összehasonlítás és tapasztalatcsere megvalósításához; |
| --- | --- |

106.

üdvözli, hogy a kohéziós jelentésben első alkalommal kerül sor más országok, főként az USA, Oroszország és Kína regionális politikájának részletesebb vizsgálatára, ami fontos hozzájárulás a regionális fejlesztési stratégiákról szóló világméretű összehasonlítás és tapasztalatcsere megvalósításához;

| 107. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben is nagyobb figyelmet fordítson a globalizáció regionális és ágazati hatásaira, hogy ezáltal fontos információkkal láthassa el a helyi és regionális önkormányzatokat a globalizáció regionális szintű tendenciáiról és kihívásairól; |
| --- | --- |

107.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben is nagyobb figyelmet fordítson a globalizáció regionális és ágazati hatásaira, hogy ezáltal fontos információkkal láthassa el a helyi és regionális önkormányzatokat a globalizáció regionális szintű tendenciáiról és kihívásairól;

| 108. | elsősorban a kínálati tényezők erősítésén alapuló, előretekintő regionális politikát tekinti eszköznek ahhoz, hogy a piacokért és vállalatokért folytatott világméretű versenyben a jövőben is lehetséges legyen az elért fejlődési szint megtartása; |
| --- | --- |

108.

elsősorban a kínálati tényezők erősítésén alapuló, előretekintő regionális politikát tekinti eszköznek ahhoz, hogy a piacokért és vállalatokért folytatott világméretű versenyben a jövőben is lehetséges legyen az elért fejlődési szint megtartása;

| 109. | hangsúlyozza, hogy a globalizációt visszafordíthatatlan folyamatként kell elfogadni, és innovációk és teljesítőképesség révén a regionális szükségletekhez igazított fejlesztési stratégiákat kell kialakítani; |
| --- | --- |

109.

hangsúlyozza, hogy a globalizációt visszafordíthatatlan folyamatként kell elfogadni, és innovációk és teljesítőképesség révén a regionális szükségletekhez igazított fejlesztési stratégiákat kell kialakítani;

Milyen szerepet játszhat a kohéziós politika az éghajlatváltozásra vonatkozóan?

| 110. | az éghajlatváltozást az egyik legnagyobb globális kihívásnak tekinti, amellyel csak nemzetközileg egyeztetett és integrált, számos intézkedéscsomagot tartalmazó koncepció segítségével lehet megbirkózni; |
| --- | --- |

110.

az éghajlatváltozást az egyik legnagyobb globális kihívásnak tekinti, amellyel csak nemzetközileg egyeztetett és integrált, számos intézkedéscsomagot tartalmazó koncepció segítségével lehet megbirkózni;

| 111. | a kohéziós politika szerepét elsősorban abban látja, hogy ösztönzi a CO2-kibocsátás csökkentését, az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrások felhasználását, főként a leszakadó régiókban. Ennek során ezek a régiók profitálhatnak abból, hogy e téren már jelenleg is kialakultak új piacok és létrejöttek új vállalatok; |
| --- | --- |

111.

a kohéziós politika szerepét elsősorban abban látja, hogy ösztönzi a CO2-kibocsátás csökkentését, az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrások felhasználását, főként a leszakadó régiókban. Ennek során ezek a régiók profitálhatnak abból, hogy e téren már jelenleg is kialakultak új piacok és létrejöttek új vállalatok;

| 112. | hangsúlyozza azonban a kohéziós politika korlátait is: például nem képes kiegyenlíteni a kibocsátáskereskedelem téves elosztási politikájának következményeit vagy az esetleges versenytorzulásokat; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza azonban a kohéziós politika korlátait is: például nem képes kiegyenlíteni a kibocsátáskereskedelem téves elosztási politikájának következményeit vagy az esetleges versenytorzulásokat;

Hogyan fejleszthetők tovább a kohéziós politikában a növekedést és foglalkoztatást célzó kezdeményezések?

| 113. | úgy véli, hogy a kohéziós politikát továbbra is a szolidaritás elve kell, hogy vezérelje, és súlypontját a jövőben is a növekedésre és a foglalkoztatásra kell helyezni. E politika hatékonyságának növelése érdekében a Régiók Bizottsága egy, a lisszaboni folyamatot nyomon követő platformot hozott létre, amely lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok számára a partnerségben folytatott munkát és a bevált gyakorlatok cseréjét az érintett területen; |
| --- | --- |

113.

úgy véli, hogy a kohéziós politikát továbbra is a szolidaritás elve kell, hogy vezérelje, és súlypontját a jövőben is a növekedésre és a foglalkoztatásra kell helyezni. E politika hatékonyságának növelése érdekében a Régiók Bizottsága egy, a lisszaboni folyamatot nyomon követő platformot hozott létre, amely lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok számára a partnerségben folytatott munkát és a bevált gyakorlatok cseréjét az érintett területen;

| 114. | ennek kapcsán szükségesnek tartja tisztázni, milyen szerepet kell játszaniuk a jövőbeli támogatási eszközöknek e célok elérésében, például az elveszített támogatásokra, illetve a megújuló alapokra való tekintettel; |
| --- | --- |

114.

ennek kapcsán szükségesnek tartja tisztázni, milyen szerepet kell játszaniuk a jövőbeli támogatási eszközöknek e célok elérésében, például az elveszített támogatásokra, illetve a megújuló alapokra való tekintettel;

| 115. | megfontolandónak tartja, hogy a jövőben a kohéziós politikának figyelembe kell vennie, hogy a növekedést és foglalkoztatást Európa jelenlegi erős oldalainak további erősítésével is el lehet érni, de a leggyengébb és legtöbb problémával rendelkező régióknak a felzárkóztatása révén is. Az ehhez kapcsolódó problémák elemzése választ ad arra a kérdésre is, hogy milyen mértékben kell a kohéziós politikai eszközöket a különböző típusú célterületekre összpontosítani; |
| --- | --- |

115.

megfontolandónak tartja, hogy a jövőben a kohéziós politikának figyelembe kell vennie, hogy a növekedést és foglalkoztatást Európa jelenlegi erős oldalainak további erősítésével is el lehet érni, de a leggyengébb és legtöbb problémával rendelkező régióknak a felzárkóztatása révén is. Az ehhez kapcsolódó problémák elemzése választ ad arra a kérdésre is, hogy milyen mértékben kell a kohéziós politikai eszközöket a különböző típusú célterületekre összpontosítani;

| 116. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a növekedés és foglalkoztatás kérdését ne csak a kohéziós politikára vonatkoztassa, hanem vizsgálja meg azt is, hogy a többi EU-politika összességében hogyan felelhet meg ennek az átfogó célnak; |
| --- | --- |

116.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a növekedés és foglalkoztatás kérdését ne csak a kohéziós politikára vonatkoztassa, hanem vizsgálja meg azt is, hogy a többi EU-politika összességében hogyan felelhet meg ennek az átfogó célnak;

| 117. | ebben az összefüggésben utal a belső piaci stratégia átdolgozására, amely a kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló vitával párhuzamosan fog zajlani; |
| --- | --- |

117.

ebben az összefüggésben utal a belső piaci stratégia átdolgozására, amely a kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló vitával párhuzamosan fog zajlani;

Milyen szerepet kell játszaniuk a jövőben a helyi és regionális önkormányzatoknak a kohéziós politikában a kihívások leküzdése érdekében?

| 118. | nézőpontjának igazolását látja a kohéziós jelentés megállapításában, amely szerint a helyi és regionális szereplők hatékony bevonása az adminisztráció javulásához és a strukturális támogatások hatékonyságának növeléséhez vezetett; |
| --- | --- |

118.

nézőpontjának igazolását látja a kohéziós jelentés megállapításában, amely szerint a helyi és regionális szereplők hatékony bevonása az adminisztráció javulásához és a strukturális támogatások hatékonyságának növeléséhez vezetett;

| 119. | ebből azt a követelményt vezeti le, hogy a jövőben az eddigieknél is nagyobb mértékben vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a kohéziós politika tervezésébe és megvalósításába; |
| --- | --- |

119.

ebből azt a követelményt vezeti le, hogy a jövőben az eddigieknél is nagyobb mértékben vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a kohéziós politika tervezésébe és megvalósításába;

Hogyan kell megosztani az illetékességi köröket az európai, a nemzeti és a regionális szint között a jövőben a kohéziós politikában?

| 120. | úgy véli, hogy a kohéziós politikával kapcsolatos jövőbeli illetékességi körökről szóló vita erősen függ a kohéziós politika jövőbeli eszközeitől és céljaitól, és ebben az összefüggésben utal a 2007–2013-as pénzügyi terv megvitatása keretében zajló nehéz tárgyalásokra; |
| --- | --- |

120.

úgy véli, hogy a kohéziós politikával kapcsolatos jövőbeli illetékességi körökről szóló vita erősen függ a kohéziós politika jövőbeli eszközeitől és céljaitól, és ebben az összefüggésben utal a 2007–2013-as pénzügyi terv megvitatása keretében zajló nehéz tárgyalásokra;

| 121. | javasolja, hogy az Európai Bizottság átfogóan értékelje ki a jelenlegi kohéziós politikai illetékességi köröket, és vonja bele ebbe a jelenlegi adminisztrációval, a félidős mérleggel és a támogatási időszak hosszával kapcsolatos tapasztalatokat; |
| --- | --- |

121.

javasolja, hogy az Európai Bizottság átfogóan értékelje ki a jelenlegi kohéziós politikai illetékességi köröket, és vonja bele ebbe a jelenlegi adminisztrációval, a félidős mérleggel és a támogatási időszak hosszával kapcsolatos tapasztalatokat;

| 122. | kéri, hogy megfelelő viszony legyen az EU részéről top-down módon meghatározott követelmények és az eszközök megválasztását és a végrehajtást illetően szükséges rugalmas bottom-up megközelítés között; |
| --- | --- |

122.

kéri, hogy megfelelő viszony legyen az EU részéről top-down módon meghatározott követelmények és az eszközök megválasztását és a végrehajtást illetően szükséges rugalmas bottom-up megközelítés között;

Hogyan képes a kohéziós politika az eddigieknél hatékonyabban támogatni a tagállami erőfeszítéseket?

| 123. | úgy véli, hogy a tagállami erőfeszítések jobb európai támogatásának lényeges előfeltétele, hogy a tagállamok közös nevezőre jussanak a kohéziós politika feladatait és céljait illetően; |
| --- | --- |

123.

úgy véli, hogy a tagállami erőfeszítések jobb európai támogatásának lényeges előfeltétele, hogy a tagállamok közös nevezőre jussanak a kohéziós politika feladatait és céljait illetően;

| 124. | kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vitassa meg a tagállamokkal a tagállami és európai regionális fejlesztési eszközök közös céljait, és a szubszidiaritás és az arányosság elvét figyelembe véve még alaposabban egyeztesse őket egymással és a regionális és helyi önkormányzatok körülményeivel. A vitába be kell vonni az európai strukturális politikai eszközök jövőbeli szerkezetét, számát és feladatait érintő kérdéseket is; |
| --- | --- |

124.

kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vitassa meg a tagállamokkal a tagállami és európai regionális fejlesztési eszközök közös céljait, és a szubszidiaritás és az arányosság elvét figyelembe véve még alaposabban egyeztesse őket egymással és a regionális és helyi önkormányzatok körülményeivel. A vitába be kell vonni az európai strukturális politikai eszközök jövőbeli szerkezetét, számát és feladatait érintő kérdéseket is;

| 125. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikát a leggyengébb és legnagyobb problémákkal küzdő régiókon kívül is szükséges folytatni, és felteszi ennek kapcsán a kérdést, hogy ezekben a régióban hogyan lehet növelni a beavatkozások hatékonyságát; |
| --- | --- |

125.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikát a leggyengébb és legnagyobb problémákkal küzdő régiókon kívül is szükséges folytatni, és felteszi ennek kapcsán a kérdést, hogy ezekben a régióban hogyan lehet növelni a beavatkozások hatékonyságát;

Hogyan lehet erősíteni a tagállami politikák és más európai politikák kapcsolódását a kohéziós politikához?

| 126. | úgy véli, sokat kell tenni annak érdekében, hogy hangsúlyt kapjon az európai kohéziós politika és az egyéb EU-politikák egymást kiegészítő jellege, és bírálóan jegyzi meg ennek kapcsán, hogy a kohéziós jelentés megfelelő fejezetében tett kijelentések nem elegendőek; |
| --- | --- |

126.

úgy véli, sokat kell tenni annak érdekében, hogy hangsúlyt kapjon az európai kohéziós politika és az egyéb EU-politikák egymást kiegészítő jellege, és bírálóan jegyzi meg ennek kapcsán, hogy a kohéziós jelentés megfelelő fejezetében tett kijelentések nem elegendőek;

| 127. | jó alapot lát ebben ahhoz, hogy az EU-költségvetés jövőbeli felhasználásáról szóló vita megkezdése előtt ésszerű megoldás szülessen, amelyet a kohéziós politikai célok és az EU egyéb céljai megfelelő összefüggésbe helyeznek; |
| --- | --- |

127.

jó alapot lát ebben ahhoz, hogy az EU-költségvetés jövőbeli felhasználásáról szóló vita megkezdése előtt ésszerű megoldás szülessen, amelyet a kohéziós politikai célok és az EU egyéb céljai megfelelő összefüggésbe helyeznek;

| 128. | hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a tagállamokkal idejében párbeszéd kezdődjön arról, hogy milyen eszközöket használnak fel nemzeti szinten, és hogyan kapcsolhatják össze azokat a jövőbeli európai eszközökkel; |
| --- | --- |

128.

hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a tagállamokkal idejében párbeszéd kezdődjön arról, hogy milyen eszközöket használnak fel nemzeti szinten, és hogyan kapcsolhatják össze azokat a jövőbeli európai eszközökkel;

Milyen új együttműködési lehetőségek nyílnak meg a régiók előtt az EU-n belül és kívül?

| 129. | az Európai Unión belüli regionális együttműködés támogatását fontos eszköznek tekinti az eszközfelhasználás hatékonyságáról, a jövőbeli témákról és a megvalósítási folyamatokról szóló tapasztalatcseréhez és a saját teljesítőképesség összehasonlításához. Különösképpen hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság„Régiók a gazdasági változásért” című kezdeményezése, mely a gazdasági modernizáció elősegítését és a versenyképesség növelését célozza, a fejlettebb régiókban megszerzett tapasztalat és bevált gyakorlatok érvényre juttatásának és terjesztésének fontos hordozója lehet; |
| --- | --- |

129.

az Európai Unión belüli regionális együttműködés támogatását fontos eszköznek tekinti az eszközfelhasználás hatékonyságáról, a jövőbeli témákról és a megvalósítási folyamatokról szóló tapasztalatcseréhez és a saját teljesítőképesség összehasonlításához. Különösképpen hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság„Régiók a gazdasági változásért” című kezdeményezése, mely a gazdasági modernizáció elősegítését és a versenyképesség növelését célozza, a fejlettebb régiókban megszerzett tapasztalat és bevált gyakorlatok érvényre juttatásának és terjesztésének fontos hordozója lehet;

| 130. | úgy véli, hogy a helyi és regionális szint esetleges bevonása a Kínával és Oroszországgal nemrég egyeztetett strukturált párbeszédbe jó alapot nyújt ahhoz, hogy a regionális politika új utakon járjon, a meglévő tapasztalatok ezen országok rendelkezésére álljanak, és ezáltal hozzájáruljanak a regionális fejlődés stabilizálódásához ezekben az államokban; |
| --- | --- |

130.

úgy véli, hogy a helyi és regionális szint esetleges bevonása a Kínával és Oroszországgal nemrég egyeztetett strukturált párbeszédbe jó alapot nyújt ahhoz, hogy a regionális politika új utakon járjon, a meglévő tapasztalatok ezen országok rendelkezésére álljanak, és ezáltal hozzájáruljanak a regionális fejlődés stabilizálódásához ezekben az államokban;

| 131. | a Régiók Bizottságát fontos közvetítőnek tekinti, amely ösztönzi az európai régióknak a kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló párbeszédét, valamint megtalálja a határokon átnyúló, nemzetek feletti és régiók közötti együttműködés új formáit, főként a területi együttműködés új jogi eszközének felhasználását tekintve; |
| --- | --- |

131.

a Régiók Bizottságát fontos közvetítőnek tekinti, amely ösztönzi az európai régióknak a kohéziós politika jövőbeli kialakításáról szóló párbeszédét, valamint megtalálja a határokon átnyúló, nemzetek feletti és régiók közötti együttműködés új formáit, főként a területi együttműködés új jogi eszközének felhasználását tekintve;

A Régiók Bizottsága hozzájárulása a kohéziós politika jövőjéről szóló vitához

| 132. | úgy véli, hogy ezen kérdések átfogó értékelése részben csak az érintettekkel és az európai intézményekkel szorosan együttműködve lehetséges, valamint hogy ez az első vélemény csak a kezdete egy hosszabb vitának; |
| --- | --- |

132.

úgy véli, hogy ezen kérdések átfogó értékelése részben csak az érintettekkel és az európai intézményekkel szorosan együttműködve lehetséges, valamint hogy ez az első vélemény csak a kezdete egy hosszabb vitának;

| 133. | utal azonban arra, hogy ezeken a kérdéseken túlmenően átfogóan meg kell vitatni a kohéziós politika jövőbeli elveit a kiemelt területeket, a partnerségeket, a többéves időtartamot és a kormányzást tekintve, ezért a „Területi kohéziós politika” szakbizottság keretein belül „előretekintő csoportokat” fog létrehozni, amely a többi intézménnyel való kapcsolattartóként és a kohéziós politika jövőjéről szóló további viták fórumaként fog működni; |
| --- | --- |

133.

utal azonban arra, hogy ezeken a kérdéseken túlmenően átfogóan meg kell vitatni a kohéziós politika jövőbeli elveit a kiemelt területeket, a partnerségeket, a többéves időtartamot és a kormányzást tekintve, ezért a „Területi kohéziós politika” szakbizottság keretein belül „előretekintő csoportokat” fog létrehozni, amely a többi intézménnyel való kapcsolattartóként és a kohéziós politika jövőjéről szóló további viták fórumaként fog működni;

| 134. | felszólítja elsősorban az Európai Parlamentet arra, hogy a Régiók Bizottságával együttműködve keressen lehetséges válaszokat az itt feltett kérdésekre, hogy ezzel hozzájáruljon az európai kohéziós politika jövőjéről szóló vitához és ezáltal az EU-politikák összességéhez; |
| --- | --- |

134.

felszólítja elsősorban az Európai Parlamentet arra, hogy a Régiók Bizottságával együttműködve keressen lehetséges válaszokat az itt feltett kérdésekre, hogy ezzel hozzájáruljon az európai kohéziós politika jövőjéről szóló vitához és ezáltal az EU-politikák összességéhez;

| 135. | a megfelelő megállapodáson alapulva ezért szorosabb együttműködést javasol az Európai Parlament Regionális Fejlesztési Bizottsága és a Régiók Bizottsága „Területi kohéziós politika” szakbizottsága között annak érdekében, hogy a következő években konzultálhassanak a kohéziós politika jövőbeli kihívásairól, valamint vitafórumként működhessenek az Európai Bizottsággal való párbeszéd esetében. Ez például a két bizottság közös munkacsoportja révén valósulhat meg. |
| --- | --- |

135.

a megfelelő megállapodáson alapulva ezért szorosabb együttműködést javasol az Európai Parlament Regionális Fejlesztési Bizottsága és a Régiók Bizottsága „Területi kohéziós politika” szakbizottsága között annak érdekében, hogy a következő években konzultálhassanak a kohéziós politika jövőbeli kihívásairól, valamint vitafórumként működhessenek az Európai Bizottsággal való párbeszéd esetében. Ez például a két bizottság közös munkacsoportja révén valósulhat meg.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 28-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/16

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló közösségi stratégia (2007–2012)

(2008/C 53/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy a tagállamoknak szükségük van a stratégiára mint fontos alapdokumentumra, hogy kidolgozhassák stratégiai fejlesztési terveiket a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítására, amely tervek jelentős hatással vannak mind a helyi és a regionális önkormányzatokra, mind pedig a vállalkozásokra és a kkv-kre, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a tagállamoknak szükségük van a stratégiára mint fontos alapdokumentumra, hogy kidolgozhassák stratégiai fejlesztési terveiket a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítására, amely tervek jelentős hatással vannak mind a helyi és a regionális önkormányzatokra, mind pedig a vállalkozásokra és a kkv-kre,

| — | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az EU minden tagállamában jelentős munkáltatónak számítanak, éppen ezért feladatuk, hogy jó példával járjanak elöl a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos kezdeményezéseknél. Ebből kifolyólag az Európai Bizottságnak a stratégia végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítania a helyi és regionális önkormányzatokra, |
| --- | --- |

—

rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az EU minden tagállamában jelentős munkáltatónak számítanak, éppen ezért feladatuk, hogy jó példával járjanak elöl a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos kezdeményezéseknél. Ebből kifolyólag az Európai Bizottságnak a stratégia végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítania a helyi és regionális önkormányzatokra,

| — | osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a lisszaboni stratégia keretében a tagállamok elismerték: a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást jelentős mértékben lehet növelni, amennyiben biztosítva van a munkahelyek minősége és a munka termelékenysége. Ha ugyanis nem biztosított a hatékony munkavédelem, akkor az a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések révén hiányzáshoz, valamint a keresőtevékenységből eredő tartós rokkantság miatt a munkából való kieséshez vezethet. Ezek a jelenségek nemcsak az érintettek számára jelentenek emberi tragédiát, hanem a gazdaság szempontjából is jelentős negatív következményekkel járnak. A munkavédelemmel kapcsolatos problémákból eredő hatalmas gazdasági költségek fékezik a gazdasági növekedést, és kedvezőtlen hatással vannak az uniós vállalkozások versenyképességére, |
| --- | --- |

—

osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a lisszaboni stratégia keretében a tagállamok elismerték: a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást jelentős mértékben lehet növelni, amennyiben biztosítva van a munkahelyek minősége és a munka termelékenysége. Ha ugyanis nem biztosított a hatékony munkavédelem, akkor az a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések révén hiányzáshoz, valamint a keresőtevékenységből eredő tartós rokkantság miatt a munkából való kieséshez vezethet. Ezek a jelenségek nemcsak az érintettek számára jelentenek emberi tragédiát, hanem a gazdaság szempontjából is jelentős negatív következményekkel járnak. A munkavédelemmel kapcsolatos problémákból eredő hatalmas gazdasági költségek fékezik a gazdasági növekedést, és kedvezőtlen hatással vannak az uniós vállalkozások versenyképességére,

| — | sürgetően szükségesnek tartja, hogy a Közösség és a tagállamok rendelkezzenek a legújabb, megbízható statisztikákkal, valamint egy olyan adatgyűjtési és -feldolgozási rendszerrel, amely valósághű áttekintést nyújt a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről; valamint ebben az értelemben azt ajánlja, hogy kezdődjön meg a munka a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről szóló statisztikák összehangolása érdekében az Európai Unióban. |
| --- | --- |

—

sürgetően szükségesnek tartja, hogy a Közösség és a tagállamok rendelkezzenek a legújabb, megbízható statisztikákkal, valamint egy olyan adatgyűjtési és -feldolgozási rendszerrel, amely valósághű áttekintést nyújt a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről; valamint ebben az értelemben azt ajánlja, hogy kezdődjön meg a munka a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről szóló statisztikák összehangolása érdekében az Európai Unióban.

| Előadó | : | Uno SILBERG (EE/UEN-EA), Kose önkormányzatának elnöke |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Uno SILBERG (EE/UEN-EA), Kose önkormányzatának elnöke

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között

COM(2007) 62 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely szerint az továbbra is támogatni kívánja a munkahelyek minőségének javítását és a munka termelékenységének fokozását, valamint közösségi stratégiát kíván kidolgozni a 2007–2012-es időszakra a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén. A kezdeményezés célja, hogy a munkavállalók egészség- és biztonságvédelmének javítása révén 2012-re 25 %-kal csökkenjen a munkahelyi balesetek száma a 27 tagú EU-ban. Ez jelentősen hozzájárulna a növekedési és foglalkoztatási stratégia sikeréhez is; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely szerint az továbbra is támogatni kívánja a munkahelyek minőségének javítását és a munka termelékenységének fokozását, valamint közösségi stratégiát kíván kidolgozni a 2007–2012-es időszakra a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén. A kezdeményezés célja, hogy a munkavállalók egészség- és biztonságvédelmének javítása révén 2012-re 25 %-kal csökkenjen a munkahelyi balesetek száma a 27 tagú EU-ban. Ez jelentősen hozzájárulna a növekedési és foglalkoztatási stratégia sikeréhez is;

| 2. | úgy véli, hogy a tagállamoknak szükségük van a stratégiára mint fontos alapdokumentumra, hogy kidolgozhassák stratégiai fejlesztési terveiket a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítására, amely tervek jelentős hatással vannak mind a helyi és a regionális önkormányzatokra, mind pedig a vállalkozásokra és a kkv-kre; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a tagállamoknak szükségük van a stratégiára mint fontos alapdokumentumra, hogy kidolgozhassák stratégiai fejlesztési terveiket a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítására, amely tervek jelentős hatással vannak mind a helyi és a regionális önkormányzatokra, mind pedig a vállalkozásokra és a kkv-kre;

| 3. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az EU minden tagállamában jelentős munkáltatónak számítanak, éppen ezért feladatuk, hogy jó példával járjanak elöl a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos kezdeményezéseknél. Ebből kifolyólag az Európai Bizottságnak a stratégia végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítania a helyi és regionális önkormányzatokra; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az EU minden tagállamában jelentős munkáltatónak számítanak, éppen ezért feladatuk, hogy jó példával járjanak elöl a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos kezdeményezéseknél. Ebből kifolyólag az Európai Bizottságnak a stratégia végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítania a helyi és regionális önkormányzatokra;

| 4. | osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a lisszaboni stratégia keretében a tagállamok elismerték: a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást jelentős mértékben lehet növelni, amennyiben biztosítva van a munkahelyek minősége és a munka termelékenysége. Ha ugyanis nem biztosított a hatékony munkavédelem, akkor az a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések révén hiányzáshoz, valamint a keresőtevékenységből eredő tartós rokkantság miatt a munkából való kieséshez vezethet. Ezek a jelenségek nemcsak az érintettek számára jelentenek emberi tragédiát, hanem a gazdaság szempontjából is jelentős negatív következményekkel járnak. A munkavédelemmel kapcsolatos problémákból eredő hatalmas gazdasági költségek fékezik a gazdasági növekedést, és kedvezőtlen hatással vannak az uniós vállalkozások versenyképességére; |
| --- | --- |

4.

osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a lisszaboni stratégia keretében a tagállamok elismerték: a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást jelentős mértékben lehet növelni, amennyiben biztosítva van a munkahelyek minősége és a munka termelékenysége. Ha ugyanis nem biztosított a hatékony munkavédelem, akkor az a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések révén hiányzáshoz, valamint a keresőtevékenységből eredő tartós rokkantság miatt a munkából való kieséshez vezethet. Ezek a jelenségek nemcsak az érintettek számára jelentenek emberi tragédiát, hanem a gazdaság szempontjából is jelentős negatív következményekkel járnak. A munkavédelemmel kapcsolatos problémákból eredő hatalmas gazdasági költségek fékezik a gazdasági növekedést, és kedvezőtlen hatással vannak az uniós vállalkozások versenyképességére;

| 5. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság szempontjából egyesítse az egyes uniós intézmények, a tagállamok, és főként a helyi és regionális önkormányzatok között lévő politikai szinergiákat; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság szempontjából egyesítse az egyes uniós intézmények, a tagállamok, és főként a helyi és regionális önkormányzatok között lévő politikai szinergiákat;

| 6. | sürgetően szükségesnek tartja, hogy a Közösség és a tagállamok rendelkezzenek a legújabb, megbízható statisztikákkal, valamint egy olyan adatgyűjtési és -feldolgozási rendszerrel, amely valósághű áttekintést nyújt a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről; valamint ebben az értelemben azt ajánlja, hogy kezdődjön meg a munka a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről szóló statisztikák összehangolása érdekében az Európai Unióban; |
| --- | --- |

6.

sürgetően szükségesnek tartja, hogy a Közösség és a tagállamok rendelkezzenek a legújabb, megbízható statisztikákkal, valamint egy olyan adatgyűjtési és -feldolgozási rendszerrel, amely valósághű áttekintést nyújt a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről; valamint ebben az értelemben azt ajánlja, hogy kezdődjön meg a munka a munkahelyi balesetekről és a foglalkozási megbetegedésekről szóló statisztikák összehangolása érdekében az Európai Unióban;

| 7. | szükségesnek tartja, hogy a tagállamok rendelkezzenek olyan, az Európai Bizottság stratégiáján alapuló nemzeti stratégiával a biztonságos munkakörnyezetre vonatkozóan, amely magában foglalja a foglalkoztatás, a munkaviszony és a munkakörnyezet területeit; |
| --- | --- |

7.

szükségesnek tartja, hogy a tagállamok rendelkezzenek olyan, az Európai Bizottság stratégiáján alapuló nemzeti stratégiával a biztonságos munkakörnyezetre vonatkozóan, amely magában foglalja a foglalkoztatás, a munkaviszony és a munkakörnyezet területeit;

| 8. | szükségesnek tartja, hogy a tagállamok a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések tekintetében hatékony biztosítási rendszerrel rendelkezzenek. Ez ösztönzést jelentene egyrészt a munkavállalók munkakörnyezeti biztonságának növelésére, másrészt valamennyi munkahelyi baleset és foglalkozási megbetegedés feltérképezésére; |
| --- | --- |

8.

szükségesnek tartja, hogy a tagállamok a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések tekintetében hatékony biztosítási rendszerrel rendelkezzenek. Ez ösztönzést jelentene egyrészt a munkavállalók munkakörnyezeti biztonságának növelésére, másrészt valamennyi munkahelyi baleset és foglalkozási megbetegedés feltérképezésére;

| 9. | kiemeli, hogy a kockázatkezelés keretében elegendő figyelmet kell szentelni a megelőző intézkedéseknek, és a megelőzést nem szabad az ellenőrzés részterületének tekinteni. A kockázatkezeléshez hozzátartoznak mind a megelőző intézkedések (proactive risk management), mind pedig a „tűzoltó-stratégia” (reactive risk management), amelyekre egyenlő súlyt kell helyezni; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a kockázatkezelés keretében elegendő figyelmet kell szentelni a megelőző intézkedéseknek, és a megelőzést nem szabad az ellenőrzés részterületének tekinteni. A kockázatkezeléshez hozzátartoznak mind a megelőző intézkedések (proactive risk management), mind pedig a „tűzoltó-stratégia” (reactive risk management), amelyekre egyenlő súlyt kell helyezni;

| 10. | tudomásul veszi az Európai Bizottság arra vonatkozó megerősítését, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos 2007–2012-es stratégiáról van szó. A szóban forgó közlemény ily módon stratégiai dokumentumnak minősül; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi az Európai Bizottság arra vonatkozó megerősítését, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos 2007–2012-es stratégiáról van szó. A szóban forgó közlemény ily módon stratégiai dokumentumnak minősül;

Stratégiai fejlesztési terv kidolgozása

| 11. | üdvözli, hogy a stratégiai fejlesztési terv (stratégiai dokumentum) kidolgozására a közösségi előírásokkal összhangban kerül sor; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a stratégiai fejlesztési terv (stratégiai dokumentum) kidolgozására a közösségi előírásokkal összhangban kerül sor;

| 12. | rámutat arra, hogy az 5. fejezet alpontjai között disszonancia figyelhető meg az egészségellenőrzés (bizonyos eljárások által), illetve a társadalmi és demográfiai változások kezelése között (generációs szempontok). A munkavállalók rehabilitációjáról szóló alfejezetben pedig igen régi (1999-es) adatokat használnak fel, amelyek kevéssé hasznosak egy 2012-ig szóló stratégia szempontjából. Legalább a 2002–2006-os időszakra szóló stratégiát kellene alapul venni; |
| --- | --- |

12.

rámutat arra, hogy az 5. fejezet alpontjai között disszonancia figyelhető meg az egészségellenőrzés (bizonyos eljárások által), illetve a társadalmi és demográfiai változások kezelése között (generációs szempontok). A munkavállalók rehabilitációjáról szóló alfejezetben pedig igen régi (1999-es) adatokat használnak fel, amelyek kevéssé hasznosak egy 2012-ig szóló stratégia szempontjából. Legalább a 2002–2006-os időszakra szóló stratégiát kellene alapul venni;

Feladat, jövőkép és értékrend

| 13. | csodálkozásának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a stratégiai dokumentumból nem derül ki egyértelműen, mi a feladat lényege, és az milyen jövőbeli célokon alapul. Ebből következően a stratégiai dokumentumban nem fedeztető fel sem közös nézőpont, sem pedig a Közösség célorientált cselekvésének értelme. Nincs pontosan kifejtve továbbá, hogy miben áll a cél, kinek a javára mit szükséges tenni, valamint hogy mit kívánnak elérni a probléma megoldása által; |
| --- | --- |

13.

csodálkozásának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a stratégiai dokumentumból nem derül ki egyértelműen, mi a feladat lényege, és az milyen jövőbeli célokon alapul. Ebből következően a stratégiai dokumentumban nem fedeztető fel sem közös nézőpont, sem pedig a Közösség célorientált cselekvésének értelme. Nincs pontosan kifejtve továbbá, hogy miben áll a cél, kinek a javára mit szükséges tenni, valamint hogy mit kívánnak elérni a probléma megoldása által;

| 14. | lényegesnek tartja, hogy határozzák meg a tagállamok által vallott közös értékeket, amelyek a közös cselekvés és a célkitűzések elérésének alapjai; |
| --- | --- |

14.

lényegesnek tartja, hogy határozzák meg a tagállamok által vallott közös értékeket, amelyek a közös cselekvés és a célkitűzések elérésének alapjai;

A stratégiai fejlesztési terv alapjai

| 15. | tudomásul veszi, hogy a stratégiai dokumentum meghatározza: a stratégiai fejlesztési tervnek a 2007–2012-es időszakra kell érvényesnek lennie. Ez megszabja a fejlesztési tervben megemlített célok, illetve intézkedések időtartamát, az ütemtervhez azonban nem rendeltek hozzá konkrét célkitűzéseket; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi, hogy a stratégiai dokumentum meghatározza: a stratégiai fejlesztési tervnek a 2007–2012-es időszakra kell érvényesnek lennie. Ez megszabja a fejlesztési tervben megemlített célok, illetve intézkedések időtartamát, az ütemtervhez azonban nem rendeltek hozzá konkrét célkitűzéseket;

| 16. | rámutat arra, hogy adatokra lett volna szükség azzal kapcsolatban, hogy milyen gyakran és milyen alapossággal kell majd átdolgozni a terveket (ha például a terveket három évig nem dolgozzák át, akkor azok ennyi idő után már elavulttá válhatnak); |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy adatokra lett volna szükség azzal kapcsolatban, hogy milyen gyakran és milyen alapossággal kell majd átdolgozni a terveket (ha például a terveket három évig nem dolgozzák át, akkor azok ennyi idő után már elavulttá válhatnak);

| 17. | megelégedéssel állapítja meg, hogy a tagállamok nagymértékben részt vettek a stratégiai fejlesztési terv kidolgozásában. Sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok nem kaptak segítséget a stratégia kidolgozásában való részvételhez, pedig ebben a folyamatban szükséges a polgárközeliség. Ebben az értelemben a helyi és regionális önkormányzatok nemcsak munkáltatók, hanem – adott esetben – a szóban forgó politikák végrehajtásáért felelős szereplők is; |
| --- | --- |

17.

megelégedéssel állapítja meg, hogy a tagállamok nagymértékben részt vettek a stratégiai fejlesztési terv kidolgozásában. Sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok nem kaptak segítséget a stratégia kidolgozásában való részvételhez, pedig ebben a folyamatban szükséges a polgárközeliség. Ebben az értelemben a helyi és regionális önkormányzatok nemcsak munkáltatók, hanem – adott esetben – a szóban forgó politikák végrehajtásáért felelős szereplők is;

| 18. | támogatja, hogy biztosítsák az Európai Bizottság munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos 2002–2006-os közösségi stratégiájában megadott stratégiai irányvonal további követését; |
| --- | --- |

18.

támogatja, hogy biztosítsák az Európai Bizottság munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos 2002–2006-os közösségi stratégiájában megadott stratégiai irányvonal további követését;

| 19. | értékeli, hogy a korábbi stratégiának köszönhetően a közvélemény érzékennyé vált a munkahelyi egészségvédelem és biztonság fontossága iránt, mivel a stratégia ezeket a minőségirányítás szerves részeként, valamint a gazdasági hatékonyság és versenyképesség döntő tényezőjeként emelte ki; |
| --- | --- |

19.

értékeli, hogy a korábbi stratégiának köszönhetően a közvélemény érzékennyé vált a munkahelyi egészségvédelem és biztonság fontossága iránt, mivel a stratégia ezeket a minőségirányítás szerves részeként, valamint a gazdasági hatékonyság és versenyképesség döntő tényezőjeként emelte ki;

| 20. | csodálkozását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az említett stratégiai dokumentumban nincs szó sem a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos minőségirányításról, sem pedig a minőségirányításról általában; |
| --- | --- |

20.

csodálkozását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az említett stratégiai dokumentumban nincs szó sem a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos minőségirányításról, sem pedig a minőségirányításról általában;

| 21. | tisztában van vele, hogy az EU tagállamainak számos vállalkozásában, köztük vezető európai konszerneknél is az „EFQM” (European Foundation for Quality Management) minőségirányítási rendszer képezi a működés alapját, amelyre minden tagállam figyelmét fel kellene hívni. Hatékony stratégiai modellről van szó, amelyet a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén is alkalmazni lehet; |
| --- | --- |

21.

tisztában van vele, hogy az EU tagállamainak számos vállalkozásában, köztük vezető európai konszerneknél is az „EFQM” (European Foundation for Quality Management) minőségirányítási rendszer képezi a működés alapját, amelyre minden tagállam figyelmét fel kellene hívni. Hatékony stratégiai modellről van szó, amelyet a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén is alkalmazni lehet;

| 22. | arra szólítja fel a tagállamokat, hogy kövessék az EFQM minőségirányítási rendszerben szereplő alapelveket (eredményorientáltság, vevőorientáltság, konzekvens vezetés és célkövetés, folyamatok és tények alapján történő menedzsment, a munkatársak továbbképzése és bevonása, partnerségek kiépítése, valamint a vállalatok társadalmi felelőssége). Mindez támogatja a fejlesztéseket a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén, valamint ösztönzi az erre a területre vonatkozó jogszabályi keret harmonizációját. A tagállamoknak ezzel egyidejűleg erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy megértsék az egyes társadalmi érdekkörök elvárásait, és reagáljanak azokra; |
| --- | --- |

22.

arra szólítja fel a tagállamokat, hogy kövessék az EFQM minőségirányítási rendszerben szereplő alapelveket (eredményorientáltság, vevőorientáltság, konzekvens vezetés és célkövetés, folyamatok és tények alapján történő menedzsment, a munkatársak továbbképzése és bevonása, partnerségek kiépítése, valamint a vállalatok társadalmi felelőssége). Mindez támogatja a fejlesztéseket a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén, valamint ösztönzi az erre a területre vonatkozó jogszabályi keret harmonizációját. A tagállamoknak ezzel egyidejűleg erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy megértsék az egyes társadalmi érdekkörök elvárásait, és reagáljanak azokra;

A jelenlegi helyzet értékelése

| 23. | szükségesnek tartja, hogy a jelenlegi helyzet értékeléséhez álljanak rendelkezésre statisztikai adatok az egyes tagállamokból, vagy általános adatok az Európai Unió egészéről, méghozzá megfelelő időtávlatban, annak érdekében, hogy a fejlődés dinamikája felismerhető legyen; |
| --- | --- |

23.

szükségesnek tartja, hogy a jelenlegi helyzet értékeléséhez álljanak rendelkezésre statisztikai adatok az egyes tagállamokból, vagy általános adatok az Európai Unió egészéről, méghozzá megfelelő időtávlatban, annak érdekében, hogy a fejlődés dinamikája felismerhető legyen;

| 24. | kiemeli, hogy a jelenlegi helyzet elemzésének ki kell terjednie az adott események részterületekre bontott vizsgálatára, valamint az aktuális problémák, lehetőségek és veszélyek elemzésére; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy a jelenlegi helyzet elemzésének ki kell terjednie az adott események részterületekre bontott vizsgálatára, valamint az aktuális problémák, lehetőségek és veszélyek elemzésére;

| 25. | megállapítja, hogy a veszélyek és a kockázatok lényegüket tekintve összetettebbek lettek és jobban függenek egymástól. Ezért arra van szükség, hogy kockázatelemzés által megállapítsuk a lehetséges veszélyeket, és a kockázatok különböző típusainak figyelembevételével kockázatkezelést végezzünk. Fontos, hogy kritikusan vizsgáljuk meg a jelenlegi helyzetet, mert csak így lehet reális célkitűzéseket megfogalmazni; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy a veszélyek és a kockázatok lényegüket tekintve összetettebbek lettek és jobban függenek egymástól. Ezért arra van szükség, hogy kockázatelemzés által megállapítsuk a lehetséges veszélyeket, és a kockázatok különböző típusainak figyelembevételével kockázatkezelést végezzünk. Fontos, hogy kritikusan vizsgáljuk meg a jelenlegi helyzetet, mert csak így lehet reális célkitűzéseket megfogalmazni;

| 26. | úgy véli, hogy a lehetséges kockázatokból eredő elképzelhető károk realisztikus felmérése szempontjából nagy jelentősége van annak, hogy ne csak a veszélyforrásokra és azok összesített hatására összpontosítsunk, hanem olyan kritériumokat is meghatározzunk, amelyek alapján a károkat értékelni lehet. A károk értékelése során meg kell különböztetni a kockázatok technikai, pszichológiai, szociológiai, kulturális és gazdasági aspektusait; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a lehetséges kockázatokból eredő elképzelhető károk realisztikus felmérése szempontjából nagy jelentősége van annak, hogy ne csak a veszélyforrásokra és azok összesített hatására összpontosítsunk, hanem olyan kritériumokat is meghatározzunk, amelyek alapján a károkat értékelni lehet. A károk értékelése során meg kell különböztetni a kockázatok technikai, pszichológiai, szociológiai, kulturális és gazdasági aspektusait;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak pontosan meg kell határozniuk, hogy hogyan gyűjtsék és állítsák össze az információkat, valamint hogy ki a felelős ezért, és milyen módon kell eljárni. Mindezt gyakran nem szabályozzák deklaratív törvényi rendelkezések, pedig egy mindenki számára érthető elméleti és gyakorlati alap nélkül nem várhatunk pozitív eredményeket; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak pontosan meg kell határozniuk, hogy hogyan gyűjtsék és állítsák össze az információkat, valamint hogy ki a felelős ezért, és milyen módon kell eljárni. Mindezt gyakran nem szabályozzák deklaratív törvényi rendelkezések, pedig egy mindenki számára érthető elméleti és gyakorlati alap nélkül nem várhatunk pozitív eredményeket;

| 28. | sürgősen szükségesnek tartja, hogy a tagállamok jó módszertani alappal rendelkezzenek a kockázatkezelésre, amelyet tudományos alapelvekre támaszkodva kell kidolgozni; |
| --- | --- |

28.

sürgősen szükségesnek tartja, hogy a tagállamok jó módszertani alappal rendelkezzenek a kockázatkezelésre, amelyet tudományos alapelvekre támaszkodva kell kidolgozni;

| 29. | megállapítja, hogy a körülmények és a kockázati tényezők változását állandóan figyelemmel kell kísérni annak érdekében, hogy mindig naprakész információval rendelkezve meghatározhassuk az esetlegesen felmerülő új kockázati tényezőket; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy a körülmények és a kockázati tényezők változását állandóan figyelemmel kell kísérni annak érdekében, hogy mindig naprakész információval rendelkezve meghatározhassuk az esetlegesen felmerülő új kockázati tényezőket;

| 30. | meggyőződése szerint a foglalkozási megbetegedések témakörével alaposabban kellene foglalkozni a stratégiai dokumentumban. A foglalkozási megbetegedések elemzési kritériumainak meghatározásakor megfelelő rugalmasságra és átláthatóságra van szükség annak érdekében, hogy a foglalkozási megbetegedések osztályozását keletkezésük okának figyelembevételével lehessen elvégezni; |
| --- | --- |

30.

meggyőződése szerint a foglalkozási megbetegedések témakörével alaposabban kellene foglalkozni a stratégiai dokumentumban. A foglalkozási megbetegedések elemzési kritériumainak meghatározásakor megfelelő rugalmasságra és átláthatóságra van szükség annak érdekében, hogy a foglalkozási megbetegedések osztályozását keletkezésük okának figyelembevételével lehessen elvégezni;

| 31. | lényegesnek tartja, hogy a foglalkozási megbetegedések diagnosztizálását ne nehezítsék meg a tagállamokban, és hogy a kártalanítások kifizetése lehetőleg bürokráciamentes úton történjen; |
| --- | --- |

31.

lényegesnek tartja, hogy a foglalkozási megbetegedések diagnosztizálását ne nehezítsék meg a tagállamokban, és hogy a kártalanítások kifizetése lehetőleg bürokráciamentes úton történjen;

| 32. | fontosnak tartja, hogy létezzen egy olyan működőképes jogi-adminisztratív rendszer, amely szavatolja a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések nyilvántartásba vételét, de ez nem szabad, hogy túlságosan nagy terhet jelentsen a kkv-k számára; |
| --- | --- |

32.

fontosnak tartja, hogy létezzen egy olyan működőképes jogi-adminisztratív rendszer, amely szavatolja a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések nyilvántartásba vételét, de ez nem szabad, hogy túlságosan nagy terhet jelentsen a kkv-k számára;

| 33. | amellett foglal állást, hogy valamennyi tagállamban pontosan vegyék nyilvántartásba a munkahelyi baleseteket és foglalkozási megbetegedéseket, valamint létezzen stratégiai cselekvési terv a munkahelyi biztonság növelésére. Fontos, hogy az ilyen intézkedések ne jelentsenek túlságosan nagy terhet a kkv-k számára; |
| --- | --- |

33.

amellett foglal állást, hogy valamennyi tagállamban pontosan vegyék nyilvántartásba a munkahelyi baleseteket és foglalkozási megbetegedéseket, valamint létezzen stratégiai cselekvési terv a munkahelyi biztonság növelésére. Fontos, hogy az ilyen intézkedések ne jelentsenek túlságosan nagy terhet a kkv-k számára;

| 34. | lényegesnek tartja, hogy a tagállamokban ellenőrizzék a munkakörnyezettel kapcsolatos követelmények és előírások teljesítését annak érdekében, hogy lehetővé váljon a hiányosságok felfedezése és a veszélyek megelőzése; |
| --- | --- |

34.

lényegesnek tartja, hogy a tagállamokban ellenőrizzék a munkakörnyezettel kapcsolatos követelmények és előírások teljesítését annak érdekében, hogy lehetővé váljon a hiányosságok felfedezése és a veszélyek megelőzése;

| 35. | megerősíti, hogy a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések egyik legfontosabb oka a munkahelyi biztonság szervezésbeli hiányosságaiban rejlik. Minden elvesztett emberi élet és minden betegszabadságon töltött nap jelentős veszteségeket okoz valamennyi tagállam, regionális és helyi önkormányzat, vállalkozás és kkv számára – az egész társadalom számára adódó összes költség azonban ennek a sokszorosa; |
| --- | --- |

35.

megerősíti, hogy a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések egyik legfontosabb oka a munkahelyi biztonság szervezésbeli hiányosságaiban rejlik. Minden elvesztett emberi élet és minden betegszabadságon töltött nap jelentős veszteségeket okoz valamennyi tagállam, regionális és helyi önkormányzat, vállalkozás és kkv számára – az egész társadalom számára adódó összes költség azonban ennek a sokszorosa;

| 36. | hiányolja az arra való nyomatékos utalást, hogy az egészséges, illetve az egészségnek kedvező munkahelyi és társadalmi körülmények (keretfeltételek) megléte az egészséges magatartásminták kialakulásának alapvető feltétele; |
| --- | --- |

36.

hiányolja az arra való nyomatékos utalást, hogy az egészséges, illetve az egészségnek kedvező munkahelyi és társadalmi körülmények (keretfeltételek) megléte az egészséges magatartásminták kialakulásának alapvető feltétele;

| 37. | a különböző tagállamokban működő intézmények egységes stratégiai irányvonalának kialakítása céljából, valamint az objektív, megfelelő és összehasonlítható eredmények biztosítása érdekében klasszikus, általánosan elismert elemzési módszerek (mint például a SWOT, a PEST, a GAP, az FFA vagy a CAF) használatát tartja kívánatosnak; |
| --- | --- |

37.

a különböző tagállamokban működő intézmények egységes stratégiai irányvonalának kialakítása céljából, valamint az objektív, megfelelő és összehasonlítható eredmények biztosítása érdekében klasszikus, általánosan elismert elemzési módszerek (mint például a SWOT, a PEST, a GAP, az FFA vagy a CAF) használatát tartja kívánatosnak;

Stratégiai célkitűzések

| 38. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely szerint a közösségi stratégia fő célja továbbra is a munkahelyi balesetek számának folyamatos, tartós és egyenletes csökkentése a 2007–2012-es időszakban, valamint osztja az Európai Bizottság megítélését, mely szerint az említett időszakban a 27 tagú EU közös célja a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések arányának 25 %-os csökkentése kellene, hogy legyen, még akkor is, ha ez a célkitűzés esetleg túlzottnak tűnik; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely szerint a közösségi stratégia fő célja továbbra is a munkahelyi balesetek számának folyamatos, tartós és egyenletes csökkentése a 2007–2012-es időszakban, valamint osztja az Európai Bizottság megítélését, mely szerint az említett időszakban a 27 tagú EU közös célja a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések arányának 25 %-os csökkentése kellene, hogy legyen, még akkor is, ha ez a célkitűzés esetleg túlzottnak tűnik;

| 39. | megállapítja, hogy a stratégai célokhoz világos üzenetnek kell kapcsolódnia. Pontosan ki kell derülnie, hogy miben áll a végeredmény, azaz mit mikorra kell elérni; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy a stratégai célokhoz világos üzenetnek kell kapcsolódnia. Pontosan ki kell derülnie, hogy miben áll a végeredmény, azaz mit mikorra kell elérni;

| 40. | felhívja a figyelmet arra, hogy a stratégiai cél meg kell, hogy feleljen az ún. SMART követelményeknek, vagyis specifikus (specific), mérhető (measurable), megegyezésen alapuló (agreed), realisztikus (realistic) és időhöz kötött (timed) kell, hogy legyen. Ezek a tulajdonságok biztosítják a feladatok egyértelmű meghatározását és a számszerű mérhetőséget, amelynek alapfeltétele a mérési skálák szerződés útján történő előírása; |
| --- | --- |

40.

felhívja a figyelmet arra, hogy a stratégiai cél meg kell, hogy feleljen az ún. SMART követelményeknek, vagyis specifikus (specific), mérhető (measurable), megegyezésen alapuló (agreed), realisztikus (realistic) és időhöz kötött (timed) kell, hogy legyen. Ezek a tulajdonságok biztosítják a feladatok egyértelmű meghatározását és a számszerű mérhetőséget, amelynek alapfeltétele a mérési skálák szerződés útján történő előírása;

| 41. | rámutat arra, hogy a stratégiai célnak meg kell felelnie a követelményeknek, tehát a célokhoz konkrét menetrendnek kell kapcsolódnia, hogy teljesítésük ellenőrizhető és mérhető legyen. Ebből ered a rövid és hosszú távú célkitűzések koncepciója, amelyből kiderül, hogy a fő célt kisebb köztes célokra kell felosztani, hogy a megvalósítás pontosabban mérhető, ellenőrizhető és irányítható legyen; |
| --- | --- |

41.

rámutat arra, hogy a stratégiai célnak meg kell felelnie a követelményeknek, tehát a célokhoz konkrét menetrendnek kell kapcsolódnia, hogy teljesítésük ellenőrizhető és mérhető legyen. Ebből ered a rövid és hosszú távú célkitűzések koncepciója, amelyből kiderül, hogy a fő célt kisebb köztes célokra kell felosztani, hogy a megvalósítás pontosabban mérhető, ellenőrizhető és irányítható legyen;

| 42. | szükségesnek tartja egy mutatórendszer mielőbbi kialakítását a tagállamok számára, amely a kiinduló és a végső helyzet, valamint a megtett intézkedések hatékonysága értékelésének alapjául szolgálna. A mutatók fő jellemzői a relevancia, a lényegesség, a mérhetőség, a stabilitás és a feladat szempontjából való hatékonyság kell, hogy legyenek; |
| --- | --- |

42.

szükségesnek tartja egy mutatórendszer mielőbbi kialakítását a tagállamok számára, amely a kiinduló és a végső helyzet, valamint a megtett intézkedések hatékonysága értékelésének alapjául szolgálna. A mutatók fő jellemzői a relevancia, a lényegesség, a mérhetőség, a stabilitás és a feladat szempontjából való hatékonyság kell, hogy legyenek;

Intézkedések a célok elérésére

| 43. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság az érvényben lévő jogi előírások alkalmazásával támogatja a kkv-kat, és azt szeretné, ha – főként a kkv-kra való tekintettel – a jogi keretet hozzáigazítanák a munkaerőpiac fejlődéséhez és egyszerűbbé tennék; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság az érvényben lévő jogi előírások alkalmazásával támogatja a kkv-kat, és azt szeretné, ha – főként a kkv-kra való tekintettel – a jogi keretet hozzáigazítanák a munkaerőpiac fejlődéséhez és egyszerűbbé tennék;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a stratégiai fejlesztési tervben bemutatott intézkedések segítségével meg kell határozni az eszközöket. Ezek alatt programokat, nagyobb projekteket, stratégiai beruházásokat és más nagyobb, tágabban értelmezett cselekvési területeket – például rutinfeladatokat – kell érteni, melyek segítségével megvalósíthatók a kitűzött célok; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a stratégiai fejlesztési tervben bemutatott intézkedések segítségével meg kell határozni az eszközöket. Ezek alatt programokat, nagyobb projekteket, stratégiai beruházásokat és más nagyobb, tágabban értelmezett cselekvési területeket – például rutinfeladatokat – kell érteni, melyek segítségével megvalósíthatók a kitűzött célok;

| 45. | megjegyzi, hogy a stratégiai dokumentum negyedik fejezete a többi témához viszonyítva túl részletesen foglalkozik a jogi keret létrehozásával. A társadalmi élet különböző aspektusait szisztematikusan, például a PESTLE-elv (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental) alapján kellene elemezni. A vizsgálatra közösségi kereten belül, de az illető tagállam összefüggésében is sort kell keríteni, és annak ki kell terjednie a politika, a gazdaság, a technika, a jog és a munkavédelem területére, illetve a szociális aspektusokra; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy a stratégiai dokumentum negyedik fejezete a többi témához viszonyítva túl részletesen foglalkozik a jogi keret létrehozásával. A társadalmi élet különböző aspektusait szisztematikusan, például a PESTLE-elv (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental) alapján kellene elemezni. A vizsgálatra közösségi kereten belül, de az illető tagállam összefüggésében is sort kell keríteni, és annak ki kell terjednie a politika, a gazdaság, a technika, a jog és a munkavédelem területére, illetve a szociális aspektusokra;

| 46. | vállalaton belüli üzemi egészségmegőrző programok létrehozásának támogatása mellett száll síkra; |
| --- | --- |

46.

vállalaton belüli üzemi egészségmegőrző programok létrehozásának támogatása mellett száll síkra;

Pénzügyi keret és ütemterv

| 47. | emlékeztet arra, hogy a stratégiai dokumentum elválaszthatatlan részét képezi a pénzügyi keret és az ütemterv is, amelyek tartalmazzák a fejlesztési terv becsült összköltségeit, valamint az évekre vagy más időtartamokra vonatkozó költségmegosztást; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy a stratégiai dokumentum elválaszthatatlan részét képezi a pénzügyi keret és az ütemterv is, amelyek tartalmazzák a fejlesztési terv becsült összköltségeit, valamint az évekre vagy más időtartamokra vonatkozó költségmegosztást;

| 48. | kívánatosnak tartja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló intézkedések megtervezéséről és megvalósításáról szóló részben egységes mintadokumentumot dolgozzanak ki a pénzügyi keret és az ütemterv vonatkozásában, amely lehetővé teszi a tagállamok adatainak összehasonlíthatóságát és azok általános elemezhetőségét a közösségi kereten belül; |
| --- | --- |

48.

kívánatosnak tartja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló intézkedések megtervezéséről és megvalósításáról szóló részben egységes mintadokumentumot dolgozzanak ki a pénzügyi keret és az ütemterv vonatkozásában, amely lehetővé teszi a tagállamok adatainak összehasonlíthatóságát és azok általános elemezhetőségét a közösségi kereten belül;

Menedzsmentstruktúra

| 49. | megállapítja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos menedzsmentstruktúrához hozzátartozik a fejlesztési terv elkészítéséhez, kiegészítéséhez, végrehajtásához, értékeléséhez és az ezt követő jegyzőkönyvbe vételéhez szükséges koordinációs folyamatok leírása. Ennek során meg kell adni, hogy az érintett felek részvételével miként szervezik meg az együttműködést, a munkamegosztást, valamint a visszajelzési folyamatokat; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos menedzsmentstruktúrához hozzátartozik a fejlesztési terv elkészítéséhez, kiegészítéséhez, végrehajtásához, értékeléséhez és az ezt követő jegyzőkönyvbe vételéhez szükséges koordinációs folyamatok leírása. Ennek során meg kell adni, hogy az érintett felek részvételével miként szervezik meg az együttműködést, a munkamegosztást, valamint a visszajelzési folyamatokat;

| 50. | megállapítja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos menedzsmentstruktúra leírására van szükség ahhoz, hogy megegyezést lehessen elérni az adott terület fejlesztési tervének koordinációja, kezelése és egyéb releváns szempontjai tekintetében, valamint hogy a többi érdekelt felet tájékoztatni lehessen; |
| --- | --- |

50.

megállapítja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos menedzsmentstruktúra leírására van szükség ahhoz, hogy megegyezést lehessen elérni az adott terület fejlesztési tervének koordinációja, kezelése és egyéb releváns szempontjai tekintetében, valamint hogy a többi érdekelt felet tájékoztatni lehessen;

| 51. | utal a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munkavédelmi irányítási rendszerekről szóló, egész világon érvényes útmutatására, amelyet a munkavédelmi irányítási rendszerekre vonatkozó nemzetközi szabványosítás elutasítása miatt a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) kérésére készítettek, és amelyet a tagállamoknak nemzeti szinten kell átültetniük – ami részben már meg is történt. A munkavédelmi irányítási rendszerekről szóló útmutatás az ILO-nak a munkavállalók biztonságával és egészségvédelmével kapcsolatos értékeit és eszközeit tükrözi, és meghatározza a munkahelyi biztonság és egészségvédelem fenntartható javítását szolgáló munkavédelmi irányítási rendszerekkel szemben támasztott alapvető követelményeket; |
| --- | --- |

51.

utal a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munkavédelmi irányítási rendszerekről szóló, egész világon érvényes útmutatására, amelyet a munkavédelmi irányítási rendszerekre vonatkozó nemzetközi szabványosítás elutasítása miatt a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) kérésére készítettek, és amelyet a tagállamoknak nemzeti szinten kell átültetniük – ami részben már meg is történt. A munkavédelmi irányítási rendszerekről szóló útmutatás az ILO-nak a munkavállalók biztonságával és egészségvédelmével kapcsolatos értékeit és eszközeit tükrözi, és meghatározza a munkahelyi biztonság és egészségvédelem fenntartható javítását szolgáló munkavédelmi irányítási rendszerekkel szemben támasztott alapvető követelményeket;

| 52. | megállapítja, hogy az említett elméleti alapok a következő dokumentumban kerültek kifejtésre:






  — | Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001; |
| --- | --- | --- |

52.

megállapítja, hogy az említett elméleti alapok a következő dokumentumban kerültek kifejtésre:

—

Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001;

| 53. | megállapítja, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem folyamatos javítását szolgáló, fenntartható munkavédelmi irányítási rendszernek a következő főbb elemeket kell tartalmaznia:






  — | munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi politika (occupational safety and health policy), |
| --- | --- | --- |

53.

megállapítja, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem folyamatos javítását szolgáló, fenntartható munkavédelmi irányítási rendszernek a következő főbb elemeket kell tartalmaznia:

—

munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi politika (occupational safety and health policy),

| — | szervezés (organizing), |
| --- | --- |

—

szervezés (organizing),

| — | tervezés és végrehajtás (planning and implementation), |
| --- | --- |

—

tervezés és végrehajtás (planning and implementation),

| — | értékelés (evaluation), |
| --- | --- |

—

értékelés (evaluation),

| — | a fejlesztést szolgáló intézkedések (action for improvement). |
| --- | --- |

—

a fejlesztést szolgáló intézkedések (action for improvement).

Megvalósítás, jegyzőkönyv a stratégiai fejlesztési terv végrehajtásáról, kiegészítéséről és befejezéséről

| 54. | megállapítja, hogy a stratégiai fejlesztési terv szerkezetéről szóló részben a cselekvési terv időtartama alatt megvalósítandó célokról és intézkedésekről, valamint a hozzájuk kapcsolódó magyarázatokról van szó. A cselekvési tervnek és a fejlesztési tervnek összehasonlíthatónak kell lennie, és szerkezetükben illeszkedniük kell egymáshoz; |
| --- | --- |

54.

megállapítja, hogy a stratégiai fejlesztési terv szerkezetéről szóló részben a cselekvési terv időtartama alatt megvalósítandó célokról és intézkedésekről, valamint a hozzájuk kapcsolódó magyarázatokról van szó. A cselekvési tervnek és a fejlesztési tervnek összehasonlíthatónak kell lennie, és szerkezetükben illeszkedniük kell egymáshoz;

| 55. | javasolja, hogy a cselekvési terv készüljön táblázatos formában, ahol minden alcsoportnál megadásra kerülnek a célok, a mutatók és az elérésükhöz szükséges intézkedések, valamint azok a tevékenységek, amelyeket a végrehajtókkal és a finanszírozókkal közösen, valamint a finanszírozási források és eszközök bevonásával hajtanak végre; |
| --- | --- |

55.

javasolja, hogy a cselekvési terv készüljön táblázatos formában, ahol minden alcsoportnál megadásra kerülnek a célok, a mutatók és az elérésükhöz szükséges intézkedések, valamint azok a tevékenységek, amelyeket a végrehajtókkal és a finanszírozókkal közösen, valamint a finanszírozási források és eszközök bevonásával hajtanak végre;

| 56. | megállapítja, hogy kiegészítésekre kerül sor abban az esetben, ha a stratégiai fejlesztési terv végrehajtása során változtatásokra vagy szabályozásra lenne szükség a meglévő célok és intézkedések terén. A kiegészítéssel vagy befejezéssel kapcsolatos döntés során főként a kitűzött célok alkalmasságát, az alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint a finanszírozás és a cselekvési területek tekintetében tervezett, illetve végrehajtott változtatásokat veszik figyelembe; |
| --- | --- |

56.

megállapítja, hogy kiegészítésekre kerül sor abban az esetben, ha a stratégiai fejlesztési terv végrehajtása során változtatásokra vagy szabályozásra lenne szükség a meglévő célok és intézkedések terén. A kiegészítéssel vagy befejezéssel kapcsolatos döntés során főként a kitűzött célok alkalmasságát, az alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint a finanszírozás és a cselekvési területek tekintetében tervezett, illetve végrehajtott változtatásokat veszik figyelembe;

A stratégiai fejlesztési terv megvalósításának értékelése

| 57. | megállapítja, hogy a célok teljesítése esetén, a stratégiai cselekvési terv lejártakor, illetve teljesítésekor záró jegyzőkönyvet kell készíteni; |
| --- | --- |

57.

megállapítja, hogy a célok teljesítése esetén, a stratégiai cselekvési terv lejártakor, illetve teljesítésekor záró jegyzőkönyvet kell készíteni;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokról szóló részben a jelentéstétel időszakával kapcsolatban a következőket kell kiemelni:






  — | a stratégiai célok mutatóinak paraméterei, vagyis mennyivel kerültünk közelebb a célok megvalósításához, |
| --- | --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a tagállamokról szóló részben a jelentéstétel időszakával kapcsolatban a következőket kell kiemelni:

—

a stratégiai célok mutatóinak paraméterei, vagyis mennyivel kerültünk közelebb a célok megvalósításához,

| — | az intézkedések közvetlen eredményei, |
| --- | --- |

—

az intézkedések közvetlen eredményei,

| — | magyarázatokkal kísért áttekintés a fejlesztési terv végrehajtása során használt eszközökről, |
| --- | --- |

—

magyarázatokkal kísért áttekintés a fejlesztési terv végrehajtása során használt eszközökről,

| — | a tevékenységi területen tervezett vagy megvalósított változtatások. |
| --- | --- |

—

a tevékenységi területen tervezett vagy megvalósított változtatások.

A stratégiai fejlesztési terv végrehajtásával kapcsolatos jegyzőkönyvnek felépítésében és szerkezetében követnie kell a fejlesztési tervet és annak cselekvési tervét.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 28-án.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/21

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában az uniós fellépés lehetőségei

(2008/C 53/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel a helyi és regionális önkormányzatok fontosságát az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedések kidolgozásában és alkalmazásában, illetve ismerje fel annak szükségességét, hogy az önkormányzatok megkapják azokat a hatásköröket és azt a támogatást, amelynek segítségével képesek lesznek alkalmazkodási stratégiákat kidolgozni; |
| --- | --- |

—

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel a helyi és regionális önkormányzatok fontosságát az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedések kidolgozásában és alkalmazásában, illetve ismerje fel annak szükségességét, hogy az önkormányzatok megkapják azokat a hatásköröket és azt a támogatást, amelynek segítségével képesek lesznek alkalmazkodási stratégiákat kidolgozni;

| — | egyetért az éghajlatváltozás természetföldrajzra és az ökoszisztémákra világszerte kifejtett hatásainak értékelésével, ugyanakkor úgy véli, hogy ugyanannyi figyelmet kell szentelni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás gazdasági és társadalmi nézőpontjainak, mint amennyit a zöld könyv a környezeti szempontokra fordít; |
| --- | --- |

—

egyetért az éghajlatváltozás természetföldrajzra és az ökoszisztémákra világszerte kifejtett hatásainak értékelésével, ugyanakkor úgy véli, hogy ugyanannyi figyelmet kell szentelni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás gazdasági és társadalmi nézőpontjainak, mint amennyit a zöld könyv a környezeti szempontokra fordít;

| — | elismeri, hogy az éghajlatváltozás állampolgáraink és környezetünk számára kihívást jelent, de úgy véli, hogy minél előbb foglalkozunk az alkalmazkodás problémájával, annál nagyobb a lehetőség fenntartható közösségek, illetve versenyképes helyi és regionális gazdaságok létrehozására az új szakterületek és foglalkoztatási lehetőségek kialakítása révén, biztosítva erőforrásaink fenntartható használatát, s ezáltal lehető leghatékonyabb felhasználását; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy az éghajlatváltozás állampolgáraink és környezetünk számára kihívást jelent, de úgy véli, hogy minél előbb foglalkozunk az alkalmazkodás problémájával, annál nagyobb a lehetőség fenntartható közösségek, illetve versenyképes helyi és regionális gazdaságok létrehozására az új szakterületek és foglalkoztatási lehetőségek kialakítása révén, biztosítva erőforrásaink fenntartható használatát, s ezáltal lehető leghatékonyabb felhasználását;

| — | támogatja az Európai Bizottság felhívását a korai fellépésre, különösen azokon a területeken, ahol az ismert hatás nagyobb bizonyossággal bekövetkezik, illetve ahol az intézkedés vagy az elővigyázatosság elve alkalmazásának elmulasztása jelentős kockázattal járna a tagállamok társadalma, gazdasága és környezete számára. Lehet, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás költséges, de a Stern-jelentés kimutatja, hogy a tétlenség az egyik legköltségesebb alternatíva. A Régiók Bizottsága úgy érzi, a helyi, regionális és nemzeti politikusoknak felelősséget kell érezniük azért, hogy elsők legyenek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást kiemelt feladatként kezelők között; |
| --- | --- |

—

támogatja az Európai Bizottság felhívását a korai fellépésre, különösen azokon a területeken, ahol az ismert hatás nagyobb bizonyossággal bekövetkezik, illetve ahol az intézkedés vagy az elővigyázatosság elve alkalmazásának elmulasztása jelentős kockázattal járna a tagállamok társadalma, gazdasága és környezete számára. Lehet, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás költséges, de a Stern-jelentés kimutatja, hogy a tétlenség az egyik legköltségesebb alternatíva. A Régiók Bizottsága úgy érzi, a helyi, regionális és nemzeti politikusoknak felelősséget kell érezniük azért, hogy elsők legyenek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást kiemelt feladatként kezelők között;

| — | úgy véli, hogy az egyik legnagyobb kihívás valószínűleg a nagymértékű népességvándorlás: legyen az a külső országokból az EU-ba irányuló, tagállamok vagy régiók közötti, illetve régión belüli áttelepülés. A migráció miatt felmerülő, lakással, infrastruktúrával, egészségüggyel és közszolgáltatással kapcsolatos igények kezelését a helyi és regionális önkormányzatoknak kell megtervezniük, és nekik kell levezetniük is; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az egyik legnagyobb kihívás valószínűleg a nagymértékű népességvándorlás: legyen az a külső országokból az EU-ba irányuló, tagállamok vagy régiók közötti, illetve régión belüli áttelepülés. A migráció miatt felmerülő, lakással, infrastruktúrával, egészségüggyel és közszolgáltatással kapcsolatos igények kezelését a helyi és regionális önkormányzatoknak kell megtervezniük, és nekik kell levezetniük is;

| — | kéri, hogy az EU költségvetése, programjai, politikái és különösen a legfontosabb jogszabályok kerüljenek felülvizsgálatra az éghajlatváltozás következményeként megváltozó tényezőkre tekintettel. A Régiók Bizottsága kiemelten kéri, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást tekintsék a 2008-as költségvetés felülvizsgálata részének. |
| --- | --- |

—

kéri, hogy az EU költségvetése, programjai, politikái és különösen a legfontosabb jogszabályok kerüljenek felülvizsgálatra az éghajlatváltozás következményeként megváltozó tényezőkre tekintettel. A Régiók Bizottsága kiemelten kéri, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást tekintsék a 2008-as költségvetés felülvizsgálata részének.

| Előadó | : | Kay TWITCHEN, Essex megye önkormányzatának tagja (UK/EPP) |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Kay TWITCHEN, Essex megye önkormányzatának tagja (UK/EPP)

Referenciaszöveg

A Bizottság zöld könyve a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – Az uniós fellépés lehetőségei

COM(2007/354 final – {SEC(2007) 849}

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli ezt a dokumentumot és annak elfogadását, hogy az Európai Uniónak minden érintett partnerrel, különösen a tagállamokkal és más, államinál alacsonyabb szintű partnerekkel, globális szinten pedig a partnerországokkal együttműködve kell megfelelnie az alkalmazkodás jelentette kihívásnak. Üdvözli annak felismerését is, hogy szükség van egy európai megközelítésre, és hogy az alkalmazkodást célzó és az éghajlatváltozás hatásait csökkentő intézkedéseknek összhangban kell lenniük egymással; |
| --- | --- |

1.

üdvözli ezt a dokumentumot és annak elfogadását, hogy az Európai Uniónak minden érintett partnerrel, különösen a tagállamokkal és más, államinál alacsonyabb szintű partnerekkel, globális szinten pedig a partnerországokkal együttműködve kell megfelelnie az alkalmazkodás jelentette kihívásnak. Üdvözli annak felismerését is, hogy szükség van egy európai megközelítésre, és hogy az alkalmazkodást célzó és az éghajlatváltozás hatásait csökkentő intézkedéseknek összhangban kell lenniük egymással;

| 2. | egyetért az éghajlatváltozásnak a természetföldrajzra és az ökoszisztémákra világszerte kifejtett hatásainak értékelésével, ugyanakkor úgy véli, hogy ugyanannyi figyelmet kell szentelni a gazdasági és társadalmi szempontoknak, mint a környezetieknek; |
| --- | --- |

2.

egyetért az éghajlatváltozásnak a természetföldrajzra és az ökoszisztémákra világszerte kifejtett hatásainak értékelésével, ugyanakkor úgy véli, hogy ugyanannyi figyelmet kell szentelni a gazdasági és társadalmi szempontoknak, mint a környezetieknek;

| 3. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás állampolgáraink és környezetünk számára kihívást jelent, de úgy véli, hogy minél előbb foglalkozunk az alkalmazkodás problémájával, annál nagyobb a lehetőség fenntartható közösségek, illetve versenyképes helyi és regionális gazdaságok létrehozására az új szakterületek és foglalkoztatási lehetőségek kialakítása révén, biztosítva erőforrásaink fenntartható használatát, s ezáltal lehető leghatékonyabb felhasználását. |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az éghajlatváltozás állampolgáraink és környezetünk számára kihívást jelent, de úgy véli, hogy minél előbb foglalkozunk az alkalmazkodás problémájával, annál nagyobb a lehetőség fenntartható közösségek, illetve versenyképes helyi és regionális gazdaságok létrehozására az új szakterületek és foglalkoztatási lehetőségek kialakítása révén, biztosítva erőforrásaink fenntartható használatát, s ezáltal lehető leghatékonyabb felhasználását.

Az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásait illetően

| 4. | úgy véli, hogy az egyik legnagyobb kihívás valószínűleg a nagymértékű népességvándorlás: legyen az a külső országokból az EU-ba irányuló, tagállamok vagy régiók közötti áttelepülés. A migráció miatt felmerülő, lakással, infrastruktúrával, egészségüggyel és közszolgáltatással kapcsolatos igények kezelését a helyi és regionális önkormányzatoknak kell megtervezniük, és nekik kell levezetniük is; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az egyik legnagyobb kihívás valószínűleg a nagymértékű népességvándorlás: legyen az a külső országokból az EU-ba irányuló, tagállamok vagy régiók közötti áttelepülés. A migráció miatt felmerülő, lakással, infrastruktúrával, egészségüggyel és közszolgáltatással kapcsolatos igények kezelését a helyi és regionális önkormányzatoknak kell megtervezniük, és nekik kell levezetniük is;

| 5. | megerősíti azt az üzenetet, hogy az éghajlatváltozás jelentős nehézségeket fog okozni az egészségügy és a helyi szociális szolgáltatások számára – ahogy azt a közelmúltban Európában előforduló hőhullámok tapasztalatai is mutatták. Mivel a legtöbb uniós tagállamban öregszik a népesség, komolyan figyelembe kell venni az éghajlatváltozás társadalmi kihatásait; |
| --- | --- |

5.

megerősíti azt az üzenetet, hogy az éghajlatváltozás jelentős nehézségeket fog okozni az egészségügy és a helyi szociális szolgáltatások számára – ahogy azt a közelmúltban Európában előforduló hőhullámok tapasztalatai is mutatták. Mivel a legtöbb uniós tagállamban öregszik a népesség, komolyan figyelembe kell venni az éghajlatváltozás társadalmi kihatásait;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy nem esik szó az árnyék biztosításának kérdéséről a közterületeken (lásd a 3. kérdést). Az árnyék biztosítása fák, parkok, zöld tetők, másfajta építkezés stb. révén fontos tényező a hőség által előidézett halálozás csökkentésében és a légkondicionálás iránti igény mérséklésében, valamint az életminőség javításában a városi területeken; |
| --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy nem esik szó az árnyék biztosításának kérdéséről a közterületeken (lásd a 3. kérdést). Az árnyék biztosítása fák, parkok, zöld tetők, másfajta építkezés stb. révén fontos tényező a hőség által előidézett halálozás csökkentésében és a légkondicionálás iránti igény mérséklésében, valamint az életminőség javításában a városi területeken;

| 7. | ezenkívül úgy véli, hogy nagy kihívást fog jelenteni, és jelentős változást kíván meg az emberek gondolkodásmódjában a világ népességének rászoktatása arra, hogy kevesebbet használjanak a korlátozott mennyiségben rendelkezésre álló természeti erőforrásokból. A Régiók Bizottsága ezért úgy véli, hogy oktatási és kommunikációs programokra, valamint piaci alapú eszközökre (ilyen például az Európai Kibocsátás-kereskedelmi Rendszer) lesz szükség annak ösztönzése érdekében, hogy megváltozzanak az egyéni viselkedésmódok olyan kérdésekben, mint a víz- és energiafelhasználás, az újrahasznosítás vagy az erőforrás-megőrzés. |
| --- | --- |

7.

ezenkívül úgy véli, hogy nagy kihívást fog jelenteni, és jelentős változást kíván meg az emberek gondolkodásmódjában a világ népességének rászoktatása arra, hogy kevesebbet használjanak a korlátozott mennyiségben rendelkezésre álló természeti erőforrásokból. A Régiók Bizottsága ezért úgy véli, hogy oktatási és kommunikációs programokra, valamint piaci alapú eszközökre (ilyen például az Európai Kibocsátás-kereskedelmi Rendszer) lesz szükség annak ösztönzése érdekében, hogy megváltozzanak az egyéni viselkedésmódok olyan kérdésekben, mint a víz- és energiafelhasználás, az újrahasznosítás vagy az erőforrás-megőrzés.

A korai fellépés mellett szóló érveket illetően

| 8. | támogatja az Európai Bizottság felhívását a korai fellépésre, különösen azokon a területeken, ahol az ismert hatás nagyobb bizonyossággal bekövetkezik, illetve ahol az intézkedés vagy az elővigyázatosság elve alkalmazásának elmulasztása jelentős kockázattal járna a tagállamok társadalma, gazdasága és környezete számára. Lehet, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás költséges, de a Stern-jelentés kimutatja, hogy a tétlenség az egyik legköltségesebb alternatíva. Elegendő információval rendelkezünk ahhoz, hogy már most cselekedni kezdjünk. A Régiók Bizottsága úgy érzi, a helyi, regionális és nemzeti politikusoknak felelősséget kell érezniük azért, hogy elsők legyenek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást kiemelt feladatként kezelők között. |
| --- | --- |

8.

támogatja az Európai Bizottság felhívását a korai fellépésre, különösen azokon a területeken, ahol az ismert hatás nagyobb bizonyossággal bekövetkezik, illetve ahol az intézkedés vagy az elővigyázatosság elve alkalmazásának elmulasztása jelentős kockázattal járna a tagállamok társadalma, gazdasága és környezete számára. Lehet, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás költséges, de a Stern-jelentés kimutatja, hogy a tétlenség az egyik legköltségesebb alternatíva. Elegendő információval rendelkezünk ahhoz, hogy már most cselekedni kezdjünk. A Régiók Bizottsága úgy érzi, a helyi, regionális és nemzeti politikusoknak felelősséget kell érezniük azért, hogy elsők legyenek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást kiemelt feladatként kezelők között.

A regionális és helyi önkormányzatok szerepét illetően

| 9. | úgy véli, hogy részvételük alapvető az alkalmazkodást célzó intézkedések kidolgozása és megvalósítása érdekében. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szereplők az éghajlatváltozás következményei és azoknak a polgárok életére kifejtett hatásai kezelésében. A szélsőséges időjárási körülményekkel való küzdelem társadalmi és gazdasági költségeit gyakran viselik a helyi és a regionális önkormányzatok. Emiatt támogatásra van szükségük ahhoz, hogy kidolgozhassák és megvalósíthassák az alkalmazkodást célzó stratégiákat, amelyeket minden tevékenységükbe integrálniuk kell. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy jobban fel kellene ismerni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet játszanak közösségeink jövőjének megóvásában és a sebezhető polgárok, úgymint a fiatalok, a szegények és az idősek védelmében; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy részvételük alapvető az alkalmazkodást célzó intézkedések kidolgozása és megvalósítása érdekében. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szereplők az éghajlatváltozás következményei és azoknak a polgárok életére kifejtett hatásai kezelésében. A szélsőséges időjárási körülményekkel való küzdelem társadalmi és gazdasági költségeit gyakran viselik a helyi és a regionális önkormányzatok. Emiatt támogatásra van szükségük ahhoz, hogy kidolgozhassák és megvalósíthassák az alkalmazkodást célzó stratégiákat, amelyeket minden tevékenységükbe integrálniuk kell. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy jobban fel kellene ismerni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet játszanak közösségeink jövőjének megóvásában és a sebezhető polgárok, úgymint a fiatalok, a szegények és az idősek védelmében;

| 10. | elismeri továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra különösen nagy szerep hárul az éghajlatváltozás hatásainak kezelésében, különösen akkor, amikor a hatások egyik helyen való csökkentésére irányuló törekvések negatív következménnyel járnak máshol – például, ha a part menti és az árvízvédelem miatt a probléma a szomszédos vagy határon túli területekre tolódik át. Ezért az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodás érdekében össze kell hangolni a helyi és regionális önkormányzatok stratégiáit és politikáit. Ennek sokféle formája lehet: ilyen például egy-egy folyó vízgyűjtő területe alapján szerveződő csoportosulások alakítása stb. |
| --- | --- |

10.

elismeri továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra különösen nagy szerep hárul az éghajlatváltozás hatásainak kezelésében, különösen akkor, amikor a hatások egyik helyen való csökkentésére irányuló törekvések negatív következménnyel járnak máshol – például, ha a part menti és az árvízvédelem miatt a probléma a szomszédos vagy határon túli területekre tolódik át. Ezért az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodás érdekében össze kell hangolni a helyi és regionális önkormányzatok stratégiáit és politikáit. Ennek sokféle formája lehet: ilyen például egy-egy folyó vízgyűjtő területe alapján szerveződő csoportosulások alakítása stb.

Az alkalmazkodási stratégiák kidolgozását illetően

| 11. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló helyzetben vannak ahhoz, hogy – felelősek lévén az olyan területekért, mint a területrendezés, a terület felhasználásának megtervezése, építési és fejlesztési szabályozás, tömegközlekedés, mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, energiafelhasználás és -termelés, víz- és hulladékgazdálkodás, illetve beszerzés – támogassák a legelterjedtebb alkalmazkodási stratégiákat. A kihívás a jelenlegi és jövőbeli szolgáltatásnyújtás, infrastruktúra és épületállomány fenntarthatóságának biztosítása. A helyi és regionális önkormányzatoknak másokkal együttműködésben kell kidolgozniuk szilárd stratégiai és helyi katasztrófaelhárítási terveket, illetve a jelenleg rendelkezésre álló kapacitásokat fejleszteniük és növelniük kell, hogy képesek legyenek reagálni a szélsőséges időjárási eseményekre, mivel azok gyakrabban és növekvő intenzitással fordulnak elő. |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló helyzetben vannak ahhoz, hogy – felelősek lévén az olyan területekért, mint a területrendezés, a terület felhasználásának megtervezése, építési és fejlesztési szabályozás, tömegközlekedés, mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, energiafelhasználás és -termelés, víz- és hulladékgazdálkodás, illetve beszerzés – támogassák a legelterjedtebb alkalmazkodási stratégiákat. A kihívás a jelenlegi és jövőbeli szolgáltatásnyújtás, infrastruktúra és épületállomány fenntarthatóságának biztosítása. A helyi és regionális önkormányzatoknak másokkal együttműködésben kell kidolgozniuk szilárd stratégiai és helyi katasztrófaelhárítási terveket, illetve a jelenleg rendelkezésre álló kapacitásokat fejleszteniük és növelniük kell, hogy képesek legyenek reagálni a szélsőséges időjárási eseményekre, mivel azok gyakrabban és növekvő intenzitással fordulnak elő.

Az EU szerepét illetően

| 12. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú az, hogy az EU-tagállamok integrált megközelítést alkalmazzanak. Ennek köszönhetően csökkennek a költségek, mivel a bevált gyakorlatok minden tagállamban való kidolgozásának és alkalmazásának lehetővé tétele érdekében az országok megosztják egymással tapasztalataikat és szakértelmüket. A Régiók Bizottságának szerepe lehet abban, hogy támogatja a helyi és regionális önkormányzatokat a tapasztalatcsere megszervezésében, tekintettel az integrált megközelítés kialakításának fontosságára. |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú az, hogy az EU-tagállamok integrált megközelítést alkalmazzanak. Ennek köszönhetően csökkennek a költségek, mivel a bevált gyakorlatok minden tagállamban való kidolgozásának és alkalmazásának lehetővé tétele érdekében az országok megosztják egymással tapasztalataikat és szakértelmüket. A Régiók Bizottságának szerepe lehet abban, hogy támogatja a helyi és regionális önkormányzatokat a tapasztalatcsere megszervezésében, tekintettel az integrált megközelítés kialakításának fontosságára.

Az intézkedések jelenleg meglévő politikákba és jogszabályokba való beépítését illetően

| 13. | úgy véli, hogy az alkalmazkodást egyértelmű célként minden meglévő uniós politikai keretbe (például a közösségi mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikákba) és finanszírozási programba (például a kohéziós politikába) be kell építeni, hogy azok olyan irányban változhassanak, amely jobban illeszkedik a helyi és regionális önkormányzatok illetékességi körébe tartozó területeken felmerülő alkalmazkodási szükségletekhez. Fontos, hogy rugalmasságuk megmaradjon, mert az alkalmazkodás állandó folyamat lesz, a helyi és regionális szükségletek pedig idővel változni fognak; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az alkalmazkodást egyértelmű célként minden meglévő uniós politikai keretbe (például a közösségi mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikákba) és finanszírozási programba (például a kohéziós politikába) be kell építeni, hogy azok olyan irányban változhassanak, amely jobban illeszkedik a helyi és regionális önkormányzatok illetékességi körébe tartozó területeken felmerülő alkalmazkodási szükségletekhez. Fontos, hogy rugalmasságuk megmaradjon, mert az alkalmazkodás állandó folyamat lesz, a helyi és regionális szükségletek pedig idővel változni fognak;

| 14. | úgy véli, hogy néhány meglévő jogszabály ellentmond az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükségletének. Az élőhelyekre vonatkozó irányelvet például módosítani kell majd, tekintettel a jelenlegi kijelölt élőhelyekben az éghajlatváltozás miatt bekövetkező valószínű változásokra. A vízügyi keretirányelv is kiigazításra szorul majd, hiszen egyes területeken a csapadékmennyiség csökkenése negatív hatással lesz a vízminőségre. A meglévő jogszabályok széles körét kell felülvizsgálni az éghajlatváltozáshoz való megfelelő és sikeres alkalmazkodás biztosításához. |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy néhány meglévő jogszabály ellentmond az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükségletének. Az élőhelyekre vonatkozó irányelvet például módosítani kell majd, tekintettel a jelenlegi kijelölt élőhelyekben az éghajlatváltozás miatt bekövetkező valószínű változásokra. A vízügyi keretirányelv is kiigazításra szorul majd, hiszen egyes területeken a csapadékmennyiség csökkenése negatív hatással lesz a vízminőségre. A meglévő jogszabályok széles körét kell felülvizsgálni az éghajlatváltozáshoz való megfelelő és sikeres alkalmazkodás biztosításához.

Az integrált éghajlatkutatás kiterjesztését illetően

| 15. | támogatja a további kutatások iránti igényt annak meghatározására, hogy az egyik régióban vagy akár tagállamban hozott intézkedések milyen hatással lesznek egy másik régióra. Az ilyenfajta kutatás nélkülözhetetlen annak biztosítása érdekében, hogy az egyik helyi önkormányzat tervezési döntései ne legyenek negatív hatással a szomszédos vagy határon túli önkormányzatokra. Ez kiemelten vonatkozik az olyan problémákra, mint a víz vagy más természeti erőforrások felhasználása; |
| --- | --- |

15.

támogatja a további kutatások iránti igényt annak meghatározására, hogy az egyik régióban vagy akár tagállamban hozott intézkedések milyen hatással lesznek egy másik régióra. Az ilyenfajta kutatás nélkülözhetetlen annak biztosítása érdekében, hogy az egyik helyi önkormányzat tervezési döntései ne legyenek negatív hatással a szomszédos vagy határon túli önkormányzatokra. Ez kiemelten vonatkozik az olyan problémákra, mint a víz vagy más természeti erőforrások felhasználása;

| 16. | kéri, hogy folytassanak kutatásokat és közvetlen időjárás-megfigyelést, ami segít előre jelezni a szélsőséges időjárási jelenségeket, támogatva ezzel a fejlődő országokat, különös tekintettel az elsivatagosodás veszélyének kitett országokra; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy folytassanak kutatásokat és közvetlen időjárás-megfigyelést, ami segít előre jelezni a szélsőséges időjárási jelenségeket, támogatva ezzel a fejlődő országokat, különös tekintettel az elsivatagosodás veszélyének kitett országokra;

| 17. | ösztönözné a kutatás és fejlesztés további támogatását is, tekintettel arra a szerepre, amit az innováció, valamint az innovatív alkalmazkodási technológiák és termékek kifejlesztésének élénkítésében játszanak. Így az éghajlatváltozás hatásaival foglalkozó cégek előtt hatalmas lehetőség nyílik az innovatív termékek és szolgáltatások kifejlesztése terén. |
| --- | --- |

17.

ösztönözné a kutatás és fejlesztés további támogatását is, tekintettel arra a szerepre, amit az innováció, valamint az innovatív alkalmazkodási technológiák és termékek kifejlesztésének élénkítésében játszanak. Így az éghajlatváltozás hatásaival foglalkozó cégek előtt hatalmas lehetőség nyílik az innovatív termékek és szolgáltatások kifejlesztése terén.

Az európai társadalom, valamint az üzleti és állami szektor bevonását illetően

| 18. | úgy véli, hogy a magán- és az állami szektor közötti partneri kapcsolatok, valamint tagállamok közötti hálózatok – például az INTERREG (RFEC – régiók a gazdasági változásért) – révén a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet kapnak az információhoz, a szakértelemhez és a bevált gyakorlatokhoz való hozzáférés és azok elterjesztése megkönnyítésében. Ezek a partneri kapcsolatok és hálózatok egyre fontosabbak lesznek ahhoz, hogy lehetővé válhasson az ágazatok, régiók, tagállamok, valamint külső partnerországok közötti együttműködés; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a magán- és az állami szektor közötti partneri kapcsolatok, valamint tagállamok közötti hálózatok – például az INTERREG (RFEC – régiók a gazdasági változásért) – révén a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet kapnak az információhoz, a szakértelemhez és a bevált gyakorlatokhoz való hozzáférés és azok elterjesztése megkönnyítésében. Ezek a partneri kapcsolatok és hálózatok egyre fontosabbak lesznek ahhoz, hogy lehetővé válhasson az ágazatok, régiók, tagállamok, valamint külső partnerországok közötti együttműködés;

| 19. | támogatja a fejlődő országokkal való együttműködést az alkalmazkodási stratégiákban való segítségnyújtás céljával, és javasolja, hogy az EU külső fellépései támogassák azt. Úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszhatnak a bevált gyakorlatok és a tudás fejlődő országokkal való megosztásában, felhasználva meglévő kapcsolataikat és hálózataikat. Az összegnek, amelyet az EU e célra majd elkülönít, arányban kell állnia a fejlődő országok szükségleteivel és az EU felelősségével. |
| --- | --- |

19.

támogatja a fejlődő országokkal való együttműködést az alkalmazkodási stratégiákban való segítségnyújtás céljával, és javasolja, hogy az EU külső fellépései támogassák azt. Úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszhatnak a bevált gyakorlatok és a tudás fejlődő országokkal való megosztásában, felhasználva meglévő kapcsolataikat és hálózataikat. Az összegnek, amelyet az EU e célra majd elkülönít, arányban kell állnia a fejlődő országok szükségleteivel és az EU felelősségével.

A következő lépéseket illetően

| 20. | úgy véli, hogy ezekkel a problémákkal sürgősen foglalkozni kell, és minden jövőbeli uniós közleménybe és irányelvbe be kell építeni azt is, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak kezelniük kell az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, azoknak a szociális és gazdasági partnereknek a széles körével együttműködve, amelyekkel már eddig is kapcsolatban voltak; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy ezekkel a problémákkal sürgősen foglalkozni kell, és minden jövőbeli uniós közleménybe és irányelvbe be kell építeni azt is, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak kezelniük kell az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, azoknak a szociális és gazdasági partnereknek a széles körével együttműködve, amelyekkel már eddig is kapcsolatban voltak;

| 21. | értékeli, hogy már megkezdődött a munka ezekben a kérdésekben, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy továbbra is tekintse azt kiemelt fontosságúnak; |
| --- | --- |

21.

értékeli, hogy már megkezdődött a munka ezekben a kérdésekben, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy továbbra is tekintse azt kiemelt fontosságúnak;

| 22. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel a helyi és regionális önkormányzatok fontosságát az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedések kidolgozásában és alkalmazásában, illetve ismerje fel annak szükségességét, hogy az önkormányzatok megkapják azokat a hatásköröket és azt a pénzügyi támogatást, amelynek segítségével képesek lesznek alkalmazkodási stratégiákat kidolgozni és végrehajtani; |
| --- | --- |

22.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ismerje fel a helyi és regionális önkormányzatok fontosságát az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedések kidolgozásában és alkalmazásában, illetve ismerje fel annak szükségességét, hogy az önkormányzatok megkapják azokat a hatásköröket és azt a pénzügyi támogatást, amelynek segítségével képesek lesznek alkalmazkodási stratégiákat kidolgozni és végrehajtani;

| 23. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a zöld könyvhöz tartozó nyomon követési munka során ne csak környezetvédelmi szempontokkal foglalkozzon, hanem az éghajlatváltozás társadalmi és gazdasági hatásaival is; |
| --- | --- |

23.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a zöld könyvhöz tartozó nyomon követési munka során ne csak környezetvédelmi szempontokkal foglalkozzon, hanem az éghajlatváltozás társadalmi és gazdasági hatásaival is;

| 24. | úgy véli, hogy a bevált gyakorlatok helyi és regionális önkormányzatok, valamint tagállamok közti megosztása létfontosságú a sikeres alkalmazkodási intézkedések kidolgozásához, és véleménye szerint az EU-nak fontos szerepe van abban, hogy biztosítsa az információ és a bevált gyakorlatok megosztását mind az Unión belül, mind pedig külső országokkal; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a bevált gyakorlatok helyi és regionális önkormányzatok, valamint tagállamok közti megosztása létfontosságú a sikeres alkalmazkodási intézkedések kidolgozásához, és véleménye szerint az EU-nak fontos szerepe van abban, hogy biztosítsa az információ és a bevált gyakorlatok megosztását mind az Unión belül, mind pedig külső országokkal;

| 25. | azon a véleményen van, hogy az EU-nak stratégiai szerepe van a népességvándorlásra való felkészülésben és a jelenség kezelésében; |
| --- | --- |

25.

azon a véleményen van, hogy az EU-nak stratégiai szerepe van a népességvándorlásra való felkészülésben és a jelenség kezelésében;

| 26. | kéri, hogy az EU költségvetése, programjai, politikái és különösen a legfontosabb jogszabályok kerüljenek felülvizsgálatra az éghajlatváltozás következményeként megváltozó tényezőkre tekintettel. A Régiók Bizottsága kiemelten kéri, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást a kulcsfontosságú költségvetési tételeken belül (KAP, kohézió, kutatás stb.) elkülönített, speciális tételként tekintsék a 2008-as költségvetés felülvizsgálatakor; |
| --- | --- |

26.

kéri, hogy az EU költségvetése, programjai, politikái és különösen a legfontosabb jogszabályok kerüljenek felülvizsgálatra az éghajlatváltozás következményeként megváltozó tényezőkre tekintettel. A Régiók Bizottsága kiemelten kéri, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást a kulcsfontosságú költségvetési tételeken belül (KAP, kohézió, kutatás stb.) elkülönített, speciális tételként tekintsék a 2008-as költségvetés felülvizsgálatakor;

| 27. | fontosnak tartja, hogy az EU jobban koncentrálja jelenlegi kutatási támogatását az éghajlatváltozás által okozott problémák megoldására, valamint innovatív alkalmazkodási intézkedésekre. Az ilyenfajta kutatás innovatív megoldásokat vethet fel Európa versenyképességének fenntartásához. A kutatási tevékenységeket jobban össze kell hangolni. Alapvető fontosságú az információs hiányosságok áthidalása, valamint a kutatási tevékenységek közötti átfedések megakadályozása is; |
| --- | --- |

27.

fontosnak tartja, hogy az EU jobban koncentrálja jelenlegi kutatási támogatását az éghajlatváltozás által okozott problémák megoldására, valamint innovatív alkalmazkodási intézkedésekre. Az ilyenfajta kutatás innovatív megoldásokat vethet fel Európa versenyképességének fenntartásához. A kutatási tevékenységeket jobban össze kell hangolni. Alapvető fontosságú az információs hiányosságok áthidalása, valamint a kutatási tevékenységek közötti átfedések megakadályozása is;

| 28. | aggodalmát fejezi ki az egyik régióban vagy tagállamban hozott alkalmazkodási intézkedések más régióra vagy tagállamra való esetleges kihatásait illetően, és úgy véli, hogy az EU a megfelelő szerv az ezen lehetséges problémákkal foglalkozó stratégiai keretek kialakítására; |
| --- | --- |

28.

aggodalmát fejezi ki az egyik régióban vagy tagállamban hozott alkalmazkodási intézkedések más régióra vagy tagállamra való esetleges kihatásait illetően, és úgy véli, hogy az EU a megfelelő szerv az ezen lehetséges problémákkal foglalkozó stratégiai keretek kialakítására;

| 29. | kéri, hogy az oktatási és tájékoztatási programok ösztönözzék az egyéni viselkedés megváltoztatását az olyan kérdésekkel kapcsolatosan, mint a víz- vagy energiafelhasználás, az újrahasznosítás és az erőforrás-megőrzés. |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy az oktatási és tájékoztatási programok ösztönözzék az egyéni viselkedés megváltoztatását az olyan kérdésekkel kapcsolatosan, mint a víz- vagy energiafelhasználás, az újrahasznosítás és az erőforrás-megőrzés.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 28-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/25

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Európai kulturális program a globalizálódó világban

(2008/C 53/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a kultúra fejlesztésében és ösztönzésében, különösen a kulturális örökség megőrzésében és a művészi innovációk elősegítésében, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a kultúra fejlesztésében és ösztönzésében, különösen a kulturális örökség megőrzésében és a művészi innovációk elősegítésében,

| — | kiemeli, hogy a kulturális szektor jelentősen hozzájárul a megújított lisszaboni stratégiában megfogalmazott célok megvalósításához. Felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális turizmus óriási lehetőségeket biztosít számos régió gazdasági fejlődése számára. Figyelmeztet azonban arra, hogy ne csupán a kultúra gazdasági fontosságára helyezzük a hangsúlyt. Ugyanilyen lényeges a kultúrának a megfelelő, dinamikus életkörülmények létrehozásában betöltött szerepe, amely a fejlődés előfeltétele, |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy a kulturális szektor jelentősen hozzájárul a megújított lisszaboni stratégiában megfogalmazott célok megvalósításához. Felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális turizmus óriási lehetőségeket biztosít számos régió gazdasági fejlődése számára. Figyelmeztet azonban arra, hogy ne csupán a kultúra gazdasági fontosságára helyezzük a hangsúlyt. Ugyanilyen lényeges a kultúrának a megfelelő, dinamikus életkörülmények létrehozásában betöltött szerepe, amely a fejlődés előfeltétele,

| — | sajnálattal állapítja meg, hogy a globalizálódó világ jegyében kidolgozott európai kulturális programban az Európai Bizottság nem említi a városok, helyi önkormányzatok és régiók közötti rengeteg partnerséget, |
| --- | --- |

—

sajnálattal állapítja meg, hogy a globalizálódó világ jegyében kidolgozott európai kulturális programban az Európai Bizottság nem említi a városok, helyi önkormányzatok és régiók közötti rengeteg partnerséget,

| — | kritikusan jegyzi meg, hogy az Európai Bizottság közleményében nem ad információt a kulturális program igen ambiciózus céljainak finanszírozási módjáról, |
| --- | --- |

—

kritikusan jegyzi meg, hogy az Európai Bizottság közleményében nem ad információt a kulturális program igen ambiciózus céljainak finanszírozási módjáról,

| — | konstruktív vitát kezdeményez az Európai Bizottság megközelítésével kapcsolatban, amely szerint a nyílt koordinációs módszert kell alkalmazni a kultúra terén. Emlékeztet arra, hogy figyelmet kell szentelni a kultúráért nagymértékben felelős szubnacionális szintnek, valamint hogy az adminisztrációs többletterheket minimális szinten kell tartani. |
| --- | --- |

—

konstruktív vitát kezdeményez az Európai Bizottság megközelítésével kapcsolatban, amely szerint a nyílt koordinációs módszert kell alkalmazni a kultúra terén. Emlékeztet arra, hogy figyelmet kell szentelni a kultúráért nagymértékben felelős szubnacionális szintnek, valamint hogy az adminisztrációs többletterheket minimális szinten kell tartani.

| Előadó | : | Gerd HARMS (DE/PES), Brandenburg tartomány szövetségi képviselője és Európa-ügyi megbízottja, az állami kancellári hivatal államtitkára |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Gerd HARMS (DE/PES), Brandenburg tartomány szövetségi képviselője és Európa-ügyi megbízottja, az állami kancellári hivatal államtitkára

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Közlemény az európai kulturális programról a globalizálódó világban

COM(2007) 242 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | kifejezetten üdvözli az Európai Bizottság megfontolásait az európai kulturális programról a globalizálódó világban. A közlemény helyesen hangsúlyozza a kultúra központi szerepét az integráció folyamatában, és megállapítja, hogy megfelelő eszközök szükségesek Európa kulturális gazdagságának és sokszínűségének kifejezésre juttatásához annak érdekében, hogy – az Európai Unión kívül és belül – sikerüljön elérni a jólét, a szolidaritás és a biztonság stratégiai céljait.
  Ehhez az összes szereplő szorosabb együttműködésére van szükség a kulturális politikák terén minden szinten, figyelembe véve a civil társadalom képviselőit és hálózatait.
  Az európai kulturális programnak a globalizáció jegyében történő újjáalakítási folyamatában egyre nagyobb jelentőségűvé válik a regionális és helyi kultúrpolitika: a globalizáció jelentette kihívás szükségszerűen a „régiók Európájának” újjáéledését eredményezi. Ez lényegében igaz az Európai Unióban érvényes szubszidiaritási elvet tekintve, amely a kultúra alulról való építésén alapul a városokban és régiókban. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a kultúra ápolásának ösztönzésében területükön, elsősorban a kulturális örökség megőrzésének keretében és a művészi innovációk támogatóiként, a kulturális intézmények és kezdeményezések, a képzés és szakképzés képviselőiként és ösztönzőiként, valamint fesztiválok és kulturális események szervezőiként.
  A kulturális együttműködés minősége és intenzitása, különösen a határokon átnyúló régiókban, a globális kihívásokat tekintve döntő jelentőségű az európai integrációs folyamat szempontjából; |
| --- | --- |

1.

kifejezetten üdvözli az Európai Bizottság megfontolásait az európai kulturális programról a globalizálódó világban. A közlemény helyesen hangsúlyozza a kultúra központi szerepét az integráció folyamatában, és megállapítja, hogy megfelelő eszközök szükségesek Európa kulturális gazdagságának és sokszínűségének kifejezésre juttatásához annak érdekében, hogy – az Európai Unión kívül és belül – sikerüljön elérni a jólét, a szolidaritás és a biztonság stratégiai céljait.

Ehhez az összes szereplő szorosabb együttműködésére van szükség a kulturális politikák terén minden szinten, figyelembe véve a civil társadalom képviselőit és hálózatait.

Az európai kulturális programnak a globalizáció jegyében történő újjáalakítási folyamatában egyre nagyobb jelentőségűvé válik a regionális és helyi kultúrpolitika: a globalizáció jelentette kihívás szükségszerűen a „régiók Európájának” újjáéledését eredményezi. Ez lényegében igaz az Európai Unióban érvényes szubszidiaritási elvet tekintve, amely a kultúra alulról való építésén alapul a városokban és régiókban. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a kultúra ápolásának ösztönzésében területükön, elsősorban a kulturális örökség megőrzésének keretében és a művészi innovációk támogatóiként, a kulturális intézmények és kezdeményezések, a képzés és szakképzés képviselőiként és ösztönzőiként, valamint fesztiválok és kulturális események szervezőiként.

A kulturális együttműködés minősége és intenzitása, különösen a határokon átnyúló régiókban, a globális kihívásokat tekintve döntő jelentőségű az európai integrációs folyamat szempontjából;

| 2. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság közleményében első ízben fogalmazza meg, hogy átfogó kulturális programra van szükség egy olyan hatékony stratégia kidolgozásához, amely figyelembe veszi a kultúra központi szerepét mind a tagállamok és régióik közötti, mind a harmadik országokhoz fűződő kapcsolatokban.
  Az interkulturális eszmecserének a tagjelölt országokkal való párbeszéd és az uniós szomszédsági politika alapelvévé kell válnia. Emellett az RB osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint támogatni kell a vallási közösségek és szervezetek közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság közleményében első ízben fogalmazza meg, hogy átfogó kulturális programra van szükség egy olyan hatékony stratégia kidolgozásához, amely figyelembe veszi a kultúra központi szerepét mind a tagállamok és régióik közötti, mind a harmadik országokhoz fűződő kapcsolatokban.

Az interkulturális eszmecserének a tagjelölt országokkal való párbeszéd és az uniós szomszédsági politika alapelvévé kell válnia. Emellett az RB osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint támogatni kell a vallási közösségek és szervezetek közötti párbeszédet;

| 3. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság közleményében nyomatékosan utal a szubszidiaritás elvére és az (1997-es amszterdami) EK-Szerződés 151. cikkére, amely kiemeli, hogy






  — | a Közösség kulturális politikájával hozzájárul a tagállamok integrációjához, „tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket”, |
| --- | --- | --- |

3.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság közleményében nyomatékosan utal a szubszidiaritás elvére és az (1997-es amszterdami) EK-Szerződés 151. cikkére, amely kiemeli, hogy

—

a Közösség kulturális politikájával hozzájárul a tagállamok integrációjához, „tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket”,

| — | minden kulturális területen erősíteni kell az együttműködést a tagállamok között, a harmadik országokkal és a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, |
| --- | --- |

—

minden kulturális területen erősíteni kell az együttműködést a tagállamok között, a harmadik országokkal és a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal,

| — | a Közösség minden tevékenysége során figyelembe veszi a „kulturális szempontokat”, különösen „kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében”, |
| --- | --- |

—

a Közösség minden tevékenysége során figyelembe veszi a „kulturális szempontokat”, különösen „kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében”,

| — | a Közösség csak akkor cselekedhet, ha kulturális politikai tevékenysége támogató és kiegészítő jellegű, nem pedig saját intézkedéseivel helyettesíti a tagállamok tevékenységét; |
| --- | --- |

—

a Közösség csak akkor cselekedhet, ha kulturális politikai tevékenysége támogató és kiegészítő jellegű, nem pedig saját intézkedéseivel helyettesíti a tagállamok tevékenységét;

| 4. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság közleményében nyomatékosan kiemeli az RB pozitív szerepét a kulturális program kezdeményezése során, továbbá a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom bevonására vonatkozóan; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság közleményében nyomatékosan kiemeli az RB pozitív szerepét a kulturális program kezdeményezése során, továbbá a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom bevonására vonatkozóan;

A közlemény fő céljaira vonatkozóan

| 5. | hangsúlyozza a közlemény célkitűzéseit, és a maga részéről egyetért az alábbi prioritásokkal:






  — | a kulturális sokszínűség és az interkulturális párbeszéd ösztönzése, |
| --- | --- | --- |

5.

hangsúlyozza a közlemény célkitűzéseit, és a maga részéről egyetért az alábbi prioritásokkal:

—

a kulturális sokszínűség és az interkulturális párbeszéd ösztönzése,

| — | a kultúrának mint a nemzetközi kapcsolatok fontos elemének ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a kultúrának mint a nemzetközi kapcsolatok fontos elemének ösztönzése,

| — | a kultúrának mint a kreatív ipar hajtóerejének fejlesztése (lisszaboni stratégia); |
| --- | --- |

—

a kultúrának mint a kreatív ipar hajtóerejének fejlesztése (lisszaboni stratégia);

| 6. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyozza a kultúra és a kreatív gazdaság fontos szerepét a növekedés a munkahelyteremtés szempontjából. A kultúrához kapcsolódó gazdaság az európai gazdaság egyik növekedésben lévő területe. A kulturális szektor ezzel jelentősen hozzájárul a megújított lisszaboni stratégiában megfogalmazott célok megvalósításához. Ezért az Európai Bizottságot a kulturális és kreatív szektor regionális és helyi gazdaságokra gyakorolt hatásainak felmérésére biztatja; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyozza a kultúra és a kreatív gazdaság fontos szerepét a növekedés a munkahelyteremtés szempontjából. A kultúrához kapcsolódó gazdaság az európai gazdaság egyik növekedésben lévő területe. A kulturális szektor ezzel jelentősen hozzájárul a megújított lisszaboni stratégiában megfogalmazott célok megvalósításához. Ezért az Európai Bizottságot a kulturális és kreatív szektor regionális és helyi gazdaságokra gyakorolt hatásainak felmérésére biztatja;

| 7. | utal ennek kapcsán a kulturális turizmus különleges szerepére. Egy európai szintű, részletesebb tapasztalatcsere mellett foglal állást, amelybe be kell vonni a kulturális turizmushoz kapcsolódó gazdaságot, a kulturális egyesületeket és más kultúrpolitikai szereplőket, valamint a régiók képviselőt. Megemlíti ennek kapcsán, hogy a kulturális turizmus különleges esélyeket jelent számos régió gazdasági fejlődése szempontjából, valamint hogy veszéllyel is járhat a kulturális örökségre nézve, főként a nem megfelelő használat révén; |
| --- | --- |

7.

utal ennek kapcsán a kulturális turizmus különleges szerepére. Egy európai szintű, részletesebb tapasztalatcsere mellett foglal állást, amelybe be kell vonni a kulturális turizmushoz kapcsolódó gazdaságot, a kulturális egyesületeket és más kultúrpolitikai szereplőket, valamint a régiók képviselőt. Megemlíti ennek kapcsán, hogy a kulturális turizmus különleges esélyeket jelent számos régió gazdasági fejlődése szempontjából, valamint hogy veszéllyel is járhat a kulturális örökségre nézve, főként a nem megfelelő használat révén;

| 8. | a lisszaboni folyamat céljainak teljes körű támogatása mellett mindazonáltal óv attól, hogy ennek kapcsán egyoldalúan, a kultúrának pusztán a gazdasági jelentőségét hangsúlyozzuk. Ugyanilyen fontos a kultúra szerepe a fejlődés előfeltételét jelentő, jó és dinamikus élettér kialakításának szempontjából. Követeli, hogy a Közösség tegyen eleget a szerződésben rögzített feladatának, a „nem kereskedelmi jellegű kulturális cserék” ösztönzésének (EK-Szerződés 151. cikk (2) bek. harmadik francia bek.).
  Tisztázni szeretné, hogy a lisszaboni folyamat céljait is csak akkor lehet sikeresen megvalósítani, ha az Európai Unió kulturális erőfeszítéseinek középpontjába a kultúra immateriális értékeinek társadalmi jelentőségét állítja. Úgy véli, hogy a kulturális képzés és a kultúra terén megvalósuló együttműködés előfeltételei a társadalom kreativitási forrásai feltárásának és a kultúrához kapcsolódó gazdaság virágzásának. A kultúra létezik a hozzá kapcsolódó gazdaság nélkül is, ez a gazdasági szektor azonban nem létezik a kultúra nélkül; |
| --- | --- |

8.

a lisszaboni folyamat céljainak teljes körű támogatása mellett mindazonáltal óv attól, hogy ennek kapcsán egyoldalúan, a kultúrának pusztán a gazdasági jelentőségét hangsúlyozzuk. Ugyanilyen fontos a kultúra szerepe a fejlődés előfeltételét jelentő, jó és dinamikus élettér kialakításának szempontjából. Követeli, hogy a Közösség tegyen eleget a szerződésben rögzített feladatának, a „nem kereskedelmi jellegű kulturális cserék” ösztönzésének (EK-Szerződés 151. cikk (2) bek. harmadik francia bek.).

Tisztázni szeretné, hogy a lisszaboni folyamat céljait is csak akkor lehet sikeresen megvalósítani, ha az Európai Unió kulturális erőfeszítéseinek középpontjába a kultúra immateriális értékeinek társadalmi jelentőségét állítja. Úgy véli, hogy a kulturális képzés és a kultúra terén megvalósuló együttműködés előfeltételei a társadalom kreativitási forrásai feltárásának és a kultúrához kapcsolódó gazdaság virágzásának. A kultúra létezik a hozzá kapcsolódó gazdaság nélkül is, ez a gazdasági szektor azonban nem létezik a kultúra nélkül;

| 9. | a fentiekhez kapcsolódik a kultúra belülről fakadó értéke, és az RB hangsúlyozni kívánja a minőség ösztönzésének fontosságát. Az európai kulturális program egyik célkitűzése a dinamikus kulturális fejlődés megteremtése kellene, hogy legyen, valamint az élvonalbeli kultúra megvalósítása Európában és globális kontextusban is; |
| --- | --- |

9.

a fentiekhez kapcsolódik a kultúra belülről fakadó értéke, és az RB hangsúlyozni kívánja a minőség ösztönzésének fontosságát. Az európai kulturális program egyik célkitűzése a dinamikus kulturális fejlődés megteremtése kellene, hogy legyen, valamint az élvonalbeli kultúra megvalósítása Európában és globális kontextusban is;

| 10. | követeli ezért a nemzetközi kulturális cseréknek, az interkulturális kompetenciák megszerzésének, valamint a polgárok többnyelvűségének erősítését és támogatását az Európai Unióban; |
| --- | --- |

10.

követeli ezért a nemzetközi kulturális cseréknek, az interkulturális kompetenciák megszerzésének, valamint a polgárok többnyelvűségének erősítését és támogatását az Európai Unióban;

| 11. | úgy véli, hogy a kulturális Erasmus-program kísérleti projektjének létrehozása, amelynek ötletét az amszterdami Európai Kulturális Alapítvány (European Cultural Foundation) kezdeményezte, jelenleg pedig az Európai Parlament és az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága is támogatja, alkalmas és támogatandó módja a kulturális együttműködés ösztönzésének a régiók erejének, valamint a hozzájuk kötődő szervezetek és intézményeknek a bevonásával, amely jelentős kulturális hatással jár. Ő maga partnerként fog e kezdeményezés mellé állni; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a kulturális Erasmus-program kísérleti projektjének létrehozása, amelynek ötletét az amszterdami Európai Kulturális Alapítvány (European Cultural Foundation) kezdeményezte, jelenleg pedig az Európai Parlament és az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága is támogatja, alkalmas és támogatandó módja a kulturális együttműködés ösztönzésének a régiók erejének, valamint a hozzájuk kötődő szervezetek és intézményeknek a bevonásával, amely jelentős kulturális hatással jár. Ő maga partnerként fog e kezdeményezés mellé állni;

| 12. | megerősíti a jelenleg futó, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó „Kultúra 2007” program, valamint más támogatási programok hatékonyságát, mégpedig a vidéki területek kulturális fejlődésének támogatására irányuló programokét, amelyek célja a régiók vonzóbbá tétele.
  Bírálóan jegyzi meg, hogy az EU és a tagállamok által erre a célra rendelkezésre bocsátott eszközök még mindig nem elegendőek; |
| --- | --- |

12.

megerősíti a jelenleg futó, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó „Kultúra 2007” program, valamint más támogatási programok hatékonyságát, mégpedig a vidéki területek kulturális fejlődésének támogatására irányuló programokét, amelyek célja a régiók vonzóbbá tétele.

Bírálóan jegyzi meg, hogy az EU és a tagállamok által erre a célra rendelkezésre bocsátott eszközök még mindig nem elegendőek;

| 13. | csodálkozásának ad hangot amiatt, hogy az Európai Bizottság csak mellékesen veszi tudomásul az Európai Unió legvonzóbb kulturális projektjének, az európai kulturális fővárosok programjának legújabb fejleményeit, és nyilvánvalóan nem tulajdonít ezeknek stratégiai jelentőséget. A kulturális fővárosok programja a legnépszerűbb az európai kulturális programok között. A címért folytatott egyre növekvő nemzeti versengéssel együtt (2008-ra Nagy-Britanniában 8 jelentkező van, 2010-re Németországban 18, Magyarországon 11, 2011-re Finnországban 8, 2016-ra Spanyolországban már most 7 jelentkező) egyre gyorsabban növekszik a program jelentősége a városok és régiók kulturális fejlődése szempontjából. Különös lendületet ad ennek az a tény, hogy a kulturális fővárosok 2007–2011-re történő kijelölésének folyamatában a kultúrát a társadalmi fejlődés hajtóerejének és forrásának tekintve kezelik, ezzel a kultúra jelentősen hozzájárul az európai többletértékhez; |
| --- | --- |

13.

csodálkozásának ad hangot amiatt, hogy az Európai Bizottság csak mellékesen veszi tudomásul az Európai Unió legvonzóbb kulturális projektjének, az európai kulturális fővárosok programjának legújabb fejleményeit, és nyilvánvalóan nem tulajdonít ezeknek stratégiai jelentőséget. A kulturális fővárosok programja a legnépszerűbb az európai kulturális programok között. A címért folytatott egyre növekvő nemzeti versengéssel együtt (2008-ra Nagy-Britanniában 8 jelentkező van, 2010-re Németországban 18, Magyarországon 11, 2011-re Finnországban 8, 2016-ra Spanyolországban már most 7 jelentkező) egyre gyorsabban növekszik a program jelentősége a városok és régiók kulturális fejlődése szempontjából. Különös lendületet ad ennek az a tény, hogy a kulturális fővárosok 2007–2011-re történő kijelölésének folyamatában a kultúrát a társadalmi fejlődés hajtóerejének és forrásának tekintve kezelik, ezzel a kultúra jelentősen hozzájárul az európai többletértékhez;

| 14. | ezért arra ösztönöz, hogy az európai kulturális fővárosok összefüggésében az Európai Bizottság alaposan megfigyelje, elemezze és támogassa az új fejleményeket.
  Különös figyelmet kell fordítania ennek során az alábbiakra:






  — | az európai kulturális fővárosok közötti intenzív és hatékony együttműködési kapcsolatokra 2007–2011 között, |
| --- | --- | --- |

14.

ezért arra ösztönöz, hogy az európai kulturális fővárosok összefüggésében az Európai Bizottság alaposan megfigyelje, elemezze és támogassa az új fejleményeket.

Különös figyelmet kell fordítania ennek során az alábbiakra:

—

az európai kulturális fővárosok közötti intenzív és hatékony együttműködési kapcsolatokra 2007–2011 között,

| — | a 2010-es kulturális fővárosok, a Ruhr-vidék, Pécs és Isztambul együttműködésére, mégpedig mind a fenntartható kulturális városfejlesztés innovatív esélyeire vonatkozóan, mind az iszlámmal való párbeszéd különleges esélyeire való tekintettel, |
| --- | --- |

—

a 2010-es kulturális fővárosok, a Ruhr-vidék, Pécs és Isztambul együttműködésére, mégpedig mind a fenntartható kulturális városfejlesztés innovatív esélyeire vonatkozóan, mind az iszlámmal való párbeszéd különleges esélyeire való tekintettel,

| — | a „Cultural Cities Net 2010” hálózatra, amelyben első alkalommal vesz részt több mint 20 magyar, német és török város, hogy együttműködjenek saját európai kulturális céljaik kidolgozásában, a kulturális fővárosokkal együtt előkészítsék a 2010-es évet, és egyidejűleg több helyszínen mutassák be projektjüket; |
| --- | --- |

—

a „Cultural Cities Net 2010” hálózatra, amelyben első alkalommal vesz részt több mint 20 magyar, német és török város, hogy együttműködjenek saját európai kulturális céljaik kidolgozásában, a kulturális fővárosokkal együtt előkészítsék a 2010-es évet, és egyidejűleg több helyszínen mutassák be projektjüket;

| 15. | a maga részéről azokra a fejlődési és integrációs lehetőségekre fog figyelmet fordítani, amelyek – amint a magyar és német kulturális fővárosok 2005-ös budapesti nyilatkozatában megfogalmazták – az európai régiók és városok kulturális együttműködéséből adódnak ezen régiók és városok számára; |
| --- | --- |

15.

a maga részéről azokra a fejlődési és integrációs lehetőségekre fog figyelmet fordítani, amelyek – amint a magyar és német kulturális fővárosok 2005-ös budapesti nyilatkozatában megfogalmazták – az európai régiók és városok kulturális együttműködéséből adódnak ezen régiók és városok számára;

| 16. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság a kulturális programot a globalizáció jegyében szemlélve nem utal a városok, önkormányzatok és régiók számos olyan partnerségi kapcsolatára, amelyek a második világháború vége óta jöttek létre Európa és a világ többi része között. Az így kialakult városi és regionális partnerségek stabilizáló hatást fejtenek és fejtettek ki a társadalomra, és jelentős mértékben hozzájárultak Európa békés fejlődéséhez és kettéosztottságának áthidalásához. A Régiók Bizottsága ezért azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy programjai kidolgozása során vegye figyelembe a városok és régiók közötti partnerségeknek a társadalom egészére nézve jelentős kulturális potenciálját, és karolja fel a jó minőséget képviselő új fejlődési folyamatokat; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság a kulturális programot a globalizáció jegyében szemlélve nem utal a városok, önkormányzatok és régiók számos olyan partnerségi kapcsolatára, amelyek a második világháború vége óta jöttek létre Európa és a világ többi része között. Az így kialakult városi és regionális partnerségek stabilizáló hatást fejtenek és fejtettek ki a társadalomra, és jelentős mértékben hozzájárultak Európa békés fejlődéséhez és kettéosztottságának áthidalásához. A Régiók Bizottsága ezért azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy programjai kidolgozása során vegye figyelembe a városok és régiók közötti partnerségeknek a társadalom egészére nézve jelentős kulturális potenciálját, és karolja fel a jó minőséget képviselő új fejlődési folyamatokat;

| 17. | megerősíti „a polgárok Európája” program jelentőségét, amely kihat a regionális és helyi kulturális fejlődésre, és a program kiterjesztése mellett foglal állást; |
| --- | --- |

17.

megerősíti „a polgárok Európája” program jelentőségét, amely kihat a regionális és helyi kulturális fejlődésre, és a program kiterjesztése mellett foglal állást;

| 18. | a „kultúrák közötti párbeszéd európai évére”, 2008-ra konkrét javaslatokat, ehhez pedig a Régiók Bizottsága bevonását várja el. Ezért arra biztatja az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságot, hogy a kultúrák közötti párbeszédnek 2008 után is központi szerepet szánjon specifikus politikák ösztönzése és más főigazgatóságokkal való együttműködés révén; |
| --- | --- |

18.

a „kultúrák közötti párbeszéd európai évére”, 2008-ra konkrét javaslatokat, ehhez pedig a Régiók Bizottsága bevonását várja el. Ezért arra biztatja az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságot, hogy a kultúrák közötti párbeszédnek 2008 után is központi szerepet szánjon specifikus politikák ösztönzése és más főigazgatóságokkal való együttműködés révén;

| 19. | hiányolja a kulturális program magas szintű ambícióinak finanszírozásáról szóló információkat az Európai Bizottság közleményéből, és megállapítja, hogy a finanszírozás semmiképpen sem történhet a „Kultúra 2007” program csekély eszközeivel. Ennek kapcsán hangsúlyozza a strukturális alapoknak a kulturális infrastruktúra támogatása és a kulturális örökség megőrzése érdekében betöltött lényeges funkcióját, és támogatja az Európai Bizottság szándékát, mely szerint a jövőben a kulturális projekteket más közösségi programokba is be kell vonni. Az RB mindazonáltal konkrétabb kijelentéseket vár ezzel kapcsolatban; |
| --- | --- |

19.

hiányolja a kulturális program magas szintű ambícióinak finanszírozásáról szóló információkat az Európai Bizottság közleményéből, és megállapítja, hogy a finanszírozás semmiképpen sem történhet a „Kultúra 2007” program csekély eszközeivel. Ennek kapcsán hangsúlyozza a strukturális alapoknak a kulturális infrastruktúra támogatása és a kulturális örökség megőrzése érdekében betöltött lényeges funkcióját, és támogatja az Európai Bizottság szándékát, mely szerint a jövőben a kulturális projekteket más közösségi programokba is be kell vonni. Az RB mindazonáltal konkrétabb kijelentéseket vár ezzel kapcsolatban;

| 20. | osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint a kulturális sokféleség védelméről és támogatásáról szóló, 2007. márciusában hatályba lépett UNESCO-megállapodás jelentős kulturális politikai és nemzetközi jogi eszközt jelent, amely a Közösség és a tagállamok számára is jelentős, és regionális hatásokkal is fog járni.
  Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – a szubszidiaritási elv sérelme nélkül – tegyen lépéseket ezen általános egyezmény bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

20.

osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint a kulturális sokféleség védelméről és támogatásáról szóló, 2007. márciusában hatályba lépett UNESCO-megállapodás jelentős kulturális politikai és nemzetközi jogi eszközt jelent, amely a Közösség és a tagállamok számára is jelentős, és regionális hatásokkal is fog járni.

Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – a szubszidiaritási elv sérelme nélkül – tegyen lépéseket ezen általános egyezmény bevezetése érdekében;

| 21. | még egyszer utal arra, hogy a tagállamokból kiinduló közös kulturális külpolitika csak akkor alakulhat ki és valósulhat meg, ha a harmadik országokkal való kapcsolatokat ápoló tagállami szereplők támogatást kapnak együttműködési törekvéseikben és tevékenységeikben. A Régiók Bizottsága ezért kifejezetten azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy erősítse és támogassa az olyan kezdeményezéseket, mint az EUNIC (European Union National Institutes for Culture, az Európai Unió nemzeti kulturális intézetei) folyamata; |
| --- | --- |

21.

még egyszer utal arra, hogy a tagállamokból kiinduló közös kulturális külpolitika csak akkor alakulhat ki és valósulhat meg, ha a harmadik országokkal való kapcsolatokat ápoló tagállami szereplők támogatást kapnak együttműködési törekvéseikben és tevékenységeikben. A Régiók Bizottsága ezért kifejezetten azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy erősítse és támogassa az olyan kezdeményezéseket, mint az EUNIC (European Union National Institutes for Culture, az Európai Unió nemzeti kulturális intézetei) folyamata;

| 22. | üdvözli, hogy az európai alkotmányszerződés tárgyában a Tanács által elért eredmények jelenleg az Európai Konvent kultúrával kapcsolatos pozitív megközelítését veszik alapul; |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy az európai alkotmányszerződés tárgyában a Tanács által elért eredmények jelenleg az Európai Konvent kultúrával kapcsolatos pozitív megközelítését veszik alapul;

| 23. | helyteleníti, hogy nincs utalás a Római Szerződések 50. évfordulója alkalmából kiadott Berlini Nyilatkozatra, amely a maga részéről az integrációs folyamat kulturális jelentőségét is kiemeli a gazdasági mellett, és hangsúlyozza ebben a régiók jelentőségét; |
| --- | --- |

23.

helyteleníti, hogy nincs utalás a Római Szerződések 50. évfordulója alkalmából kiadott Berlini Nyilatkozatra, amely a maga részéről az integrációs folyamat kulturális jelentőségét is kiemeli a gazdasági mellett, és hangsúlyozza ebben a régiók jelentőségét;

| 24. | konstruktív vitát kezdeményez az Európai Bizottság megközelítésével kapcsolatban, amely szerint a nyílt koordinációs módszert kell alkalmazni a kultúra terén. Ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy figyelmet kell szentelni a kultúráért nagymértékben felelős szubnacionális szintnek, valamint hogy az adminisztrációs többletterheket minimális szinten kell tartani. Az RB azt ajánlja, hogy használják ki azt a számtalan lehetőséget is, amelyet az európai platformok és hálózatok létrehozása és támogatása nyújt. Úgy véli, hogy elsősorban a közös, több országra kiterjedő projektek erősebb támogatása és a kulturális szereplők cserekapcsolatainak ösztönzése jelent sokat ígérő módot Európa integrációjának felgyorsítására és erősítésére; |
| --- | --- |

24.

konstruktív vitát kezdeményez az Európai Bizottság megközelítésével kapcsolatban, amely szerint a nyílt koordinációs módszert kell alkalmazni a kultúra terén. Ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy figyelmet kell szentelni a kultúráért nagymértékben felelős szubnacionális szintnek, valamint hogy az adminisztrációs többletterheket minimális szinten kell tartani. Az RB azt ajánlja, hogy használják ki azt a számtalan lehetőséget is, amelyet az európai platformok és hálózatok létrehozása és támogatása nyújt. Úgy véli, hogy elsősorban a közös, több országra kiterjedő projektek erősebb támogatása és a kulturális szereplők cserekapcsolatainak ösztönzése jelent sokat ígérő módot Európa integrációjának felgyorsítására és erősítésére;

| 25. | támogatja az Európai Bizottság szándékát, amely szerint kétévente európai kulturális fórumra kerülne sor, amelybe a kultúrpolitika és a kulturális élet minden szintjét bevonják. |
| --- | --- |

25.

támogatja az Európai Bizottság szándékát, amely szerint kétévente európai kulturális fórumra kerülne sor, amelybe a kultúrpolitika és a kulturális élet minden szintjét bevonják.

| 26. | ennek kapcsán kifejezetten üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy a kulturális politika terén elért haladásról kétévente jelentést terjeszt elő, amelynek elsősorban arról kell számot adnia, hogyan veszi figyelembe az Európai Bizottság a kulturális szempontok figyelembevételére vonatkozó rendelkezést (EKSz. 151. cikk (4) bek.) a többi politika területén. |
| --- | --- |

26.

ennek kapcsán kifejezetten üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy a kulturális politika terén elért haladásról kétévente jelentést terjeszt elő, amelynek elsősorban arról kell számot adnia, hogyan veszi figyelembe az Európai Bizottság a kulturális szempontok figyelembevételére vonatkozó rendelkezést (EKSz. 151. cikk (4) bek.) a többi politika területén.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 28-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/29

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Oktatás és tudatosítás a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében

(2008/C 53/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődésre való nevelés nem valósulhat meg hatékonyan a helyi és regionális önkormányzatok bevonása nélkül, mivel a helyi és regionális önkormányzatok számos tagállamban központi szerepet töltenek be a fenntartható fejlődésre nevelés terén, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődésre való nevelés nem valósulhat meg hatékonyan a helyi és regionális önkormányzatok bevonása nélkül, mivel a helyi és regionális önkormányzatok számos tagállamban központi szerepet töltenek be a fenntartható fejlődésre nevelés terén,

| — | felszólít a fenntarthatóságra való nevelésre, amelynek keretében az iskolai tantervbe szélesebb körűen be kell vezetni a környezetvédelmi, állampolgári és egészségügyi ismereteket annak elősegítése érdekében, hogy a társadalom tájékozottabbá váljon, és érintve érezze magát a problémakörben, |
| --- | --- |

—

felszólít a fenntarthatóságra való nevelésre, amelynek keretében az iskolai tantervbe szélesebb körűen be kell vezetni a környezetvédelmi, állampolgári és egészségügyi ismereteket annak elősegítése érdekében, hogy a társadalom tájékozottabbá váljon, és érintve érezze magát a problémakörben,

| — | gyakran frissített tartalmú, vonzó internetes portál létrehozását ajánlja, amely hirdetéseket közvetít, továbbá tanárok, szövetségek, helyi önkormányzatok és más, a fenntartható fejlődés elősegítésében érdekelt szereplők által felhasználható oktatási segédanyagokat jelenít meg, |
| --- | --- |

—

gyakran frissített tartalmú, vonzó internetes portál létrehozását ajánlja, amely hirdetéseket közvetít, továbbá tanárok, szövetségek, helyi önkormányzatok és más, a fenntartható fejlődés elősegítésében érdekelt szereplők által felhasználható oktatási segédanyagokat jelenít meg,

| — | sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a médiákkal történő együttműködésre a fenntarthatóság elvének népszerűsítésében betöltött központi szerep érdekében, amely a fenntarthatóság alapelveinek és előnyeinek minél szélesebb közönség számára érthető nyelven történő ismertetése, továbbá az e témáról szóló nyilvános viták ösztönzése és figyelemmel kísérése révén valósítható meg, |
| --- | --- |

—

sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a médiákkal történő együttműködésre a fenntarthatóság elvének népszerűsítésében betöltött központi szerep érdekében, amely a fenntarthatóság alapelveinek és előnyeinek minél szélesebb közönség számára érthető nyelven történő ismertetése, továbbá az e témáról szóló nyilvános viták ösztönzése és figyelemmel kísérése révén valósítható meg,

| — | ösztönzi a médiát, hogy kezdeményezze mind a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos oktatás eredményeinek nyilvánosságra hozatalát, mind pedig azt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tevékenységét és intézkedéseit bemutató programokat olyan időpontban szerepeltessék a műsorban, amikor a célközönség elérhető. |
| --- | --- |

—

ösztönzi a médiát, hogy kezdeményezze mind a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos oktatás eredményeinek nyilvánosságra hozatalát, mind pedig azt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tevékenységét és intézkedéseit bemutató programokat olyan időpontban szerepeltessék a műsorban, amikor a célközönség elérhető.

| Előadó | : | Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), Lubicz polgármestere, a közös kormányzati és önkormányzati bizottság oktatási és kulturális csoportjának társelnöke |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), Lubicz polgármestere, a közös kormányzati és önkormányzati bizottság oktatási és kulturális csoportjának társelnöke

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | felhívja a figyelmet arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatok az egész Európai Unióban – a fenntartható fejlődést is átfogó – oktatási és tájékoztatási politika kialakításának legfontosabb szereplői közé tartoznak. A regionális és helyi önkormányzatok feladata az ilyen jellegű tevékenységek ösztönzése, összehangolása és támogatása. Következésképpen a régiók és a helyi közösségek részvétele nélkül nem lehet eredményesen megszervezni a fenntartható fejlődést elősegítő oktatást; |
| --- | --- |

1.

felhívja a figyelmet arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatok az egész Európai Unióban – a fenntartható fejlődést is átfogó – oktatási és tájékoztatási politika kialakításának legfontosabb szereplői közé tartoznak. A regionális és helyi önkormányzatok feladata az ilyen jellegű tevékenységek ösztönzése, összehangolása és támogatása. Következésképpen a régiók és a helyi közösségek részvétele nélkül nem lehet eredményesen megszervezni a fenntartható fejlődést elősegítő oktatást;

| 2. | megerősíti az önkormányzatoknak a fenntartható fejlődést oktatás és képzés által népszerűsítő, megvalósító és összehangoló szerepének gyakorlatban bevált példáit. Ilyenek például a következő projektek, melyek szélesebb körű ismertséget érdemelnek: RES (Network of Regions on Education for Sustainability [régiók hálózata a fenntarthatóságra nevelés érdekében]) az olasz Umbria régió kezdeményezésére, a fenntartható energia európai hete, a ChangeLAB elnevezésű brit projekt (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour [életmód-, hozzáállás- és magatartás-változás]), a fenntartható fejlődés mint kötelező témakör a bajor (Németország) és a finn iskolai oktatásban, a holland szakképzési rendszer, valamint a regionális környezetvédelmi oktatási központok tevékenysége Lengyelországban; |
| --- | --- |

2.

megerősíti az önkormányzatoknak a fenntartható fejlődést oktatás és képzés által népszerűsítő, megvalósító és összehangoló szerepének gyakorlatban bevált példáit. Ilyenek például a következő projektek, melyek szélesebb körű ismertséget érdemelnek: RES (Network of Regions on Education for Sustainability [régiók hálózata a fenntarthatóságra nevelés érdekében]) az olasz Umbria régió kezdeményezésére, a fenntartható energia európai hete, a ChangeLAB elnevezésű brit projekt (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour [életmód-, hozzáállás- és magatartás-változás]), a fenntartható fejlődés mint kötelező témakör a bajor (Németország) és a finn iskolai oktatásban, a holland szakképzési rendszer, valamint a regionális környezetvédelmi oktatási központok tevékenysége Lengyelországban;

| 3. | sürgeti, hogy különös figyelmet fordítsanak a következő intézmények jelentőségére a nem formális képzés szempontjából a fenntartható fejlődés területén: tájvédelmi körzetek, nemzeti parkok, regionális természetvédelmi területek, múzeumok, művészeti központok. Ezek jelentős mértékben nyújthatnak kiegészítő támogatást a tanárok és a diákok formális képzési folyamataiban a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

3.

sürgeti, hogy különös figyelmet fordítsanak a következő intézmények jelentőségére a nem formális képzés szempontjából a fenntartható fejlődés területén: tájvédelmi körzetek, nemzeti parkok, regionális természetvédelmi területek, múzeumok, művészeti központok. Ezek jelentős mértékben nyújthatnak kiegészítő támogatást a tanárok és a diákok formális képzési folyamataiban a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdésekben;

| 4. | kiemeli, hogy ennek fényében rendkívül nagy jelentősége van a régiók és helyi önkormányzatok, valamint a területükön tevékeny intézmények közötti, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos bevált gyakorlatok támogatására irányuló együttműködési hálózatok kiépítésének, illetve a tapasztalatcserének. Az Európai Bizottságnak, többek között a Régiók Bizottsága bevonásával, kifejezetten támogatnia kellene a fenntarthatóságra nevelés terén bevált gyakorlatok feltérképezését és terjesztését; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy ennek fényében rendkívül nagy jelentősége van a régiók és helyi önkormányzatok, valamint a területükön tevékeny intézmények közötti, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos bevált gyakorlatok támogatására irányuló együttműködési hálózatok kiépítésének, illetve a tapasztalatcserének. Az Európai Bizottságnak, többek között a Régiók Bizottsága bevonásával, kifejezetten támogatnia kellene a fenntarthatóságra nevelés terén bevált gyakorlatok feltérképezését és terjesztését;

| 5. | örömmel veszi azt a megállapítást, hogy a humántőkébe való beruházás az Európai Unió fenntartható fejlődésének elengedhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

5.

örömmel veszi azt a megállapítást, hogy a humántőkébe való beruházás az Európai Unió fenntartható fejlődésének elengedhetetlen feltétele;

| 6. | úgy véli, hogy az oktatás kapocs a fenntartható fejlődés három pillére – a gazdasági fejlődés, a környezetvédelem és a társadalmi fejlődés – között: Az oktatás előfeltétele a modern társadalomban való egyéni részvételnek és fejlődésnek, valamint magának a társadalmi fejlődésnek is; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az oktatás kapocs a fenntartható fejlődés három pillére – a gazdasági fejlődés, a környezetvédelem és a társadalmi fejlődés – között: Az oktatás előfeltétele a modern társadalomban való egyéni részvételnek és fejlődésnek, valamint magának a társadalmi fejlődésnek is;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az oktatási intézkedések egy olyan átfogó folyamat legfontosabb elemét képezik, amelyben nemcsak vita folyik magáról az elképzelésről, hanem életmódváltozást kell előidézni olyan értelemben, hogy az életminőség javításáért tett erőfeszítésekbe beleépüljenek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos elképzelések; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az oktatási intézkedések egy olyan átfogó folyamat legfontosabb elemét képezik, amelyben nemcsak vita folyik magáról az elképzelésről, hanem életmódváltozást kell előidézni olyan értelemben, hogy az életminőség javításáért tett erőfeszítésekbe beleépüljenek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos elképzelések;

| 8. | megerősíti, hogy a megfelelő nevelés és a fenntartható fejlődés előnyeinek megfelelő magyarázata hozzájárulhat ahhoz, hogy életmódunk és szokásaink szükséges változásai elfogadhatóbbak legyenek, és ezáltal elkerülhető legyen a régi, „kényelmesnek” érzett életmód és az új, fenntarthatóbb szokások közötti konfliktus; |
| --- | --- |

8.

megerősíti, hogy a megfelelő nevelés és a fenntartható fejlődés előnyeinek megfelelő magyarázata hozzájárulhat ahhoz, hogy életmódunk és szokásaink szükséges változásai elfogadhatóbbak legyenek, és ezáltal elkerülhető legyen a régi, „kényelmesnek” érzett életmód és az új, fenntarthatóbb szokások közötti konfliktus;

| 9. | örömmel veszi továbbá, hogy a stratégia egyik legfontosabb célja a társadalmi kohézió és igazságosság biztosítása többek között oktatási és felvilágosító intézkedések révén; |
| --- | --- |

9.

örömmel veszi továbbá, hogy a stratégia egyik legfontosabb célja a társadalmi kohézió és igazságosság biztosítása többek között oktatási és felvilágosító intézkedések révén;

| 10. | kiemeli, hogy a helyi és regionális szintre számos tagállamban központi szerep hárul a fenntartható fejlődésre nevelés során – nemcsak az esetleges formális kompetenciák miatt az iskola előtti, az iskolai és a felsőoktatási képzés terén, hanem a felnőttoktatási, a kultúrát ápoló és támogató intézmények révén, a helyi munkaadók és beruházók szerepében példát mutatva, valamint általános érdekű szolgáltatások nyújtójaként; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy a helyi és regionális szintre számos tagállamban központi szerep hárul a fenntartható fejlődésre nevelés során – nemcsak az esetleges formális kompetenciák miatt az iskola előtti, az iskolai és a felsőoktatási képzés terén, hanem a felnőttoktatási, a kultúrát ápoló és támogató intézmények révén, a helyi munkaadók és beruházók szerepében példát mutatva, valamint általános érdekű szolgáltatások nyújtójaként;

| 11. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállamok eltérő tapasztalatokkal rendelkeznek a tekintetben, hogy hogyan alakítandó ki a fenntartható fejlődés elveinek megfelelő társadalom és gazdaság. A fenntartható fejlődés szellemiségének kialakításához különleges programok kifejlesztésére van szükség az oktatás támogatására az új tagállamokban és a tagjelölt országokban. A társadalmi problémák, a gazdasági és politikai kihívások eltérő megközelítést igényelnek; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállamok eltérő tapasztalatokkal rendelkeznek a tekintetben, hogy hogyan alakítandó ki a fenntartható fejlődés elveinek megfelelő társadalom és gazdaság. A fenntartható fejlődés szellemiségének kialakításához különleges programok kifejlesztésére van szükség az oktatás támogatására az új tagállamokban és a tagjelölt országokban. A társadalmi problémák, a gazdasági és politikai kihívások eltérő megközelítést igényelnek;

| 12. | az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a fenntartható fejlődést elősegítő oktatásra irányuló2005. március 23-istratégiája értelmében felhívja a figyelmet a „fenntartható fejlődés” fogalmának változó jellegére: a fogalom aszerint változik, hogy hogyan értelmezzük az alapjául szolgáló folyamatot. Kiemelt ellenőrző szerep hárul ezért a tudományos kutatásra, amelynek célul kell kitűznie többek között azt, hogy megvizsgálja a fenntartható fejlődés alapelveiből következő változásokat, és újra meghatározza a „fenntartható növekedés” fogalmát; |
| --- | --- |

12.

az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a fenntartható fejlődést elősegítő oktatásra irányuló2005. március 23-istratégiája értelmében felhívja a figyelmet a „fenntartható fejlődés” fogalmának változó jellegére: a fogalom aszerint változik, hogy hogyan értelmezzük az alapjául szolgáló folyamatot. Kiemelt ellenőrző szerep hárul ezért a tudományos kutatásra, amelynek célul kell kitűznie többek között azt, hogy megvizsgálja a fenntartható fejlődés alapelveiből következő változásokat, és újra meghatározza a „fenntartható növekedés” fogalmát;

Az oktatás mint a fenntartható fejlődés alapelveire és céljaira való figyelemfelkeltés eszköze

| 13. | rámutat arra, hogy az oktatási folyamatok kulcsfontosságúak, ha arról van szó, hogy a fenntartható fejlődés elvéhez az egyén szintjén hozzájáruló értékeket a polgárok felé közvetítsük; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy az oktatási folyamatok kulcsfontosságúak, ha arról van szó, hogy a fenntartható fejlődés elvéhez az egyén szintjén hozzájáruló értékeket a polgárok felé közvetítsük;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés kérdéseivel foglalkozó oktatás csak akkor lehet sikeres, ha a tanárok és oktatók megfelelően elkötelezettek, lelkesek és felkészültek. Az erre irányuló oktatásnak az iskolai tantervbe szélesebb körűen be kell vezetnie a környezetvédelmi, állampolgári és egészségügyi ismereteket annak elősegítése érdekében, hogy a társadalom tájékozottabbá váljon, és érintve érezze magát a problémakörben; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés kérdéseivel foglalkozó oktatás csak akkor lehet sikeres, ha a tanárok és oktatók megfelelően elkötelezettek, lelkesek és felkészültek. Az erre irányuló oktatásnak az iskolai tantervbe szélesebb körűen be kell vezetnie a környezetvédelmi, állampolgári és egészségügyi ismereteket annak elősegítése érdekében, hogy a társadalom tájékozottabbá váljon, és érintve érezze magát a problémakörben;

| 15. | felkéri a tagállamokat, hogy növeljék a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés nemzeti oktatási rendszerbe való beillesztésének lehetőségét; |
| --- | --- |

15.

felkéri a tagállamokat, hogy növeljék a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés nemzeti oktatási rendszerbe való beillesztésének lehetőségét;

| 16. | úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tananyag különösen fontos befogadói a gyerekek és a fiatalok, hiszen ők képezik azon generáció alapját, amelynek értékrendje és életmódja ezen elvekhez fog majd igazodni. A megfelelő oktatást már az óvodában el kell kezdeni; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tananyag különösen fontos befogadói a gyerekek és a fiatalok, hiszen ők képezik azon generáció alapját, amelynek értékrendje és életmódja ezen elvekhez fog majd igazodni. A megfelelő oktatást már az óvodában el kell kezdeni;

| 17. | sürgeti, hogy az oktatás már az óvodától kezdve foglalkozzon a fenntartható fejlődés kérdéseivel, és az ismereteket ne csupán elméleti úton, hanem elsősorban gyakorlati tapasztalat és személyes érzékelés révén adja át; |
| --- | --- |

17.

sürgeti, hogy az oktatás már az óvodától kezdve foglalkozzon a fenntartható fejlődés kérdéseivel, és az ismereteket ne csupán elméleti úton, hanem elsősorban gyakorlati tapasztalat és személyes érzékelés révén adja át;

| 18. | kiemeli a családi háttér pedagógiai fontosságát, mivel az minden formális képzés alapja a fenntartható fejlődés területén. A Régiók Bizottsága véleménye szerint a családoknak nyújtott tanácsadás a fenntartható fejlődés alapelveinek mindennapi alkalmazásáról ezért a nem formális képzés egyik legfontosabb eleme ebben a vonatkozásban; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a családi háttér pedagógiai fontosságát, mivel az minden formális képzés alapja a fenntartható fejlődés területén. A Régiók Bizottsága véleménye szerint a családoknak nyújtott tanácsadás a fenntartható fejlődés alapelveinek mindennapi alkalmazásáról ezért a nem formális képzés egyik legfontosabb eleme ebben a vonatkozásban;

| 19. | gyakran frissített tartalmú, vonzó internetes portál létrehozását sürgeti, amely hirdetéseket közvetít, továbbá tanárok, szövetségek, helyi önkormányzatok és más, a fenntartható fejlődés elősegítésében érdekelt szereplők által felhasználható oktatási segédanyagokat jelenít meg. A portált a tagállami oktatási és környezetvédelmi minisztériumok kezdeményezésére lehetne kialakítani, tartalmát kijelölt tisztviselők szerkeszthetnék, akik naprakész információkat tehetnének rajta közzé a fenntartható fejlődés elősegítését célzó konferenciákról, kezdeményezésekről és lépésekről. A fenntartható fejlődéssel foglalkozó egyéb intézményekkel, szövetségekkel és alapítványokkal rendszeresen folytatott együttműködés is hasznos lehetne; |
| --- | --- |

19.

gyakran frissített tartalmú, vonzó internetes portál létrehozását sürgeti, amely hirdetéseket közvetít, továbbá tanárok, szövetségek, helyi önkormányzatok és más, a fenntartható fejlődés elősegítésében érdekelt szereplők által felhasználható oktatási segédanyagokat jelenít meg. A portált a tagállami oktatási és környezetvédelmi minisztériumok kezdeményezésére lehetne kialakítani, tartalmát kijelölt tisztviselők szerkeszthetnék, akik naprakész információkat tehetnének rajta közzé a fenntartható fejlődés elősegítését célzó konferenciákról, kezdeményezésekről és lépésekről. A fenntartható fejlődéssel foglalkozó egyéb intézményekkel, szövetségekkel és alapítványokkal rendszeresen folytatott együttműködés is hasznos lehetne;

| 20. | úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos oktatásnak olyan tevékenységekre is ki kell terjednie, amelyek célcsoportját az eddiginél szélesebb körben a vállalkozók, mezőgazdasági termelők, a közigazgatás, a médiák és a civil szervezetek képezik majd. Ezek a csoportok különösen fontosak a fenntartható fejlődéssel összhangban lévő életmódra való átállás szempontjából; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos oktatásnak olyan tevékenységekre is ki kell terjednie, amelyek célcsoportját az eddiginél szélesebb körben a vállalkozók, mezőgazdasági termelők, a közigazgatás, a médiák és a civil szervezetek képezik majd. Ezek a csoportok különösen fontosak a fenntartható fejlődéssel összhangban lévő életmódra való átállás szempontjából;

| 21. | az oktatás szerepet játszik továbbá a politikai és társadalmi elit figyelmének felkeltésében aziránt, hogy a fenntartható fejlődési stratégia megvalósításához szociális konzultációkra és szociális párbeszédre van szükség, hiszen csak így lehet tekintetbe venni az összes ágazat érdekeit, illetve mérlegelni az egyes fejlődési szempontokat; |
| --- | --- |

21.

az oktatás szerepet játszik továbbá a politikai és társadalmi elit figyelmének felkeltésében aziránt, hogy a fenntartható fejlődési stratégia megvalósításához szociális konzultációkra és szociális párbeszédre van szükség, hiszen csak így lehet tekintetbe venni az összes ágazat érdekeit, illetve mérlegelni az egyes fejlődési szempontokat;

| 22. | támogatja azt az elképzelést, miszerint tartós kapcsolatot kell kialakítani az Európai Ifjúsági Fórum és a mindenkori tanácsi elnökség között a fenntartható fejlődés kívánt irányáról szóló véleménycsere érdekében; |
| --- | --- |

22.

támogatja azt az elképzelést, miszerint tartós kapcsolatot kell kialakítani az Európai Ifjúsági Fórum és a mindenkori tanácsi elnökség között a fenntartható fejlődés kívánt irányáról szóló véleménycsere érdekében;

| 23. | kiemeli a nemzetközi diákcsere jelentőségét. A diákcsere fő célja többek között az, hogy felhívja a figyelmet a kulturális sokszínűség és a tolerancia értékeire, illetve népszerűsítse a fenntartható fejlődést elősegítő különböző megoldásokat. Az olyan programok, mint az ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS stb. a fenntarthatósági szempontból megfelelő életmóddal kapcsolatos mindennapi tapasztalatok cseréjének és a bevált gyakorlatok átadásának oktatási alapelemei voltak és maradnak; |
| --- | --- |

23.

kiemeli a nemzetközi diákcsere jelentőségét. A diákcsere fő célja többek között az, hogy felhívja a figyelmet a kulturális sokszínűség és a tolerancia értékeire, illetve népszerűsítse a fenntartható fejlődést elősegítő különböző megoldásokat. Az olyan programok, mint az ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS stb. a fenntarthatósági szempontból megfelelő életmóddal kapcsolatos mindennapi tapasztalatok cseréjének és a bevált gyakorlatok átadásának oktatási alapelemei voltak és maradnak;

| 24. | a mezőgazdaság tágabb értelemben vett ökologizációjának, különösen az ökotermékek iránti kereslet fokozásának széles körű támogatását javasolja egyrészt a fogyasztók jobb minőségű élelmiszerekről való felvilágosítása révén, másrészt azáltal, hogy a mezőgazdasági termelőket alaposabban tájékoztatjuk az ökológiai és integrált termelési módszerekről, a környezetkímélő mezőgazdaságról és erdőgazdálkodásról, az állatvédelemről, valamint a biomassza-termelésről; |
| --- | --- |

24.

a mezőgazdaság tágabb értelemben vett ökologizációjának, különösen az ökotermékek iránti kereslet fokozásának széles körű támogatását javasolja egyrészt a fogyasztók jobb minőségű élelmiszerekről való felvilágosítása révén, másrészt azáltal, hogy a mezőgazdasági termelőket alaposabban tájékoztatjuk az ökológiai és integrált termelési módszerekről, a környezetkímélő mezőgazdaságról és erdőgazdálkodásról, az állatvédelemről, valamint a biomassza-termelésről;

| 25. | sürgeti a környezetvédelmi oktatásra szánt eszközök növelését, központi helyet szánva annak a kérdésnek, hogyan szerezhető támogatás a harmadik generáció jogainak megvalósításához, valamint figyelmet fordítva a következő témákra: ésszerű energiagazdálkodás, a megújuló energiahordozók és környezetbarát közlekedési eszközök támogatása, megfelelő fogyasztói magatartás, környezetvédelmi és energetikai minőségjelzés, mezőgazdasági ökotermelés, hulladékok újrafeldolgozása; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a környezetvédelmi oktatásra szánt eszközök növelését, központi helyet szánva annak a kérdésnek, hogyan szerezhető támogatás a harmadik generáció jogainak megvalósításához, valamint figyelmet fordítva a következő témákra: ésszerű energiagazdálkodás, a megújuló energiahordozók és környezetbarát közlekedési eszközök támogatása, megfelelő fogyasztói magatartás, környezetvédelmi és energetikai minőségjelzés, mezőgazdasági ökotermelés, hulladékok újrafeldolgozása;

Az egész életen át tartó tanulás és a fenntartható fejlődés

| 26. | sürgeti, hogy a fenntartható fejlődés témakörét nagyobb mértékben vonják bele az egész életen át tartó tanulással (life-long learning) kapcsolatos cselekvési programba. A magas szintű oktatás elengedhetetlen ahhoz, hogy felismerjük a fenntartható fejlődés bevezetésének szükségességét az élet valamennyi területén. E célból sürgeti a köztisztviselők, általános és középiskolai, valamint egyetemi és posztgraduális oktatók, a nagyközönség, önkéntesek, továbbá gazdasági és társadalmi résztvevők képzésének ösztönzését, ezenkívül a tárgyban, európai szinten rendezett munkacsoport-üléseken, szemináriumokon és fórumokon való részvételt; |
| --- | --- |

26.

sürgeti, hogy a fenntartható fejlődés témakörét nagyobb mértékben vonják bele az egész életen át tartó tanulással (life-long learning) kapcsolatos cselekvési programba. A magas szintű oktatás elengedhetetlen ahhoz, hogy felismerjük a fenntartható fejlődés bevezetésének szükségességét az élet valamennyi területén. E célból sürgeti a köztisztviselők, általános és középiskolai, valamint egyetemi és posztgraduális oktatók, a nagyközönség, önkéntesek, továbbá gazdasági és társadalmi résztvevők képzésének ösztönzését, ezenkívül a tárgyban, európai szinten rendezett munkacsoport-üléseken, szemináriumokon és fórumokon való részvételt;

| 27. | annak érdekében, hogy az eddig kizárt személyek korlátlanul hozzáférhessenek a szakképzéshez, felhívja a figyelmet a szakképzési rendszerek rugalmasabb kialakítására, legalábbis a nem formális úton megszerzett ismeretek értékelési eljárásának felgyorsítása által. Jó példa erre a nem formálisan szerzett szakmai képesítések tanúsításának és értékelésének finn és holland modellje; |
| --- | --- |

27.

annak érdekében, hogy az eddig kizárt személyek korlátlanul hozzáférhessenek a szakképzéshez, felhívja a figyelmet a szakképzési rendszerek rugalmasabb kialakítására, legalábbis a nem formális úton megszerzett ismeretek értékelési eljárásának felgyorsítása által. Jó példa erre a nem formálisan szerzett szakmai képesítések tanúsításának és értékelésének finn és holland modellje;

| 28. | azt ajánlja, hogy a fenntartható fejlődés közösségi szintű oktatási modellje – amelyet a tagállamoknak közösen kell kidolgozniuk – az alábbi alapokra épüljön:






  — | a teljes oktatási közösség kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy javítja az iskolák és környezetük környezeti minőségét és fenntarthatóságát, |
| --- | --- | --- |

28.

azt ajánlja, hogy a fenntartható fejlődés közösségi szintű oktatási modellje – amelyet a tagállamoknak közösen kell kidolgozniuk – az alábbi alapokra épüljön:

—

a teljes oktatási közösség kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy javítja az iskolák és környezetük környezeti minőségét és fenntarthatóságát,

| — | az iskolák fenntartható irányítása, beleértve a környezetbarát beszerzést, hulladékkezelést, vízfogyasztást, az energiahatékonyságot, a zajszennyezést és a biztonságot, |
| --- | --- |

—

az iskolák fenntartható irányítása, beleértve a környezetbarát beszerzést, hulladékkezelést, vízfogyasztást, az energiahatékonyságot, a zajszennyezést és a biztonságot,

| — | az oktatási közösség tagjainak képzése szakterületüknek megfelelően, |
| --- | --- |

—

az oktatási közösség tagjainak képzése szakterületüknek megfelelően,

| — | a környezeti oktatás beépítése az iskolai tantervbe, |
| --- | --- |

—

a környezeti oktatás beépítése az iskolai tantervbe,

| — | az oktatási közösség bevonása a helyi közösség életébe, |
| --- | --- |

—

az oktatási közösség bevonása a helyi közösség életébe,

| — | a helyi Agenda 21 tevékenységek összehangolása az iskolai Agenda 21 projektekkel, |
| --- | --- |

—

a helyi Agenda 21 tevékenységek összehangolása az iskolai Agenda 21 projektekkel,

| — | speciális mutatók meghatározása annak mérésére, hogy az iskolák milyen mértékben építették be az éves tantervbe a fenntartható fejlődésre történő nevelés szempontjait. A mutatók ezáltal az iskolák minőségének a fenntarthatóság szempontjából történő mérésére is szolgálhatnak; |
| --- | --- |

—

speciális mutatók meghatározása annak mérésére, hogy az iskolák milyen mértékben építették be az éves tantervbe a fenntartható fejlődésre történő nevelés szempontjait. A mutatók ezáltal az iskolák minőségének a fenntarthatóság szempontjából történő mérésére is szolgálhatnak;

| 29. | úgy véli, hogy a képzési lehetőségekből eddig jószerivel kizárt csoportok (például vidéki területen lakók, fogyatékkal élők, háztartásbeliek stb.) elérésére igen fontos eszköz lehet a távoktatás. Ezek a csoportok az EU társadalmi fejlődése szempontjából kihasználatlan és rejtett lehetőségeket jelentenek. Az RB javasolja az ingyenes távoktatási tanulóplatformok fejlesztésére, valamint a távoktatási tananyagok – többek között az állampolgári ismeretekre vonatkozó oktatóprogramok – kidolgozására szánt eszközök növelését; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a képzési lehetőségekből eddig jószerivel kizárt csoportok (például vidéki területen lakók, fogyatékkal élők, háztartásbeliek stb.) elérésére igen fontos eszköz lehet a távoktatás. Ezek a csoportok az EU társadalmi fejlődése szempontjából kihasználatlan és rejtett lehetőségeket jelentenek. Az RB javasolja az ingyenes távoktatási tanulóplatformok fejlesztésére, valamint a távoktatási tananyagok – többek között az állampolgári ismeretekre vonatkozó oktatóprogramok – kidolgozására szánt eszközök növelését;

| 30. | utal arra, hogy sürgősen szükség van az egész életen át tartó tanulás regionális és helyi kontextusba ágyazására. Ennek megvalósítása érdekében az Európai Unió, az EGT, az EFTA és a tagjelölt országok összes régióját átfogó R3L hálózat (regionális hálózat az egész életen át tartó tanulásért) szisztematikus kiépítését javasolja; |
| --- | --- |

30.

utal arra, hogy sürgősen szükség van az egész életen át tartó tanulás regionális és helyi kontextusba ágyazására. Ennek megvalósítása érdekében az Európai Unió, az EGT, az EFTA és a tagjelölt országok összes régióját átfogó R3L hálózat (regionális hálózat az egész életen át tartó tanulásért) szisztematikus kiépítését javasolja;

| 31. | örömmel veszi a megújult fenntarthatósági stratégia megállapítását, miszerint a korai iskolaelhagyók számát 10 %-ra kell csökkenteni; |
| --- | --- |

31.

örömmel veszi a megújult fenntarthatósági stratégia megállapítását, miszerint a korai iskolaelhagyók számát 10 %-ra kell csökkenteni;

Fenntartható fejlődés és tudásalapú társadalom

| 32. | úgy véli, hogy tudásalapú társadalom nélkül nem létezhet fenntartható fejlődés. Az EU tagállamainak gazdasági fejlődése és globális versenyképessége érdekében létfontosságú, hogy a társadalomban folyamatosan ébren tartsák a tudomány és a tudományos kutatás értékének, az akadémiai világ presztízsének, illetve az egzakt tudományok kiemeltebb szerepének tudatát. Ennek során a legfontosabb szerep a helyi és regionális szereplőkre hárul, mivel közvetlen befolyást gyakorolnak a formális (általános és középszintű) képzésre; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy tudásalapú társadalom nélkül nem létezhet fenntartható fejlődés. Az EU tagállamainak gazdasági fejlődése és globális versenyképessége érdekében létfontosságú, hogy a társadalomban folyamatosan ébren tartsák a tudomány és a tudományos kutatás értékének, az akadémiai világ presztízsének, illetve az egzakt tudományok kiemeltebb szerepének tudatát. Ennek során a legfontosabb szerep a helyi és regionális szereplőkre hárul, mivel közvetlen befolyást gyakorolnak a formális (általános és középszintű) képzésre;

| 33. | annak tükrében, hogy a felsőoktatásban egyre kevesebb fiatal tanul egzakt tudományokat, felhívja a figyelmet, hogy a fenntartható fejlődés alapelveinek gyakorlati megvalósításához szükséges a gyermekek és fiatalok érdeklődését nagyobb mértékben felkelteni e tudományok iránt. Ezenfelül szükség van a nemek közötti esélyegyenlőség fokozott érvényesítésére, ami elősegíti az egzakt tudományokat tanuló fiatalok számának növekedését; |
| --- | --- |

33.

annak tükrében, hogy a felsőoktatásban egyre kevesebb fiatal tanul egzakt tudományokat, felhívja a figyelmet, hogy a fenntartható fejlődés alapelveinek gyakorlati megvalósításához szükséges a gyermekek és fiatalok érdeklődését nagyobb mértékben felkelteni e tudományok iránt. Ezenfelül szükség van a nemek közötti esélyegyenlőség fokozott érvényesítésére, ami elősegíti az egzakt tudományokat tanuló fiatalok számának növekedését;

| 34. | úgy véli, hogy folytatni kellene a tudományos kutatás, az oktatás és a regionális közigazgatás területei közötti szorosabb együttműködést célzó intézkedéseket. Ehhez a – főként az Európai Unió keretprogramjaiból adódó – bevált gyakorlatok nagyobb mértékű terjesztésére van szükség annak érdekében, hogy a régiókat meg lehessen győzni egy ilyen jellegű, fokozottabb csere előnyeiről. A Régiók Bizottsága méltatja a keretprogramoknak a fenntartható fejlődés alapelveiből adódó változások ellenőrzésében játszott szerepét; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy folytatni kellene a tudományos kutatás, az oktatás és a regionális közigazgatás területei közötti szorosabb együttműködést célzó intézkedéseket. Ehhez a – főként az Európai Unió keretprogramjaiból adódó – bevált gyakorlatok nagyobb mértékű terjesztésére van szükség annak érdekében, hogy a régiókat meg lehessen győzni egy ilyen jellegű, fokozottabb csere előnyeiről. A Régiók Bizottsága méltatja a keretprogramoknak a fenntartható fejlődés alapelveiből adódó változások ellenőrzésében játszott szerepét;

A fenntartható fejlődés és oktatás az európai társadalmi változások tükrében

| 35. | Tekintettel az európai népesség elöregedésére, sürgeti az oktatási rendszerek új meghatározását annak érdekében, hogy az idősebbek is teljes mértékben bekapcsolódhassanak a társadalomba; |
| --- | --- |

35.

Tekintettel az európai népesség elöregedésére, sürgeti az oktatási rendszerek új meghatározását annak érdekében, hogy az idősebbek is teljes mértékben bekapcsolódhassanak a társadalomba;

| 36. | A jelenlegi és jövőbeli európai demográfiai, bevándorlási és kulturális tendenciák fényében a másság elfogadása a tartós fejlődés feltétele. A tagállamokat olyan oktatási modell ösztönzésére hívja fel, amelyben a más vallást követő, más kulturális háttérrel rendelkező, más nemű és más életmódot folytató emberekkel szembeni tolerancia a polgárok magatartásának alapeleme; |
| --- | --- |

36.

A jelenlegi és jövőbeli európai demográfiai, bevándorlási és kulturális tendenciák fényében a másság elfogadása a tartós fejlődés feltétele. A tagállamokat olyan oktatási modell ösztönzésére hívja fel, amelyben a más vallást követő, más kulturális háttérrel rendelkező, más nemű és más életmódot folytató emberekkel szembeni tolerancia a polgárok magatartásának alapeleme;

| 37. | sürgeti, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak arra a kérdésre, hogy miként lehet a regionális és helyi önkormányzatokat támogatni abban, hogy a fenntarthatósági szempontokat beépítsék az egészséges életmódra való nevelésbe és az egészséget szolgáló politikába; |
| --- | --- |

37.

sürgeti, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak arra a kérdésre, hogy miként lehet a regionális és helyi önkormányzatokat támogatni abban, hogy a fenntarthatósági szempontokat beépítsék az egészséges életmódra való nevelésbe és az egészséget szolgáló politikába;

A médiák és a fenntartható fejlődést elősegítő oktatás

| 38. | Az említett irányvonalak összefüggésében sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a médiákkal történő együttműködésre a fenntarthatóság elvének népszerűsítésében betöltött központi szerep érdekében, amely a fenntarthatóság alapelveinek és előnyeinek minél szélesebb közönség számára érthető nyelven történő ismertetése, továbbá az e témáról szóló nyilvános viták ösztönzése és figyelemmel kísérése révén valósítható meg; |
| --- | --- |

38.

Az említett irányvonalak összefüggésében sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a médiákkal történő együttműködésre a fenntarthatóság elvének népszerűsítésében betöltött központi szerep érdekében, amely a fenntarthatóság alapelveinek és előnyeinek minél szélesebb közönség számára érthető nyelven történő ismertetése, továbbá az e témáról szóló nyilvános viták ösztönzése és figyelemmel kísérése révén valósítható meg;

| 39. | sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy szorosan működjenek együtt a médiával a fenntartható fejlődés területén bevált gyakorlatok terjesztésében; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy szorosan működjenek együtt a médiával a fenntartható fejlődés területén bevált gyakorlatok terjesztésében;

| 40. | figyelembe véve imént kifejtett, fontos szerepüket a fenntartható fejlődést elősegítő oktatási intézkedésekben, felhívja a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy dolgozzanak ki saját kommunikációs stratégiákat a fenntartható fejlődés népszerűsítésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

40.

figyelembe véve imént kifejtett, fontos szerepüket a fenntartható fejlődést elősegítő oktatási intézkedésekben, felhívja a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy dolgozzanak ki saját kommunikációs stratégiákat a fenntartható fejlődés népszerűsítésére vonatkozóan;

| 41. | síkra száll a régiók már létező kezdeményezéseinek kiépítése és nagyobb mértékű támogatása mellett a fenntartható fejlődést ösztönző kampányok, valamint a megfelelő képzési és tanácsadási tevékenységek esetében; |
| --- | --- |

41.

síkra száll a régiók már létező kezdeményezéseinek kiépítése és nagyobb mértékű támogatása mellett a fenntartható fejlődést ösztönző kampányok, valamint a megfelelő képzési és tanácsadási tevékenységek esetében;

| 42. | sürgeti a közintézményeket, hogy kössenek együttműködési megállapodásokat állami és magán médiaszervezetekkel, hogy a környezeti kérdések megjelenjenek a dokumentumfilmek, és az oktató vagy szórakoztató célú programok témái között, és hogy az ágazatban dolgozók képzést kapjanak az ilyen kérdések szigorúan tudományos kezelésére vonatkozóan. Ezenkívül szükség van olyan szakirányú kommunikációs stratégiák megtervezésére is, amelyek egyaránt foglalkoznak a szóban forgó témával és a népesség azon részével, amelyet a stratégiák megcéloznak, így járulva hozzá a fenntartható fejlődést elősegítő magatartásformák és hozzáállásmódok kialakulásához; |
| --- | --- |

42.

sürgeti a közintézményeket, hogy kössenek együttműködési megállapodásokat állami és magán médiaszervezetekkel, hogy a környezeti kérdések megjelenjenek a dokumentumfilmek, és az oktató vagy szórakoztató célú programok témái között, és hogy az ágazatban dolgozók képzést kapjanak az ilyen kérdések szigorúan tudományos kezelésére vonatkozóan. Ezenkívül szükség van olyan szakirányú kommunikációs stratégiák megtervezésére is, amelyek egyaránt foglalkoznak a szóban forgó témával és a népesség azon részével, amelyet a stratégiák megcéloznak, így járulva hozzá a fenntartható fejlődést elősegítő magatartásformák és hozzáállásmódok kialakulásához;

| 43. | ösztönzi a médiát, hogy kezdeményezze mind a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos oktatás eredményeinek nyilvánosságra hozatalát, mind pedig azt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tevékenységét és intézkedéseit bemutató programokat olyan időpontban szerepeltessék a műsorban, amikor a célközönség elérhető. |
| --- | --- |

43.

ösztönzi a médiát, hogy kezdeményezze mind a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos oktatás eredményeinek nyilvánosságra hozatalát, mind pedig azt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tevékenységét és intézkedéseit bemutató programokat olyan időpontban szerepeltessék a műsorban, amikor a célközönség elérhető.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 28-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

MELLÉKLET

I.   A legjobb gyakorlatok példatára (a kérdőívre adott válaszok alapján)

Bulgária

A bulgáriai Dobrich település aktív kampányt tervez gyermekek, diákok és felnőttek körében, melynek során a helyi újságok, rádió és televízió részvételével, reklámanyagok felhasználásával hívja fel a figyelmet a hulladékszétválasztás bevezetésére. Az önkormányzat a későbbiekben szívesen megosztja az RB-vel a szóban forgó rendszer bevezetésének eredményeit és tapasztalatait.

Ciprus

Αyios Αthanasios ciprusi város „környezetvédelmi oktatócsoportot” hozott létre a témában jártas egykori tanárokból. Időközben a Gruntvig programban részt vevő felek kidolgoztak egy programot arra, hogyan lehet felhívni a figyelmet a környezetvédelmi kérdésekre. E folyamatnak Αyios Αthanasios volt a főszervezője. Együttműködés alakult ki mindazon oktatási intézmények között, amelyek kihasználják tevékenységüket a környezetvédelem, az újrahasznosítás, a fenntarthatóság stb. népszerűsítésére.

Spanyolország

A spanyol „Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible” (a környezetvédelmi önkormányzati ágazat fenntarthatóságért és az Agenda 21-ért felelős főigazgatóságnak a fenntartható fejlődésre való nevelésben illetékes hivatala) „Környezetvédelmi gyakorlat a sportrendezvényeken” címmel indított projektet. A projekt célja, hogy a sport lehetőségeit a környezetvédelmi oktatás eszközeként hasznosítsa annak érdekében, hogy a környezetvédelmi kritériumok beépüljenek a sportrendezvények szervezésébe, és hogy a rendezvényszervezők, sportolók és nézők körében terjedjenek az öko- és városbarát ismeretek. A sportrendezvények szervezésébe három területen épülnek bele a környezetbarát gyakorlatok:

| — | Madrid mint a nemzeti és nemzetközi sportversenyek helyszíne, együttműködve a megfelelő szervezetekkel |
| --- | --- |

—

Madrid mint a nemzeti és nemzetközi sportversenyek helyszíne, együttműködve a megfelelő szervezetekkel

| — | Madrid mint szerényebb – gyakran területi szintű – rendezvények szervezője |
| --- | --- |

—

Madrid mint szerényebb – gyakran területi szintű – rendezvények szervezője

| — | specifikus önkéntes környezetvédelmi testület létrehozása, amely részt vesz a sportrendezvényeken |
| --- | --- |

—

specifikus önkéntes környezetvédelmi testület létrehozása, amely részt vesz a sportrendezvényeken

Az rendezvények – környezetre gyakorolt hatásuk függvényében – három típusba sorolhatók:

| — | sportlétesítményben rendezett sportesemények, Vannak olyan rendezvények, amelyek zárt- vagy szabadtéri sportlétesítményekben (stadionokban, uszodákban, sportcsarnokokban, sportpályákon stb.) zajlanak |
| --- | --- |

—

sportlétesítményben rendezett sportesemények, Vannak olyan rendezvények, amelyek zárt- vagy szabadtéri sportlétesítményekben (stadionokban, uszodákban, sportcsarnokokban, sportpályákon stb.) zajlanak

| — | utcai sportrendezvények, amelyekhez specifikus forgalomelterelési intézkedésekre, útvonal-előkészítésre és hulladékkezelésre van szükség. Ilyenek a maratoni futóversenyek és a kerékpárversenyek |
| --- | --- |

—

utcai sportrendezvények, amelyekhez specifikus forgalomelterelési intézkedésekre, útvonal-előkészítésre és hulladékkezelésre van szükség. Ilyenek a maratoni futóversenyek és a kerékpárversenyek

| — | zöld területen megrendezett sportesemények. Az ilyen rendezvények a városi parkokat használják ki. Lehet szó atlétikai versenyről, kerékpározásról vagy szabadtéri úszóversenyről |
| --- | --- |

—

zöld területen megrendezett sportesemények. Az ilyen rendezvények a városi parkokat használják ki. Lehet szó atlétikai versenyről, kerékpározásról vagy szabadtéri úszóversenyről

A sportrendezvények különféle következményeinek a kezelésére alkalmazott intézkedéseket (kiemelt figyelmet fordítva a hulladék, a mobilitás, valamint az energia- és vízfogyasztás környezeti változóira) bevált környezetvédelmi gyakorlatként lehet értékelni a rendezvény előkészítő szakaszában, a rendezvény folyamán, illetve utána.

A már említett hatóság szervezte (a MAPOMA nevű magáncéggel együttműködésben) 2007 áprilisában a 30. „Madrid maratont”. A következők vonatkozásában intézkedtek:

| — | a hulladék minimalizálása, szivacsok, narancsok és kupakok eltávolítása |
| --- | --- |

—

a hulladék minimalizálása, szivacsok, narancsok és kupakok eltávolítása

| — | fokozott újrahasznosítás, a trikók és műanyag flakonok begyűjtése, újrahasznosító-pontok felállítása |
| --- | --- |

—

fokozott újrahasznosítás, a trikók és műanyag flakonok begyűjtése, újrahasznosító-pontok felállítása

| — | a versenyzők és a nézők figyelmének felhívása a környezetvédelmi kérdésekre |
| --- | --- |

—

a versenyzők és a nézők figyelmének felhívása a környezetvédelmi kérdésekre

| — | médiatájékoztatás |
| --- | --- |

—

médiatájékoztatás

| — | a Retiro parkon át vezető útvonal menti érzékeny területek védelme |
| --- | --- |

—

a Retiro parkon át vezető útvonal menti érzékeny területek védelme

| — | mobilitás: hivatalos járműként tiszta, bioetanol-meghajtású gépkocsik használata |
| --- | --- |

—

mobilitás: hivatalos járműként tiszta, bioetanol-meghajtású gépkocsik használata

| — | együttműködés környezetvédelmi vöröskeresztes önkéntesekkel és az Emaus jótékonysági szervezettel |
| --- | --- |

—

együttműködés környezetvédelmi vöröskeresztes önkéntesekkel és az Emaus jótékonysági szervezettel

| — | szponzor: Ecoembes, egy nonprofit hulladékhasznosító testület |
| --- | --- |

—

szponzor: Ecoembes, egy nonprofit hulladékhasznosító testület

| — | érdekelt felek: oktatásügyi és köztisztasági hivatalok (környezetvédelmi terület), Mapoma (maratoni futóversenyeket szervező cég), Ecoembes, Vöröskereszt, Setém („tisztességes kereskedelem”), Emaus |
| --- | --- |

—

érdekelt felek: oktatásügyi és köztisztasági hivatalok (környezetvédelmi terület), Mapoma (maratoni futóversenyeket szervező cég), Ecoembes, Vöröskereszt, Setém („tisztességes kereskedelem”), Emaus

Értékelés:

| — | 5 780 kg-mal több csomagolóanyag-újrafelhasználás |
| --- | --- |

—

5 780 kg-mal több csomagolóanyag-újrafelhasználás

| — | 70 000 szivacs, kupak és szerves hulladék eltávolítása |
| --- | --- |

—

70 000 szivacs, kupak és szerves hulladék eltávolítása

| — | a takarítószolgálatoknak fél órával kevesebb időre volt szükségük |
| --- | --- |

—

a takarítószolgálatoknak fél órával kevesebb időre volt szükségük

| — | a résztvevők 88 %-a kedvezően fogadta az intézkedéseket |
| --- | --- |

—

a résztvevők 88 %-a kedvezően fogadta az intézkedéseket

| — | a résztvevők 63 %-a végrehajtotta a környezetvédelmi intézkedéseket |
| --- | --- |

—

a résztvevők 63 %-a végrehajtotta a környezetvédelmi intézkedéseket

| — | növekedtek a szervezők, a résztvevők és a nézők ismeretei |
| --- | --- |

—

növekedtek a szervezők, a résztvevők és a nézők ismeretei

A hivatal egyéb kezdeményezései:

| — | TAVASZI, NYÁRI ÉS ŐSZI ISKOLÁK. |
| --- | --- |

—

TAVASZI, NYÁRI ÉS ŐSZI ISKOLÁK.

A programhoz tartozó tevékenységek általában a felnőttekre, a felnőttekre és gyermekekre együtt, valamint külön a gyermekekre irányulnak. Az évszakokhoz kötött programok felelőse az oktatásban és a fenntartható fejlődésben illetékes hivatal.

Zöld kirándulások.
  A tevékenységek színhelyei a várost történelmi, botanikus és kulturális szempontból meghatározó közparkok. A következő parkokról van szó: Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván és a Lineal del Manzanares park.

Környezetvédelmi nyílt napok és munkaműhelyek.
  Ezek különböző önkormányzati környezetgazdálkodási helyszíneken zajlanak. Céljuk a városi környezet megismertetése és megerősítése. Olyan helyszínekről van szó, mint például a Retiro és a Casa de Campo park üveg- és melegházai, a pillangó- és rovarközpont, a madár- és gólyaházak, a Migas Calientes komposztáló telep; tevékenységként a madárcsalogató napokat, a zárt kerti programokat, a gyermekműhelyeket, a kerékpárutakat stb. említhetjük.

Kurzusok.
  A témákat úgy választják ki, hogy azok felhívják a résztvevők figyelmét a környezetbarátabb magatartásra. Példák: hagyományos és ökokertészet, madárpopulációk a parkokban, víz a városban, házi ökokertészet, éghajlatváltozás.

| — | EGYNAPOS RENDEZVÉNYEK, KONGRESSZUSOK, KIÁLLÍTÁSOK SZERVEZÉSE |
| --- | --- |

—

EGYNAPOS RENDEZVÉNYEK, KONGRESSZUSOK, KIÁLLÍTÁSOK SZERVEZÉSE

A fenntartható fejlődésre való nevelésben illetékes hivatal képzési támogatást nyújt az egynapos rendezvények, kongresszusok és szemináriumok megrendezéséhez. Friss példák:

| — | az első bioetanol-nap a fenntartható közlekedésért |
| --- | --- |

—

az első bioetanol-nap a fenntartható közlekedésért

| — | kiállítás: „A fák titka” |
| --- | --- |

—

kiállítás: „A fák titka”

| — | Országos Környezetvédelmi Kongresszus. Évente kétszer. A városháza egy standdal képviselteti magát, koordinálja a résztvevőket. (a CONAMA alapítvány szervezésében) |
| --- | --- |

—

Országos Környezetvédelmi Kongresszus. Évente kétszer. A városháza egy standdal képviselteti magát, koordinálja a résztvevőket. (a CONAMA alapítvány szervezésében)

| — | első alkalommal: a fenntartható üzleti mobilitás napja, együttműködésben a kereskedelmi kamarával és a Mobilitás alapítvánnyal |
| --- | --- |

—

első alkalommal: a fenntartható üzleti mobilitás napja, együttműködésben a kereskedelmi kamarával és a Mobilitás alapítvánnyal

| — | első alkalommal: a fenntartható kertészet napja a jövő városában, együttműködésben a Környezetvédelmi Örökség Főigazgatóságával |
| --- | --- |

—

első alkalommal: a fenntartható kertészet napja a jövő városában, együttműködésben a Környezetvédelmi Örökség Főigazgatóságával

Németország

1. példa

A németországi Bréma tartományban a fenntartható fejlődés kérdései a Landesinstitut für Schule (iskolákért felelős tartományi hivatal, LIS) által kínált, folyamatban lévő képzési programok részét képezik. A brémai (Németország) „Aktion Formula plus” célja az energiatakarékosság ösztönzése a brémai iskolákban, valamint ennek során a fenntarthatóság jelentőségének megismertetése a tanulókkal.

2. példa

A Landesinstitut für Schule und Medien

  Berlin-Brandenburg
  (LISUM, az iskolákért és médiákért felelős berlin-brandenburgi tartományi hivatal) rendszeresen képzéseket tart tanároknak a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos egyes kérdésekről. Emellett 2000 óta évente képzési műhelyekkel gazdagított szakértő konferenciát rendeznek a fenntartható fejlődésről. 2008-ban a LISUM Berlin-Brandenburg vezetésével régióközi kongresszusra kerül sor Brandenburgban a következő témában: „Globális tanulás a fenntartható fejlődés érdekében”. A kongresszus a Millenniumi Célkitűzéseket és az ENSZ oktatási évtizedét veszi alapul, hogy az oktatás és az ifjúság területén a művelődési miniszterek konferenciájának referencia-tantervét Berlinben és Brandenburgban is pontosabban ismertesse, és megvalósítását továbbképzésekkel és projektekkel támogassa.

Ausztria

1. példa

Felső-Ausztria üdvözli a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos figyelemfelkeltő intézkedések egész Uniót átfogó modelljének az iskola-előkészítő óvodás csoportokban és az általános iskolákban történő bevezetését. A modellnek azonban alapüzenetekre kellene korlátozódnia. Részletesebb tájékoztatásról a helyi és regionális önkormányzatoknak kellene gondoskodniuk, mivel ezek jobb helyzetben vannak ahhoz, hogy a tanulók specifikus információigényeivel foglalkozzanak. A fenntarthatóságra irányuló közös európai szellemiségnek a diákok körében felvilágosító intézkedések révén való terjesztése mindenképpen üdvözlendő.

2. példa

A Felső-Ausztria kormányzatához tartozó Felső-Ausztriai Környezet- és Természetvédelmi Akadémia 1989 óta végez képzési és tájékoztató tevékenységet a felső-ausztriai fenntartható fejlődés érdekében. Az akadémiához tartozik egy Agenda 21 irányítási központ, amely a jövőképes környezet érdekében „helyi Agenda 21-folyamatokat” indít el, támogat és népszerűsít – különféle módszereket alkalmazva az adott helyszínen (például: röplapok, helyi újság, plakátok, hirdetőtáblák, honlap, esti tájékoztató összejövetelek, személyes kapcsolatok, médiakapcsolatok).

A felső-ausztriai településeket bevonták a felső-ausztriai környezetvédelmi terv kidolgozásába és továbbfejlesztésébe. Az önkormányzati és regionális szintű politikusokat, valamint a regionális döntéshozókat tájékoztatás és kölcsönös kapcsolatteremtés révén arra ösztönzik, hogy mint éghajlatvédelmi szövetség, illetve éghajlatvédelmi település vállaljanak szerepet, és az önkormányzatokban és régiókban helyi és regionális Agenda 21-folyamatokat indítsanak be.

A Felső-Ausztriai Környezet- és Természetvédelmi Akadémia továbbképzési programja települési környezetvédelmi szakértői képzésből, valamint tanárok és pedagógusok részére szervezett továbbképzési rendezvényekből áll azzal a céllal, hogy felhívják a figyelmet a fenntartható életmód jelentőségére. A kínálathoz tartoznak ezen túlmenően az önkormányzati és regionális fejlesztési folyamatokban részt vevő felek számára szervezett kurzusok.

Lengyelország

1. példa

Lengyel országos „zöld tanúsítvány” program az oktatási intézmények fenntartható fejlődéssel kapcsolatos munkájának támogatására és hitelesítésére

A program célja az, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban tevékenykedő oktatási intézményeknek támogatást nyújtson, és biztosítsa a tanúsítvány megszerzésének lehetőségét. Két szinten alkalmazzák: a környezetbarát óvodák és általános iskolák a „zöld tanúsítvány I. fokozatát”, a fenntartható fejlődés központjaként működő óvodák és iskolák pedig a „zöld tanúsítvány II. fokozatát” kapják.

A program 2000 januárja óta fut. Ez az oktatási kezdeményezés, amelyet civil szervezetek valósítottak meg, hatékonyan támogatja a lengyel oktatási rendszert abban, hogy a gyermekekben, fiatalokban és az oktatási intézmények köré csoportosuló közösségekben kialakítsa a megfelelő hozzáállást és környezetvédelmi tudatosságot. A specifikus elvárásokat teljesítő intézményeknek odaítélt I. és II. fokozatú tanúsítvány jó példája a fenntartható fejlődés területén folytatott tevékenységet díjazó lengyel oktatási minőségjelzéseknek. A programot a Környezetvédelmi Minisztérium, az Oktatásügyi és Sportminisztérium, valamint az Országos Környezetvédelmi és Vízügyi Alap elnöke szponzorálja, és a Tanárok Országos Továbbképzési Központjával együttműködésben valósul meg. A „zöld tanúsítvány” célja a fenntartható fejlődés elképzelésének terjesztése az oktatási intézményeknek helyet adó közösségek ösztönzése révén, valamint támogatva azt, hogy ezek a közösségek a fenntartható fejlődés helyi központjaiként tevékenykedjenek.

2005. április 22-én a lengyelországi Trzebawban ünnepélyesen megnyitották az úgynevezett „zöld osztályt”, amely nemcsak az iskolás gyermekeket és fiatalokat, hanem az egész helyi közösséget szolgálja. A „zöld osztály” a következők révén vált az iskola és a település javára:

| — | szabadtéri foglalkozások és játékok, valamint iskolai ünnepségek rendezésére alkalmas terület |
| --- | --- |

—

szabadtéri foglalkozások és játékok, valamint iskolai ünnepségek rendezésére alkalmas terület

| — | „zöld foglalkozások” megtartására alkalmas hely a természet ölén (az állat- és növényvilág „mini-ökoszisztémájának” megfigyelése, gyakorlati és technikai foglalkozások természetes anyagok felhasználásával) |
| --- | --- |

—

„zöld foglalkozások” megtartására alkalmas hely a természet ölén (az állat- és növényvilág „mini-ökoszisztémájának” megfigyelése, gyakorlati és technikai foglalkozások természetes anyagok felhasználásával)

| — | pihenésre és kikapcsolódásra alkalmas terület a gyermekek, a tanárok, a szülők és a helyi lakosok számára |
| --- | --- |

—

pihenésre és kikapcsolódásra alkalmas terület a gyermekek, a tanárok, a szülők és a helyi lakosok számára

| — | ápolandó és gondozandó terület |
| --- | --- |

—

ápolandó és gondozandó terület

A program ezen túlmenően összefogta az egész iskolai és helyi közösséget, és megmutatta, hogy még az egészen kis iskolák is sokat tehetnek a közös célok és feladatok teljesítése érdekében. A kezdeményezés hozzájárult az iskola népszerűsítéséhez, amely a környéken időközben környezetvédő iskolaként vált ismertté. A program elismerésre méltó, előnyeiről azonban szélesebb körben és eredményesebben kell tájékoztatást adni, és egyszerűsíteni kell a hitelesítési eljárást.

2. példa

„Öko-egységek” a wrześniai 1. sz. önkormányzati általános iskolában

A lengyelországi Września 1. sz. önkormányzati általános iskolájának vezetése, tanárai, diákjai és a szülők 1999-től kezdve éveken át számos környezetvédelmi kezdeményezést indítottak el együtt. Erőfeszítéseiket 2007. januárjában„A környezet pártfogója” elnevezésű rangos tanúsítvánnyal (védnök: a lengyel köztársasági elnök), korábban pedig, 2004–2006 között egymás után háromszor „A környezet támogatója” címmel jutalmazták.

E környezetvédelmi projektek célja az volt, hogy tudatosítsák és népszerűsítsék a növény- és állatvilág védelméhez hozzájáruló magatartást (például a hulladék és a másodlagos nyersanyagok szelektív gyűjtése révén).

2004-ben az iskola megkapta a regionális szintű Környezetvédelmi és Vízügyi Alap első díját. A 70 000 PLN értékű díj segítette a Környezet- és Természetvédelmi Oktatóközpont létrehozását, amelyben multimédiás berendezések, oktatási segédeszközök és számítógépprogramok mellett egy hordozható meteorológiai állomás is helyet kapott, amely lehetővé teszi a környék időjárási körülményeinek megfigyelését.

Az iskola „régiónk környezete” címmel ma is működő oktatási programot indított a 4–6. osztályosok számára. Ez alaptantervet tartalmaz a hatosztályos általános iskolákban és a középiskola alsóbb osztályaiban folyó általános oktatás, a környezetismereti programok és egyéb oktatási módok számára.

A program központi témái a természetvédelem, a környezetvédelem és az ökológia. Az órákat a természetben tartják. A program bemutatja a Września régióban alkalmazott különféle természetvédelmi módszereket, valamint egyéb, a természeti környezetről szóló viták során kikerülhetetlen kérdéseket, mint a regionális táj, a vizek, a levegő és a talaj védelme, a hulladékgazdálkodás, az egyes növényi társadalmak működése és az egészséges életmód.

Az iskola a 2003–2004-es tanévben is végzett oktatási projektet, ez a Nowy Folwarktól Leśniczówka Słomówkóig vezető tanösvény kialakítását foglalta magában. E projektnek köszönhetően létrehoztak egy tanösvényt a külvárosban, így a városi és a környéken lakó tanulók a természetben tarthatják a biológia- és természettan óráikat.

3. példa

A „Zöld csomag” – multimédiás környezetvédelmi oktatócsomag

Ezeket a varsói Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ (REC) támogatásával beszerzett csomagokat oktatási segédanyagként használták a wielkopolskai iskolákban.

A „Zöld csomagot” jóváhagyta az oktatási minisztérium, és kedvező elbírálást kapott a környezetvédelmi minisztériumtól is. Ingyenes multimédiás környezetvédelmi oktatócsomag eredetileg a középiskolák alsóbb osztályai számára, de más oktatási szinteken is használható. A csomag öt részből áll, és a környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos 22 kérdést fed le. Tartalma: tanári kézikönyv óravázlatokkal és segédanyagokkal, egy videokazetta oktatófilmekkel, egy CD-ROM sokrétű környezetvédelmi információkkal, egy-egy dilemma feloldását célzó játék és egyéb hasznos anyagok.

A „Zöld csomag” nemcsak ismeretszerzésben, hanem mindenekelőtt új értékek elsajátításában is segíti a tanulókat, és környezettudatos magatartásra ösztönzi őket az iskolában, otthon és a közvetlen környezetükben. A különféle órai feladatok, viták, szerepjátékok és döntéshozatal során a tanulók alapvetően a tanár partnereiként szerepelnek. A „Zöld csomag” értékeit az azokat elsajátító tanárok és diákok közvetítik a családtagok és az egész társadalom felé.

A csomag első kiadását csak a külön e célra szervezett kurzusokon részt vevők között terjesztették. Kezdetben ezek olyan lengyel gyakorló tanárok és tanárképző szakemberek számára szervezett képzések voltak, akik vállalták, hogy helyi koordinátorként működnek és tanfolyamokat szerveznek és tartanak a térségükben dolgozó középiskolai tanárok számára.

2002 áprilisa és júniusa között öt műhelyt tartottak 104 résztvevővel, ezek közül 13 Wielkopolska régióból (pl. Poznan, Piła, Kalisz, Konin, Gniezno, és Leszno városából) jött.

A második kiadás már 5 000 példányban jelent meg 2003 áprilisában, ez már az első kiadást használó tanárok tapasztalatainak és javaslatainak figyelembevételével készült. A csomag új filmeket, javított óravázlatokat és egy CD-t tartalmazott. A „Zöld csomagot” a középiskolai tanárok között terjeszteni szándékozó lengyel intézmények és szervezetek kaptak csomagokat.

4. példa

Posztgraduális tanulmányok a fenntartható regionális fejlődés tárgyában (EU-finanszírozás megszerzése a régióbeli fenntartható fejlődés előmozdítására) a poznani Adam Mickiewicz Egyetem Társadalomtudományi Karának Filozófiai Intézetében.

A fenntartható fejlődési tanulmányi program indítása értékes kezdeményezés a helyi környezetvédelmi szükségletek kielégítése szempontjából. Ennek fényében a poznani Adam Mickiewicz Egyetem a 2007–2008-as tanévtől posztgraduális programot indít a fenntartható regionális fejlődés tárgyában. A program célcsoportját a helyi és regionális önkormányzati képviselők, valamint az önkormányzatok és egyéb helyi kormányzati intézmények alkalmazottai; köztisztviselők; magán- és közszférabeli vállalatok alkalmazottai; önkéntesek; valamint olyan civil szervezetek képviselői képezik, amelyek szeretnék, ha imázsuk megfelelne a fenntartható fejlődési stratégiának. A posztgraduális képzés felvételi vizsgái 2007 tavaszán kezdődtek. A program igazgatója dr. Piotr Warych.

A program célja a résztvevők általános fenntartható fejlődési, társadalom- és gazdaságtudományi, illetve környezettani ismeretekkel, valamint azon készségekkel való felruházása, amelyek révén tudásukat a magánéletükben és a munkájuk során alkalmazni tudják. A tanulmányokat elvégzők átlátják és elemezni tudják a természeti folyamatokat és a különböző tényezők bonyolult összjátékát. Bizonyosan hozzájárulnak majd a fenntartható fejlődés elméletének terjesztéséhez és a gazdasági és társadalmi folyamatokban való alkalmazásához.

Görögország

Az Athéni Prefektúra formális iskolarendszerén belül az alap- és középfokú oktatási regionális igazgatóságokkal együttműködésben különösen az elmúlt években ösztönöztük környezeti és civil kérdésekkel foglalkozó tanári munkacsoportok létrehozatalát a tanulók tudatosságának növelése és a tanulási módszerek javítása céljával. A tájékoztatási kampányokat illetően minden alkalommal, amikor a civil társadalom fenntartható fejlődéséhez kapcsolódó rendezvényt szervez, illetve segédkezik vagy részt vesz ilyen szervezésében, az Athéni Prefektúra előzetesen bejelenti tevékenységeit a sajtóban, a televízióban vagy a rádióban, és ehhez kapcsolódó audiovizuális anyagokat ad közre a nyilvánosság könnyebb tájékoztatása és bevonása céljából. Nyilvánvalóan itt különösen fontos, hogy a rádió és a televízió akkor tűzze műsorra a közleményeket, amikor a tevékenységek vagy kezdeményezések célközönsége rádió/televízió-közelben van.

Svédország

1. példa

Dalarna megye 15 településének egyike, Orsa hároméves projektet indít be 2007 őszén, amelyben 15 megyei (ebből 2 orsai) általános és középiskola vesz részt. A projekt célkitűzései a következők:

| — | az összes iskolai foglalkozásban érvényesítik a fenntartható fejlődés szempontjait, és a tanulók elsajátítják a hosszú távon fenntartható társadalomhoz való hozzájáruláshoz szükséges tudást, készségeket és belső késztetést |
| --- | --- |

—

az összes iskolai foglalkozásban érvényesítik a fenntartható fejlődés szempontjait, és a tanulók elsajátítják a hosszú távon fenntartható társadalomhoz való hozzájáruláshoz szükséges tudást, készségeket és belső késztetést

| — | fenntartható fejlődési eljárások, módszerek és eszközök kifejlesztése, kipróbálása és értékelése az iskolai tevékenységek teljes skálájában azért, hogy módszeres ismeret- és tapasztalatcserét és -megosztást lehessen folytatni más iskolákkal mind országos, mind nemzetközi szinten |
| --- | --- |

—

fenntartható fejlődési eljárások, módszerek és eszközök kifejlesztése, kipróbálása és értékelése az iskolai tevékenységek teljes skálájában azért, hogy módszeres ismeret- és tapasztalatcserét és -megosztást lehessen folytatni más iskolákkal mind országos, mind nemzetközi szinten

Emellett a projekt célja annak biztosítása, hogy:

| — | a részt vevő iskolák diákjai ismereteket és rálátást szerezzenek a fenntartható fejlődés elméleti és gyakorlati mivoltáról, |
| --- | --- |

—

a részt vevő iskolák diákjai ismereteket és rálátást szerezzenek a fenntartható fejlődés elméleti és gyakorlati mivoltáról,

| — | a részt vevő iskolák alkalmazottai tisztában legyenek a fenntartható fejlődés kérdéskörével, és tudásukat elméletben és gyakorlatban át tudják adni a diákjaiknak, |
| --- | --- |

—

a részt vevő iskolák alkalmazottai tisztában legyenek a fenntartható fejlődés kérdéskörével, és tudásukat elméletben és gyakorlatban át tudják adni a diákjaiknak,

| — | a részt vevő iskolák úgy tervezzék meg a munkájukat, hogy a tanterv fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzései és iránymutatásai megvalósíthatóak legyenek, |
| --- | --- |

—

a részt vevő iskolák úgy tervezzék meg a munkájukat, hogy a tanterv fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzései és iránymutatásai megvalósíthatóak legyenek,

| — | a részt vevő iskolák fejleszteni tudják a globális problémákkal kapcsolatos oktatást, |
| --- | --- |

—

a részt vevő iskolák fejleszteni tudják a globális problémákkal kapcsolatos oktatást,

| — | a részt vevő iskolák diákjai között nőjön az érdeklődés a természettudományok és fenntartható fejlődési technológiák iránt, |
| --- | --- |

—

a részt vevő iskolák diákjai között nőjön az érdeklődés a természettudományok és fenntartható fejlődési technológiák iránt,

| — | az egészség és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolat jobban tudatosuljon és világosabb legyen a részt vevő iskolák diákjai és alkalmazottai körében. |
| --- | --- |

—

az egészség és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolat jobban tudatosuljon és világosabb legyen a részt vevő iskolák diákjai és alkalmazottai körében.

A Dalarnai Kutatóintézet a projekt nyomon követésével és a részt vevő iskolák módszerinek és eredményeinek értékelésével járul hozzá a projekthez annak érdekében, hogy kiemelje a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos oktatás bevált, eredményes módszereit és megközelítéseit.

2. példa

A Környezetvédelmi Törvényszék (Miljötinget)

A Környezetvédelmi Törvényszék egy évenként megrendezett környezetvédelmi konferencia a Dalarna és a Gävleborg megyei kilencedik évfolyamos és a középiskola felsőbb osztályaiba járó tanulók számára. Célja a fiatalok környezetvédelmi kérdésekkel szembeni elkötelezettségének fokozása egyszerre komoly és játékos formában. Előadókat hívnak meg az üzleti és a politikai életből, valamint civil szervezetektől. Magától értetődik, hogy a konferencia drogmentes övezetnek számít. A projektet a Dalarna régió és a Gävleborg Megyei Tanács közösen vezeti.

Politikai szinten Orsa az 1990-es évek elejétől fogva a gyermekekkel/iskolákkal kapcsolatos célkitűzései között előírja, hogy az e területen végzett tevékenységekkel különféle környezetvédelmi díjak elnyerésére kell törekedni, mint pl. az Ökoiskola, a Zöld zászló stb. Ez azt jelenti, hogy a környezetvédelmi kérdések és a fenntartható fejlődés elsőrendű oktatási kérdések Orsa városában. A munka eredménye továbbgyűrűzik, ahogy a gyerekek családtagjaiknak is továbbadják az iskolában tanultakat.

Orsa települési önkormányzatának oktatási osztályai is aktívan részt vesznek ebben a folyamatban, pl. a skattungbyni Ökovonat (Ekotåg) elnevezésű kampányban; a „Tartsd tisztán Svédországot” oktatóknak szóló képzésben; továbbá néhány tanár részt vett a Dalarnai Egyetem Orsában tartott, öt pontot érő környezetvédelmi kurzusán is.

Orsa aktív környezetvédelmi oktatási hálózattal rendelkezik, amelynek tagjai havonta egyszer összeülnek. „A jövő hajója” (Framtidsskeppet) kezdeményezés részeként létrehozták a „Dalarnai hajót” (Dalaskeppet), ennek tagjai évente egyszer egy dalarnai településen tartanak találkozót. Anders Sundvall a társaság egyik motorja. Számos iskola kapta meg a Zöld zászlót vagy az Ökoiskola-díjat stb. Ezek az iskolák sokat tesznek a fenntartható fejlődésért.

Az iskolai étkeztetési szolgálat minden évben egyre bővíti környezetbarát/állatvédelmi és társadalmi felelősségvállalási követelményeknek megfelelő Krav ételkínálatát. Két-három iskola a menzán használt zöldségeket saját kertjében termeli meg.

1997. óta Dalarnában az egész megye iskoláit lefedő hálózat létezik, melynek célja a továbbképzés, a tapasztalatcsere fórumainak létrehozása, a zöld zászlós iskolák beindítása stb. A tanárok nyíltan kijelentették, hogy a munkát folytatni és bővíteni kell. Ez a tevékenység jelenleg regionális támogatásban nem részesül. E kezdeményezéseknek köszönhetően azonban Dalarnában országos szinten magas a zöld zászlós és a hivatalosan fenntartható fejlődésre nevelő iskolák aránya.

Manapság az emberek sokkal inkább tudatában vannak a fenntartható fejlődésért való cselekvés fontosságának, amikor azonban arról van szó, hogy ez a tudatosság a viselkedésben is jelentkezzen, mindjárt bonyolultabbá válik a probléma. Az iskolák fontos szerepet játszhatnak annak biztosításában, hogy a jövő generációi rendelkezzenek a hosszú távon fenntartható fejlődés megvalósításához szükséges ismeretekkel és készségekkel.

II.   A nyilvánosság fenntartható fejlődésről való tájékoztatásának és tudatosításának nehézségei

| — | A települési kiadványok (városi újság, tájékoztató füzetek és felhívások) rendszeresen közölnek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos információkat. A baj az, hogy nincs alapfokú környezetvédelmi oktatás. |
| --- | --- |

—

A települési kiadványok (városi újság, tájékoztató füzetek és felhívások) rendszeresen közölnek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos információkat. A baj az, hogy nincs alapfokú környezetvédelmi oktatás.

| — | Uniós szinten létezik megfelelő stratégiai, tervezési és programkeret, amely iránymutatást ad a fenntartható fejlődés kérdéseiben; a tudás és a szakértelem gyakorlati alkalmazása, valamint a nagyközönségnek való átadása terén azonban hiányosságok tapasztalhatók. Következésképpen olyan különleges programok kellenek, amelyek a fenntarthatóság megvalósítását állítják a középpontba innovatív oktatási, kapacitásépítési és tanulási módszerek és kísérletek kidolgozásával: a meglévő oktatási programokat az új tagállamok körülményeihez szabott, szakosított programok irányába terelve. A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tudatosság növelése az alábbi nehézségekbe ütközik:






  — | a tervezésben részt vevő osztályok nem működnek együtt, és nincs interdiszciplináris tudásuk |
| --- | --- | --- |

—

Uniós szinten létezik megfelelő stratégiai, tervezési és programkeret, amely iránymutatást ad a fenntartható fejlődés kérdéseiben; a tudás és a szakértelem gyakorlati alkalmazása, valamint a nagyközönségnek való átadása terén azonban hiányosságok tapasztalhatók. Következésképpen olyan különleges programok kellenek, amelyek a fenntarthatóság megvalósítását állítják a középpontba innovatív oktatási, kapacitásépítési és tanulási módszerek és kísérletek kidolgozásával: a meglévő oktatási programokat az új tagállamok körülményeihez szabott, szakosított programok irányába terelve. A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tudatosság növelése az alábbi nehézségekbe ütközik:

—

a tervezésben részt vevő osztályok nem működnek együtt, és nincs interdiszciplináris tudásuk

| — | a közigazgatási struktúrák merevsége megnehezíti a csapatmunkát |
| --- | --- |

—

a közigazgatási struktúrák merevsége megnehezíti a csapatmunkát

| — | nem végeztek előzetes felméréseket a nyilvánosság, a közösségek és a magánszektor igényeinek kielégítése érdekében |
| --- | --- |

—

nem végeztek előzetes felméréseket a nyilvánosság, a közösségek és a magánszektor igényeinek kielégítése érdekében

| — | a döntéshozatalban és a technikai területeken nincs nagy szerepe a tájékoztatásnak és a tudatosság növelésének, a köztudatban nincsen benne, hogy milyen fontos az információ és a tudatosság növelése a városi környezetgazdálkodás javítása és a lakosság komolyabb környezetvédelmi elkötelezettségének ösztönzése szempontjából |
| --- | --- |

—

a döntéshozatalban és a technikai területeken nincs nagy szerepe a tájékoztatásnak és a tudatosság növelésének, a köztudatban nincsen benne, hogy milyen fontos az információ és a tudatosság növelése a városi környezetgazdálkodás javítása és a lakosság komolyabb környezetvédelmi elkötelezettségének ösztönzése szempontjából

| — | a költségvetési források hiánya |
| --- | --- |

—

a költségvetési források hiánya

| — | Mások azért szállnak síkra, hogy a fenntarthatósági politikák következetesek és hitelesek legyenek. Brandenburg tartomány azzal érvel, hogy az oktatás és az ismeretterjesztés terén a főleg önkéntes szövetségek fontos szerepet játszanak a formális oktatási intézményekben, pl. iskolákban, továbbképzési intézményekben és főiskolákon folyó oktatás kiegészítésében. Ezek az önkéntes szövetségek alapszabályuknak megfelelően végzett tevékenységeik részeként képzési központokat tartanak fenn, és rendszeres eseményeket szerveznek. E független, ún. oktatási szolgáltatók azonban általában nem rendelkeznek elegendő anyagi forrásokkal munkájuk folyamatos ellátásához. Gyakran nem tudják megszerezni az állami támogatáshoz szükséges független finanszírozási forrásokat, és az e téren az oktatási intézmények által összegyűjthető bevétel finoman szólva korlátozott. Ezért igen kívánatos volna egy finanszírozási eszköz létrehozása a fenntarthatóság területén tevékenykedő szövetségek oktatómunkájának támogatásához. Az Unió strukturális alapjai és az EMVA mezőgazdasági alap a gyakorlatban nem igazán szolgálják ezt a célt, vagy azért, mert ez a terület nem tartozik az alkalmazási körükbe, vagy azért, mert a tagállamok operatív programjai más kiemelt kérdésekkel foglalkoznak. |
| --- | --- |

—

Mások azért szállnak síkra, hogy a fenntarthatósági politikák következetesek és hitelesek legyenek. Brandenburg tartomány azzal érvel, hogy az oktatás és az ismeretterjesztés terén a főleg önkéntes szövetségek fontos szerepet játszanak a formális oktatási intézményekben, pl. iskolákban, továbbképzési intézményekben és főiskolákon folyó oktatás kiegészítésében. Ezek az önkéntes szövetségek alapszabályuknak megfelelően végzett tevékenységeik részeként képzési központokat tartanak fenn, és rendszeres eseményeket szerveznek. E független, ún. oktatási szolgáltatók azonban általában nem rendelkeznek elegendő anyagi forrásokkal munkájuk folyamatos ellátásához. Gyakran nem tudják megszerezni az állami támogatáshoz szükséges független finanszírozási forrásokat, és az e téren az oktatási intézmények által összegyűjthető bevétel finoman szólva korlátozott. Ezért igen kívánatos volna egy finanszírozási eszköz létrehozása a fenntarthatóság területén tevékenykedő szövetségek oktatómunkájának támogatásához. Az Unió strukturális alapjai és az EMVA mezőgazdasági alap a gyakorlatban nem igazán szolgálják ezt a célt, vagy azért, mert ez a terület nem tartozik az alkalmazási körükbe, vagy azért, mert a tagállamok operatív programjai más kiemelt kérdésekkel foglalkoznak.

| — | Felső-Ausztria számára komoly nehézséget jelent az, hogy a „fenntarthatóság” kifejezés önmagában elég nehézkes és elvont, ezért nehéz róla beszélni. Azt is megfigyelték, hogy még ha a fenntartható fejlődés jelentését sikerült is megfelelő módon megértetni, a megértés és a konkrét cselekvés között továbbra is űr tátong. |
| --- | --- |

—

Felső-Ausztria számára komoly nehézséget jelent az, hogy a „fenntarthatóság” kifejezés önmagában elég nehézkes és elvont, ezért nehéz róla beszélni. Azt is megfigyelték, hogy még ha a fenntartható fejlődés jelentését sikerült is megfelelő módon megértetni, a megértés és a konkrét cselekvés között továbbra is űr tátong.

| — | Lengyelországban a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tudatosítás terén a legnagyobb nehézséget az jelenti, hogy a célcsoportoknak – legyen szó akár diákokról, gazdákról, közigazgatási képviselőkről vagy akár a tudományos körökről – hiányosak az általános ismereteik. A fenntartható fejlődés fogalmát gyakran félreértelmezik, mivel azt korábban kizárólag a környezetvédelemmel és az ökológiai kérdésekkel kapcsolták össze, a fogalom gazdasági, társadalmi és kulturális vonatkozásait teljesen figyelmen kívül hagyták. A fenntartható fejlődés nem az a médiatéma, amelyről villámhírek formájában lehet beszélni; ez pedig elrettenti az embereket attól, hogy jobban utánajárjanak a kérdésnek, és a gyakorlatban is alkalmazzák tudásukat. |
| --- | --- |

—

Lengyelországban a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tudatosítás terén a legnagyobb nehézséget az jelenti, hogy a célcsoportoknak – legyen szó akár diákokról, gazdákról, közigazgatási képviselőkről vagy akár a tudományos körökről – hiányosak az általános ismereteik. A fenntartható fejlődés fogalmát gyakran félreértelmezik, mivel azt korábban kizárólag a környezetvédelemmel és az ökológiai kérdésekkel kapcsolták össze, a fogalom gazdasági, társadalmi és kulturális vonatkozásait teljesen figyelmen kívül hagyták. A fenntartható fejlődés nem az a médiatéma, amelyről villámhírek formájában lehet beszélni; ez pedig elrettenti az embereket attól, hogy jobban utánajárjanak a kérdésnek, és a gyakorlatban is alkalmazzák tudásukat.

---

| 26.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/40

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Idősödés jólétben az információs társadalomban

(2008/C 53/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | sürgeti az európai helyi és regionális önkormányzatokat az IKT nyújtotta lehetőségek széles körű alkalmazására, segítve ezzel a népesség öregedésével járó problémák megoldását és ily módon javítva az idősebb emberek életminőségét, megőrizve kapcsolatukat a helyi közösségekkel, és a személyre szabott szolgáltatások nyújtása révén elősegítve a helyi és regionális versenyképességet, |
| --- | --- |

—

sürgeti az európai helyi és regionális önkormányzatokat az IKT nyújtotta lehetőségek széles körű alkalmazására, segítve ezzel a népesség öregedésével járó problémák megoldását és ily módon javítva az idősebb emberek életminőségét, megőrizve kapcsolatukat a helyi közösségekkel, és a személyre szabott szolgáltatások nyújtása révén elősegítve a helyi és regionális versenyképességet,

| — | arra szólít fel, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak adjanak jelentős szerepet az öregedéssel összefüggő IKT-megoldásokra irányuló nemzeti és uniós kutatási programok és tevékenységek kialakításában, elismerve azt a tényt, hogy a népesség öregedésének hatásai helyi szinten a legnyilvánvalóbbak, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok e megoldások jelentős alkalmazói, |
| --- | --- |

—

arra szólít fel, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak adjanak jelentős szerepet az öregedéssel összefüggő IKT-megoldásokra irányuló nemzeti és uniós kutatási programok és tevékenységek kialakításában, elismerve azt a tényt, hogy a népesség öregedésének hatásai helyi szinten a legnyilvánvalóbbak, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok e megoldások jelentős alkalmazói,

| — | sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a tárggyal kapcsolatos információk terjesztésére, a szolgáltatások új körülmények közötti megszervezését célzó stratégiák kidolgozására, valamint a különféle érdekeltek közötti helyi partnerség szorosabbra fűzésére, |
| --- | --- |

—

sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a tárggyal kapcsolatos információk terjesztésére, a szolgáltatások új körülmények közötti megszervezését célzó stratégiák kidolgozására, valamint a különféle érdekeltek közötti helyi partnerség szorosabbra fűzésére,

| — | úgy véli, hogy az IKT-alapú önálló életvitel és egészségügyi távfelügyelet támogatásával javítható a szociális és egészségügyi szolgáltatások termelékenysége, és így a szakembereknek több idejük marad azon feladatok ellátására, amelyekre kiképezték őket. A technológiát kell hozzáigazítani az idősek igényeihez, és nem fordítva. Az intézkedéseknek nem szabad nagyobb magányossághoz vezetniük, és tiszteletben kell tartaniuk az idősek magánszféráját és emberi méltóságát, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az IKT-alapú önálló életvitel és egészségügyi távfelügyelet támogatásával javítható a szociális és egészségügyi szolgáltatások termelékenysége, és így a szakembereknek több idejük marad azon feladatok ellátására, amelyekre kiképezték őket. A technológiát kell hozzáigazítani az idősek igényeihez, és nem fordítva. Az intézkedéseknek nem szabad nagyobb magányossághoz vezetniük, és tiszteletben kell tartaniuk az idősek magánszféráját és emberi méltóságát,

| — | megjegyzi, hogy a cselekvési terv szűklátókörűen vizsgálja az eLearninget. Figyelembe kell venni, hogy a technológiával segített tanulás nagyban hozzájárul ahhoz, hogy az idősek kreatívak és szociálisan aktívak maradjanak, |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy a cselekvési terv szűklátókörűen vizsgálja az eLearninget. Figyelembe kell venni, hogy a technológiával segített tanulás nagyban hozzájárul ahhoz, hogy az idősek kreatívak és szociálisan aktívak maradjanak,

| — | egyetért azzal, hogy a tagállamok között a tekintetben meglévő különbségek, hogy miként alkalmazzák az elektronikus kommunikációban a fogyatékkal élőkre vonatkozó rendelkezéseket, akadályozzák a kommunikációs szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és szétszabdalják az európai technológiai piacot. |
| --- | --- |

—

egyetért azzal, hogy a tagállamok között a tekintetben meglévő különbségek, hogy miként alkalmazzák az elektronikus kommunikációban a fogyatékkal élőkre vonatkozó rendelkezéseket, akadályozzák a kommunikációs szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és szétszabdalják az európai technológiai piacot.

| Előadó | : | Risto KOIVISTO (FI/PES), a tamperei regionális tanács elnöke |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Risto KOIVISTO (FI/PES), a tamperei regionális tanács elnöke

Referenciaszöveg

Az Európai Bizottság közleménye: Idősödés jólétben az információs társadalomban – i2010-kezdeményezés: Az információs és kommunikációs technológiákra és az öregedésre vonatkozó cselekvési terv

COM(2007) 332 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | úgy véli, hogy az „Idősödés jólétben az információs társadalomban” című cselekvési terv nagyon fontos lépés az európai információs társadalom fejlesztésében. Az IKT-ba történő beruházás fontos eszközt ad a régiók és a városok kezébe, segítve őket a népesség idősödésével járó problémák megoldásában. Az ilyen beruházások javíthatják az idős emberek életminőségét, támogathatják társadalmi befogadásukat, lehetővé tehetik, hogy felhalmozódott tapasztalataikkal és szakértelmükkel hozzájáruljanak a társadalom fejlődéséhez, továbbá új termékek és szolgáltatások révén ösztönözhetik a helyi és regionális szintű versenyképességet és növekedést. Az RB az európai információs társadalom megteremtését célzó i2010 stratégiáról készült egyik korábbi véleményében üdvözölte, hogy az idősödő társadalom igényeinek meghatározása a stratégia három prioritásának egyikét alkotja (1); |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az „Idősödés jólétben az információs társadalomban” című cselekvési terv nagyon fontos lépés az európai információs társadalom fejlesztésében. Az IKT-ba történő beruházás fontos eszközt ad a régiók és a városok kezébe, segítve őket a népesség idősödésével járó problémák megoldásában. Az ilyen beruházások javíthatják az idős emberek életminőségét, támogathatják társadalmi befogadásukat, lehetővé tehetik, hogy felhalmozódott tapasztalataikkal és szakértelmükkel hozzájáruljanak a társadalom fejlődéséhez, továbbá új termékek és szolgáltatások révén ösztönözhetik a helyi és regionális szintű versenyképességet és növekedést. Az RB az európai információs társadalom megteremtését célzó i2010 stratégiáról készült egyik korábbi véleményében üdvözölte, hogy az idősödő társadalom igényeinek meghatározása a stratégia három prioritásának egyikét alkotja (1);

| 2. | megjegyzi, hogy a közlemény és a cselekvési terv szintén támogatja az RB véleményében szereplő javaslatokat, melyek többek közt Európa demográfiai jövőjére (2), az egyenlőségen alapuló információs társadalommal kapcsolatos gyakorlati intézkedésekre (3), az IKT-kutatásokra (4), az idősebb munkavállalók foglalkoztatására (5) és a fogyatékkal élők helyzetére (6) vonatkoznak; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a közlemény és a cselekvési terv szintén támogatja az RB véleményében szereplő javaslatokat, melyek többek közt Európa demográfiai jövőjére (2), az egyenlőségen alapuló információs társadalommal kapcsolatos gyakorlati intézkedésekre (3), az IKT-kutatásokra (4), az idősebb munkavállalók foglalkoztatására (5) és a fogyatékkal élők helyzetére (6) vonatkoznak;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak jelentős érdekük és szerepük kapcsolódik az Európai Bizottság cselekvési tervében szereplő valamennyi területhez:






  — | időskor jólétben, a munkában. A helyi és regionális önkormányzatok jelentős foglalkoztatók, és dolgozóik korfája sok esetben elnyújtottabb, illetve az átlag idősebb, mint a magánszektorban, ezért fontos, hogy részt vegyenek a cselekvési tervben említett európai projektekben, és helyi szinten is hasonló intézkedéseket hajtsanak végre, |
| --- | --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak jelentős érdekük és szerepük kapcsolódik az Európai Bizottság cselekvési tervében szereplő valamennyi területhez:

—

időskor jólétben, a munkában. A helyi és regionális önkormányzatok jelentős foglalkoztatók, és dolgozóik korfája sok esetben elnyújtottabb, illetve az átlag idősebb, mint a magánszektorban, ezért fontos, hogy részt vegyenek a cselekvési tervben említett európai projektekben, és helyi szinten is hasonló intézkedéseket hajtsanak végre,

| — | időskor jólétben, a közösségben és otthon. A helyi és regionális önkormányzatok a közegészségügyi és szociális szolgáltatások fő kínálói. A társadalom öregedése, miközben növeli az igényt e szolgáltatások iránt és változtat a tartalmukon, azzal is jár, hogy csökken az ilyen szolgáltatások végzésére rendelkezésre álló szakképzett munkaerő létszáma. Az információtechnológiának fontos szerepe van abban, hogy e problémákra megoldást találhassunk. A benne rejlő lehetőségek nagy része még kihasználatlan. A jövőbeli fejlesztés fő területei: az önálló otthoni életvitel támogatása, az ügyfelek saját egészségügyi ellátásukban való aktív részvételének növelése és a szolgáltatásnyújtás hatékonyságának javítása. |
| --- | --- |

—

időskor jólétben, a közösségben és otthon. A helyi és regionális önkormányzatok a közegészségügyi és szociális szolgáltatások fő kínálói. A társadalom öregedése, miközben növeli az igényt e szolgáltatások iránt és változtat a tartalmukon, azzal is jár, hogy csökken az ilyen szolgáltatások végzésére rendelkezésre álló szakképzett munkaerő létszáma. Az információtechnológiának fontos szerepe van abban, hogy e problémákra megoldást találhassunk. A benne rejlő lehetőségek nagy része még kihasználatlan. A jövőbeli fejlesztés fő területei: az önálló otthoni életvitel támogatása, az ügyfelek saját egészségügyi ellátásukban való aktív részvételének növelése és a szolgáltatásnyújtás hatékonyságának javítása.

| 4. | hangsúlyozza az európai régiók közötti nagy különbségeket, és felhívja a figyelmet azokra a problémákra, amelyekkel a helyi és regionális önkormányzatoknak szembe kell nézniük, különösen azokon a területeken, ahol a fiatalok elvándorlása folytán az átlagéletkor gyorsabban emelkedik, mint máshol; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az európai régiók közötti nagy különbségeket, és felhívja a figyelmet azokra a problémákra, amelyekkel a helyi és regionális önkormányzatoknak szembe kell nézniük, különösen azokon a területeken, ahol a fiatalok elvándorlása folytán az átlagéletkor gyorsabban emelkedik, mint máshol;

| 5. | rámutat arra, hogy Európában az internethasználat mértékének eltérései nagyon nagy részben a vagyon-, képzettség- és lakhelybeli eltérésekre vezethetők vissza, amelyek nem közvetlen folyományai az öregedésnek, de az idősebbek körében kedvezőtlenebb a helyzet e területeken. Az idősek helyzetét javíthatják a helyi szinten a képzésre rendelkezésre álló egyre jobb lehetőségek, valamint az egyenlőségen alapuló információs társadalom létrejöttét elősegítő szélessávú és egyéb általános projektek is; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy Európában az internethasználat mértékének eltérései nagyon nagy részben a vagyon-, képzettség- és lakhelybeli eltérésekre vezethetők vissza, amelyek nem közvetlen folyományai az öregedésnek, de az idősebbek körében kedvezőtlenebb a helyzet e területeken. Az idősek helyzetét javíthatják a helyi szinten a képzésre rendelkezésre álló egyre jobb lehetőségek, valamint az egyenlőségen alapuló információs társadalom létrejöttét elősegítő szélessávú és egyéb általános projektek is;

| 6. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az öregedéshez kapcsolódó termékek és szolgáltatások IKT-piaca egyelőre gyermekcipőben jár. Az EU versenyképessége szempontjából fontos, hogy az európai vállalatok mihamarabb vezető pozíciót szerezzenek ezen a gyorsan növekvő piacon; |
| --- | --- |

6.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az öregedéshez kapcsolódó termékek és szolgáltatások IKT-piaca egyelőre gyermekcipőben jár. Az EU versenyképessége szempontjából fontos, hogy az európai vállalatok mihamarabb vezető pozíciót szerezzenek ezen a gyorsan növekvő piacon;

Figyelemfelkeltés és közös stratégiák kiépítése

| 7. | támogatja a politikákat és a gyakorlati tapasztalatokat illető tapasztalatcserét, a bevált gyakorlatok terjesztését, a tagállamok egyes régióiban és városaiban tapasztalható helyzet összehasonlítását és mindenekelőtt egy egész Európára kiterjedő regionális hálózat létrehozását, amelynek révén növelni és javítani lehetne a régiók részvételi lehetőségeit az együttműködési projektekben. A régióknak és a városoknak már megvan a saját tapasztalatuk, amelyeket a hálózatokban felkínálhatnának, különösen az olyan területeken, mint a távorvoslás, valamint a független életet segítő szolgáltatások és technológiák; |
| --- | --- |

7.

támogatja a politikákat és a gyakorlati tapasztalatokat illető tapasztalatcserét, a bevált gyakorlatok terjesztését, a tagállamok egyes régióiban és városaiban tapasztalható helyzet összehasonlítását és mindenekelőtt egy egész Európára kiterjedő regionális hálózat létrehozását, amelynek révén növelni és javítani lehetne a régiók részvételi lehetőségeit az együttműködési projektekben. A régióknak és a városoknak már megvan a saját tapasztalatuk, amelyeket a hálózatokban felkínálhatnának, különösen az olyan területeken, mint a távorvoslás, valamint a független életet segítő szolgáltatások és technológiák;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a cselekvési tervben szereplő intézkedések végrehajthatósága érdekében a közszolgáltatások fejlesztéséért és irányításáért felelős személyeknek is új készségfejlesztő programokra van szükségük, amelyek felmutatják a különböző szempontokat; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a cselekvési tervben szereplő intézkedések végrehajthatósága érdekében a közszolgáltatások fejlesztéséért és irányításáért felelős személyeknek is új készségfejlesztő programokra van szükségük, amelyek felmutatják a különböző szempontokat;

Az előfeltételek megteremtése

| 9. | megjegyzi, hogy az idősebb munkavállalók foglalkoztatási arányának növelése érdekében fontos ösztönözni a rugalmasabb munkarendszereket, a munkahelyi és a magánélet jó egyensúlyát, a megfelelő munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételeket és az egész életen át tartó tanulást. A Régiók Bizottsága így egyetért az Európai Bizottságnak azzal a nézetével, hogy a – például a távmunkát és a képzést támogató – innovatív IKT-megoldások fontos eszközök az újfajta munkavégzés e mintáinak megvalósításához; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az idősebb munkavállalók foglalkoztatási arányának növelése érdekében fontos ösztönözni a rugalmasabb munkarendszereket, a munkahelyi és a magánélet jó egyensúlyát, a megfelelő munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételeket és az egész életen át tartó tanulást. A Régiók Bizottsága így egyetért az Európai Bizottságnak azzal a nézetével, hogy a – például a távmunkát és a képzést támogató – innovatív IKT-megoldások fontos eszközök az újfajta munkavégzés e mintáinak megvalósításához;

| 10. | támogatja az Európai Bizottságnak a digitális ismeretek megszerzésének elősegítését szolgáló politikák 2007–2008-as felülvizsgálatára vonatkozó tervét. Az egyik prioritásnak azt kell tekinteni, hogy segítsék a helyi és regionális önkormányzatokat a strukturális alapok optimális felhasználásában, és azt, hogy többek között az egész életen át tartó tanulás programja kialakítsa az idősebbekben a megfelelő képességeket, és hasznosuljanak az idősebbek egymásnak nyújtott oktatása során szerzett, jó tapasztalatok; |
| --- | --- |

10.

támogatja az Európai Bizottságnak a digitális ismeretek megszerzésének elősegítését szolgáló politikák 2007–2008-as felülvizsgálatára vonatkozó tervét. Az egyik prioritásnak azt kell tekinteni, hogy segítsék a helyi és regionális önkormányzatokat a strukturális alapok optimális felhasználásában, és azt, hogy többek között az egész életen át tartó tanulás programja kialakítsa az idősebbekben a megfelelő képességeket, és hasznosuljanak az idősebbek egymásnak nyújtott oktatása során szerzett, jó tapasztalatok;

| 11. | felhívja a figyelmet arra, hogy az információs társadalom (különösen a mobiltelefonok és az internet) mennyire megváltoztatták a nyelvet, a kultúrát, a médiát és a társadalom egészét. A digitális szakadék problémája tehát a számítógép-használat lehetőségeinél sokkal szélesebb területet érint. A szakadék áthidalásának egyik módja az lenne, ha az idősebbeket és a fiatalokat közös projektekbe vonnák be; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet arra, hogy az információs társadalom (különösen a mobiltelefonok és az internet) mennyire megváltoztatták a nyelvet, a kultúrát, a médiát és a társadalom egészét. A digitális szakadék problémája tehát a számítógép-használat lehetőségeinél sokkal szélesebb területet érint. A szakadék áthidalásának egyik módja az lenne, ha az idősebbeket és a fiatalokat közös projektekbe vonnák be;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az interoperabilitási problémák és az egészségügyi és otthonápolási szolgáltatások nyújtásában meglévő, a közleményben említett különbségek ellenére az európai termékek kifejlesztésének és bevezetésének lehetősége – például az intelligens házi alkalmazásokban – ma már jó; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az interoperabilitási problémák és az egészségügyi és otthonápolási szolgáltatások nyújtásában meglévő, a közleményben említett különbségek ellenére az európai termékek kifejlesztésének és bevezetésének lehetősége – például az intelligens házi alkalmazásokban – ma már jó;

| 13. | fontosnak tartja, hogy a különböző érdekeltek (beleértve magukat az idősebbeket, illetve a szociális és egészségügyi szolgáltatások nyújtóit) közös álláspontot tudjanak kialakítani, és így fel tudják számolni a jó öregedést segítő IKT-megoldások kifejlesztésének útjában álló jogi, műszaki, hozzáférhetőségi és egyéb akadályokat; |
| --- | --- |

13.

fontosnak tartja, hogy a különböző érdekeltek (beleértve magukat az idősebbeket, illetve a szociális és egészségügyi szolgáltatások nyújtóit) közös álláspontot tudjanak kialakítani, és így fel tudják számolni a jó öregedést segítő IKT-megoldások kifejlesztésének útjában álló jogi, műszaki, hozzáférhetőségi és egyéb akadályokat;

A bevezetés támogatása

| 14. | osztja az Európai Bizottságnak azt az aggodalmát, hogy egyelőre nem tesznek eleget azért, hogy a technológiai innovációk alapján a gyakorlatban használható és hozzáférhető árú termékek szülessenek. A régiók és városok segíthetnek ennek a helyzetnek az orvoslásában, nem csupán e termékek beszerzésével és fejlesztésével, hanem azzal is, ha olyan gazdasági környezet kialakulását ösztönzik, amely jobb lehetőségeket nyújt a vállalkozásoknak a nagyobb piacokhoz való hozzáféréshez; |
| --- | --- |

14.

osztja az Európai Bizottságnak azt az aggodalmát, hogy egyelőre nem tesznek eleget azért, hogy a technológiai innovációk alapján a gyakorlatban használható és hozzáférhető árú termékek szülessenek. A régiók és városok segíthetnek ennek a helyzetnek az orvoslásában, nem csupán e termékek beszerzésével és fejlesztésével, hanem azzal is, ha olyan gazdasági környezet kialakulását ösztönzik, amely jobb lehetőségeket nyújt a vállalkozásoknak a nagyobb piacokhoz való hozzáféréshez;

| 15. | különösen üdvözli, hogy a cselekvési terv konkrétan említi, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak is fel kell lépniük a kísérleti projektek vezetőiként; |
| --- | --- |

15.

különösen üdvözli, hogy a cselekvési terv konkrétan említi, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak is fel kell lépniük a kísérleti projektek vezetőiként;

| 16. | támogatja az Európai Bizottság azon terveit, hogy ösztönözzék, hogy a helyi, regionális és országos szintű kormányzati szervek kihasználják az innovatív közbeszerzési eljárásban rejlő lehetőségeket, de szeretne rámutatni arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok számára az általános közbeszerzési szabályok keretében egyértelmű eljárásmódokat kell kínálni az innovatív közbeszerzési eljárás lefolytatását illetően; |
| --- | --- |

16.

támogatja az Európai Bizottság azon terveit, hogy ösztönözzék, hogy a helyi, regionális és országos szintű kormányzati szervek kihasználják az innovatív közbeszerzési eljárásban rejlő lehetőségeket, de szeretne rámutatni arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok számára az általános közbeszerzési szabályok keretében egyértelmű eljárásmódokat kell kínálni az innovatív közbeszerzési eljárás lefolytatását illetően;

Felkészülés a jövőre

| 17. | kijelenti, hogy teljes mértékben támogatja, hogy a 7. kutatási keretprogramban jóval nagyobb hangsúlyt kapnak az öregedéssel kapcsolatos multidiszciplináris kutatások; |
| --- | --- |

17.

kijelenti, hogy teljes mértékben támogatja, hogy a 7. kutatási keretprogramban jóval nagyobb hangsúlyt kapnak az öregedéssel kapcsolatos multidiszciplináris kutatások;

| 18. | úgy véli, az, hogy a cselekvési terv a megosztott kutatásra, az erőforrások összegyűjtésére és közös menetrendekre koncentrál, jól megfelel az RB korábbi felhívásainak, melyekben azt kérte, hogy egy megerősített ERA-NET rendszer keretében, régióközi együttműködés révén tegyék európai szinten összehangoltabbá az öregedéssel foglalkozó nemzeti kutatási programokat; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, az, hogy a cselekvési terv a megosztott kutatásra, az erőforrások összegyűjtésére és közös menetrendekre koncentrál, jól megfelel az RB korábbi felhívásainak, melyekben azt kérte, hogy egy megerősített ERA-NET rendszer keretében, régióközi együttműködés révén tegyék európai szinten összehangoltabbá az öregedéssel foglalkozó nemzeti kutatási programokat;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a kutatók, a különböző méretű vállalatok, a nonprofit szféra, a helyi és regionális önkormányzatok és mindenekelőtt az idősek közötti szoros együttműködés előfeltétele annak, hogy az öregedéshez kapcsolódó IKT-megoldások kutatása és fejlesztése sikeres legyen; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a kutatók, a különböző méretű vállalatok, a nonprofit szféra, a helyi és regionális önkormányzatok és mindenekelőtt az idősek közötti szoros együttműködés előfeltétele annak, hogy az öregedéshez kapcsolódó IKT-megoldások kutatása és fejlesztése sikeres legyen;

| 20. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok innovatív kutatási környezetet tudnak létrehozni, emellett új utakat tárhatnak fel a köz- és a magánszféra közötti intézményes együttműködés és a határokon átnyúló regionális együttműködés terén. Ehhez a helyi és regionális önkormányzatok befektetése mellett a tagállamok és az EU pénzügyi támogatására is szükség van; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok innovatív kutatási környezetet tudnak létrehozni, emellett új utakat tárhatnak fel a köz- és a magánszféra közötti intézményes együttműködés és a határokon átnyúló regionális együttműködés terén. Ehhez a helyi és regionális önkormányzatok befektetése mellett a tagállamok és az EU pénzügyi támogatására is szükség van;

A Régiók Bizottsága nézetei

| 21. | úgy véli, hogy több információra van szükség a régiók közt meglévő nagy eltérésekről, hogy le lehessen vonni a helyes következtetéseket, és biztosítani lehessen, hogy kellően hatékony intézkedések szülessenek; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy több információra van szükség a régiók közt meglévő nagy eltérésekről, hogy le lehessen vonni a helyes következtetéseket, és biztosítani lehessen, hogy kellően hatékony intézkedések szülessenek;

| 22. | megjegyzi, hogy a közlemény az IKT-vel segített tanulást (eLearning) egyoldalúan, leginkább a munka világa fejlesztésének szemszögéből vizsgálja. A cselekvési terv végrehajtására felkészülve figyelembe kell venni azt a tényt, hogy számos országban a nyugdíjasok már a helyi és regionális önkormányzatok által szervezett felnőttképzés jelentős ügyfélkörét alkotják, és hogy a technológiával segített tanulás nagyban hozzájárult ahhoz, hogy az idősek kreatívak és szociálisan aktívak maradjanak; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a közlemény az IKT-vel segített tanulást (eLearning) egyoldalúan, leginkább a munka világa fejlesztésének szemszögéből vizsgálja. A cselekvési terv végrehajtására felkészülve figyelembe kell venni azt a tényt, hogy számos országban a nyugdíjasok már a helyi és regionális önkormányzatok által szervezett felnőttképzés jelentős ügyfélkörét alkotják, és hogy a technológiával segített tanulás nagyban hozzájárult ahhoz, hogy az idősek kreatívak és szociálisan aktívak maradjanak;

| 23. | azt ajánlja, hogy az idősebbek számára kínált IKT-szolgáltatások előkelőbb helyet kapjanak a „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezésben; |
| --- | --- |

23.

azt ajánlja, hogy az idősebbek számára kínált IKT-szolgáltatások előkelőbb helyet kapjanak a „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezésben;

| 24. | arra szólít fel, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak adjanak jelentős szerepet az öregedéssel összefüggő IKT-megoldásokra irányuló nemzeti és uniós kutatási programok és tevékenységek kialakításában, elismerve azt a tényt, hogy a népesség öregedésének hatásai helyi szinten a legnyilvánvalóbbak, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok e megoldások jelentős alkalmazói; |
| --- | --- |

24.

arra szólít fel, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak adjanak jelentős szerepet az öregedéssel összefüggő IKT-megoldásokra irányuló nemzeti és uniós kutatási programok és tevékenységek kialakításában, elismerve azt a tényt, hogy a népesség öregedésének hatásai helyi szinten a legnyilvánvalóbbak, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok e megoldások jelentős alkalmazói;

| 25. | úgy véli, a cselekvési tervben említett, az önálló életvitelt és az egészségügyi távfelügyeletet segítő projektek kiválasztásánál alapvetően fontos figyelembe venni az alábbi szempontokat is:






  — | nem szabad, hogy az önálló életvitel nagyobb magányossághoz vezessen, |
| --- | --- | --- |

25.

úgy véli, a cselekvési tervben említett, az önálló életvitelt és az egészségügyi távfelügyeletet segítő projektek kiválasztásánál alapvetően fontos figyelembe venni az alábbi szempontokat is:

—

nem szabad, hogy az önálló életvitel nagyobb magányossághoz vezessen,

| — | a technológiát kell hozzáigazítani az idősek igényeihez, és nem fordítva, |
| --- | --- |

—

a technológiát kell hozzáigazítani az idősek igényeihez, és nem fordítva,

| — | a kifejlesztett szolgáltatásoknak tiszteletben kell tartaniuk az idősek magánszféráját és emberi méltóságát, |
| --- | --- |

—

a kifejlesztett szolgáltatásoknak tiszteletben kell tartaniuk az idősek magánszféráját és emberi méltóságát,

| — | feltétel, hogy a projektek javítani tudják a szolgáltatások termelékenységét, és így a szociális és egészségügyi szakembereknek több idejük maradjon azon feladatok ellátására, amelyekre kiképezték őket. |
| --- | --- |

—

feltétel, hogy a projektek javítani tudják a szolgáltatások termelékenységét, és így a szociális és egészségügyi szakembereknek több idejük maradjon azon feladatok ellátására, amelyekre kiképezték őket.

| 26. | egyetért az Európai Bizottság azon állításával, hogy a tagállamok között a tekintetben meglévő különbségek, hogy miként alkalmazzák az elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályozási keretben a fogyatékkal élőkre vonatkozó rendelkezéseket, akadályozzák a kommunikációs szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és szétszabdalják az európai technológiai piacot, de azt is hangsúlyozza, nem szabad hagyni, hogy a fogyatékkal élőknek kizárólag az elektronikus szolgáltatásokra kelljen hagyatkozniuk; inkább arra kell összpontosítani, hogy felhasználjuk a technológia adta lehetőségeket arra, hogy a szolgáltatásokhoz sok különböző csatornán hozzá lehessen férni; |
| --- | --- |

26.

egyetért az Európai Bizottság azon állításával, hogy a tagállamok között a tekintetben meglévő különbségek, hogy miként alkalmazzák az elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályozási keretben a fogyatékkal élőkre vonatkozó rendelkezéseket, akadályozzák a kommunikációs szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és szétszabdalják az európai technológiai piacot, de azt is hangsúlyozza, nem szabad hagyni, hogy a fogyatékkal élőknek kizárólag az elektronikus szolgáltatásokra kelljen hagyatkozniuk; inkább arra kell összpontosítani, hogy felhasználjuk a technológia adta lehetőségeket arra, hogy a szolgáltatásokhoz sok különböző csatornán hozzá lehessen férni;

| 27. | emlékeztet rá, hogy az IKT fejlődése alkalmat nyújt arra, hogy összhangba hozzuk az időseknek az információs és kommunikációs szolgáltatásokhoz való hozzáférés iránti igényeit a fiatalok munkalehetőség iránti igényeivel, hozzájárulva a nemzedékek közötti párbeszédhez; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet rá, hogy az IKT fejlődése alkalmat nyújt arra, hogy összhangba hozzuk az időseknek az információs és kommunikációs szolgáltatásokhoz való hozzáférés iránti igényeit a fiatalok munkalehetőség iránti igényeivel, hozzájárulva a nemzedékek közötti párbeszédhez;

| 28. | ezen túlmenően emlékeztet rá, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak – függetlenül az EU pénzügyi és egyéb programjaitól, illetve azok mellett – meg kell tenniük a következőket:






  — | saját megoldások és kísérleti projektek kialakítása a jó öregedéshez kapcsolódó IKT-megoldások fejlesztéséhez, bevezetéséhez és használatához, |
| --- | --- | --- |

28.

ezen túlmenően emlékeztet rá, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak – függetlenül az EU pénzügyi és egyéb programjaitól, illetve azok mellett – meg kell tenniük a következőket:

—

saját megoldások és kísérleti projektek kialakítása a jó öregedéshez kapcsolódó IKT-megoldások fejlesztéséhez, bevezetéséhez és használatához,

| — | egyéb rendelkezésre álló eszközök – például önkéntes iránymutatások – felhasználása az otthonok alkalmassá tételéhez a független életvitelre, valamint |
| --- | --- |

—

egyéb rendelkezésre álló eszközök – például önkéntes iránymutatások – felhasználása az otthonok alkalmassá tételéhez a független életvitelre, valamint

| — | a széles körű együttműködés propagálása egyéb tekintetben is a helyi szintű szociális, egészségügyi és lakhatási szolgáltatások terén. |
| --- | --- |

—

a széles körű együttműködés propagálása egyéb tekintetben is a helyi szintű szociális, egészségügyi és lakhatási szolgáltatások terén.

| 29. | sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a tárggyal kapcsolatos információk terjesztésére, stratégiák kidolgozására az öregedés hatásait, valamint szolgáltatások új körülmények közötti megszervezését illetően, és – ahogyan a cselekvési tervben is szerepel – a különféle érdekeltek közötti helyi partnerség szorosabbra fűzésére; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat a tárggyal kapcsolatos információk terjesztésére, stratégiák kidolgozására az öregedés hatásait, valamint szolgáltatások új körülmények közötti megszervezését illetően, és – ahogyan a cselekvési tervben is szerepel – a különféle érdekeltek közötti helyi partnerség szorosabbra fűzésére;

| 30. | sürgeti az európai helyi és regionális önkormányzatokat az IKT nyújtotta lehetőségek széles körű alkalmazására, segítve ezzel a népesség öregedésével járó problémák megoldását és ily módon javítva az idősebb emberek életminőségét, megőrizve kapcsolatukat a helyi közösségekkel, és a személyre szabott szolgáltatások nyújtása révén elősegítve a helyi és regionális versenyképességet. |
| --- | --- |

30.

sürgeti az európai helyi és regionális önkormányzatokat az IKT nyújtotta lehetőségek széles körű alkalmazására, segítve ezzel a népesség öregedésével járó problémák megoldását és ily módon javítva az idősebb emberek életminőségét, megőrizve kapcsolatukat a helyi közösségekkel, és a személyre szabott szolgáltatások nyújtása révén elősegítve a helyi és regionális versenyképességet.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 28-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin és CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 és CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---