# Euroopa Liidu C 49/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 49 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide22. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 49

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide22. veebruar 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2008/C 049/01 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 1 |
| 2008/C 049/02 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta | 5 |
| 2008/C 049/03 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 8 |
| 2008/C 049/04 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta | 12 |
| 2008/C 049/05 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 16 |
| 2008/C 049/06 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2011 kohta | 20 |
| 2008/C 049/07 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007/2008–2012/2013 kohta | 25 |
| 2008/C 049/08 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta | 29 |
| 2008/C 049/09 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2012 kohta | 34 |
| 2008/C 049/10 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 39 |
| 2008/C 049/11 | Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 44 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2008/C 049/01

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

1

2008/C 049/02

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

5

2008/C 049/03

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

8

2008/C 049/04

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

12

2008/C 049/05

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

16

2008/C 049/06

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2011 kohta

20

2008/C 049/07

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007/2008–2012/2013 kohta

25

2008/C 049/08

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

29

2008/C 049/09

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2012 kohta

34

2008/C 049/10

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

39

2008/C 049/11

Nõukogu arvamus, 12. veebruar 2008, Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

44

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 049/12 | Euro vahetuskurss | 48 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 049/12

Euro vahetuskurss

48

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 49/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Pärast 2001.–2003. aasta langust on Luksemburgi majanduskasv olnud uuesti suur. Aastatel 2004–2007 oli keskmine SKP reaalkasv 5,25 % aastas ja riigisisene tööhõive kasvas üle 3 % aastas. Sellega seoses on Luksemburg suutnud valitsemissektori eelarve jälle ülejääki viia. Kõnealusel perioodil peaks majanduskasv olema jätkuvalt suur, hoolimata sellest, et prognooside kohaselt aeglustub lähiaastatel majanduskasv mõnevõrra. Kuid hoolimata majanduse ja eelkõige riigi rahanduse praegusest soodsast olukorrast, on Luksemburgis tulevikus suureks probleemiks eelkõige rahvastiku vananemine, mille tõttu on pikaajaline jätkusuutlikkus tõsine väljakutse. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 2001.–2003. aasta langust on Luksemburgi majanduskasv olnud uuesti suur. Aastatel 2004–2007 oli keskmine SKP reaalkasv 5,25 % aastas ja riigisisene tööhõive kasvas üle 3 % aastas. Sellega seoses on Luksemburg suutnud valitsemissektori eelarve jälle ülejääki viia. Kõnealusel perioodil peaks majanduskasv olema jätkuvalt suur, hoolimata sellest, et prognooside kohaselt aeglustub lähiaastatel majanduskasv mõnevõrra. Kuid hoolimata majanduse ja eelkõige riigi rahanduse praegusest soodsast olukorrast, on Luksemburgis tulevikus suureks probleemiks eelkõige rahvastiku vananemine, mille tõttu on pikaajaline jätkusuutlikkus tõsine väljakutse.

| (3) | Programmis on esitatud makromajanduslike ja eelarveprognooside kohta kaks eri stsenaariumi: keskne stsenaarium ja selle alternatiiv. Keskne stsenaarium on programmis esitatud võrdlusalusena, millel põhinevad programmi eelarveprognoosid. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvueeldustel. Kõnealuses stsenaariumis prognoositakse, et aastatel 2008–2010 aeglustub SKP reaalkasv 2007. aasta 6 %-lt keskmiselt 4,5 %-ni. Programmis esitatud 2008. aasta inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat madalad, arvestades 2007. aasta lõpu tarbijahindade tõusu ja hiljutist energiahindade tõusu. Alates 2000. algusaastatest on Luksemburgi tööjõukulud märgatavalt ületanud ELi keskmist ja programmis prognoositakse, et kõnealused kulud jäävad programmiperioodil üsna kõrgeks, mis võib järk-järgult vähendada Luksemburgi konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(3)

Programmis on esitatud makromajanduslike ja eelarveprognooside kohta kaks eri stsenaariumi: keskne stsenaarium ja selle alternatiiv. Keskne stsenaarium on programmis esitatud võrdlusalusena, millel põhinevad programmi eelarveprognoosid. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvueeldustel. Kõnealuses stsenaariumis prognoositakse, et aastatel 2008–2010 aeglustub SKP reaalkasv 2007. aasta 6 %-lt keskmiselt 4,5 %-ni. Programmis esitatud 2008. aasta inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat madalad, arvestades 2007. aasta lõpu tarbijahindade tõusu ja hiljutist energiahindade tõusu. Alates 2000. algusaastatest on Luksemburgi tööjõukulud märgatavalt ületanud ELi keskmist ja programmis prognoositakse, et kõnealused kulud jäävad programmiperioodil üsna kõrgeks, mis võib järk-järgult vähendada Luksemburgi konkurentsivõimet.

| (4) | Komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosi kohaselt on 2007. aastal valitsemissektori eelarve ülejääk hinnanguliselt 1,2 % SKPst ja ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt 1,0 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 0,9 %-ga. Suur erinevus eesmärgist on peamiselt seletatav riigi rahanduse andmete põhjaliku läbivaatamisega viimastel aastatel, mille tulemusel on alates 2005. aastast mitmel korral korrigeeritud valitsemissektori eelarve puudujääki ülespoole. Selline ülespoole korrigeerimine näitab, et viimastel aastatel on Luksemburg pidevalt saavutanud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi, mis on hinnanguline struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,75 % SKPst. See on palju parem tulemus kui 2006. aasta ajakohastatud programmi eesmärk saavutada eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk alates 2007. aastast. Kuigi võrreldes 2006. aasta ajakohastatud programmis kavandatuga vähenes valitsussektori eelarve puudujääk 2007. aastal üksnes poole võrra ja oodatust parem tulemus on peaaegu täielikult seletatav riigi rahanduse andmete põhjaliku läbivaatamisega, on eelarve täitmisel saavutatud 2007. aastal eesmärgid, mis on seatud nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses 2006. aasta ajakohastatud programmi kohta (3). Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosi kohaselt on 2007. aastal valitsemissektori eelarve ülejääk hinnanguliselt 1,2 % SKPst ja ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt 1,0 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 0,9 %-ga. Suur erinevus eesmärgist on peamiselt seletatav riigi rahanduse andmete põhjaliku läbivaatamisega viimastel aastatel, mille tulemusel on alates 2005. aastast mitmel korral korrigeeritud valitsemissektori eelarve puudujääki ülespoole. Selline ülespoole korrigeerimine näitab, et viimastel aastatel on Luksemburg pidevalt saavutanud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi, mis on hinnanguline struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,75 % SKPst. See on palju parem tulemus kui 2006. aasta ajakohastatud programmi eesmärk saavutada eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk alates 2007. aastast. Kuigi võrreldes 2006. aasta ajakohastatud programmis kavandatuga vähenes valitsussektori eelarve puudujääk 2007. aastal üksnes poole võrra ja oodatust parem tulemus on peaaegu täielikult seletatav riigi rahanduse andmete põhjaliku läbivaatamisega, on eelarve täitmisel saavutatud 2007. aastal eesmärgid, mis on seatud nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses 2006. aasta ajakohastatud programmi kohta (3). Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Arvestades läbivaadatud andmeid, ei ole erinevalt eelmisest programmist praeguse programmiga ette nähtud eelarve konsolideerimist. Praeguse programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on nüüd säilitada keskmine nominaalne ülejääk umbes 1 % SKPst ja jätkata suure kindlusvaruga keskpika perioodi eesmärgi järgimist kogu programmiperioodi vältel. Prognoositakse, et üksikisiku tulumaksu alandamise tõttu väheneb valitsemissektori ülejääk 2007. aasta 1,0 %-lt SKPst 0,8 %-ni 2008. aastal ja seejärel hakkab see järk-järgult suurenema. Esmase ülejäägi puhul kehtiks sarnane stsenaarium. Ülejäägi suurenemine aastatel 2007–2010 kavatsetakse saavutada selliselt, et kulude suhet SKPsse vähendatakse 0,9 protsendipunkti võrra, mis kompenseerib täielikult tulude suhte SKPsse vähenemise 0,7 protsendipunkti võrra. Need näitajad kajastavad pigem poliitika muutmata jätmisest tulenevaid prognoose kui poliitiliste meetmete rakendamisega seotud eesmärke, v.a 2008. aasta näitajad, mis kajastavad eelarves sisalduvaid meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades läbivaadatud andmeid, ei ole erinevalt eelmisest programmist praeguse programmiga ette nähtud eelarve konsolideerimist. Praeguse programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on nüüd säilitada keskmine nominaalne ülejääk umbes 1 % SKPst ja jätkata suure kindlusvaruga keskpika perioodi eesmärgi järgimist kogu programmiperioodi vältel. Prognoositakse, et üksikisiku tulumaksu alandamise tõttu väheneb valitsemissektori ülejääk 2007. aasta 1,0 %-lt SKPst 0,8 %-ni 2008. aastal ja seejärel hakkab see järk-järgult suurenema. Esmase ülejäägi puhul kehtiks sarnane stsenaarium. Ülejäägi suurenemine aastatel 2007–2010 kavatsetakse saavutada selliselt, et kulude suhet SKPsse vähendatakse 0,9 protsendipunkti võrra, mis kompenseerib täielikult tulude suhte SKPsse vähenemise 0,7 protsendipunkti võrra. Need näitajad kajastavad pigem poliitika muutmata jätmisest tulenevaid prognoose kui poliitiliste meetmete rakendamisega seotud eesmärke, v.a 2008. aasta näitajad, mis kajastavad eelarves sisalduvaid meetmeid.

| (6) | Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Prognoosid põhinevad usutaval makromajanduslikul stsenaariumil ja tunduvad saavutatavad. Tegelikult võivad tulemused olla programmis prognoositust isegi veidi paremad eelkõige tänu konservatiivsetele tuluprognoosidele ja riigi heale eelarveseisundile. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Prognoosid põhinevad usutaval makromajanduslikul stsenaariumil ja tunduvad saavutatavad. Tegelikult võivad tulemused olla programmis prognoositust isegi veidi paremad eelkõige tänu konservatiivsetele tuluprognoosidele ja riigi heale eelarveseisundile.

| (7) | Arvestades kõnealust riskianalüüsi, näivad programmis sisalduvad eelarve-alased põhimõtted olevat piisavad keskpika perioodi eesmärgi säilitamiseks suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul, nagu see on programmis kavandatud. Programmis kavandatud eelarvepoliitika on kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades kõnealust riskianalüüsi, näivad programmis sisalduvad eelarve-alased põhimõtted olevat piisavad keskpika perioodi eesmärgi säilitamiseks suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul, nagu see on programmis kavandatud. Programmis kavandatud eelarvepoliitika on kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega.

| (8) | Luksemburgi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Luksemburgis on ELis üks suuremaid, mida mõjutab eelkõige pensionikulutuste prognoositav väga suur kasv. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele aitavad vähendada programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähtepositsioon, väike võlasuhe, sotsiaalkindlustusse kogunenud märkimisväärsed varad ja esmase struktuurse ülejäägiga eelarveseisund. Samas ei ole see piisav, et katta vananemisega seotud kulude märkimisväärset kasvu. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske aitaks vähendada suure esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ning, nagu ametiasutused on tunnistanud, meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks. |
| --- | --- |

(8)

Luksemburgi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Luksemburgis on ELis üks suuremaid, mida mõjutab eelkõige pensionikulutuste prognoositav väga suur kasv. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele aitavad vähendada programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähtepositsioon, väike võlasuhe, sotsiaalkindlustusse kogunenud märkimisväärsed varad ja esmase struktuurse ülejäägiga eelarveseisund. Samas ei ole see piisav, et katta vananemisega seotud kulude märkimisväärset kasvu. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske aitaks vähendada suure esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ning, nagu ametiasutused on tunnistanud, meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks.

| (9) | Stabiilsusprogramm tundub olevat teatud ulatuses kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on stabiilsusprogrammi meetmed kooskõlas 2005. aasta riikliku reformiprogrammi ja selle 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega näiteks teadus- ja arendustegevuse kulude prognoositava kasvu ning maantee- ja raudteeinfrastruktuuri hõlmavate uute investeerimisprojektide osas. Stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides on kajastatud riikliku reformiprogrammi need reformid, millel on otsene mõju eelarvele. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm tundub olevat teatud ulatuses kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on stabiilsusprogrammi meetmed kooskõlas 2005. aasta riikliku reformiprogrammi ja selle 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega näiteks teadus- ja arendustegevuse kulude prognoositava kasvu ning maantee- ja raudteeinfrastruktuuri hõlmavate uute investeerimisprojektide osas. Stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides on kajastatud riikliku reformiprogrammi need reformid, millel on otsene mõju eelarvele.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Eelkõige ei ole siiani algatatud pensionisüsteemi reformi, et soodustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Eelkõige ei ole siiani algatatud pensionisüsteemi reformi, et soodustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4).

Üldine järeldus on, et valitsemissektori eelarve on jälle ülejäägis seoses SKP suure kasvu ja tööhõive kasvuga. Hiljuti avalikustatud läbivaadatud andmed näitavad, et riigi rahanduse olukord on halvenenud varem eeldatust tunduvalt vähem. Järelikult on Luksemburg pidevalt saavutanud keskpika perioodi eesmärgi ja programmis esitatud valitsemissektori eelarvetasakaalu kava on eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes igal aastal paranenud vähemalt 1 % SKPst. Kuna maksukärbete tõttu väheneb mõnevõrra 2008. aasta eelarve ülejääk, on programmi eesmärk säilitada programmiperioodi jooksul keskmine ülejääk 1 % SKPst. Makromajanduslik stsenaarium ja programmi eelarveesmärgid tunduvad olevat usutavad ning eelarve osas võib tulemus olla kavandatust isegi natuke parem. Samas tuleb Luksemburgil lähikümnenditel tegeleda elanikkonna vananemisest tuleneva eriti suure probleemiga ja siiani ei ole võetud ühtegi parandusmeedet. Sellega on seletatav, miks riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske peetakse keskmiseks, hoolimata praegusest püsivast eelarveseisundist.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja elanikkonna vananemisest tingitud kulude prognoositavat väga suurt kasvu lähiaastakümnetel, soovitatakse Luksemburgil parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust struktuurireformi meetmete rakendamise abil eelkõige pensionide valdkonnas.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus,%) | SP nov 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| KOM nov 2007 | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | puudub |
| SP nov 2006 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov 2007 | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | puudub |
| SP nov 2006 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | puudub |
| SP nov 2006 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM nov 2007 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov 2007 | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | puudub |
| SP nov 2006 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| KOM nov 2007 | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | puudub |
| SP nov 2006 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM nov 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | puudub |
| SP nov 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM nov 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | puudub |
| SP nov 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| KOM nov 2007 | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | puudub |
| SP nov 2006 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus,%)

SP nov 2007

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

KOM nov 2007

6,1

5,2

4,7

4,5

puudub

SP nov 2006

5,5

4,0

5,0

4,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2007

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

KOM nov 2007

3,0

2,5

2,8

2,3

puudub

SP nov 2006

2,9

1,4

2,0

2,0

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

KOM nov 2007 (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

puudub

SP nov 2006

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM nov 2007

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

SP nov 2006

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

KOM nov 2007

0,7

1,2

1,0

1,4

puudub

SP nov 2006

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

KOM nov 2007

0,9

1,3

1,2

1,5

puudub

SP nov 2006

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

SP nov 2007

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM nov 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

puudub

SP nov 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP nov 2007

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM nov 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

puudub

SP nov 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

KOM nov 2007

6,6

6,6

6,0

5,4

puudub

SP nov 2006

7,5

8,2

8,5

8,5

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 70, 27.3.2007, lk 24.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise tasakaalu kohta, v. a valitsemissektor.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % ja 4,9 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige uuemas programmis ja komisjoni talituste sügise prognoosis ei ole aastateks 2007–2010 ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/5

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

(2008/C 49/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011.

| (2) | Soome makromajanduslikud tulemused on viimastel aastatel olnud head ja tasakaalustatud, kusjuures majanduskasv on viimastel aastatel märkimisväärselt ületanud varasemaid prognoose. Praegust tsüklilist majandusaktiivsuse kasvu on asjakohaselt kasutatud eelarveülejäägi tekitamiseks ja elanikkonna vananemisega kaasneva mõju piiramiseks ning sedasi on märkimisväärselt vähendatud ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Peatsed demograafilised muutused peaksid hinnanguliselt siiski aeglustama majanduskasvu juba programmiperioodi lõpus ja põhjustama väiksemat eelarveülejääki, mistõttu on riigi kulutusi vaja püsivalt kontrolli all hoida. |
| --- | --- |

(2)

Soome makromajanduslikud tulemused on viimastel aastatel olnud head ja tasakaalustatud, kusjuures majanduskasv on viimastel aastatel märkimisväärselt ületanud varasemaid prognoose. Praegust tsüklilist majandusaktiivsuse kasvu on asjakohaselt kasutatud eelarveülejäägi tekitamiseks ja elanikkonna vananemisega kaasneva mõju piiramiseks ning sedasi on märkimisväärselt vähendatud ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Peatsed demograafilised muutused peaksid hinnanguliselt siiski aeglustama majanduskasvu juba programmiperioodi lõpus ja põhjustama väiksemat eelarveülejääki, mistõttu on riigi kulutusi vaja püsivalt kontrolli all hoida.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv aeglustub programmiperioodi jooksul, püsides üle 3 % 2008. ja 2009. aastal ja langedes alla 2 % 2011. aastal. Praegu olemasoleva teabe alusel hinnates tundub (2), et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel, samas näivad 2010. ja 2011. aasta kasvuprognoosid mõnevõrra ettevaatlikud. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv aeglustub programmiperioodi jooksul, püsides üle 3 % 2008. ja 2009. aastal ja langedes alla 2 % 2011. aastal. Praegu olemasoleva teabe alusel hinnates tundub (2), et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel, samas näivad 2010. ja 2011. aasta kasvuprognoosid mõnevõrra ettevaatlikud. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

| (4) | Valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2007. aastal prognoositakse 4,5 % SKPst, mis on üldiselt kooskõlas komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosiga, kusjuures stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seati eesmärgiks ülejääk 2,8 % SKPst. See tuleneb 2006. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisest ja 2007. aasta üllatavalt suurest majanduskasvust, mis suurendasid valitsemissektori tulu, samas kui vastavalt varasematele kavadele piirati kulusid. 2007. aasta eelarve täitmine oli üldiselt kooskõlas nõukogu soovitustega eelmise programmi kohta (3). Nõukogu märgib samuti, et 2007. aasta eelarve oli üldiselt kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2007. aastal prognoositakse 4,5 % SKPst, mis on üldiselt kooskõlas komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosiga, kusjuures stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seati eesmärgiks ülejääk 2,8 % SKPst. See tuleneb 2006. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisest ja 2007. aasta üllatavalt suurest majanduskasvust, mis suurendasid valitsemissektori tulu, samas kui vastavalt varasematele kavadele piirati kulusid. 2007. aasta eelarve täitmine oli üldiselt kooskõlas nõukogu soovitustega eelmise programmi kohta (3). Nõukogu märgib samuti, et 2007. aasta eelarve oli üldiselt kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Programmi üldeesmärk on tagada elanikkonna vananemise tingimustes riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Eelmises programmis oli Soome eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk saavutada valitsemissektori eelarve struktuurne ülejääk (st tsükliliselt korrigeeritud ning ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2 % SKPst. Põhiülejääk ja esmane ülejääk peaksid programmi kohaselt vähenema igal aastal, ehkki langus algab alles 2007. aasta kõrgelt tasemelt. Programmis kavandatakse säilitada eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgist suurem struktuurne ülejääk kogu programmiperioodi jooksul. Võrreldes eelmise programmiga prognoositakse uues ajakohastatud versioonis 2007. aastaks 1,5 protsendipunkti võrra suuremat struktuurset ülejääki, samas kui 2010. aastaks prognoositakse mõlemas versioonis samasugust struktuurset eelarveseisundit. Eelarveülejäägi järsem vähenemine viimases ajakohastatud versioonis on tingitud asjaolust, et kulude suhe SKPsse väheneb oluliselt vähem kui tulude suhe SKPsse. Tulude suhte vähenemine tuleneb kavandatud maksukärbete järkjärgulisest kehtestamisest ja võrreldes SKP kasvuga liiga ettevaatlikult prognoositud tuludest. Eelmises programmis kavandatust väiksem kulude suhte vähenemine tuleneb keskvalitsuse eelarve mitmeaastaste ülemmäärade tõstmisest ja kulude suurendamisest 2008. aastal, mis on uue valitsuse ametisoleku esimene aasta. |
| --- | --- |

(5)

Programmi üldeesmärk on tagada elanikkonna vananemise tingimustes riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Eelmises programmis oli Soome eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk saavutada valitsemissektori eelarve struktuurne ülejääk (st tsükliliselt korrigeeritud ning ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2 % SKPst. Põhiülejääk ja esmane ülejääk peaksid programmi kohaselt vähenema igal aastal, ehkki langus algab alles 2007. aasta kõrgelt tasemelt. Programmis kavandatakse säilitada eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgist suurem struktuurne ülejääk kogu programmiperioodi jooksul. Võrreldes eelmise programmiga prognoositakse uues ajakohastatud versioonis 2007. aastaks 1,5 protsendipunkti võrra suuremat struktuurset ülejääki, samas kui 2010. aastaks prognoositakse mõlemas versioonis samasugust struktuurset eelarveseisundit. Eelarveülejäägi järsem vähenemine viimases ajakohastatud versioonis on tingitud asjaolust, et kulude suhe SKPsse väheneb oluliselt vähem kui tulude suhe SKPsse. Tulude suhte vähenemine tuleneb kavandatud maksukärbete järkjärgulisest kehtestamisest ja võrreldes SKP kasvuga liiga ettevaatlikult prognoositud tuludest. Eelmises programmis kavandatust väiksem kulude suhte vähenemine tuleneb keskvalitsuse eelarve mitmeaastaste ülemmäärade tõstmisest ja kulude suurendamisest 2008. aastal, mis on uue valitsuse ametisoleku esimene aasta.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid näivad üldiselt tasakaalustatud. 2008. aasta eelarvetulemus võib osutuda kavandatust paremaks, arvestades märkimisväärselt ettevaatlikke maksutulude prognoose kõnealuseks aastaks. Mõned ohud võivad tuleneda kiirest palgakasvust valitsemissektoris, põhjustades sellega survet kulude suurendamiseks. Samas tasakaalustavad hilisemate aastate ettevaatlikud kasvuprognoosid koos konservatiivsete tuluprognoosidega olemasolevaid ohtusid. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid näivad üldiselt tasakaalustatud. 2008. aasta eelarvetulemus võib osutuda kavandatust paremaks, arvestades märkimisväärselt ettevaatlikke maksutulude prognoose kõnealuseks aastaks. Mõned ohud võivad tuleneda kiirest palgakasvust valitsemissektoris, põhjustades sellega survet kulude suurendamiseks. Samas tasakaalustavad hilisemate aastate ettevaatlikud kasvuprognoosid koos konservatiivsete tuluprognoosidega olemasolevaid ohtusid.

| (7) | Kõnealust riskihinnangut arvestades näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul vastavalt programmis kavandatule. Kõnealune areng on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas. 2008. aastaks kavandatakse siiski eelarvet suurendada, millele osutab struktuurse ülejäägi vähenemine 0,5 protsendipunkti võrra SKPst vastavalt komisjoni talituste sügise prognoosile ja 1 protsendipunkti võrra vastavalt programmis kavandatule. Kuigi praegused head majandustingimused peaksid hinnanguliselt pisut halvenema 2008. aastal, ei ole ebareaalne eeldada, et eelmise aasta soodsate majandustingimuste mõju kandub ka 2008. aastasse. Seetõttu püsib oht, et programmis kirjeldatud eelarvealased põhimõtted võivad 2008. aastal osutuda protsüklilisteks. Võimalik protsükliline mõju majandusele oleks siiski piiratud ja eelarvepoliitika oleks üldiselt neutraalne juba järgmisel aastal. Endiselt säiliks märkimisväärne eelarveülejääk. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihinnangut arvestades näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul vastavalt programmis kavandatule. Kõnealune areng on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas. 2008. aastaks kavandatakse siiski eelarvet suurendada, millele osutab struktuurse ülejäägi vähenemine 0,5 protsendipunkti võrra SKPst vastavalt komisjoni talituste sügise prognoosile ja 1 protsendipunkti võrra vastavalt programmis kavandatule. Kuigi praegused head majandustingimused peaksid hinnanguliselt pisut halvenema 2008. aastal, ei ole ebareaalne eeldada, et eelmise aasta soodsate majandustingimuste mõju kandub ka 2008. aastasse. Seetõttu püsib oht, et programmis kirjeldatud eelarvealased põhimõtted võivad 2008. aastal osutuda protsüklilisteks. Võimalik protsükliline mõju majandusele oleks siiski piiratud ja eelarvepoliitika oleks üldiselt neutraalne juba järgmisel aastal. Endiselt säiliks märkimisväärne eelarveülejääk.

| (8) | Soome rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid näivad olevat väikesed. Kuigi elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Soomes ELi keskmisest suurem, aitavad vastu võetud pensionireformi meetmed järgnevatel aastakümnetel piirata pensionikulude prognoositud suurenemist. Programmis prognoositud suur struktuurne eelarveülejääk 2007. aastal aitab oluliselt tasakaalustada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele ja riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega saab osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Suure esmase ülejäägi säilitamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Soome rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid näivad olevat väikesed. Kuigi elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Soomes ELi keskmisest suurem, aitavad vastu võetud pensionireformi meetmed järgnevatel aastakümnetel piirata pensionikulude prognoositud suurenemist. Programmis prognoositud suur struktuurne eelarveülejääk 2007. aastal aitab oluliselt tasakaalustada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele ja riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega saab osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Suure esmase ülejäägi säilitamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Stabiilsusprogramm näib olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes määratletud meetmed elanikkonna vananemisega kaasnevate ohtude piiramiseks on stabiilsusprogrammi strateegia lahutamatu osa. Kavandatakse kindlalt jätkata selliste meetmete rakendamist, millega tõhustada avalikke teenuseid kulude kasvu piiramiseks. Samas piiratakse riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmete kulusid keskvalitsuse kulude mitmeaastaste ülemmääradega, mis on stabiilsusprogrammi prognooside aluseks. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm näib olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes määratletud meetmed elanikkonna vananemisega kaasnevate ohtude piiramiseks on stabiilsusprogrammi strateegia lahutamatu osa. Kavandatakse kindlalt jätkata selliste meetmete rakendamist, millega tõhustada avalikke teenuseid kulude kasvu piiramiseks. Samas piiratakse riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmete kulusid keskvalitsuse kulude mitmeaastaste ülemmääradega, mis on stabiilsusprogrammi prognooside aluseks.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4).

Kokkuvõttes kavandatakse programmis jätkuvalt suurt eelarveülejääki, mis programmiperioodi jooksul siiski väheneb. Kuigi eelarveeesmärkide täitmisega seotud riskid on üldiselt tasakaalustatud, näivad programmi eelarveprognoosid 2008. aastaks mõnevõrra ettevaatlikud. Keskpika perioodi eelarveseisund on kindel ja peaks piirama ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Kulude jätkuv piiramine on esmase tähtsusega, et eelarvepoliitika 2008. aastal ei osutuks protsükliliseks ning et saaks kohanduda väiksema kasvusuundumuse ja maksutulude aeglasema kasvuga programmiperioodi jooksul.

Põhiliste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse%) | SP nov 2007 | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| KOM nov 2007 | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | puudub |
| THHI inflatsioon (8)

  (%) | SP nov 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2007 | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| KOM nov 2007 | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | puudub |
| Valitsemissektori tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| KOM nov 2007 | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| KOM nov 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| KOM nov 2007 | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutuse%)

SP nov 2007

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

KOM nov 2007

5,0

4,3

3,4

2,8

puudub

puudub

SP dets 2006

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

puudub

THHI inflatsioon (8)

(%)

SP nov 2007

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

KOM nov 2007

1,3

1,5

2,4

2,1

puudub

puudub

SP dets 2006

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

KOM nov 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

puudub

puudub

SP dets 2006

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

KOM nov 2007

5,9

5,3

5,2

5,1

puudub

puudub

SP dets 2006

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

puudub

Valitsemissektori tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

KOM nov 2007

3,8

4,6

4,2

4,0

puudub

puudub

SP dets 2006

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

KOM nov 2007

5,3

6,0

5,6

5,3

puudub

puudub

SP dets 2006

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

SP nov 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM nov 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

puudub

puudub

SP dets 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP nov 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM nov 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

puudub

puudub

SP dets 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

KOM nov 2007

39,2

35,7

32,4

29,8

puudub

puudub

SP dets 2006

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Selles osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügise prognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 71, 28.3.2007, lk 1.

(4)  Eelkõige puuduvad välistegurite prognoosid hilisemateks aastateks, samas kui inflatsiooniprognoosid on THHI (tarbijahindade harmoneeritud indeks) asemel esitatud THI (tarbijahinnaindeks) alusel. Samuti ei ole tabelites selgesõnaliselt esitatud andmeid ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kohta (samuti ei ole neid mainitud tekstis).

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % ja 3,2 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimases programmis ja komisjoni talituste sügise prognoosis ei ole ühekordseid meetmeid määratletud.

(8)  Viimases programmis esitatud inflatsiooniprognoosid põhinevad THHI asemel riigi THI-l. THI inflatsioon oli 2007. aastal märkimisväärselt suurem kui THHI inflatsioon. Soome ametiasutused on märkinud, et THHI inflatsiooni prognoosid on ajavahemikul 2006–2008 vastavalt 1,3 %, 1,6 % ja 2,3 %, kusjuures ülejäänud aastatel THI ja THHI inflatsioon üksteisest ei erine.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/8

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 49/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Madalmaade SKP on alates 2006. aastast ületanud kasvuprognoose. Praegust eelarveseisundi paranemist käsitatakse korrapärase tsüklilise paranemisena, mitte aga ekslikult stabiilse suurema võimaliku majanduskasvuna, nagu juhtus majandusaktiivsuse suhteliselt kauakestnud tõusuperioodil 1990ndate aastate lõpus. Peale selle põhineb see kasv nii sise- kui ka välisteguritel. Hoolimata heast lähtepositsioonist võib tööjõuturu pingestumine avaldada siiski survet palga- ja hinnatasemele suhteliselt varakult. |
| --- | --- |

(2)

Madalmaade SKP on alates 2006. aastast ületanud kasvuprognoose. Praegust eelarveseisundi paranemist käsitatakse korrapärase tsüklilise paranemisena, mitte aga ekslikult stabiilse suurema võimaliku majanduskasvuna, nagu juhtus majandusaktiivsuse suhteliselt kauakestnud tõusuperioodil 1990ndate aastate lõpus. Peale selle põhineb see kasv nii sise- kui ka välisteguritel. Hoolimata heast lähtepositsioonist võib tööjõuturu pingestumine avaldada siiski survet palga- ja hinnatasemele suhteliselt varakult.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga on ette nähtud, et SKP reaalkasv väheneb 2,75 % tasemelt 2007. aastal 2,5 %-ni 2008. aastal ning ülejäänud programmiperioodil 1,75 %-ni. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel 2008. aasta osas ning ettevaatlikel kasvuprognoosidel pärast seda. Kuna juba praegu on märke Madalmaade tööturu ülekuumenemisest, mis tõenäoliselt avaldab survet palkadele, tundub programmi 2009. aasta inflatsiooniprognoos 2 % olevat liiga väike. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga on ette nähtud, et SKP reaalkasv väheneb 2,75 % tasemelt 2007. aastal 2,5 %-ni 2008. aastal ning ülejäänud programmiperioodil 1,75 %-ni. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel 2008. aasta osas ning ettevaatlikel kasvuprognoosidel pärast seda. Kuna juba praegu on märke Madalmaade tööturu ülekuumenemisest, mis tõenäoliselt avaldab survet palkadele, tundub programmi 2009. aasta inflatsiooniprognoos 2 % olevat liiga väike.

| (4) | Komisjoni talituste koostatud 2007. aasta sügise majandusprognoosi ja programmi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 0,4 % SKPst (kuigi programmis esitatud viimane ametlik hinnang on 0,2 % SKPst ning viimase teabe kohaselt võib eelarve tulemus olla isegi parem). Stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohaselt oli eesmärgiks ülejääk 0,2 % SKPst. Peamised olukorda halvendavad tegurid on ülekulud (eelkõige tervishoius) ja väiksem tulu gaasimüügist, samas kui maksutulu osutus oodatust suuremaks. Kuigi eelarvepoliitika järgis 2007. aastal keskpika perioodi eesmärki, ei olnud see kooskõlas nõukogu üleskutsega, mis oli esitatud 27. veebruari 2007. aasta arvamuses ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, (3) milles kutsuti Madalmaid üles säilitama 2007. aastal (ja edaspidi) tugev struktuurne eelarveseisund, vältides sealjuures majanduslikult soodsatel aegadel protsüklilist eelarvepoliitikat. Samuti märgib nõukogu, et see ei olnud kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli kohtumisel vastuvõetud suunistega eelarvepoliitika kohta, kuna ülekulusid ei välditud ning ootamatuid lisatulusid kasutati ainult osaliselt valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste koostatud 2007. aasta sügise majandusprognoosi ja programmi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 0,4 % SKPst (kuigi programmis esitatud viimane ametlik hinnang on 0,2 % SKPst ning viimase teabe kohaselt võib eelarve tulemus olla isegi parem). Stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohaselt oli eesmärgiks ülejääk 0,2 % SKPst. Peamised olukorda halvendavad tegurid on ülekulud (eelkõige tervishoius) ja väiksem tulu gaasimüügist, samas kui maksutulu osutus oodatust suuremaks. Kuigi eelarvepoliitika järgis 2007. aastal keskpika perioodi eesmärki, ei olnud see kooskõlas nõukogu üleskutsega, mis oli esitatud 27. veebruari 2007. aasta arvamuses ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, (3) milles kutsuti Madalmaid üles säilitama 2007. aastal (ja edaspidi) tugev struktuurne eelarveseisund, vältides sealjuures majanduslikult soodsatel aegadel protsüklilist eelarvepoliitikat. Samuti märgib nõukogu, et see ei olnud kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli kohtumisel vastuvõetud suunistega eelarvepoliitika kohta, kuna ülekulusid ei välditud ning ootamatuid lisatulusid kasutati ainult osaliselt valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks.

| (5) | Programmi eelarvestrateegia peaeesmärk on saavutada valitsuse kavandatud ametiaja, s.o 2011. aastaks, struktuurne ülejääk 1 % SKPst, st tsükliliselt kohandatud ülejääk, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Seega kavatsevad Madalmaad kogu programmiperioodi jooksul täielikult järgida eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne puudujääk 0,5–1 % SKPst. Pärast eelarveseisundi märkimisväärset halvenemist 2007. aastal on programmiga ette nähtud väike, aga valdavalt stabiilne ülejääk. Esmase ülejäägi kujunemine on sarnane, stabiliseerudes aastatel 2008–2010 tasemel 2,75 % SKPst. Programmi eelmises ajakohastatud versioonis eeldatakse kasvu aeglustumist pigem 2008. aastal kui 2009. aastal ning selles oli seatud eesmärgiks valitsemissektori üldiselt tasakaalustatud eelarve 2008. aastani ja peaaegu 1 % suurune ülejääk SKPst 2009. aastal. Praeguse versiooni kohaselt peaks kohandamine programmiperioodi jooksul tuginema üksnes tuludele ning toimuma programmiperioodi alguses 2008. aastal. Peamised tegurid siin on gaasimüügist saadav tulu, sotsiaalmaksude plaaniväline suurenemine ja majanduse soodsad kasvuprognoosid. Valitsemissektori kulude suhtes on kehtestatud ülempiirid, mis on 2008. aasta eelarveprojektis määratud kindlaks valitsuse kogu ametiajaks. |
| --- | --- |

(5)

Programmi eelarvestrateegia peaeesmärk on saavutada valitsuse kavandatud ametiaja, s.o 2011. aastaks, struktuurne ülejääk 1 % SKPst, st tsükliliselt kohandatud ülejääk, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Seega kavatsevad Madalmaad kogu programmiperioodi jooksul täielikult järgida eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne puudujääk 0,5–1 % SKPst. Pärast eelarveseisundi märkimisväärset halvenemist 2007. aastal on programmiga ette nähtud väike, aga valdavalt stabiilne ülejääk. Esmase ülejäägi kujunemine on sarnane, stabiliseerudes aastatel 2008–2010 tasemel 2,75 % SKPst. Programmi eelmises ajakohastatud versioonis eeldatakse kasvu aeglustumist pigem 2008. aastal kui 2009. aastal ning selles oli seatud eesmärgiks valitsemissektori üldiselt tasakaalustatud eelarve 2008. aastani ja peaaegu 1 % suurune ülejääk SKPst 2009. aastal. Praeguse versiooni kohaselt peaks kohandamine programmiperioodi jooksul tuginema üksnes tuludele ning toimuma programmiperioodi alguses 2008. aastal. Peamised tegurid siin on gaasimüügist saadav tulu, sotsiaalmaksude plaaniväline suurenemine ja majanduse soodsad kasvuprognoosid. Valitsemissektori kulude suhtes on kehtestatud ülempiirid, mis on 2008. aasta eelarveprojektis määratud kindlaks valitsuse kogu ametiajaks.

| (6) | Eelarveprognoose ohustavad riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalus kuni 2008. aastani, samas kui alates 2009. aastast võib tulemus osutuda eeldatust paremaks, kuna majanduskasv võib olla programmis eeldatust suurem. Teisest küljest tuleb kavandatud meetmete üksikasju veel täpsustada. Kui majanduskasv kujuneb programmis kavandatust suuremaks, peaks see kajastuma eelarve paremas täitmises alates 2009. aastast, et ennetada protsüklilist eelarvepoliitikat. |
| --- | --- |

(6)

Eelarveprognoose ohustavad riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalus kuni 2008. aastani, samas kui alates 2009. aastast võib tulemus osutuda eeldatust paremaks, kuna majanduskasv võib olla programmis eeldatust suurem. Teisest küljest tuleb kavandatud meetmete üksikasju veel täpsustada. Kui majanduskasv kujuneb programmis kavandatust suuremaks, peaks see kajastuma eelarve paremas täitmises alates 2009. aastast, et ennetada protsüklilist eelarvepoliitikat.

| (7) | Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada programmiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärkide saavutamine piisaval määral kogu programmiperioodi jooksul. Programmi eelarvealased põhimõtted on kooskõlas stabiilsus- ja kasvupaktiga kogu perioodi jooksul. Nõukogu märgib samuti, et 2008. aasta eelarve on kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada programmiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärkide saavutamine piisaval määral kogu programmiperioodi jooksul. Programmi eelarvealased põhimõtted on kooskõlas stabiilsus- ja kasvupaktiga kogu perioodi jooksul. Nõukogu märgib samuti, et 2008. aasta eelarve on kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (8) | Madalmaade riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohud näivad olevat keskmised. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Madalmaades kõrgem kui ELis keskmiselt, mida põhjustab eelkõige pensionikulude osatähtsuse suhteliselt suur suurenemine SKPst tulevastel aastakümnetel. Maksutulude suhte prognoositav kasv SKPsse, mida tingib erapensionide maksustamise edasilükkamine, kompenseeriks osaliselt riiklike kulude kasvu pikemas perspektiivis. Programmis kavandatud 2007. aasta eelarveseisund, mis on halvem kui eelmiste programmide lähtepositsioon, aitab vähendada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele, kuid ei ole piisav, et katta vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist, eelkõige seoses struktuurse esmase tasakaalu halvenemisega 2007. aastal võrreldes 2006. aastaga. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul vastavalt programmile ja/või reformimeetmete rakendamine, mis ohjeldavad vananemisega seotud kulude prognoositavat kasvu, aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Madalmaade riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohud näivad olevat keskmised. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Madalmaades kõrgem kui ELis keskmiselt, mida põhjustab eelkõige pensionikulude osatähtsuse suhteliselt suur suurenemine SKPst tulevastel aastakümnetel. Maksutulude suhte prognoositav kasv SKPsse, mida tingib erapensionide maksustamise edasilükkamine, kompenseeriks osaliselt riiklike kulude kasvu pikemas perspektiivis. Programmis kavandatud 2007. aasta eelarveseisund, mis on halvem kui eelmiste programmide lähtepositsioon, aitab vähendada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele, kuid ei ole piisav, et katta vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist, eelkõige seoses struktuurse esmase tasakaalu halvenemisega 2007. aastal võrreldes 2006. aastaga. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul vastavalt programmile ja/või reformimeetmete rakendamine, mis ohjeldavad vananemisega seotud kulude prognoositavat kasvu, aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Stabiilsusprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Kuigi programm ei hõlma riikliku reformiprogrammi üldise mõju kvaliteedihinnangut, käsitletakse mõlemas dokumendis meetmete asjaomaseid osasid, mida sisaldab valitsuse „kuue-samba strateegia”, milles on esitatud selle valitsuse ametiajal kehtiv üldine majanduspoliitika. Mõlemas dokumendis keskendutakse otsese eelarvemõjuga meetmetele ning nimetatakse üldise maksusoodustuse ülekandmise perioodiks 15 aastat alates 2009. aastast. Stabiilsusprogrammis osutatakse veel ka kavale vähendada 2009. aastal nii tööandjate kui ka töötajate makseid töötukassasse, mis korvatakse käibemaksumäära suurendamisega samal aastal. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Kuigi programm ei hõlma riikliku reformiprogrammi üldise mõju kvaliteedihinnangut, käsitletakse mõlemas dokumendis meetmete asjaomaseid osasid, mida sisaldab valitsuse „kuue-samba strateegia”, milles on esitatud selle valitsuse ametiajal kehtiv üldine majanduspoliitika. Mõlemas dokumendis keskendutakse otsese eelarvemõjuga meetmetele ning nimetatakse üldise maksusoodustuse ülekandmise perioodiks 15 aastat alates 2009. aastast. Stabiilsusprogrammis osutatakse veel ka kavale vähendada 2009. aastal nii tööandjate kui ka töötajate makseid töötukassasse, mis korvatakse käibemaksumäära suurendamisega samal aastal.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigispetsiifiliste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigispetsiifiliste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest. |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest.

Üldine järeldus on, et programmi eesmärk on saavutada ja säilitada üldiselt stabiilne eelarveülejääk ning tagada sellega tugev eelarveseisund kogu perioodi jooksul. Kuigi eelarvepoliitika oli majandusele soodsal 2007. aastal protsükliline, on programmi eelarvealased põhimõtted 2008. aastast jätkuvalt kooskõlas paktiga. Ohud eelarve-eesmärkidele tunduvad 2008. aastal olevat tasakaalus. Juhul kui alates 2009. aastast kujuneb majanduskasv programmis kavandatust suuremaks, peaks see kajastuma eelarve kavandatust paremas täitmises. Oht Madalmaade rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele on keskmine.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist ning struktuurse tasakaalu hiljutist halvenemist, kutsutakse Madalmaid üles parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, konsolideerides eelarvet vastavalt programmis kavandatule.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse%) | SP nov 2007 | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| COM nov 2007 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | puudub |
| SP nov 2006 | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2007 | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| COM nov 2007 | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | puudub |
| SP nov 2006 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | puudub |
| SKP lõhe (4)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| KOM nov 2007 (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | puudub |
| SP nov 2006 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| COM nov 2007 | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | puudub |
| SP nov 2006 | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| COM nov 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | puudub |
| SP nov 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| COM nov 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | puudub |
| SP nov 2006 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| COM nov 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | puudub |
| SP nov 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| KOM nov 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | puudub |
| SP nov 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| KOM nov 2007 | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | puudub |
| SP nov 2006 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutuse%)

SP nov 2007

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

COM nov 2007

3,0

2,7

2,6

2,5

puudub

SP nov 2006

3,25

3

1,75

1,75

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2007

1,7

1,5

2,25

2

2

COM nov 2007

1,7

1,6

2,3

2,7

puudub

SP nov 2006

1,5

1,75

1,75

1,75

puudub

SKP lõhe (4)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

KOM nov 2007 (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

puudub

SP nov 2006

– 0,5

0,6

0,6

0,3

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

COM nov 2007

7,3

6,6

7,2

7,9

puudub

SP nov 2006

6,9

6,7

7,1

7,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

COM nov 2007

0,6

– 0,4

0,5

1,3

puudub

SP nov 2006

0,1

0,2

0,3

0,9

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

COM nov 2007

2,8

1,8

2,7

3,3

puudub

SP nov 2006

2,4

2,4

2,4

2,9

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

(% SKPst)

SP nov 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

COM nov 2007

1,1

– 0,2

0,5

1,1

puudub

SP nov 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,7

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

SP nov 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

KOM nov 2007

1,1

– 0,2

0,5

0,7

puudub

SP nov 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,4

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

47,9

46,8

45

43

41,2

KOM nov 2007

47,9

46,8

44,8

41,7

puudub

SP nov 2006

50,2

47,9

46,3

44,2

puudub

Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni 2007. aasta oktoobris koostatud hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendusaruande kohta.

(3)  ELT C 70, 27.3.2007, lk 21.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhed.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % ja 2,2 %.

(6)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige viimase programmi ja komisjoni talituste sügisprognooside kohaselt moodustavad ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2009. aastal 0,3 % SKPst ning on kõik puudujääki vähendavad.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/12

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

(2008/C 49/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011.

| (2) | Saksamaa majanduskasv oli 2006. ja 2007. aastal tunduvalt suurem kui kümnendi esimesel poolel. Kitsendav palgapoliitika ja struktuurireformid aitasid konkurentsivõimet uuesti tõsta ja ergutada tööhõivet. Tööturu olukorra märkimisväärne paranemine toetab sisenõudluse prognoositavat püsivat kasvu, mis aitab tasakaalustada netovälisnõudluse eeldatavat vähenemist.
  Eelarve konsolideerimine on toimunud märkimisväärselt kiiresti. Valitsemissektori 2005. aasta eelarveseisund muutus puudujäägist, ligikaudu 3,5 % SKPst, väikseks ülejäägiks 2007. aastal. Samuti vähendati ajavahemikus 2005–2007 struktuurset puudujääki 2,5 protsendipunkti SKPst. Eelarve konsolideerimisel oli keskse tähtsusega valitsemissektori kulude vähendamine 2005. aasta ligikaudu 47 %-lt SKPst alla 44 % 2007. aastal. See oli võimalik tänu alates 2005. aastast vastu võetud eelarve konsolideerimise meetmetele ja ka selle tõttu, et oodatust suuremat maksutulu ei kulutatud, vaid kasutati eelarve puudujäägi vähendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa majanduskasv oli 2006. ja 2007. aastal tunduvalt suurem kui kümnendi esimesel poolel. Kitsendav palgapoliitika ja struktuurireformid aitasid konkurentsivõimet uuesti tõsta ja ergutada tööhõivet. Tööturu olukorra märkimisväärne paranemine toetab sisenõudluse prognoositavat püsivat kasvu, mis aitab tasakaalustada netovälisnõudluse eeldatavat vähenemist.

Eelarve konsolideerimine on toimunud märkimisväärselt kiiresti. Valitsemissektori 2005. aasta eelarveseisund muutus puudujäägist, ligikaudu 3,5 % SKPst, väikseks ülejäägiks 2007. aastal. Samuti vähendati ajavahemikus 2005–2007 struktuurset puudujääki 2,5 protsendipunkti SKPst. Eelarve konsolideerimisel oli keskse tähtsusega valitsemissektori kulude vähendamine 2005. aasta ligikaudu 47 %-lt SKPst alla 44 % 2007. aastal. See oli võimalik tänu alates 2005. aastast vastu võetud eelarve konsolideerimise meetmetele ja ka selle tõttu, et oodatust suuremat maksutulu ei kulutatud, vaid kasutati eelarve puudujäägi vähendamiseks.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKP reaalkasvu vähenemist 2007. aasta 2,4 %-lt 2 %-ni 2008. aastal ja ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 1,5 %. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (2) tundub selline kasvustsenaarium olevat usutav kuni 2008. aastani ja pärast seda tuleks sellesse ettevaatlikult suhtuda. Aastatel 2009–2011 jääb SKP kasv kasvupotentsiaalist väiksemaks, kuid prognoositakse tööhõive järkjärgulist suurenemist. Prognoositakse palkade jätkuvat mõõdukat tõusu, mis ei põhjusta seega inflatsioonisurvet. Samas ei jätku enam viimasel kümnendil täheldatav suundumus, et hinnad muutuvad konkurentsivõimelisemaks. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKP reaalkasvu vähenemist 2007. aasta 2,4 %-lt 2 %-ni 2008. aastal ja ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 1,5 %. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (2) tundub selline kasvustsenaarium olevat usutav kuni 2008. aastani ja pärast seda tuleks sellesse ettevaatlikult suhtuda. Aastatel 2009–2011 jääb SKP kasv kasvupotentsiaalist väiksemaks, kuid prognoositakse tööhõive järkjärgulist suurenemist. Prognoositakse palkade jätkuvat mõõdukat tõusu, mis ei põhjusta seega inflatsioonisurvet. Samas ei jätku enam viimasel kümnendil täheldatav suundumus, et hinnad muutuvad konkurentsivõimelisemaks.

| (4) | Programmi ajakohastatud versioonis prognoositakse 2007. aastaks tasakaalus eelarvet, mis on suures osas kooskõlas komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosiga, mille kohaselt oli hinnanguline ülejääk 0,1 % SKPst, samal ajal kui stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli seatud eesmärgiks puudujääk 1,5 % SKPst. Eesmärgist tunduvalt parem eelarveseisund on seletatav 2006. aasta prognoositust väiksema eelarve puudujäägi, suurema tsüklilise mõju ja rangema eelarvepoliitilise hoiakuga. Eelarve täitmine oli 2007. aastal kooskõlas nõukogu poliitiliste nõuannetega, mis on esitatud stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (3). Nõukogu märgib, et kuna kogu ootamatu maksutulu kasutati eelarve puudujäägi vähendamiseks, oli eelarve täitmine samuti kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Programmi ajakohastatud versioonis prognoositakse 2007. aastaks tasakaalus eelarvet, mis on suures osas kooskõlas komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosiga, mille kohaselt oli hinnanguline ülejääk 0,1 % SKPst, samal ajal kui stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli seatud eesmärgiks puudujääk 1,5 % SKPst. Eesmärgist tunduvalt parem eelarveseisund on seletatav 2006. aasta prognoositust väiksema eelarve puudujäägi, suurema tsüklilise mõju ja rangema eelarvepoliitilise hoiakuga. Eelarve täitmine oli 2007. aastal kooskõlas nõukogu poliitiliste nõuannetega, mis on esitatud stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (3). Nõukogu märgib, et kuna kogu ootamatu maksutulu kasutati eelarve puudujäägi vähendamiseks, oli eelarve täitmine samuti kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle saavutamiseks soovitatakse programmis jätkata eelarve konsolideerimist ja parandada samal ajal majanduse ja tööhõive kasvu tingimusi. Keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalus struktuurne eelarve (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), saavutati suures osas 2007. aastal. Programmis prognoositakse, et struktuurne tasakaal halveneb mõnevõrra 2008. aastal ja seejärel paraneb: keskpika perioodi eesmärk saavutatakse taas 2010. aastal ja struktuurne ülejääk tekib 2011. aastal (arvutatakse ühiselt kokkulepitud metoodika alusel). Programmi eelmise versiooniga ei olnud ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi jooksul. Lisaks eeldatakse, et majandustingimused toetavad valitsemissektori eelarve väikese ülejäägi teket. Eelarve esmase tasakaalu paranemine toimub samal viisil, kusjuures 2011. aastaks moodustab ülejääk 3,5 % SKPst. Eelarve kavandatav konsolideerimine põhineb täielikult kulude vähendamisel. See rohkem kui kataks tulude vähenemise, mis on tingitud peamiselt äriühingu tulumaksureformist ja töötuskindlustusmakse määra vähendamisest 2008. aastal. 2011. aastaks väheneks kulude suhe 2,5 protsendipunkti võrra, st 41,5 %-ni SKPst, mis kavatsetakse saavutada peamiselt sotsiaalkulude piiramise teel. Prognoositakse valitsemissektori koguvõla vähenemist 65 %-ni SKPst 2007. aastal, mis jääb alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst, ja see väheneb hinnanguliselt veel 7,5 protsendipunkti programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle saavutamiseks soovitatakse programmis jätkata eelarve konsolideerimist ja parandada samal ajal majanduse ja tööhõive kasvu tingimusi. Keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalus struktuurne eelarve (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), saavutati suures osas 2007. aastal. Programmis prognoositakse, et struktuurne tasakaal halveneb mõnevõrra 2008. aastal ja seejärel paraneb: keskpika perioodi eesmärk saavutatakse taas 2010. aastal ja struktuurne ülejääk tekib 2011. aastal (arvutatakse ühiselt kokkulepitud metoodika alusel). Programmi eelmise versiooniga ei olnud ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi jooksul. Lisaks eeldatakse, et majandustingimused toetavad valitsemissektori eelarve väikese ülejäägi teket. Eelarve esmase tasakaalu paranemine toimub samal viisil, kusjuures 2011. aastaks moodustab ülejääk 3,5 % SKPst. Eelarve kavandatav konsolideerimine põhineb täielikult kulude vähendamisel. See rohkem kui kataks tulude vähenemise, mis on tingitud peamiselt äriühingu tulumaksureformist ja töötuskindlustusmakse määra vähendamisest 2008. aastal. 2011. aastaks väheneks kulude suhe 2,5 protsendipunkti võrra, st 41,5 %-ni SKPst, mis kavatsetakse saavutada peamiselt sotsiaalkulude piiramise teel. Prognoositakse valitsemissektori koguvõla vähenemist 65 %-ni SKPst 2007. aastal, mis jääb alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst, ja see väheneb hinnanguliselt veel 7,5 protsendipunkti programmiperioodi jooksul.

| (6) | Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad tasakaalustatud. Makromajanduslik väljavaade tundub usutav 2008. aastal ja pärast seda tuleks sellesse ettevaatusega suhtuda. Samuti oli viimase kahe aasta tegelik eelarveseisund eesmärgiks seatust parem. Tundub, et programmis eeldatakse tööturureformidest tingitud struktuurse eelarve jätkuvat paranemist programmiperioodi jooksul. Kuna täiendavaid reforme ei kavandata, nõuab kavandatud eelarve-eesmärgi saavutamine jätkuvaid jõupingutusi kulude kindla kontrolli all hoidmiseks. Samuti tunduvad võla suhte prognoositava arenguga seotud riskid olevat tasakaalustatud. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad tasakaalustatud. Makromajanduslik väljavaade tundub usutav 2008. aastal ja pärast seda tuleks sellesse ettevaatusega suhtuda. Samuti oli viimase kahe aasta tegelik eelarveseisund eesmärgiks seatust parem. Tundub, et programmis eeldatakse tööturureformidest tingitud struktuurse eelarve jätkuvat paranemist programmiperioodi jooksul. Kuna täiendavaid reforme ei kavandata, nõuab kavandatud eelarve-eesmärgi saavutamine jätkuvaid jõupingutusi kulude kindla kontrolli all hoidmiseks. Samuti tunduvad võla suhte prognoositava arenguga seotud riskid olevat tasakaalustatud.

| (7) | Arvestades seda riskihindamist, tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et saavutada taas keskpika perioodi eesmärk 2010. aastaks, nagu programmiga on ette nähtud. Kogu programmiperioodi jooksul säilitatakse piisav kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. Kavandatud eelarvepoliitika lõdvendamine (umbes 0,5 % SKPst) tähendab samuti kõrvalekadumist keskpika perioodi eesmärgist 2008. aastal. Seetõttu ei pruugi programmis osutatud eelarvepoliitika olla täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Nõukogu märgib, et 2008. aasta eelarvekavad on jätkuvalt kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. Võttes arvesse eespool osutatud riske seoses hinnangulise võlaga, tundub võla suhe programmiperioodi jooksul lähenevat piisavalt kiiresti kontrollväärtusele. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades seda riskihindamist, tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et saavutada taas keskpika perioodi eesmärk 2010. aastaks, nagu programmiga on ette nähtud. Kogu programmiperioodi jooksul säilitatakse piisav kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. Kavandatud eelarvepoliitika lõdvendamine (umbes 0,5 % SKPst) tähendab samuti kõrvalekadumist keskpika perioodi eesmärgist 2008. aastal. Seetõttu ei pruugi programmis osutatud eelarvepoliitika olla täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Nõukogu märgib, et 2008. aasta eelarvekavad on jätkuvalt kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. Võttes arvesse eespool osutatud riske seoses hinnangulise võlaga, tundub võla suhe programmiperioodi jooksul lähenevat piisavalt kiiresti kontrollväärtusele.

| (8) | Näib, et Saksamaal on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmise lähedal ja tänu juba algatatud pensionireformidele on pensionikulude kasv mõnevõrra väiksem kui paljudes teistes riikides. Hiljutise pensionireformiga (2007) tõstetakse järk-järgult ametlikku pensioniiga alates 2012. aastast 67 eluaastani, mis peaks veelgi vähendama elanikkonna vananemisega seotud prognoositavat kulude kasvu. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele aitavad vähendada programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähtepositsioon. Samas ei ole see piisav, et tulevikus katta kulusurve täielikult. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja võla suhte vähendamine alla asutamislepingus sätestatud kontrollvääruse aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Näib, et Saksamaal on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmise lähedal ja tänu juba algatatud pensionireformidele on pensionikulude kasv mõnevõrra väiksem kui paljudes teistes riikides. Hiljutise pensionireformiga (2007) tõstetakse järk-järgult ametlikku pensioniiga alates 2012. aastast 67 eluaastani, mis peaks veelgi vähendama elanikkonna vananemisega seotud prognoositavat kulude kasvu. Elanikkonna vananemise hinnangulist pikaajalist mõju eelarvele aitavad vähendada programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähtepositsioon. Samas ei ole see piisav, et tulevikus katta kulusurve täielikult. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja võla suhte vähendamine alla asutamislepingus sätestatud kontrollvääruse aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Kuigi stabiilsusprogrammis ei ole täpsustatud riikliku reformiprogrammi 2007. aasta sügise rakendusaruande otsest mõju eelarvele, tunduvad mõlemas dokumendis esitatud eelarvestrateegiad olevat kooskõlas. Stabiilsusprogrammis on osutatud riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes esitatud peamistele eelarvet otseselt mõjutavatele sellistele meetmetele nagu äriühingu tulumaksureform, ametliku pensioniea tõstmine, sotsiaalmaksu määra vähendamine, lasteasutuste asutamine ja föderaalsüsteemi reformi teise etapina valitsuse tasandite vaheliste fiskaalsuhete läbivaatamine eesmärgiga tugevdada eelarve distsipliini. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi stabiilsusprogrammis ei ole täpsustatud riikliku reformiprogrammi 2007. aasta sügise rakendusaruande otsest mõju eelarvele, tunduvad mõlemas dokumendis esitatud eelarvestrateegiad olevat kooskõlas. Stabiilsusprogrammis on osutatud riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes esitatud peamistele eelarvet otseselt mõjutavatele sellistele meetmetele nagu äriühingu tulumaksureform, ametliku pensioniea tõstmine, sotsiaalmaksu määra vähendamine, lasteasutuste asutamine ja föderaalsüsteemi reformi teise etapina valitsuse tasandite vaheliste fiskaalsuhete läbivaatamine eesmärgiga tugevdada eelarve distsipliini.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4).

Üldine järeldus on, et Saksamaa on jätkuvast suurest majanduskasvust saanud kasu ja kasutanud ootamatut tulu puudujäägi vähendamiseks ning seega üldiselt saavutanud keskpika perioodi eesmärgi 2007. aastal, st programmi eelmises versioonis kavandatust tunduvalt varem ja sellist tulemust tuleb tunnustada. Samas võib valitsemissektori eelarve 2008. aastal jälle olla struktuurse puudujäägiga. Eelarvestrateegiaga on ette nähtud seejärel keskpika perioodi eesmärgi järkjärguline saavutamine kulude pideva piiramise abil. Eelarveprognoosidega seotud riskid on tasakaalustatud; kuigi riskide aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on pärast 2008. aastat usaldusväärne, nõuab kavandatava eelarve-eesmärgi saavutamine jätkuvaid jõupingutusi eelarve kindla kontrolli all hoidmiseks. Saksamaal on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud risk keskmine.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Saksamaad üles

| i) | säilitama 2007. aastal saavutatud positiivsed tulemused, hoides kulud kindla kontrolli all kooskõlas programmi eesmärkidega ja kasutades ootamatut tulu võla vähendamiseks; |
| --- | --- |

i)

säilitama 2007. aastal saavutatud positiivsed tulemused, hoides kulud kindla kontrolli all kooskõlas programmi eesmärkidega ja kasutades ootamatut tulu võla vähendamiseks;

| ii) | parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, jätkates majanduskasvu ja tööhõive suurendamist edendavate majandusreformide rakendamist ja toetades eelarve konsolideerimisel juba saavutatud tulemusi eelarveasutuste tugevdamise ja eelkõige föderaalsete fiskaalsuhete käimasoleva läbivaatamise abil. |
| --- | --- |

ii)

parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, jätkates majanduskasvu ja tööhõive suurendamist edendavate majandusreformide rakendamist ja toetades eelarve konsolideerimisel juba saavutatud tulemusi eelarveasutuste tugevdamise ja eelkõige föderaalsete fiskaalsuhete käimasoleva läbivaatamise abil.

Nõukogu märgib samuti, et sellised meetmed on kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus,%) | SP dets 2007 | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov 2007 | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2007 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM nov 2007 | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| SKT lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2007 | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM nov 2007 | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| KOM nov 2007 | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| KOM nov 2007 | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| KOM nov 2007 | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| KOM nov 2007 | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| KOM nov 2007 | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | puudub | puudub |
| SP nov 2006 | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutus,%)

SP dets 2007

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

KOM nov 2007

2,9

2,5

2,1

2,2

puudub

puudub

SP nov 2006

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2007

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM nov 2007

1,8

2,2

2

1,8

puudub

puudub

SP nov 2006

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

SKT lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2007

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

KOM nov 2007 (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

puudub

puudub

SP nov 2006

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2007

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

KOM nov 2007

5,2

5,8

5,8

6,1

puudub

puudub

SP nov 2006

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

KOM nov 2007

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

puudub

puudub

SP nov 2006

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

KOM nov 2007

1,2

2,8

2,6

2,8

puudub

puudub

SP nov 2006

0,5

1

1

1,5

2

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

KOM nov 2007

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

puudub

puudub

SP nov 2006

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

KOM nov 2007

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

puudub

puudub

SP nov 2006

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2007

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

KOM nov 2007

67,5

64,7

62,6

60,3

puudub

puudub

SP nov 2006

68

67

66,5

65,5

64,5

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta sügise rakendusaruandele. Viimaste näitajate põhjal võib aga 2008. aastal oodata mõnevõrra väiksemat kasvu.

(3)  ELT C 70, 27.3.2007, lk 5.

(4)  Eelkõige ei ole programmis esitatud andmeid THHI inflatsiooni ja kogu sotsiaalmaksu kohta ning kõik makromajandusliku stsenaariumi aluseks olevad eeldused ei ole lahti seletatud.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 1,2 %, 1,6 %, 1.8 % ja 1,9 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 0,1 % SKPst 2008. ja 2009. aastal; ning vastavalt viimasele ajakohastatud programmile suurendavad need kõik puudujääki; ja 0,1 % SKPst 2007. ja 2009. aastal; vastavalt komisjoni talituste sügise prognoosile suurendavad need kõik puudujääki.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/16

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 49/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2007–2010.

| (2) | Rootsi majandus on viimastel aastatel hästi arenenud. 2007. aastal algas Rootsi majanduses küpsem ajajärk, mida kajastab suur sisenõudlus, mida toetab aktiivne investeerimine ja eratarbimise kasv. Seoses sellega on Rootsi rahandus olnud kindel ning valitsemissektori eelarve ülejääk püsiv ja märkimisväärne.
  Riigi rahanduse kindlat seisundit on toetanud stabiilsusele orienteeritud makromajanduslik raamistik, tugev majanduskasv ja riiklik eekirjadel põhinev eelarveraamistik. Kuigi prognoositakse majandusaktiivsuse järkjärgulist vähenemist järgmistel aastatel, jäävad majanduse põhialused ja eelarveseisund tõenäoliselt soodsaks. Selle raames on oluline, et riigi rahanduse kindlast seisundist tulenevaid võimalusi ei kasutataks avaliku sektori tarbimiskulude püsivaks suurendamiseks. Kui kohalikud omavalitsused suurendavad kulutusi majanduslikult soodsal ajal, võivad sellega tulevikus kaasneda püsivalt suuremad avaliku sektori kulutused, mis võivad takistada kulutuste suhte SKPsse kavandatud mõõdukat vähendamist ja valitsuse sellise strateegia elluviimist, mille eesmärk on maksude vähendamise teel suurendada stiimuleid töötamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Rootsi majandus on viimastel aastatel hästi arenenud. 2007. aastal algas Rootsi majanduses küpsem ajajärk, mida kajastab suur sisenõudlus, mida toetab aktiivne investeerimine ja eratarbimise kasv. Seoses sellega on Rootsi rahandus olnud kindel ning valitsemissektori eelarve ülejääk püsiv ja märkimisväärne.

Riigi rahanduse kindlat seisundit on toetanud stabiilsusele orienteeritud makromajanduslik raamistik, tugev majanduskasv ja riiklik eekirjadel põhinev eelarveraamistik. Kuigi prognoositakse majandusaktiivsuse järkjärgulist vähenemist järgmistel aastatel, jäävad majanduse põhialused ja eelarveseisund tõenäoliselt soodsaks. Selle raames on oluline, et riigi rahanduse kindlast seisundist tulenevaid võimalusi ei kasutataks avaliku sektori tarbimiskulude püsivaks suurendamiseks. Kui kohalikud omavalitsused suurendavad kulutusi majanduslikult soodsal ajal, võivad sellega tulevikus kaasneda püsivalt suuremad avaliku sektori kulutused, mis võivad takistada kulutuste suhte SKPsse kavandatud mõõdukat vähendamist ja valitsuse sellise strateegia elluviimist, mille eesmärk on maksude vähendamise teel suurendada stiimuleid töötamiseks.

| (3) | Programmis on esitatud kolm erinevat stsenaariumi makromajanduse ja eelarve prognooside kohta: põhistsenaarium, „kiire kasvu” stsenaarium ja „aeglase kasvu” stsenaarium. Põhistsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, kuigi praegu olemasoleva teabe alusel hinnates (2) näib see põhinevat mõnevõrra optimistlikel kasvuprognoosidel. Selles kavandatakse SKP reaalkasvu vähenemist 3,2 %-lt 2007. aastal keskmiselt 2,6 %-le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Ka näivad realistlikud programmis esitatud inflatsiooniprognoosid, mille kohaselt suureneb inflatsioon üle Rootsi keskpanga sätestatud 2 % künnise. Kiirem palgakasv koos viimaste aastate näitajatest väiksema tootlikkuse kasvuga suurendab tööjõu erikulu, mistõttu võib suureneda inflatsioonisurve. |
| --- | --- |

(3)

Programmis on esitatud kolm erinevat stsenaariumi makromajanduse ja eelarve prognooside kohta: põhistsenaarium, „kiire kasvu” stsenaarium ja „aeglase kasvu” stsenaarium. Põhistsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, kuigi praegu olemasoleva teabe alusel hinnates (2) näib see põhinevat mõnevõrra optimistlikel kasvuprognoosidel. Selles kavandatakse SKP reaalkasvu vähenemist 3,2 %-lt 2007. aastal keskmiselt 2,6 %-le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Ka näivad realistlikud programmis esitatud inflatsiooniprognoosid, mille kohaselt suureneb inflatsioon üle Rootsi keskpanga sätestatud 2 % künnise. Kiirem palgakasv koos viimaste aastate näitajatest väiksema tootlikkuse kasvuga suurendab tööjõu erikulu, mistõttu võib suureneda inflatsioonisurve.

| (4) | Komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2007. aastal 3,0 % SKPst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud 1,2 % SKPst. Kavandatust parem eelarvetulemus on peamiselt tingitud üldmõjust (kajastab eelmises programmis kavandatust paremaid majandustulemusi 2006. aastal) ja prognoositust aktiivsemast tööjõuturust 2007. aastal, millel oli eeldatust soodsam mõju tuludele ja vähemal määral ka kuludele.
  Kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) (3) esitatud üleskutsega kaudse eelarvepoliitika rakendamise kohta, prognoositakse struktuurse tasakaalu olulist paranemist 2007. aastal, mis osutab antitsüklilisele rahanduspoliitikale 2007. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2007. aastal 3,0 % SKPst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud 1,2 % SKPst. Kavandatust parem eelarvetulemus on peamiselt tingitud üldmõjust (kajastab eelmises programmis kavandatust paremaid majandustulemusi 2006. aastal) ja prognoositust aktiivsemast tööjõuturust 2007. aastal, millel oli eeldatust soodsam mõju tuludele ja vähemal määral ka kuludele.

Kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) (3) esitatud üleskutsega kaudse eelarvepoliitika rakendamise kohta, prognoositakse struktuurse tasakaalu olulist paranemist 2007. aastal, mis osutab antitsüklilisele rahanduspoliitikale 2007. aastal.

| (5) | Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada eelarve nominaalülejääk keskmiselt 1 % SKPst kogu majandustsükli jooksul, kusjuures seda toetatakse mitmeaastaste ülemmäärade kehtestamisega keskvalitsuse kulude suhtes ja tasakaalustatud eelarve nõude kehtestamisega kohalike omavalitsuste puhul. Selline ülejääk vastab Rootsi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgile saavutada struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud ülejääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed)1 % SKPst ning näib, et kõnealune eesmärk täidetakse suure varuga kogu programmiperioodi jooksul. Vastuseks Eurostati 2004. aasta märtsi otsusele (teise samba pensionifondide kajastamise kohta väljaspool valitsemissektorit alates 2007. aasta aprillist) (4) on keskpika perioodi eesmärki võrdluses eelmise ajakohastatud versiooniga vähendatud 2 %-lt SKPst allapoole. Kõnealune kohandamine on ainult tehnilist laadi ja uus eesmärk on eelarveliselt sama ambitsioonikas. Valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb hinnanguliselt 3,0 %-lt SKPst 2007. aastal 2,8 %-le SKPst 2008. aastal. Seejärel prognoositakse eelarveülejäägi järkjärgulist suurenemist 3,6 %-ni SKPst 2010. aastal. Eelarveülejäägi vähenemine 2008. aastal on seotud tulumaksu märgatava alandamisega madala ja keskmise sissetulekuga elanike puhul töötamisega kaasnevate maksusoodustuste teel, mida ainult osaliselt rahastatakse muude tulusid suurendavate ja kulusid vähendavate meetmete abil. Ülejäänud programmiperioodi prognoosid põhinevad eeldustel, et majanduspoliitikat ei muudeta ning kulude ja tulude suhe SKPsse järk-järgult väheneb. Pidades silmas kavandatust paremaid tulemusi 2006. ja 2007. aastal, prognoositakse võrreldes eelmises ajakohastatud versioonis kavandatuga oluliselt suuremat eelarveülejääki, kusjuures makromajanduslikud tingimused on üldiselt samasugused. Esmase tasakaalu ja struktuurse tasakaalu suundumus on sarnane põhitasakaalu suundumusega. |
| --- | --- |

(5)

Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada eelarve nominaalülejääk keskmiselt 1 % SKPst kogu majandustsükli jooksul, kusjuures seda toetatakse mitmeaastaste ülemmäärade kehtestamisega keskvalitsuse kulude suhtes ja tasakaalustatud eelarve nõude kehtestamisega kohalike omavalitsuste puhul. Selline ülejääk vastab Rootsi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgile saavutada struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud ülejääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed)1 % SKPst ning näib, et kõnealune eesmärk täidetakse suure varuga kogu programmiperioodi jooksul. Vastuseks Eurostati 2004. aasta märtsi otsusele (teise samba pensionifondide kajastamise kohta väljaspool valitsemissektorit alates 2007. aasta aprillist) (4) on keskpika perioodi eesmärki võrdluses eelmise ajakohastatud versiooniga vähendatud 2 %-lt SKPst allapoole. Kõnealune kohandamine on ainult tehnilist laadi ja uus eesmärk on eelarveliselt sama ambitsioonikas. Valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb hinnanguliselt 3,0 %-lt SKPst 2007. aastal 2,8 %-le SKPst 2008. aastal. Seejärel prognoositakse eelarveülejäägi järkjärgulist suurenemist 3,6 %-ni SKPst 2010. aastal. Eelarveülejäägi vähenemine 2008. aastal on seotud tulumaksu märgatava alandamisega madala ja keskmise sissetulekuga elanike puhul töötamisega kaasnevate maksusoodustuste teel, mida ainult osaliselt rahastatakse muude tulusid suurendavate ja kulusid vähendavate meetmete abil. Ülejäänud programmiperioodi prognoosid põhinevad eeldustel, et majanduspoliitikat ei muudeta ning kulude ja tulude suhe SKPsse järk-järgult väheneb. Pidades silmas kavandatust paremaid tulemusi 2006. ja 2007. aastal, prognoositakse võrreldes eelmises ajakohastatud versioonis kavandatuga oluliselt suuremat eelarveülejääki, kusjuures makromajanduslikud tingimused on üldiselt samasugused. Esmase tasakaalu ja struktuurse tasakaalu suundumus on sarnane põhitasakaalu suundumusega.

| (6) | Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid näivad üldiselt tasakaalustatud. Kuigi programmis prognoositakse SKP kasvu järkjärgulist aeglustumist programmiperioodi jooksul, (5) jäävad kasvutegurid riigi rahanduse seisukohast soodsaks, arvestades eelkõige eratarbimise kiiret kasvu. Lisaks sellele toetavad eelarveprognooside usaldusväärsust varasemate aastate head tulemused eelarve täitmise osas, millele on osaliselt aidanud kaasa asjaomased kulude ülemmäärad, samas kui tuluprognoosid näivad usutavad. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid näivad üldiselt tasakaalustatud. Kuigi programmis prognoositakse SKP kasvu järkjärgulist aeglustumist programmiperioodi jooksul, (5) jäävad kasvutegurid riigi rahanduse seisukohast soodsaks, arvestades eelkõige eratarbimise kiiret kasvu. Lisaks sellele toetavad eelarveprognooside usaldusväärsust varasemate aastate head tulemused eelarve täitmise osas, millele on osaliselt aidanud kaasa asjaomased kulude ülemmäärad, samas kui tuluprognoosid näivad usutavad.

| (7) | Kõnealust riskihinnangut arvestades näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul vastavalt programmis kavandatule. Mõnevõrra halvenev eelarveseisund 2008. aastal käib kaasas jätkuvate struktuurireformidega, mille eesmärk on tööjõu maksukoormuse vähendamise teel soodustada tööjõu osalemist tööjõuturul ja sedasi suurendada majanduse kasvupotentsiaali. Madalatele majanduskasvu prognoosidele osutavad viimased andmed näitavad, et protsüklilise eelarvepoliitika oht 2008. aastal on väga väike. Pealegi oleks eelarveseisundi halvenemine 2008. aastal ajutine, kuna hinnanguliselt ei tohiks see kanduda järgmistesse aastatesse. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihinnangut arvestades näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul vastavalt programmis kavandatule. Mõnevõrra halvenev eelarveseisund 2008. aastal käib kaasas jätkuvate struktuurireformidega, mille eesmärk on tööjõu maksukoormuse vähendamise teel soodustada tööjõu osalemist tööjõuturul ja sedasi suurendada majanduse kasvupotentsiaali. Madalatele majanduskasvu prognoosidele osutavad viimased andmed näitavad, et protsüklilise eelarvepoliitika oht 2008. aastal on väga väike. Pealegi oleks eelarveseisundi halvenemine 2008. aastal ajutine, kuna hinnanguliselt ei tohiks see kanduda järgmistesse aastatesse.

| (8) | Oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele tundub Rootsis olevat väike. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Rootsis madalam kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulude suhe SKPsse peaks kava kohaselt jääma pikas perspektiivis suhteliselt stabiilseks. Seda mõjutab pensionisüsteemi 1998. aasta reformi märkimisväärne kulusid vähendav toime. Programmis prognoositud suure esmase ülejäägiga eelarveseisund 2007. aastal aitab vähendada riigi koguvõlga. Valitsemissektori rahaliste vahendite usaldusväärsuse säilitamine jätkuvate eelarveülejääkidega vastavalt programmis kavandatule aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele tundub Rootsis olevat väike. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Rootsis madalam kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulude suhe SKPsse peaks kava kohaselt jääma pikas perspektiivis suhteliselt stabiilseks. Seda mõjutab pensionisüsteemi 1998. aasta reformi märkimisväärne kulusid vähendav toime. Programmis prognoositud suure esmase ülejäägiga eelarveseisund 2007. aastal aitab vähendada riigi koguvõlga. Valitsemissektori rahaliste vahendite usaldusväärsuse säilitamine jätkuvate eelarveülejääkidega vastavalt programmis kavandatule aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Lähenemisprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige hõlmavad mõlemad meetmeid, millega suurendada stiimuleid töötamiseks ja tööjõupakkumist. Keskendudes otsese eelarvemõjuga meetmetele, vähendatakse 2008. aastal täiendavalt tulumaksu ning reformitakse töötus- ja ravikindlustusskeemi, et paremini integreerida tööjõuturul mitteosalevaid inimesi. Ajakohastatud lähenemisprogrammis kirjeldatakse kvalitatiivselt ka riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, eelkõige tööjõupakkumise suurenemise mõju riigi rahanduse seisundile üldiselt ja majanduse kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige hõlmavad mõlemad meetmeid, millega suurendada stiimuleid töötamiseks ja tööjõupakkumist. Keskendudes otsese eelarvemõjuga meetmetele, vähendatakse 2008. aastal täiendavalt tulumaksu ning reformitakse töötus- ja ravikindlustusskeemi, et paremini integreerida tööjõuturul mitteosalevaid inimesi. Ajakohastatud lähenemisprogrammis kirjeldatakse kvalitatiivselt ka riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, eelkõige tööjõupakkumise suurenemise mõju riigi rahanduse seisundile üldiselt ja majanduse kasvupotentsiaali.

| (10) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (6). |
| --- | --- |

(10)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (6).

Kokkuvõttes on keskpika perioodi eelarveseisund kindel, mida kinnitab valitsemissektori suur eelarveülejääk, kusjuures oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on Rootsis väike. Kuna 2008. aastal on SKP kasv tõenäoliselt prognoositust väiksem, on protsüklilise eelarvepoliitika oht väga väike. Peale selle kaasnevad struktuurse eelarveseisundi halvenemisega 2008. aastal jätkuvad struktuurireformid, mille eesmärk on soodustada osalemist tööjõuturul ja sedasi suurendada majanduse kasvupotentsiaali, kusjuures eeldatakse, et eelarveseisundi halvenemine ei kandu üle järgmistesse aastatesse.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP nov 2007 | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov 2007 | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | puudub |
| LP dets 2006 | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2007 | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| KOM nov 2007 | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | puudub |
| LP dets 2006 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | puudub |
| SKP lõhe (7)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2007 | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| KOM nov 2007 (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | puudub |
| LP dets 2006 | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| KOM nov 2007 | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | puudub |
| LP dets 2006 | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| KOM nov 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | puudub |
| LP dets 2006 | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| KOM nov 2007 | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | puudub |
| LP dets 2006 | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| KOM nov 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | puudub |
| LP dets 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (9)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| KOM nov 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | puudub |
| LP dets 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| KOM nov 2007 | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | puudub |
| LP dets 2006 | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP nov 2007

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

KOM nov 2007

4,2

3,4

3,1

2,4

puudub

LP dets 2006

4

3,3

3,1

2,7

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2007

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

KOM nov 2007

1,5

1,6

2

2

puudub

LP dets 2006

1,9

2,2

1,5

1,9

puudub

SKP lõhe (7)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2007

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

KOM nov 2007 (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

puudub

LP dets 2006

0

0,3

0,3

0,3

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2007

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

KOM nov 2007

6,3

7

6,9

7,2

puudub

LP dets 2006

6,1

7,5

7,4

7,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

2,5

3

2,8

3,1

3,6

KOM nov 2007

2,5

3

2,8

3

puudub

LP dets 2006

1,8

1,2

1,5

2

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

KOM nov 2007

4,2

4,7

4,3

4,5

puudub

LP dets 2006

3,5

3

3,1

3,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (7)

(% SKPst)

LP nov 2007

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

KOM nov 2007

2,1

2,7

2,3

2,8

puudub

LP dets 2006

1,8

1

1,3

1,9

puudub

Struktuurne tasakaal (9)

(% SKPst)

LP nov 2007

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

KOM nov 2007

2,1

2,7

2,3

2,6

puudub

LP dets 2006

1,8

1

1,3

1,9

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2007

47

39,7

34,8

29,8

24,5

KOM nov 2007

47

41,1

35,7

30,5

puudub

LP dets 2006

47

42

37,9

33,5

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Selles osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügise prognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele. Hiljutised majandusnäitajad osutavad siiski mõnevõrra väiksemale majanduskasvule 2008. aastal.

(3)  ELT C 72, 29.3.2007, lk 17.

(4)  Vt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteade nr 30/2004 ja 23. septembri 2004. aasta pressiteade nr 117/2004.

(5)  Viimased andmed osutavad programmis prognoositust mõnevõrra väiksemale majanduskasvule, eelkõige 2008. aastal.

(6)  Eelkõige puuduvad andmed valitsemissektori kulude kohta ülesannete lõikes, varude muutuste kohandamise jaotuse ja SKP potentsiaalse kasvu kohta, mistõttu on objektiivse hinnangu andmine keerulisem.

(7)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % ja 2,7 %.

(9)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2006. aastal 0,5 % SKPst, 2007. aastal 0,4 % ja 2008. aastal 0,3 %; kõik puudujääki vähendavad vastavalt viimasele ajakohastatud programmile ning 2009. aastal 0,2 % SKPst; puudujääki vähendav vastavalt komisjoni talituste sügise prognoosile. Komisjoni talitused ei võta hinnangus arvesse programmis määratletud mõju 2006. ja 2007. aastal, kuna seda ei saa käsitada ühekordse või muu ajutise meetmena.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/20

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2011 kohta

(2008/C 49/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2011.

| (2) | Viimastel aastatel on Ungari järelejõudmisprotsessis oma naabritest maha jäänud. Sellele lisandus fiskaalpoliitika lõdvenemine, mille tulemuseks on märkimisväärne sise- ja välismaksebilansi puudujääk ning suhteliselt karm rahanduspoliitika. Alates 2006. aasta keskpaigast on valitsus võtnud põhjalikke meetmeid riigi rahanduse konsolideerimiseks.
  Tänu kõnealustele meetmetele on eelarvepuudujääk hakanud vähenema, langedes 2006. aasta tipptasemelt, mil see oli üle 9 % SKPst, ligikaudu 6 %-le (ning vastavalt viimastele arvutustele veelgi väiksem) 2007. aastal, ja need meetmed on hakanud soodsat mõju avaldama ka välistasakaalule. Samal ajal avaldavad kaudsete maksude suurenemine ja reguleeritavate hindade tõus survet inflatsioonile, mis peaks alates 2008. aastast jälle vähenema hakkama. Rahanduse jätkuv konsolideerumine, mida toetavad maksuhalduse täiustamine ja struktuurireformide tõhustamine, peaks looma aluse tagasipöördumiseks kiire ja tasakaalustatud majanduskasvu juurde. Ühtlasi võiks see soodustada ka rahanduspoliitika paindlikumaks muutmist ning riskipreemiate vähendamist. |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel on Ungari järelejõudmisprotsessis oma naabritest maha jäänud. Sellele lisandus fiskaalpoliitika lõdvenemine, mille tulemuseks on märkimisväärne sise- ja välismaksebilansi puudujääk ning suhteliselt karm rahanduspoliitika. Alates 2006. aasta keskpaigast on valitsus võtnud põhjalikke meetmeid riigi rahanduse konsolideerimiseks.

Tänu kõnealustele meetmetele on eelarvepuudujääk hakanud vähenema, langedes 2006. aasta tipptasemelt, mil see oli üle 9 % SKPst, ligikaudu 6 %-le (ning vastavalt viimastele arvutustele veelgi väiksem) 2007. aastal, ja need meetmed on hakanud soodsat mõju avaldama ka välistasakaalule. Samal ajal avaldavad kaudsete maksude suurenemine ja reguleeritavate hindade tõus survet inflatsioonile, mis peaks alates 2008. aastast jälle vähenema hakkama. Rahanduse jätkuv konsolideerumine, mida toetavad maksuhalduse täiustamine ja struktuurireformide tõhustamine, peaks looma aluse tagasipöördumiseks kiire ja tasakaalustatud majanduskasvu juurde. Ühtlasi võiks see soodustada ka rahanduspoliitika paindlikumaks muutmist ning riskipreemiate vähendamist.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et 2007. ja 2008. aastal SKP reaalkasv aeglustub, jäädes väiksemaks oma pikaaegsest keskmisest, kuid 2009. aastast alates tõuseb see uuesti 4 %-le või isegi kõrgemale. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (2) näib, et majanduskasvu prognoosid 2007. ja 2008. aastaks on usutavad, kuid hilisemate aastate suhtes üsna optimistlikud. Eriti kuna programmis prognoositakse varasema taseme saavutamist küllaltki kiiresti, alates 2009. aastast, ja seega ka sisenõudluse küllaltki soodsat arengut, samas kui puhasekspordi osatähtsus peaks kahanema vaid mõõdukalt. Kiire majanduskasvu prognoosimisel pärast 2008. aastat on lähtutud küllaltki optimistlikust eeldusest, et tööviljakus suureneb ning eratarbimine ja investeeringud hakkavad suurenema. Välistasakaalu kavandatav paranemine on usutav, kui rahanduse konsolideerumine jätkub kavakohaselt. Kuigi inflatsiooni prognoositud langus 7,9 %-lt 2007. aastal ligikaudu 3 %-le programmi viimastel aastatel on üldiselt usutav, võivad kavandatud inflatsioonikulgu ohustada eeldatust kõrgemad töötasud ja kaupade jätkuv hinnatõus, mistõttu nominaalne lähenemine võib veelgi edasi lükkuda. Sellega seoses on oluline roll struktuurireformide jätkuval rakendamisel. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et 2007. ja 2008. aastal SKP reaalkasv aeglustub, jäädes väiksemaks oma pikaaegsest keskmisest, kuid 2009. aastast alates tõuseb see uuesti 4 %-le või isegi kõrgemale. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (2) näib, et majanduskasvu prognoosid 2007. ja 2008. aastaks on usutavad, kuid hilisemate aastate suhtes üsna optimistlikud. Eriti kuna programmis prognoositakse varasema taseme saavutamist küllaltki kiiresti, alates 2009. aastast, ja seega ka sisenõudluse küllaltki soodsat arengut, samas kui puhasekspordi osatähtsus peaks kahanema vaid mõõdukalt. Kiire majanduskasvu prognoosimisel pärast 2008. aastat on lähtutud küllaltki optimistlikust eeldusest, et tööviljakus suureneb ning eratarbimine ja investeeringud hakkavad suurenema. Välistasakaalu kavandatav paranemine on usutav, kui rahanduse konsolideerumine jätkub kavakohaselt. Kuigi inflatsiooni prognoositud langus 7,9 %-lt 2007. aastal ligikaudu 3 %-le programmi viimastel aastatel on üldiselt usutav, võivad kavandatud inflatsioonikulgu ohustada eeldatust kõrgemad töötasud ja kaupade jätkuv hinnatõus, mistõttu nominaalne lähenemine võib veelgi edasi lükkuda. Sellega seoses on oluline roll struktuurireformide jätkuval rakendamisel.

| (4) | Komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal hinnanguliselt 6,4 % SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga, mil see oli 6,8 % SKPst. Programmiga nähakse 2007. aastaks ette veelgi väiksem eelarvepuudujääk, milleks on 6,2 % SKPst, kusjuures viimastest eelarve rakendamise kohta saadud andmetest lähtudes näib, et kõnealust eesmärki on võimalik isegi ületada. Jaanuari keskel valitsuse avaldatud prognoosi kohaselt on puudujääk veelgi väiksem — 5,7 % SKPst. 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi vähenemise põhjuseks on peamiselt 2006. aasta soodne üldmõju ning oodatust suurem tulu, mis saadi tänu maksude suurendamisele ja maksudest kõrvalehoidmise vältimiseks kehtestatud meetmete rakendamisele. Eelarvepuudujäägi vähendamine oleks võinud olla veelgi edukam, kui täiendavat manööverdusruumi ei oleks osaliselt kasutatud kavandatust suuremaks kulude suurendamiseks. Üldiselt vastas eelarve rakendamine 2007. aastal üldjoontes siiski nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta sisaldunud üleskutsele rakendada rangelt 2007. aasta eelarvet (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal hinnanguliselt 6,4 % SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga, mil see oli 6,8 % SKPst. Programmiga nähakse 2007. aastaks ette veelgi väiksem eelarvepuudujääk, milleks on 6,2 % SKPst, kusjuures viimastest eelarve rakendamise kohta saadud andmetest lähtudes näib, et kõnealust eesmärki on võimalik isegi ületada. Jaanuari keskel valitsuse avaldatud prognoosi kohaselt on puudujääk veelgi väiksem — 5,7 % SKPst. 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi vähenemise põhjuseks on peamiselt 2006. aasta soodne üldmõju ning oodatust suurem tulu, mis saadi tänu maksude suurendamisele ja maksudest kõrvalehoidmise vältimiseks kehtestatud meetmete rakendamisele. Eelarvepuudujäägi vähendamine oleks võinud olla veelgi edukam, kui täiendavat manööverdusruumi ei oleks osaliselt kasutatud kavandatust suuremaks kulude suurendamiseks. Üldiselt vastas eelarve rakendamine 2007. aastal üldjoontes siiski nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta sisaldunud üleskutsele rakendada rangelt 2007. aasta eelarvet (3).

| (5) | Ajakohastatud programmi peamine eesmärk on likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2009. aastaks (vähendades puudujääki 6,2 %-lt SKPst 2007. aastal 3,2 %-ni SKPst 2009. aastaks) (4) kooskõlas eelmise ajakohastatud programmiga ning üldjoontes sarnase makromajandusliku stsenaariumi taustal, ning vähendada veelgi puudujääki 2,2 %-ni SKPst 2011. aastal. Kuna prognooside kohaselt hakkavad intressikulud pärast 2008. aastat järk-järgult vähenema, peaks esmane tasakaal paranema veidi vähem, muutudes puudujäägist 2,2 % SKPst 2007. aastal ülejäägiks 1,1 % SKPst 2011. aastal. Ajakohastatud programmis kinnitatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), mida ei ole programmiperioodi vältel plaanis saavutada.
  Eelarve konsolideerimise saavutamiseks kavatsetakse vähendada kulude suhet SKPsse, mis pärast 1,5 protsendipunktilist langust 2007. aastal peaks programmiperioodi jooksul langema 6 protsendipunkti; see peaks alates 2008. aastast tasakaalustama ligikaudu 2 protsendipunktilist langust tulude suhtes SKPsse (tuleneb peamiselt maksukoormuse vähenemisest, sest maksude osatähtsus on SKP kasvus väike). Pärast eelarvevahendite külmutamise lõppu 2009. aastal saavutatakse kulude suhtarvu vähenemine struktuurireformide järkjärgulise rakendamisega avaliku halduse, hariduse, tervishoiu ja pensionite valdkonnas ning hinnateotuste jätkuva kärpimisega. Valitsemissektori koguvõlga, mis on aastal 2007 hinnanguliselt umbes 65 % SKPst ja seega ületab asutamisepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse, kavatsetakse programmiperioodi jooksul vähendada 3,6 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud programmi peamine eesmärk on likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2009. aastaks (vähendades puudujääki 6,2 %-lt SKPst 2007. aastal 3,2 %-ni SKPst 2009. aastaks) (4) kooskõlas eelmise ajakohastatud programmiga ning üldjoontes sarnase makromajandusliku stsenaariumi taustal, ning vähendada veelgi puudujääki 2,2 %-ni SKPst 2011. aastal. Kuna prognooside kohaselt hakkavad intressikulud pärast 2008. aastat järk-järgult vähenema, peaks esmane tasakaal paranema veidi vähem, muutudes puudujäägist 2,2 % SKPst 2007. aastal ülejäägiks 1,1 % SKPst 2011. aastal. Ajakohastatud programmis kinnitatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), mida ei ole programmiperioodi vältel plaanis saavutada.

Eelarve konsolideerimise saavutamiseks kavatsetakse vähendada kulude suhet SKPsse, mis pärast 1,5 protsendipunktilist langust 2007. aastal peaks programmiperioodi jooksul langema 6 protsendipunkti; see peaks alates 2008. aastast tasakaalustama ligikaudu 2 protsendipunktilist langust tulude suhtes SKPsse (tuleneb peamiselt maksukoormuse vähenemisest, sest maksude osatähtsus on SKP kasvus väike). Pärast eelarvevahendite külmutamise lõppu 2009. aastal saavutatakse kulude suhtarvu vähenemine struktuurireformide järkjärgulise rakendamisega avaliku halduse, hariduse, tervishoiu ja pensionite valdkonnas ning hinnateotuste jätkuva kärpimisega. Valitsemissektori koguvõlga, mis on aastal 2007 hinnanguliselt umbes 65 % SKPst ja seega ületab asutamisepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse, kavatsetakse programmiperioodi jooksul vähendada 3,6 protsendipunkti võrra.

| (6) | Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad 2008. aasta osas olevat üldiselt tasakaalustatud tänu programmiga prognoositust paremale tulemusele 2007. aastal ja kuna eelarvereservidega on võimalik tasakaalustada võimalikke kõrvalekaldeid kulude poolel. Eelarve täitmine võib alates 2009. aastast jääda alla programmis kavandatule. Makromajanduslikus stsenaariumis osutatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid on 2008. aastal tasakaalustatud. Kavandatust madalam SKP kasv alates 2009. aastast võib aga põhjustada suurema puudujäägi. Teatavad märgid osutavad kuludega seotud meetmete rakendamise lõdvenemisele, sest 2007. aasta keskpaigast alates on kulud kasvanud vastavalt eeldatust suurematele tuludele ning avaliku sektori palgafondi nominaalset külmutamist (mis peaks lõppema 2009. aastal) 2008. aastal enam ei kasutata (kuna avaliku sektori palku tõsteti, mis on osaliselt seotud oodatust kõrgema inflatsiooniga). Kulude osas võivad täiendavad ohud tekkida ka siis, kui suure võlakoormusega riigiraudtee-ettevõtte kavandatud ümberkorraldamine ei vähenda sellega seotud valitsemissektori kulutusi (5). Kulude vähendamisel on oluline osa avaliku halduse, tervishoiu-, pensioni-, haridus- ja hinnatoetuste süsteemi struktuurireformide edasisel kavandamisel ja jätkumeetmete võtmisel. Need tuleb aga täielikult täpsustada ja vastu võtta.
  Novembris 2007 parlamendile esitatud ettepanek maksuhaldust oluliselt täiustava reformi kohta peaks suurendama eelarvestrateegia usaldusväärsust ning vähendama eelarvega seotud ohtusid, kuid selle vastuvõtmiseks on vaja kvalifitseeritud häälteenamust ja selle tõhusust viimase aja eelarvekõrvalekallete kõrvaldamisel tuleb veel katsetada. Kuigi viimasel ajal on eelarve täitmine olnud plaanitust parem, on alates 2009. aastast olemas oht, et eelarvedistsipliin võib võrreldes kavandatuga nõrgeneda, nagu näitab ka varasem kogemus. Eelarve-eesmärkidega seotud riskid ohustavad samavõrra ka võla suhet, seetõttu ei kujune võla suhte muutused ilmselt nii soodsaks kui programmis prognoositakse, eriti pärast 2008. aastat. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad 2008. aasta osas olevat üldiselt tasakaalustatud tänu programmiga prognoositust paremale tulemusele 2007. aastal ja kuna eelarvereservidega on võimalik tasakaalustada võimalikke kõrvalekaldeid kulude poolel. Eelarve täitmine võib alates 2009. aastast jääda alla programmis kavandatule. Makromajanduslikus stsenaariumis osutatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid on 2008. aastal tasakaalustatud. Kavandatust madalam SKP kasv alates 2009. aastast võib aga põhjustada suurema puudujäägi. Teatavad märgid osutavad kuludega seotud meetmete rakendamise lõdvenemisele, sest 2007. aasta keskpaigast alates on kulud kasvanud vastavalt eeldatust suurematele tuludele ning avaliku sektori palgafondi nominaalset külmutamist (mis peaks lõppema 2009. aastal) 2008. aastal enam ei kasutata (kuna avaliku sektori palku tõsteti, mis on osaliselt seotud oodatust kõrgema inflatsiooniga). Kulude osas võivad täiendavad ohud tekkida ka siis, kui suure võlakoormusega riigiraudtee-ettevõtte kavandatud ümberkorraldamine ei vähenda sellega seotud valitsemissektori kulutusi (5). Kulude vähendamisel on oluline osa avaliku halduse, tervishoiu-, pensioni-, haridus- ja hinnatoetuste süsteemi struktuurireformide edasisel kavandamisel ja jätkumeetmete võtmisel. Need tuleb aga täielikult täpsustada ja vastu võtta.

Novembris 2007 parlamendile esitatud ettepanek maksuhaldust oluliselt täiustava reformi kohta peaks suurendama eelarvestrateegia usaldusväärsust ning vähendama eelarvega seotud ohtusid, kuid selle vastuvõtmiseks on vaja kvalifitseeritud häälteenamust ja selle tõhusust viimase aja eelarvekõrvalekallete kõrvaldamisel tuleb veel katsetada. Kuigi viimasel ajal on eelarve täitmine olnud plaanitust parem, on alates 2009. aastast olemas oht, et eelarvedistsipliin võib võrreldes kavandatuga nõrgeneda, nagu näitab ka varasem kogemus. Eelarve-eesmärkidega seotud riskid ohustavad samavõrra ka võla suhet, seetõttu ei kujune võla suhte muutused ilmselt nii soodsaks kui programmis prognoositakse, eriti pärast 2008. aastat.

| (7) | Käesoleva riskihinnangu alusel on programmi eelarvealased põhimõtted üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega aastaks 2009, nagu on soovitanud nõukogu, tingimusel et rakendatakse täielikult ja tõhusalt programmis kavandatud eelarvemeetmed ja struktuurireformi etapid. Isegi kui 2009. aastaks on eelarvekavadesse lisatud kulu reservid, ei taga kavandatud eelarvepuudujääk 3,2 % SKPst piisavat kaitset ettenägematu negatiivse eelarvearengu vastu. Programmiperioodi jooksul ei eeldata piisava kindlusvaru loomist, et vältida maksimaalase puudujäägi 3 % SKPst ületamist tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral. Tempo, millega programmiga ettenähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel kohandutakse keskpika perioodi eesmärgi suunas, on ebapiisav ja ei ole samuti piisavalt erimeetmetega tagatud. Võttes arvesse eespoolt nimetatud riske seoses eelarvedistsipliiniga, võib juhtuda, et võla suhe ei vähene programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva riskihinnangu alusel on programmi eelarvealased põhimõtted üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega aastaks 2009, nagu on soovitanud nõukogu, tingimusel et rakendatakse täielikult ja tõhusalt programmis kavandatud eelarvemeetmed ja struktuurireformi etapid. Isegi kui 2009. aastaks on eelarvekavadesse lisatud kulu reservid, ei taga kavandatud eelarvepuudujääk 3,2 % SKPst piisavat kaitset ettenägematu negatiivse eelarvearengu vastu. Programmiperioodi jooksul ei eeldata piisava kindlusvaru loomist, et vältida maksimaalase puudujäägi 3 % SKPst ületamist tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral. Tempo, millega programmiga ettenähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel kohandutakse keskpika perioodi eesmärgi suunas, on ebapiisav ja ei ole samuti piisavalt erimeetmetega tagatud. Võttes arvesse eespoolt nimetatud riske seoses eelarvedistsipliiniga, võib juhtuda, et võla suhe ei vähene programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt.

| (8) | Kuigi viimased 2006. ja 2007. aasta reformid on aidanud kärpida rahavastiku vananemisega seotud kulude suurenemist, näib riigi rahanduse jätkusuutlikkus olevat Ungaris tugevasti ohustatud. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on jätkuvalt ELi keskmisest suurem. Eelarve osas kokkuhoiu täielik saavutamine, mida eeldatavasti saadakse pensionide otsese maksustamise kasutuselevõtmisest alates 2013. aastast, sõltub selle maksu rakendamise viisist.
  Veelgi tähtsam on, et programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund, mis on 2006. aastaga võrreldes oluliselt paranenud, kujutab endast siiski ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele juba enne seda, kui hakkab ilmnema elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele. Lisaks ületab valitsemissektori praegune koguvõlg asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis kavandatud täiendav eelarve konsolideerimine aitaks maandada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi viimased 2006. ja 2007. aasta reformid on aidanud kärpida rahavastiku vananemisega seotud kulude suurenemist, näib riigi rahanduse jätkusuutlikkus olevat Ungaris tugevasti ohustatud. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on jätkuvalt ELi keskmisest suurem. Eelarve osas kokkuhoiu täielik saavutamine, mida eeldatavasti saadakse pensionide otsese maksustamise kasutuselevõtmisest alates 2013. aastast, sõltub selle maksu rakendamise viisist.

Veelgi tähtsam on, et programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund, mis on 2006. aastaga võrreldes oluliselt paranenud, kujutab endast siiski ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele juba enne seda, kui hakkab ilmnema elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele. Lisaks ületab valitsemissektori praegune koguvõlg asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis kavandatud täiendav eelarve konsolideerimine aitaks maandada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub olevat osaliselt vastavuses riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobris avaldatud rakendusaruandega. Pöörates tähelepanu eelarvet otseselt mõjutavatele meetmetele, sisaldavad mõlemad programmid kogu avaliku sektori institutsionaalse süsteemi ühtlustamiseks juba vastu võetud ja kavandatud meetmeid, sealhulgas neid, mis on seotud avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi suutlikkuse ratsionaliseerimisega, ning erinevaid varase pensionilemineku vältimise meetmeid. Uues ajakohastatud programmis on ka teavet rakendusaruandes käsitletud struktuurireformikavade ja hiljuti vastu võetud meetmete otsese mõju kohta eelarvele. Kõik kavandatud meetmed ei ole siiski lähenemisprogrammi eelarveprognoosides kvantifitseeritud ning pealegi ei ole neid kaasatud kõikehõlmavalt ega süstemaatiliselt. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub olevat osaliselt vastavuses riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobris avaldatud rakendusaruandega. Pöörates tähelepanu eelarvet otseselt mõjutavatele meetmetele, sisaldavad mõlemad programmid kogu avaliku sektori institutsionaalse süsteemi ühtlustamiseks juba vastu võetud ja kavandatud meetmeid, sealhulgas neid, mis on seotud avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi suutlikkuse ratsionaliseerimisega, ning erinevaid varase pensionilemineku vältimise meetmeid. Uues ajakohastatud programmis on ka teavet rakendusaruandes käsitletud struktuurireformikavade ja hiljuti vastu võetud meetmete otsese mõju kohta eelarvele. Kõik kavandatud meetmed ei ole siiski lähenemisprogrammi eelarveprognoosides kvantifitseeritud ning pealegi ei ole neid kaasatud kõikehõlmavalt ega süstemaatiliselt.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad Lissaboni strateegia kontekstis avaldatud eelarvepoliitilistes integreeritud suunistes. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad Lissaboni strateegia kontekstis avaldatud eelarvepoliitilistes integreeritud suunistes.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud teabenõuetega on programmis teatavad puudujäägid kohustuslike ja vabatahtlike andmete osas (6). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud teabenõuetega on programmis teatavad puudujäägid kohustuslike ja vabatahtlike andmete osas (6).

Üldiselt võib järeldada, et programmiga kavatsetakse jätkata viimaste aastate suurte eelarvepuudujääkide korrigeerimist, tehes kiiresti vajalikke jõupingutusi olukorra kohandamiseks ning nähes ette tagasihoidlikke edusamme liikumisel keskpika perioodi eesmärkide suunas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrigeerimist 2009. aastal. Konsolideerimismeetmete ja struktuurireformide abil peaks Ungari märkimisväärselt ületama oma 2007. aastaks seatud eesmärgi vähendada eelarvepuudujääki 6,8 %-ni SKPst ning suurendama edusamme lähenemise suunas. Eelmise programmiga võrreldes parandatakse teataval määral ka 2008. aastaks püstitatud eesmärki (4 % SKPst) ja silmas pidades 2007. aastal eeldatust paremat tulemust, oleks võimalik ja isegi soovitav kõnealune tulemus ületada. Eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgiga on seotud plaanitust kõrgemad kulud tänu eeldatust suurematele tuludele, millega ei saa aga pärast 2008. aastat enam arvestada. Lisaks sisaldab eelarve-eesmärkide saavutamine 2009. aastast alates suuremaid riske, mis on peamiselt seotud võimalike ülekuludega juhul, kui avaldatud laiahaardelist reformikava ei viida täielikult ellu. Seega sõltub kavandatud struktuurse kohanduse püsivus maksuhalduse tugevdamisest ning struktuurireformide lõpuleviimisest, mis on olulise tähtsusega mitte ainult välisinvesteeringute ligimeelitamisel, vaid ka riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisel, millega seotud riskid on Ungaris suured. Need saavutused on olulised ka majandusliku järelejõudmise tempo kiirendamisel ja püsiva lähenemise suunas liikumisel.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning artikli 104 lõike 7 alusel 10. oktoobril 2006 jätkusuutliku lähenemise kohta antud soovitust, kutsutakse Ungarit üles:

| i) | rangelt rakendama 2008. aasta eelarvet ja kooskõlas kavandatuga võtma piisavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2009. aastaks, rakendades vajaduse korral täiendavaid meetmeid, ning — kuna 2009. aastal ei ole marginaal riske silmas pidades piisav — suunama kõik eeldatust suuremad tulud eelarvepuudujäägi edasisse vähendamisse, kiirendades sellega ka puudujäägi vähendamise tempot liikumisel 60 % SKP künnise suunas; |
| --- | --- |

i)

rangelt rakendama 2008. aasta eelarvet ja kooskõlas kavandatuga võtma piisavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2009. aastaks, rakendades vajaduse korral täiendavaid meetmeid, ning — kuna 2009. aastal ei ole marginaal riske silmas pidades piisav — suunama kõik eeldatust suuremad tulud eelarvepuudujäägi edasisse vähendamisse, kiirendades sellega ka puudujäägi vähendamise tempot liikumisel 60 % SKP künnise suunas;

| ii) | tagama kulude püsiva vähendamise eelarve-eeskirjade ja institutsioonide tõhustamise ning avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi kavandatavate reformimeetmete ning kavandatava haridusreformi vastuvõtmise ja kiire rakendamise abil; |
| --- | --- |

ii)

tagama kulude püsiva vähendamise eelarve-eeskirjade ja institutsioonide tõhustamise ning avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi kavandatavate reformimeetmete ning kavandatava haridusreformi vastuvõtmise ja kiire rakendamise abil;

| iii) | pidades silmas võlataset ja rahvastiku vananemisega seotud kulude kasvu, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tehes kiireid edusamme keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks, ning jätkama pensionisüsteemi kavakindlat reformimist pärast esimeste sammude astumist 2006. ja 2007. aastal. |
| --- | --- |

iii)

pidades silmas võlataset ja rahvastiku vananemisega seotud kulude kasvu, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tehes kiireid edusamme keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks, ning jätkama pensionisüsteemi kavakindlat reformimist pärast esimeste sammude astumist 2006. ja 2007. aastal.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus,%) | LP nov 2007 | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| KOM nov 2007 | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2007 | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| KOM nov 2007 | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | puudub |
| SKP lõhe (7)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2007 | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM nov 2007 (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| KOM nov 2007 | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| KOM nov 2007 | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| KOM nov 2007 | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (7)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM nov 2007 | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (9)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM nov 2007 | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| KOM nov 2007 | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutus,%)

LP nov 2007

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

KOM nov 2007

3,9

2,0

2,6

3,4

puudub

puudub

LP dets 2006

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2007

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

KOM nov 2007

4,0

7,7

4,9

2,8

puudub

puudub

LP dets 2006

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

puudub

SKP lõhe (7)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2007

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

KOM nov 2007 (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

puudub

puudub

LP dets 2006

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2007

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

KOM nov 2007

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

puudub

puudub

LP dets 2006

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

KOM nov 2007

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

puudub

puudub

LP dets 2006

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

KOM nov 2007

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

puudub

puudub

LP dets 2006

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (7)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

KOM nov 2007

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

puudub

puudub

LP dets 2006

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

puudub

Struktuurne tasakaal (9)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

KOM nov 2007

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

puudub

puudub

LP dets 2006

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2007

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

KOM nov 2007

65,6

66,1

66,3

65,9

puudub

puudub

LP dets 2006

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste poolt 2007. aasta sügisel koostatud prognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruande kohta.

(3)  ELT C 71, 28.3.2007, lk 23.

(4)  Puudujäägile seatud eesmärk 3,2 % SKPst 2009. aastaks ületab endiselt asutamislepingus sätestatud läviväärtust 3 % SKPst. Nagu eelmistes ajakohastatud versioonides, eeldatakse ka käesolevas programmis, et nõukogu ja komisjon võtavad Ungari ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist kaaludes (kooskõlas nõukogu muudetud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 7, milles on sätestatud, et kui valitsemissektori eelarve üldine puudujääk „...on oluliselt ja jätkuvalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtusele lähedasele tasemele”, peaksid nõukogu ja komisjon arvesse võtma pensionireformi järk-järgult vähenevat netokulu, mis hõlmab täielikult finantseeritud pensionisammast, võttes aluseks lineaarselt vähenevaid kulusid viis aastat kestva üleminekuperioodi jooksul ning arvestades tegevusjuhendi rakendussätteid) arvesse 20 % pensionireformist tulenevast iga-aastasest eelarvekulust (käesoleval aastal moodustab see eeldatavasti 0,3 % SKPst).

(5)  Tundub, et programm ei hõlma riigile kuuluva raudtee-ettevõtte MÁV võlgade võimalikku ülevõtmist (üle 1 % SKPst) ega täiendavaid kapitalisüste MÁVi; samale oletusele jõuti komisjoni talituste prognoosis 2007. aasta sügisel. Lisaks sellele ei võeta kummaski dokumendis arvesse MÁVi kaubaveo-osakonna erastamisest saadavat tulu ega kavandatava erastamise mõju ettevõtte sektorilisele liigitusele.

(6)  Eriti seetõttu, et ei ole esitatud andmeid tegelike nominaalsete vahetuskursside kohta.

(7)  Programmide raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhed.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 3,2 %, 3,0 %, 3,0 % ja 3,0 %.

(9)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2006. aastal 0,7 % SKPst ja 2007. aastal 1,1 % (mõlemad puudujääki vähendavad) ning 2008. aastal 0,1 % SKPst ja 2009. aastal 0,1 % (mõlemad puudujääki vähendavad vastavalt viimasele programmile) ning 2006. aastal 0,3 % SKPst ja 2007. aastal 0,9 % SKPst (mõlemad puudujääki vähendavad) ning 2008. aastal 0,1 % SKPst ja 2009. aastal 0,1 % SKPst (mõlemad eelarvepuudujääki vähendavad vastavalt komisjoni talituste sügisprognoosile).

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/25

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007/2008–2012/2013 kohta

(2008/C 49/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveaastateks 2007/2008–2012/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveaastateks 2007/2008–2012/2013 (2).

| (2) | Ühendkuningriigi majandus on viimasel kümnel aastal tugevasti ja stabiilselt kasvanud ning kasvas ka 2007. aastal potentsiaalsest kasvumäärast rohkem, kuigi majanduse tasakaalustamatus suurenes, sealhulgas vähenes säästmine kodumajapidamistes ja suurenes maksebilansi puudujääk. Soodsate kasvutingimustega on siiski kaasnenud valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemine käesoleval eelarveaastal (2007/2008). Pärast 2006./2007. eelarveaasta valitsemissektori eelarve puudujääki, mis moodustas 2,6 % SKPst, prognoositakse programmis puudujäägi suurenemist 3 %-ni SKPst 2007./2008. eelarveaastal, kusjuures kontrollväärtuse suhtes puudub kindlusvaru.
  Peale selle on oht, et majanduslikud väljavaated halvenevad veelgi pärast rahaturgudel valitsenud ebastabiilsust ning eluasemeturu nõrgenemist 2007. aasta teisel poolel. See osutab peatsele majanduskasvu aeglustumisele. Tulevikku vaadates võib see pärssida tulude kasvu, suurendades vajadust piirata kulusid, et Ühendkuningriik suudaks parandada eelarve tasakaalu. Hiljutine suhteliselt kiire vahetuskursi alanemine võib samuti suurendada inflatsioonisurvet. Peamised makromajanduslikud ohud on seotud eluasemeturul toimuva tegevuse järsu aeglustumisega, mis võib pärsside eratarbimise kasvu, ning prognoositust madalama kasvu ja tööhõivega finantsteenuste sektoris. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi majandus on viimasel kümnel aastal tugevasti ja stabiilselt kasvanud ning kasvas ka 2007. aastal potentsiaalsest kasvumäärast rohkem, kuigi majanduse tasakaalustamatus suurenes, sealhulgas vähenes säästmine kodumajapidamistes ja suurenes maksebilansi puudujääk. Soodsate kasvutingimustega on siiski kaasnenud valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemine käesoleval eelarveaastal (2007/2008). Pärast 2006./2007. eelarveaasta valitsemissektori eelarve puudujääki, mis moodustas 2,6 % SKPst, prognoositakse programmis puudujäägi suurenemist 3 %-ni SKPst 2007./2008. eelarveaastal, kusjuures kontrollväärtuse suhtes puudub kindlusvaru.

Peale selle on oht, et majanduslikud väljavaated halvenevad veelgi pärast rahaturgudel valitsenud ebastabiilsust ning eluasemeturu nõrgenemist 2007. aasta teisel poolel. See osutab peatsele majanduskasvu aeglustumisele. Tulevikku vaadates võib see pärssida tulude kasvu, suurendades vajadust piirata kulusid, et Ühendkuningriik suudaks parandada eelarve tasakaalu. Hiljutine suhteliselt kiire vahetuskursi alanemine võib samuti suurendada inflatsioonisurvet. Peamised makromajanduslikud ohud on seotud eluasemeturul toimuva tegevuse järsu aeglustumisega, mis võib pärsside eratarbimise kasvu, ning prognoositust madalama kasvu ja tööhõivega finantsteenuste sektoris.

| (3) | Programmis nähakse ette kaks makromajanduslikku stsenaariumi: keskne stsenaarium ja alternatiivne stsenaarium, mis põhineb kasvusuundumusel, mille kohaselt on majanduskasv ühe neljandiku protsendipunkti võrra väiksem kui keskse stsenaariumi puhul. Riigi rahandust käsitlevad prognoosid põhinevad alternatiivsel stsenaariumil, mis on kesksest stsenaariumist ettevaatlikum. Mõlema stsenaariumi puhul eeldatakse mõningast laenutingimuste karmistumist hiljutiste finantsturuhäirete tõttu. Alternatiivset stsenaariumi käsitatakse ajakohastatud programmi hindamisel võrdlusstsenaariumina. Kõnealuses stsenaariumis nähakse ette majanduskasvu aeglustumine 2007./2008. eelarveaasta 3,0 %-lt 2,0 %-ni 2008./2009. eelarveaastal. Programmis prognoositakse, et 2009./2010. eelarveaastal suureneb majanduskasv taas 2,75 %-ni. Hinnates praegu olemasolevat teavet, (3) sealhulgas märkimisväärse surutise suurenevat tõenäosust eluasemeturul ja pikaajalist ebastabiilsust finantsturgudel, näib see stsenaarium põhinevat soodsatel kasvueeldustel kuni 2009./2010. eelarveaastani ning pärast seda tõenäolistel eeldustel. Programmi lühiajalise inflatsiooni prognoosis näib prognoositav inflatsioonitase olevat madal, mis on peamiselt tingitud järgmise aasta naftahindade eeldustest. Lühiajalises perspektiivis potentsiaalsest tasemest väiksem majandusaktiivsus peaks ohjeldama inflatsiooni ja tagama sedasi hindade stabiilsuse. |
| --- | --- |

(3)

Programmis nähakse ette kaks makromajanduslikku stsenaariumi: keskne stsenaarium ja alternatiivne stsenaarium, mis põhineb kasvusuundumusel, mille kohaselt on majanduskasv ühe neljandiku protsendipunkti võrra väiksem kui keskse stsenaariumi puhul. Riigi rahandust käsitlevad prognoosid põhinevad alternatiivsel stsenaariumil, mis on kesksest stsenaariumist ettevaatlikum. Mõlema stsenaariumi puhul eeldatakse mõningast laenutingimuste karmistumist hiljutiste finantsturuhäirete tõttu. Alternatiivset stsenaariumi käsitatakse ajakohastatud programmi hindamisel võrdlusstsenaariumina. Kõnealuses stsenaariumis nähakse ette majanduskasvu aeglustumine 2007./2008. eelarveaasta 3,0 %-lt 2,0 %-ni 2008./2009. eelarveaastal. Programmis prognoositakse, et 2009./2010. eelarveaastal suureneb majanduskasv taas 2,75 %-ni. Hinnates praegu olemasolevat teavet, (3) sealhulgas märkimisväärse surutise suurenevat tõenäosust eluasemeturul ja pikaajalist ebastabiilsust finantsturgudel, näib see stsenaarium põhinevat soodsatel kasvueeldustel kuni 2009./2010. eelarveaastani ning pärast seda tõenäolistel eeldustel. Programmi lühiajalise inflatsiooni prognoosis näib prognoositav inflatsioonitase olevat madal, mis on peamiselt tingitud järgmise aasta naftahindade eeldustest. Lühiajalises perspektiivis potentsiaalsest tasemest väiksem majandusaktiivsus peaks ohjeldama inflatsiooni ja tagama sedasi hindade stabiilsuse.

| (4) | 2007./2008. eelarveaastaks prognoositav valitsemissektori eelarve puudujääk on komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognooside kohaselt 3,0 % SKPst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni prognoos oli 2,3 % SKPst. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) on eelmise eelarveaasta omast suurem 0,5 % SKPst. Eelarveseisund on halvenenud peamiselt ettevõtte tulumaksu loodetust väiksema laekumise tõttu, kuigi tuleb märkida, et seoses rahvamajanduse arvepidamise ümberliigitamisega suurenes puudujääk võrreldes programmi eelmise ajakohastatud versiooniga ligikaudu 0,25 % SKPst aastas. Vastavalt hiljutisele teabele, mis hõlmab viimase aasta andmeid valitsemissektori tulude kohta, esineb selge oht, et 2007./2008. eelarveaasta eelarvepuudujääk suureneb ning ületab kontrollväärtuse. Sellega seoses ei ole riigi rahanduse eeldatav halvenemine kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) (4) esitatud soovitusega jätkata eelarve konsolideerimist. |
| --- | --- |

(4)

2007./2008. eelarveaastaks prognoositav valitsemissektori eelarve puudujääk on komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognooside kohaselt 3,0 % SKPst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni prognoos oli 2,3 % SKPst. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) on eelmise eelarveaasta omast suurem 0,5 % SKPst. Eelarveseisund on halvenenud peamiselt ettevõtte tulumaksu loodetust väiksema laekumise tõttu, kuigi tuleb märkida, et seoses rahvamajanduse arvepidamise ümberliigitamisega suurenes puudujääk võrreldes programmi eelmise ajakohastatud versiooniga ligikaudu 0,25 % SKPst aastas. Vastavalt hiljutisele teabele, mis hõlmab viimase aasta andmeid valitsemissektori tulude kohta, esineb selge oht, et 2007./2008. eelarveaasta eelarvepuudujääk suureneb ning ületab kontrollväärtuse. Sellega seoses ei ole riigi rahanduse eeldatav halvenemine kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) (4) esitatud soovitusega jätkata eelarve konsolideerimist.

| (5) | Ajakohastatud versioonis ei määrata kindlaks kvantitatiivset eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki. Programmis esitatakse prognoosid eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning sellega nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi järkjärguline vähendamine. Prognoositakse, et eelarvepuudujäägi suhe SKPsse on 2008./2009. eelarveaastal pisut väiksem kui eelmisel aastal. Prognooside kohaselt väheneb struktuurne puudujääk sama aasta jooksul ligikaudu 0,3 protsendipunkti võrra. Esmane eelarvepuudujääk peaks hinnanguliselt pisut suurenema, kuna esmaste kulutuste suurenemist kompenseerib intressimaksete vähenemine ainult osaliselt. Seepärast prognoositakse programmis valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 0,5 protsendipunkti võrra 2009./2010. eelarveaastal ja keskmiselt 0,25 protsendipunkti võrra aastas järgmise kolme eelarveaasta jooksul. Esmane eelarvetasakaal peaks paranema, st puudujäägist 0,9 % SKPst 2008./2009. eelarveaastal jõutakse tasakaalu 2010./2011. eelarveaastal. Prognoositakse, et kolm viiendikku eelarve kohandamisest programmiperioodi jooksul tuleneb tulude suhte suurendamisest SKPsse ja kaks viiendikku eelarve kohandamisest on seotud kulutuste suhte vähendamisega. Tulude suhet SKPsse suurendatakse ühtlaselt kogu programmiperioodi jooksul üksikisiku tulumaksu laekumise suurendamisega ja vähemal määral selliste juba teatavaks tehtud meetmete rakendamisega, mis tagavad suurema tulu.
  Kulude osas osutavad 2007. aasta kõikehõlmavas kuluaruandes sätestatud kogukulud aasta keskmiste kulude kasvu olulisele vähenemisele ajavahemikus 2008/2009–2010/2011, võrreldes viimase kümne aasta aastakeskmisega. Ministeeriumid on teinud juba edusamme tõhususe eesmärkide osas kuluaruande 2004 perioodil (lõpeb eelarveaastal 2007/2008) ning on esitanud avalikult kokkuvõtte kavandatava kokkuhoiu kohta kõikehõlmava kuluaruande perioodil. Samas eeldatakse, et 2008./2009. eelarveaastal suurenevad kogukulud nominaalsest SKPst siiski rohkem, mistõttu suureneb ka eelarvepuudujääk SKP suhtes. Võrreldes eelmise programmiga prognoositakse ajakohastatud versioonis halvemaid eelarveväljavaateid, eelkõige programmiperioodi esimestel aastatel, kuigi osaliselt tuleneb see rahvamajanduse arvepidamise eespool nimetatud ümberliigitamisest. Koguvõla suhe jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, kuigi prognoositakse selle suurenemist kuni 2010./2011. eelarveaastani. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud versioonis ei määrata kindlaks kvantitatiivset eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki. Programmis esitatakse prognoosid eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning sellega nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi järkjärguline vähendamine. Prognoositakse, et eelarvepuudujäägi suhe SKPsse on 2008./2009. eelarveaastal pisut väiksem kui eelmisel aastal. Prognooside kohaselt väheneb struktuurne puudujääk sama aasta jooksul ligikaudu 0,3 protsendipunkti võrra. Esmane eelarvepuudujääk peaks hinnanguliselt pisut suurenema, kuna esmaste kulutuste suurenemist kompenseerib intressimaksete vähenemine ainult osaliselt. Seepärast prognoositakse programmis valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 0,5 protsendipunkti võrra 2009./2010. eelarveaastal ja keskmiselt 0,25 protsendipunkti võrra aastas järgmise kolme eelarveaasta jooksul. Esmane eelarvetasakaal peaks paranema, st puudujäägist 0,9 % SKPst 2008./2009. eelarveaastal jõutakse tasakaalu 2010./2011. eelarveaastal. Prognoositakse, et kolm viiendikku eelarve kohandamisest programmiperioodi jooksul tuleneb tulude suhte suurendamisest SKPsse ja kaks viiendikku eelarve kohandamisest on seotud kulutuste suhte vähendamisega. Tulude suhet SKPsse suurendatakse ühtlaselt kogu programmiperioodi jooksul üksikisiku tulumaksu laekumise suurendamisega ja vähemal määral selliste juba teatavaks tehtud meetmete rakendamisega, mis tagavad suurema tulu.

Kulude osas osutavad 2007. aasta kõikehõlmavas kuluaruandes sätestatud kogukulud aasta keskmiste kulude kasvu olulisele vähenemisele ajavahemikus 2008/2009–2010/2011, võrreldes viimase kümne aasta aastakeskmisega. Ministeeriumid on teinud juba edusamme tõhususe eesmärkide osas kuluaruande 2004 perioodil (lõpeb eelarveaastal 2007/2008) ning on esitanud avalikult kokkuvõtte kavandatava kokkuhoiu kohta kõikehõlmava kuluaruande perioodil. Samas eeldatakse, et 2008./2009. eelarveaastal suurenevad kogukulud nominaalsest SKPst siiski rohkem, mistõttu suureneb ka eelarvepuudujääk SKP suhtes. Võrreldes eelmise programmiga prognoositakse ajakohastatud versioonis halvemaid eelarveväljavaateid, eelkõige programmiperioodi esimestel aastatel, kuigi osaliselt tuleneb see rahvamajanduse arvepidamise eespool nimetatud ümberliigitamisest. Koguvõla suhe jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, kuigi prognoositakse selle suurenemist kuni 2010./2011. eelarveaastani.

| (6) | Eelarve tulemused võivad olla programmis prognoositust halvemad, eelkõige väiksema maksulaekumise ja finantssektori aktiivsuse järsemast ja pikaajalisest vähenemisest tingitud võimaliku kohustuste realiseerimise tõttu. Suure maksutulemuslikkusega kulud, eelkõige kodumajapidamiste tarbimine, võivad eluasemeturu pikaajalise kohandumise korral samuti oluliselt väheneda. Tulude alalaekumisest tulenev ülemäärane eelarvepuudujääk 2007./2008. eelarveaastal võib korduda ka 2008./2009. eelarveaastal Võttes arvesse ohtusid makromajandustulemustele 2008. aastal, tuleb lähenemisprogrammis esitatud eeldust, et Ühendkuningriigi majanduse kasv taastub kiiresti 2009./2010. eelarveaastal, pidada optimistlikuks ning sellega võib kaasneda oht, et eelarve puudujääk osutub kavandatust suuremaks. Samas täiendavad viimases kõikehõlmavas kuluaruandes ettenähtud kulude kasvu järsku piiramist eesmärgid, mis on seatud kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste osutamise märkimisväärse tõhustamise teel, ning juhul kui seda ei saavutata, võivad sellega kaasneda kõikehõlmavas kuluaruandes sätestatust suuremad kulud. Kõikehõlmava kuluaruande perioodile järgnevates 2011./2012. ja 2012./2013. eelarveaasta prognoosides eeldatakse kulude jätkuvat mõõdukat kasvu, kuid need ületavad ministeeriumide eelmiste aastate üksikasjalikke kulueelarveid. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve tulemused võivad olla programmis prognoositust halvemad, eelkõige väiksema maksulaekumise ja finantssektori aktiivsuse järsemast ja pikaajalisest vähenemisest tingitud võimaliku kohustuste realiseerimise tõttu. Suure maksutulemuslikkusega kulud, eelkõige kodumajapidamiste tarbimine, võivad eluasemeturu pikaajalise kohandumise korral samuti oluliselt väheneda. Tulude alalaekumisest tulenev ülemäärane eelarvepuudujääk 2007./2008. eelarveaastal võib korduda ka 2008./2009. eelarveaastal Võttes arvesse ohtusid makromajandustulemustele 2008. aastal, tuleb lähenemisprogrammis esitatud eeldust, et Ühendkuningriigi majanduse kasv taastub kiiresti 2009./2010. eelarveaastal, pidada optimistlikuks ning sellega võib kaasneda oht, et eelarve puudujääk osutub kavandatust suuremaks. Samas täiendavad viimases kõikehõlmavas kuluaruandes ettenähtud kulude kasvu järsku piiramist eesmärgid, mis on seatud kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste osutamise märkimisväärse tõhustamise teel, ning juhul kui seda ei saavutata, võivad sellega kaasneda kõikehõlmavas kuluaruandes sätestatust suuremad kulud. Kõikehõlmava kuluaruande perioodile järgnevates 2011./2012. ja 2012./2013. eelarveaasta prognoosides eeldatakse kulude jätkuvat mõõdukat kasvu, kuid need ületavad ministeeriumide eelmiste aastate üksikasjalikke kulueelarveid.

| (7) | Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmis kavandatud piiratud konsolideerimise tagamiseks. Esineb selge oht, et puudujääk lühiajalises perspektiivis süveneb ning ületab kontrollväärtuse. Programmiperioodi jooksul ei saavutata tõenäoliselt eelarve puudujäägi taset, mis võimaldaks tagada kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste (hinnanguliselt 1,5 % SKPst) korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. Programmiperioodi jooksul tuleks eelarve konsolideerimise tempot kiirendada. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmis kavandatud piiratud konsolideerimise tagamiseks. Esineb selge oht, et puudujääk lühiajalises perspektiivis süveneb ning ületab kontrollväärtuse. Programmiperioodi jooksul ei saavutata tõenäoliselt eelarve puudujäägi taset, mis võimaldaks tagada kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste (hinnanguliselt 1,5 % SKPst) korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. Programmiperioodi jooksul tuleks eelarve konsolideerimise tempot kiirendada.

| (8) | Ühendkuningriigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju Ühendkuningriigi eelarvele on ligilähedane ELi keskmisele, kusjuures pensionikulud suurenevad mõnevõrra vähem kui ELis keskmiselt, mis on osaliselt põhjustatud asjaolust, et Ühendkuningriik toetub rohkem erapensionisüsteemidele kui teised ELi riigid. 2007. aasta reformiga, mille eesmärk on leida lahendusi tuleviku võimaliku ebapiisava pensioni küsimusele, kaasneb tõenäoliselt vanusega seotud kulutuste suurenemine. Programmis prognoositav 2007. aasta eelarveseisund, mis on võrreldes eelmise programmi lähteseisundiga halvenenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Suure esmase eelarveülejäägi saavutamine aitaks vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju Ühendkuningriigi eelarvele on ligilähedane ELi keskmisele, kusjuures pensionikulud suurenevad mõnevõrra vähem kui ELis keskmiselt, mis on osaliselt põhjustatud asjaolust, et Ühendkuningriik toetub rohkem erapensionisüsteemidele kui teised ELi riigid. 2007. aasta reformiga, mille eesmärk on leida lahendusi tuleviku võimaliku ebapiisava pensioni küsimusele, kaasneb tõenäoliselt vanusega seotud kulutuste suurenemine. Programmis prognoositav 2007. aasta eelarveseisund, mis on võrreldes eelmise programmi lähteseisundiga halvenenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Suure esmase eelarveülejäägi saavutamine aitaks vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Lähenemisprogramm näib olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta septembri rakendusaruandega. Eelkõige hõlmavad mõlemad programmid 2007. aasta kõikehõlmavat kuluaruannet, sealhulgas selliste valitsuse eesmärkide järkjärgulist rakendamist, mis on seotud avalike teenuste osutamise tõhustamisega ja nende teenuste kvaliteedi-hinna suhte parandamisega. Lähenemisprogrammi eelarveprognoosides on võetud arvesse riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes rõhutatud selliste oluliste reformielementide otsest mõju eelarvele, nagu riigipensioni väärtuse ja kohaldamisala suurendamine, samuti hiljutised algatused eluasemete pakkumise suurendamiseks, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni soodustamiseks ja tööjõu oskuste parandamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm näib olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta septembri rakendusaruandega. Eelkõige hõlmavad mõlemad programmid 2007. aasta kõikehõlmavat kuluaruannet, sealhulgas selliste valitsuse eesmärkide järkjärgulist rakendamist, mis on seotud avalike teenuste osutamise tõhustamisega ja nende teenuste kvaliteedi-hinna suhte parandamisega. Lähenemisprogrammi eelarveprognoosides on võetud arvesse riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes rõhutatud selliste oluliste reformielementide otsest mõju eelarvele, nagu riigipensioni väärtuse ja kohaldamisala suurendamine, samuti hiljutised algatused eluasemete pakkumise suurendamiseks, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni soodustamiseks ja tööjõu oskuste parandamiseks.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis jätkuvalt olulised lüngad kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes, (5) kusjuures vaatamata nõukogu varasemale üleskutsele ei ole andmete esitamine paranenud. |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis jätkuvalt olulised lüngad kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes, (5) kusjuures vaatamata nõukogu varasemale üleskutsele ei ole andmete esitamine paranenud.

Kokkuvõttes kinnitatakse programmis Ühendkuningriigi eelarveseisundi märkimisväärset halvenemist, mis koos tõenäoliselt prognoositust halvemate makromajanduslike tingimustega kujutab endast selget ohtu, et valitsemissektori eelarve puudujääk ületab lähiajal kontrollväärtuse 3 % SKPst. Kuigi programmis on kavandatud maksulaekumise järkjärgulise suurendamise ja jooksvate kulude senise kiire kasvu piiramise teel karmistada teataval määral eelarvepoliitikat alates 2008./2009. eelarveaastast, on kõnealuse konsolideerimise saavutamine ohus. Peamised ohud tulenevad makromajanduslike väljavaadete halvenemisest ning ohtudest kulueelarve täitmisele. Konsolideerimise kavandatud kiirus on samuti tagasihoidlik. Võla suhe jääb märkimisväärselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, suurenedes mõningal määral 2010./2011. eelarveaastani ning hakates siis langema. Võrreldes eelmise programmiga on Ühendkuningriigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus halvenenud, mis on peamiselt tingitud lähteseisundi halvenemisest, samas kui Ühendkuningriik on rahanduse jätkusuutlikkuse osas jätkuvalt keskmisel riskitasemel.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Ühendkuningriiki üles:

| i) | rakendama meetmeid, mis on vajalikud tagamaks, et eelarve puudujääk ei ületaks kontrollväärtust 3 % SKPst; |
| --- | --- |

i)

rakendama meetmeid, mis on vajalikud tagamaks, et eelarve puudujääk ei ületaks kontrollväärtust 3 % SKPst;

| ii) | kiirendama eelarve tasakaalu parandamise tempot kogu programmiperioodi jooksul, millega vähendatakse ka ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

ii)

kiirendama eelarve tasakaalu parandamise tempot kogu programmiperioodi jooksul, millega vähendatakse ka ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Ühendkuningriiki kutsutakse samuti üles parandama vastavust tegevusjuhendi andmenõuetele.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus,%) | LP nov 2007 (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,5 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2007 (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov 2007 (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | puudub |
| SKP lõhe (8)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2007 (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov 2007 (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (10)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| KOM nov 2007 | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | puudub |
| Esmane tasakaal (10)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| KOM nov 2007 | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (8)
   (10)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM nov 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (11)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM nov 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg (12)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| KOM nov 2007 | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid |

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

Reaalne SKP

(muutus,%)

LP nov 2007 (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

KOM nov 2007

3

3

2

2,5

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006 (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2007 (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

KOM nov 2007 (7)

2,3

2,4

2,2

2

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006 (6)

2,5

2

2

2

2

2

puudub

SKP lõhe (8)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2007 (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

KOM nov 2007 (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006 (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (10)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

KOM nov 2007

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

puudub

Esmane tasakaal (10)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

KOM nov 2007

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (8)
   (10)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM nov 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

puudub

Struktuurne tasakaal (11)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM nov 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

puudub

Valitsemissektori koguvõlg (12)

(% SKPst)

LP nov 2007

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

KOM nov 2007

42,6

43,3

44,5

45,2

puudub

puudub

puudub

LP dets 2006

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Selles osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis.

(3)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügise prognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(4)  ELT C 72, 29.3.2007, lk 20.

(5)  Eelkõige ei ole esitatud andmeid prognooside kohta, mis hõlmavad tööhõivet, töötust, palgainflatsiooni ning valitsemissektori tulude ja kulude üksikasjalikku jaotust Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA 95) alusel.

(6)  Ametiasutuste poolt riigi rahanduse prognooside aluseks võetavad majanduslikud eeldused. Majanduslikud eeldused põhinevad stsenaariumil, mille kohaselt on majanduskasv valitsuse neutraalses seisukohas esitatust ühe neljandiku protsendipunkti võrra väiksem.

(7)  Kalendriaasta alusel. 2006/2007 veerus esitatud andmed osutavad 2006. kalendriaastale.

(8)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud tasakaal.

(9)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastateks 2006–2009 vastavalt 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % ja 2,6 %.

(10)  Esmase tasakaalu näitajad programmis on kohandatud nii, et intressi netomaksete asemel kasutatakse intressi brutomakseid.

(11)  Tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmiperioodi jooksul ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(12)  Lähenemisprogrammi andmed, mis põhinevad SKPl v.a FISIMi kohandamine, mistõttu võla suhe suureneb ligikaudu 0,8 protsendipunkti võrra võrreldes komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosiga.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/29

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

(2008/C 49/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011.

| (2) | SKP reaalkasv on Itaalias olnud väiksem kui euroala keskmine alates 1990ndatest ning potentsiaalne kasv on hinnanguliselt vähenenud enam kui 2 %-lt 1990ndate alguses 1,5 %-le viimase 15 aasta jooksul. Positiivse poole pealt on Itaalias alates sajandivahetusest tööhõive tugevasti suurenenud ja töötuse määr oluliselt vähenenud, mis muuhulgas osutab tööturu reformi mõjule.
  Kuigi Itaalial läheb veel kaua aega, et saavutada ELi keskmine tööhõive määr, osutab tööhõive dünaamilise kasvu ja SKP aeglase kasvu kombinatsioon tootlikkuse probleemile Itaalias. Hoolimata Itaalia majanduse elavnemisest viimasel ajal, jäävad majanduse väljavaated oluliste struktuuriliste nõrkuste tõttu ebaselgeks. Nimetatud nõrkused puudutavad eelkõige piiratud sisekonkurentsi teenusteturul, kusjuures selle probleemiga on hakatud tegelema alles viimastel aastatel. Struktuurilistest nõrkustest on tulenenud tootlikkuse aeglane kasv, välise konkurentsivõime pidev vähenemine ja kuni viimase ajani euroala keskmisest suurem inflatsioonitase. Valitsemissektori võla suhe SKPsse (üle 100 %) ja suhteliselt kõrge, kuigi langev eelarve puudujääk suurendavad majanduslikku ebakindlust ja põhjustavad suuri võlgade teeninduskulusid, mis muudavad Itaalia eelarveseisundi tundlikuks intressimäärade tõusu suhtes. Samuti takistab see valitsemissektori vahendite tõhusamat kasutamist ja piirab automaatsete stabilisaatorite tõhusust eelarvepoliitika raames. Lisaks hiljutisele stabiliseerimisele tuleb täiendavalt vähendada struktuurilist esmaste kulude suhet ja suurendada potentsiaalset kasvu, sealhulgas riigi rahanduse kvaliteedi parandamise teel, et vähendada kiiresti võla suhet ja suunata riigi rahandus jätkusuutlikule teele. |
| --- | --- |

(2)

SKP reaalkasv on Itaalias olnud väiksem kui euroala keskmine alates 1990ndatest ning potentsiaalne kasv on hinnanguliselt vähenenud enam kui 2 %-lt 1990ndate alguses 1,5 %-le viimase 15 aasta jooksul. Positiivse poole pealt on Itaalias alates sajandivahetusest tööhõive tugevasti suurenenud ja töötuse määr oluliselt vähenenud, mis muuhulgas osutab tööturu reformi mõjule.

Kuigi Itaalial läheb veel kaua aega, et saavutada ELi keskmine tööhõive määr, osutab tööhõive dünaamilise kasvu ja SKP aeglase kasvu kombinatsioon tootlikkuse probleemile Itaalias. Hoolimata Itaalia majanduse elavnemisest viimasel ajal, jäävad majanduse väljavaated oluliste struktuuriliste nõrkuste tõttu ebaselgeks. Nimetatud nõrkused puudutavad eelkõige piiratud sisekonkurentsi teenusteturul, kusjuures selle probleemiga on hakatud tegelema alles viimastel aastatel. Struktuurilistest nõrkustest on tulenenud tootlikkuse aeglane kasv, välise konkurentsivõime pidev vähenemine ja kuni viimase ajani euroala keskmisest suurem inflatsioonitase. Valitsemissektori võla suhe SKPsse (üle 100 %) ja suhteliselt kõrge, kuigi langev eelarve puudujääk suurendavad majanduslikku ebakindlust ja põhjustavad suuri võlgade teeninduskulusid, mis muudavad Itaalia eelarveseisundi tundlikuks intressimäärade tõusu suhtes. Samuti takistab see valitsemissektori vahendite tõhusamat kasutamist ja piirab automaatsete stabilisaatorite tõhusust eelarvepoliitika raames. Lisaks hiljutisele stabiliseerimisele tuleb täiendavalt vähendada struktuurilist esmaste kulude suhet ja suurendada potentsiaalset kasvu, sealhulgas riigi rahanduse kvaliteedi parandamise teel, et vähendada kiiresti võla suhet ja suunata riigi rahandus jätkusuutlikule teele.

| (3) | Programmi makromajanduslikus lähtestsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 1,9 %-lt 2007. aastal 1,5 %-le 2008. aastal. Seejärel kiireneks reaalkasv aeglaselt kuid püsivalt kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul, jõudes 2011. aastaks 1,8 %-ni SKPst. Hiljutisi arenguid arvesse võttes tundub 2008. aasta kasvuprognoos olevat programmis küllaltki soodne, (2) kuna praegu eeldatakse, et SKP reaalkasv on 2008. aastal programmis prognoositust selgelt väiksem, mis võib mõjutada majandustegevuse taset ka pärast 2008. aastat. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat madal 2008. aastal ja usutav sellele järgnevatel aastatel. Kõnealune inflatsiooniprognoos ja selle aluseks olev tööjõu erikulu kasvu aeglustumine näivad olevat kooskõlas eesmärgiga piirata Itaalia majanduse konkurentsivõime vähenemist. |
| --- | --- |

(3)

Programmi makromajanduslikus lähtestsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 1,9 %-lt 2007. aastal 1,5 %-le 2008. aastal. Seejärel kiireneks reaalkasv aeglaselt kuid püsivalt kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul, jõudes 2011. aastaks 1,8 %-ni SKPst. Hiljutisi arenguid arvesse võttes tundub 2008. aasta kasvuprognoos olevat programmis küllaltki soodne, (2) kuna praegu eeldatakse, et SKP reaalkasv on 2008. aastal programmis prognoositust selgelt väiksem, mis võib mõjutada majandustegevuse taset ka pärast 2008. aastat. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat madal 2008. aastal ja usutav sellele järgnevatel aastatel. Kõnealune inflatsiooniprognoos ja selle aluseks olev tööjõu erikulu kasvu aeglustumine näivad olevat kooskõlas eesmärgiga piirata Itaalia majanduse konkurentsivõime vähenemist.

| (4) | Valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal prognoositakse stabiilsusprogrammi 2007. aasta versioonis 2,4 % SKPst, samas kui eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärk oli 2,8 % SKPst. Komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosis hinnati puudujäägiks aga 2,3 % SKPst. Kõnealuse väiksema puudujäägiprognoosi aluseks on 1,8 protsendipunkti võrra suurem SKP nominaalkasv 2007. aastal võrreldes 2006. aasta programmis prognoosituga ning parandusmeetmete tõhus rakendamine 2006. ja 2007. aastal, mida osaliselt tasakaalustavad täiendavad kulutused (ligikaudu 0,9 % SKPst), peamiselt sotsiaaltoetused ja kapitalikulu, mis kiideti heaks 2007. aasta jooksul. Viimast teavet arvesse võttes võib 2007. aasta puudujääk osutuda sügisel prognoositust oluliselt väiksemaks ja seega langeda tugevasti alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Eelarve täitmine 2007. aastal on kooskõlas nõukogu 27. veebruari arvamuses (stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) (3) esitatud soovitusega likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk. 2007. aasta tõenäoliselt hea eelarvetulemus oleks võinud olla veelgi parem, kui aasta jooksul ei oleks heaks kiidetud eespool nimetatud täiendavaid kulusid, mistõttu ei ole see täielikult kooskõlas soovitusega kasutada prognoositust paremat eelarvetulemust eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Nõukogu märgib, et 2007. aasta eelarve täitmine ei ole samuti täielikult kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal prognoositakse stabiilsusprogrammi 2007. aasta versioonis 2,4 % SKPst, samas kui eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärk oli 2,8 % SKPst. Komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosis hinnati puudujäägiks aga 2,3 % SKPst. Kõnealuse väiksema puudujäägiprognoosi aluseks on 1,8 protsendipunkti võrra suurem SKP nominaalkasv 2007. aastal võrreldes 2006. aasta programmis prognoosituga ning parandusmeetmete tõhus rakendamine 2006. ja 2007. aastal, mida osaliselt tasakaalustavad täiendavad kulutused (ligikaudu 0,9 % SKPst), peamiselt sotsiaaltoetused ja kapitalikulu, mis kiideti heaks 2007. aasta jooksul. Viimast teavet arvesse võttes võib 2007. aasta puudujääk osutuda sügisel prognoositust oluliselt väiksemaks ja seega langeda tugevasti alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Eelarve täitmine 2007. aastal on kooskõlas nõukogu 27. veebruari arvamuses (stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) (3) esitatud soovitusega likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk. 2007. aasta tõenäoliselt hea eelarvetulemus oleks võinud olla veelgi parem, kui aasta jooksul ei oleks heaks kiidetud eespool nimetatud täiendavaid kulusid, mistõttu ei ole see täielikult kooskõlas soovitusega kasutada prognoositust paremat eelarvetulemust eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Nõukogu märgib, et 2007. aasta eelarve täitmine ei ole samuti täielikult kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprillis vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Programmi eelarvestrateegia eesmärk on jätkata eelarve konsolideerimist keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleks on struktuurselt (st tsükliliselt kohandatud, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) tasakaalustatud eelarveseisund, mis kavatsetakse saavutada 2011. aastaks. Kuna majanduslikud väljavaated on sarnased eelmises programmis prognoositutega, ei ole aastateks 2008–2011 kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärke vähendatud. Võrreldes eelmises ajakohastatud versioonis ettenähtuga on 2008. aastaks kavandatud vähendada puudujääki siiski ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra SKPst rohkem, kuna lähteseisund samade eelarve-eesmärkide saavutamiseks on parem. Valitsemissektori eelarve puudujääk peab programmi kohaselt vähenema ainult 0,2 protsendipunkti võrra SKPst 2008. aastal, kuid seejärel ligikaudu 0,75 protsendipunkti võrra igal aastal, kusjuures eelarve peab jõudma tasakaalu 2011. aastal. Üksikasjalik teave kohandamise kohta on esitatud ainult 2008. aastaks, mil kavandatakse vähendada puudujääki 0,2 protsendipunkti SKPst peamiselt kulude kärpimise teel.
  2008. aastale järgnevate aastate kohta on programmis esitatud ainult eelarve konsolideerimise meetmete üldine maht, mida on vaja eelarve täitmiseks igal aastal samas õiguslikus raamistikus, kusjuures üksikasjalikku teavet kõnealuste meetmete kohta ei ole esitatud. Koguvõla suhe SKPsse, mis 2007. aastal oli hinnanguliselt 105 %, st oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst, peaks programmi kohaselt vähenema ligikaudu 10 protsendipunkti võrra kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Programmi eelarvestrateegia eesmärk on jätkata eelarve konsolideerimist keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleks on struktuurselt (st tsükliliselt kohandatud, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) tasakaalustatud eelarveseisund, mis kavatsetakse saavutada 2011. aastaks. Kuna majanduslikud väljavaated on sarnased eelmises programmis prognoositutega, ei ole aastateks 2008–2011 kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärke vähendatud. Võrreldes eelmises ajakohastatud versioonis ettenähtuga on 2008. aastaks kavandatud vähendada puudujääki siiski ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra SKPst rohkem, kuna lähteseisund samade eelarve-eesmärkide saavutamiseks on parem. Valitsemissektori eelarve puudujääk peab programmi kohaselt vähenema ainult 0,2 protsendipunkti võrra SKPst 2008. aastal, kuid seejärel ligikaudu 0,75 protsendipunkti võrra igal aastal, kusjuures eelarve peab jõudma tasakaalu 2011. aastal. Üksikasjalik teave kohandamise kohta on esitatud ainult 2008. aastaks, mil kavandatakse vähendada puudujääki 0,2 protsendipunkti SKPst peamiselt kulude kärpimise teel.

2008. aastale järgnevate aastate kohta on programmis esitatud ainult eelarve konsolideerimise meetmete üldine maht, mida on vaja eelarve täitmiseks igal aastal samas õiguslikus raamistikus, kusjuures üksikasjalikku teavet kõnealuste meetmete kohta ei ole esitatud. Koguvõla suhe SKPsse, mis 2007. aastal oli hinnanguliselt 105 %, st oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst, peaks programmi kohaselt vähenema ligikaudu 10 protsendipunkti võrra kogu programmiperioodi jooksul.

| (6) | Programmi puudujäägiprognooside riskid näivad 2008. aastal üldiselt tasakaalustatud, kuid pärast seda võivad eelarve tulemused osutuda programmis kavandatust halvemaks. Kuigi 2007. aasta tõenäoliselt heal eelarvetulemusel on soodne üldmõju 2008. aastaks, kavandatakse 2008. aasta eelarveseaduses, et pärast eelarve-eesmärgi saavutamise tagamist võib oodatust paremaid eelarvetulemusi kasutada maksukärbete rahastamiseks. Viimaseid majanduslikke väljavaateid arvesse võttes võib märkimisväärselt aeglasem SKP kasv ohustada 2008. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamist. 2008. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi 2,2 % SKPst saavutamisega võib võrreldes 2007. aastaga kaasneda põhitasakaalu ja struktuurse tasakaalu halvenemine (4). Muutumatu õigusliku raamistiku korral eeldatakse, et kulud muutuvad märkimisväärselt vähem kui tegelikult. Seetõttu, ning kuna pole antud mingit teavet, millest selle stsenaariumi korral peaks vajalik konsolideerimispakett koosnema, on see stsenaarium selgelt ohtlik. Eelkõige tuleks määratleda kulutuste vähendamise asjakohased meetmed. Võttes arvesse kõnealuseid ohtusid eelarve täitmisele, võib võla suhte kujunemine alates 2009. aastast osutuda programmis kavandatust vähem soodsamaks. |
| --- | --- |

(6)

Programmi puudujäägiprognooside riskid näivad 2008. aastal üldiselt tasakaalustatud, kuid pärast seda võivad eelarve tulemused osutuda programmis kavandatust halvemaks. Kuigi 2007. aasta tõenäoliselt heal eelarvetulemusel on soodne üldmõju 2008. aastaks, kavandatakse 2008. aasta eelarveseaduses, et pärast eelarve-eesmärgi saavutamise tagamist võib oodatust paremaid eelarvetulemusi kasutada maksukärbete rahastamiseks. Viimaseid majanduslikke väljavaateid arvesse võttes võib märkimisväärselt aeglasem SKP kasv ohustada 2008. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamist. 2008. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi 2,2 % SKPst saavutamisega võib võrreldes 2007. aastaga kaasneda põhitasakaalu ja struktuurse tasakaalu halvenemine (4). Muutumatu õigusliku raamistiku korral eeldatakse, et kulud muutuvad märkimisväärselt vähem kui tegelikult. Seetõttu, ning kuna pole antud mingit teavet, millest selle stsenaariumi korral peaks vajalik konsolideerimispakett koosnema, on see stsenaarium selgelt ohtlik. Eelkõige tuleks määratleda kulutuste vähendamise asjakohased meetmed. Võttes arvesse kõnealuseid ohtusid eelarve täitmisele, võib võla suhte kujunemine alates 2009. aastast osutuda programmis kavandatust vähem soodsamaks.

| (7) | Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarvepoliitika kooskõlas nõukogu soovitusega korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks. Samas ei suudeta enne 2010. aastat tõenäoliselt tagada piisavat kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst, ja programmi eelarvepoliitika ei pruugi olla piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärkide saavutamine programmiperioodi lõpuks vastavalt programmis kavandatule. Juhul kui ei säilitata kavandatust paremat 2007. aasta lähteseisundit, võib struktuurne tasakaal 2008. aastal oluliselt halveneda. 2008. aasta osas on programmis kavandatud kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ebapiisav ja seda tuleks kiirendada, et viia see kooskõlla stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKPst aastas. Lisaks sellele märgib nõukogu, et 2008. aasta eelarvepoliitika ei ole kooskõlas eelarvepoliitikat käsitlevate eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega, milles kutsutakse üles kujundama 2008. aasta eelarvepoliitikat hoolikalt, et kiirendada kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Alates 2009. aastast tuleb programmis esitatud eelarvepoliitikat toetada täiendavate meetmetega. Võttes arvesse eespool nimetatud ohtusid võlaprognooside täitumisele, ei pruugi võla suhe programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt väheneda. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarvepoliitika kooskõlas nõukogu soovitusega korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks. Samas ei suudeta enne 2010. aastat tõenäoliselt tagada piisavat kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst, ja programmi eelarvepoliitika ei pruugi olla piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärkide saavutamine programmiperioodi lõpuks vastavalt programmis kavandatule. Juhul kui ei säilitata kavandatust paremat 2007. aasta lähteseisundit, võib struktuurne tasakaal 2008. aastal oluliselt halveneda. 2008. aasta osas on programmis kavandatud kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ebapiisav ja seda tuleks kiirendada, et viia see kooskõlla stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKPst aastas. Lisaks sellele märgib nõukogu, et 2008. aasta eelarvepoliitika ei ole kooskõlas eelarvepoliitikat käsitlevate eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega, milles kutsutakse üles kujundama 2008. aasta eelarvepoliitikat hoolikalt, et kiirendada kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Alates 2009. aastast tuleb programmis esitatud eelarvepoliitikat toetada täiendavate meetmetega. Võttes arvesse eespool nimetatud ohtusid võlaprognooside täitumisele, ei pruugi võla suhe programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt väheneda.

| (8) | Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on Itaalia keskmisel riskitasemel. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures tänu vastuvõetud pensionireformile suurenevad pensionikulud ELi keskmisest vähem. Samas on pensionikulude suhe SKPsse jätkuvalt ELi kõrgemaid ja prognoosides tuginetakse eeldusele, et hiljuti vastuvõetud reformid rakendatakse täielikult, sealhulgas vaadatakse läbi kindlustusmatemaatilised koefitsiendid 2010. aastaks, nagu nähakse ette kehtivates õigusaktides, ja et reformitava pensionisüsteemi aluseks olevast osamakse põhimõttest ei taganeta. Programmis kavandatud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem eelmise programmi lähteseisundist, aitab tasakaalustada prognoositavat vananemisega kaasnevat pikaajalist mõju, kuid on siiski ebapiisav tuleviku kulude täielikuks katmiseks isegi paremate majandustulemuste korral. Valitsemissektori koguvõlg on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest ja selle vähendamiseks on vaja saavutada ja säilitada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on Itaalia keskmisel riskitasemel. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures tänu vastuvõetud pensionireformile suurenevad pensionikulud ELi keskmisest vähem. Samas on pensionikulude suhe SKPsse jätkuvalt ELi kõrgemaid ja prognoosides tuginetakse eeldusele, et hiljuti vastuvõetud reformid rakendatakse täielikult, sealhulgas vaadatakse läbi kindlustusmatemaatilised koefitsiendid 2010. aastaks, nagu nähakse ette kehtivates õigusaktides, ja et reformitava pensionisüsteemi aluseks olevast osamakse põhimõttest ei taganeta. Programmis kavandatud 2007. aasta eelarveseisund, mis on parem eelmise programmi lähteseisundist, aitab tasakaalustada prognoositavat vananemisega kaasnevat pikaajalist mõju, kuid on siiski ebapiisav tuleviku kulude täielikuks katmiseks isegi paremate majandustulemuste korral. Valitsemissektori koguvõlg on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest ja selle vähendamiseks on vaja saavutada ja säilitada suur esmane ülejääk pika aja jooksul.

| (9) | Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on aruandes esitatud eelarvepoliitika strateegia ja eelarvemuutused kooskõlas stabiilsusprogrammis üksikasjalikumalt esitatuga. Programmi eelarveprognoosides võetakse selgelt, kuid mitte korrapäraselt arvesse aruandes kavandatud struktuursete ümberkorraldusmeetmete (23. juuli 2007. aasta kokkulepe heaolu, konkurentsivõime ja tööturu kohta, samuti mõned meetmed teadus- ja arendustegevuse valdkonnas) otsest eelarvemõju ja sellega kaasnevaid tagajärgi riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on aruandes esitatud eelarvepoliitika strateegia ja eelarvemuutused kooskõlas stabiilsusprogrammis üksikasjalikumalt esitatuga. Programmi eelarveprognoosides võetakse selgelt, kuid mitte korrapäraselt arvesse aruandes kavandatud struktuursete ümberkorraldusmeetmete (23. juuli 2007. aasta kokkulepe heaolu, konkurentsivõime ja tööturu kohta, samuti mõned meetmed teadus- ja arendustegevuse valdkonnas) otsest eelarvemõju ja sellega kaasnevaid tagajärgi riigi rahandusele.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Võttes arvesse soodsaid tsüklilisi muutusi ja eelarvemuutusi oleks Itaalia pidanud kohaldama ambitsioonikamat eelarve konsolideerimise strateegiat. Riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks võetud meetmed hõlmavad eelarve ümberliigitamist ja kulude läbivaatamist. Praeguste esmaste kulude suurenemise piiramiseks ning tõhususe ja kulutasuvuse parandamiseks tuleks määrata kindlaks veel täiendavaid meetmed. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Võttes arvesse soodsaid tsüklilisi muutusi ja eelarvemuutusi oleks Itaalia pidanud kohaldama ambitsioonikamat eelarve konsolideerimise strateegiat. Riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks võetud meetmed hõlmavad eelarve ümberliigitamist ja kulude läbivaatamist. Praeguste esmaste kulude suurenemise piiramiseks ning tõhususe ja kulutasuvuse parandamiseks tuleks määrata kindlaks veel täiendavaid meetmed.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (5). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (5).

Kokkuvõttes on programm kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise eesmärgiga 2007. aastaks, mis kavandatakse saavutada suure varuga. Tänu soodsatele tsüklilistele muutustele ja eelarvemuutustele osutub 2007. aasta eelarve täitmine tõenäoliselt oodatust paremaks. See tulemus oleks võinud olla veelgi parem, kui aasta jooksul ei oleks heaks kiidetud täiendavaid kulusid. Juhul kui ei säilitata kavandatust paremat 2007. aasta lähteseisundit, võib struktuurne tasakaal 2008. aastal oluliselt halveneda. Kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas on kavandatud programmiperioodi lõpuaastateks. Programmis ei ole esitatud teavet eelarve konsolideerimise strateegia üksikasjade kohta pärast 2008. aastat, mistõttu on kõnealuse strateegia hindamine raskendatud. Eelkõige tuleks määrata kindlaks asjakohased kulude vähendamise meetmed. Kõnealuseid ohtusid arvesse võttes võib keskpika perioodi eesmärk jääda programmis kavandatud 2011. aastaks saavutamata ja võla suhe ei pruugi programmiperioodi jooksul piisavalt väheneda kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on Itaalia keskmisel riskitasemel, kuid selline hinnang eeldab pensionireformide täielikku rakendamist.

Võttes arvesse eespool toodud hinnangut ja asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 28. juuli 2005. aasta soovitust, kutsutakse Itaaliat üles:

| i) | kasutama 2007. aasta häid tulemusi 2008. aasta eelarve-eesmärgi tugevdamiseks, et tagada ambitsioonikam kohandamine, ja teostama seejärel eelarve kavandatud konsolideerimist, võttes keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiperioodi jooksul konkreetseid meetmeid ja sedasi kiirendama võla vähendamise tempot; |
| --- | --- |

i)

kasutama 2007. aasta häid tulemusi 2008. aasta eelarve-eesmärgi tugevdamiseks, et tagada ambitsioonikam kohandamine, ja teostama seejärel eelarve kavandatud konsolideerimist, võttes keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiperioodi jooksul konkreetseid meetmeid ja sedasi kiirendama võla vähendamise tempot;

| ii) | väga kõrget valitsemissektori võlataset arvesse võttes täielikult rakendama pensionireformid, eelkõige teostama kavandatud perioodilise kindlustusmatemaatilise kohandamise, et vältida vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist ning |
| --- | --- |

ii)

väga kõrget valitsemissektori võlataset arvesse võttes täielikult rakendama pensionireformid, eelkõige teostama kavandatud perioodilise kindlustusmatemaatilise kohandamise, et vältida vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist ning

| iii) | määrama kindlaks keskpika perioodi eelarvestrateegia kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ning selle tegevusjuhendiga, jätkama jõupingutusi riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks, keskendudes rahanduse struktuurile, suurendades eelarvemenetluse läbipaistvust ning rakendades tõhusalt kulude järelevalve- ja kontrollimehhanisme. |
| --- | --- |

iii)

määrama kindlaks keskpika perioodi eelarvestrateegia kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ning selle tegevusjuhendiga, jätkama jõupingutusi riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks, keskendudes rahanduse struktuurile, suurendades eelarvemenetluse läbipaistvust ning rakendades tõhusalt kulude järelevalve- ja kontrollimehhanisme.

Nõukogu märgib samuti, et sellised meetmed oleksid kooskõlas eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus,%) | SP nov 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| KOM nov 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov 2007 (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov 2007 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| KOM nov 2007 | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| KOM nov 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM nov 2007 | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| KOM nov 2007 | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| KOM nov 2007 | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutus,%)

SP nov 2007

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

KOM nov 2007

1,9

1,9

1,4

1,6

puudub

puudub

SP dets 2006

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2007

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

KOM nov 2007

2,2

1,9

2,0

1,9

puudub

puudub

SP dets 2006

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

KOM nov 2007 (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

puudub

puudub

SP dets 2006

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

KOM nov 2007

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

puudub

puudub

SP dets 2006

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

KOM nov 2007

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

puudub

puudub

SP dets 2006

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

KOM nov 2007

0,1

2,5

2,4

2,5

puudub

puudub

SP dets 2006

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM nov 2007

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

puudub

puudub

SP dets 2006

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

KOM nov 2007

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

puudub

puudub

SP dets 2006

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

KOM nov 2007

106,8

104,3

102,9

101,2

puudub

puudub

SP dets 2006

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Selles osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 70, 27.3.2007, lk 17.

(4)  See kehtib eelkõige struktuurse tasakaalu puhul. 31. detsembril 2007 vastu võetud meetmetel, millega peatatakse maksuameti kohustus kanda valitsusele üle teatav osa järgmisel aastal kogutud maksudest, võib olla negatiivne mõju (0,3 % SKPst) 2007. aasta eelarve põhitasakaalule. Samas ei ole sellel mõju 2007. aasta eelarve struktuursele tasakaalule, kuna tegemist on ühekordse meetmega.

(5)  Eelkõige puudub eelarve jaotus, mis oleks kooskõlas eelarvepuudujäägi eesmärkidega aastateks 2009–2011.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 1,5 %, 1,6 %, 1,5 % ja 1,7 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimase programmi ja komisjoni talituste sügise prognooside kohaselt on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2006. aastal 1,2 % SKPst (puudujääki suurendavad), 2007. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki vähendavad) ja alates 2008. aastast 0,1 % SKPst (puudujääki vähendavad).

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/34

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2012 kohta

(2008/C 49/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2007–2012, s.t ajavahemikku, mis on üks aasta pikem valitsusprogrammiga ühtimiseks nõutavast võrdlusperioodist. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2007–2012, s.t ajavahemikku, mis on üks aasta pikem valitsusprogrammiga ühtimiseks nõutavast võrdlusperioodist.

| (2) | Ajavahemikul 2001–2005 suurenes SKP reaalkasv keskmiselt pisut üle 1,5 % aastas. See oli kooskõlas euroala keskmise kasvuga, samal ajal kui inflatsioon oli euroala keskmisest mõnevõrra väiksem. Alates 2006. aastast on SKP kasv olnud euroala keskmisest väiksem, andes tunnistust struktuuriprobleemidest ja nendega kaasnevast konkurentsi halvenemisest. Kuigi tööpuudus on alates 2005. aastast vähenenud, on see ikkagi euroala keskmisest suurem ning tööhõive määr ja töötundide arv on ikka veel väikesed.
  Seoses sellega suurendaksid vastuvõetud meetmed ja valitsuse poolt järgmiseks viieks aastaks kavandatud ulatuslikud töö- ja tooteturu reformid täielikult rakendatuna potentsiaalset majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning parandaksid riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Valitsemissektori eelarve puudujääk ja võla osatähtsus on endiselt suured, kuigi vähenemas. Kuigi viimasel ajal on võetud meetmeid kulude kärpimiseks eelkõige sotsiaalkindlustuse valdkonnas, on Prantsusmaa kulude suhe SKPsse euroala suurim ja eelarvepuudujääk on jätkuvalt üsna lähedal piirmäärale, milleks on 3 % SKPst. Seega aitab lähiaastate põhiülesannete saavutamisele kaasa Prantsusmaa kava rakendada reforme, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu, parandada majanduse konkurentsivõimet, aidata kaasa eelarve konsolideerimisele ning piirata jõuliselt kulusid kõikidel valitsemissektori tasanditel ja parandada kõnealuse sektori tõhusust. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 2001–2005 suurenes SKP reaalkasv keskmiselt pisut üle 1,5 % aastas. See oli kooskõlas euroala keskmise kasvuga, samal ajal kui inflatsioon oli euroala keskmisest mõnevõrra väiksem. Alates 2006. aastast on SKP kasv olnud euroala keskmisest väiksem, andes tunnistust struktuuriprobleemidest ja nendega kaasnevast konkurentsi halvenemisest. Kuigi tööpuudus on alates 2005. aastast vähenenud, on see ikkagi euroala keskmisest suurem ning tööhõive määr ja töötundide arv on ikka veel väikesed.

Seoses sellega suurendaksid vastuvõetud meetmed ja valitsuse poolt järgmiseks viieks aastaks kavandatud ulatuslikud töö- ja tooteturu reformid täielikult rakendatuna potentsiaalset majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning parandaksid riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Valitsemissektori eelarve puudujääk ja võla osatähtsus on endiselt suured, kuigi vähenemas. Kuigi viimasel ajal on võetud meetmeid kulude kärpimiseks eelkõige sotsiaalkindlustuse valdkonnas, on Prantsusmaa kulude suhe SKPsse euroala suurim ja eelarvepuudujääk on jätkuvalt üsna lähedal piirmäärale, milleks on 3 % SKPst. Seega aitab lähiaastate põhiülesannete saavutamisele kaasa Prantsusmaa kava rakendada reforme, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu, parandada majanduse konkurentsivõimet, aidata kaasa eelarve konsolideerimisele ning piirata jõuliselt kulusid kõikidel valitsemissektori tasanditel ja parandada kõnealuse sektori tõhusust.

| (3) | Programmis on kaks makromajanduslike ja eelarveprognooside stsenaariumi: nn madala ja kõrge majanduskasvu stsenaarium. Madala majanduskasvu stsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina riigi rahanduse prognooside hindamisel. Selle stsenaariumi kohaselt suureneb SKP reaalkasv 2 %-lt 2007. aastal 2–2,5 %-ni 2008. aastal ja 2,5 %-ni ülejäänud programmiperioodi jooksul, ületades komisjoni talituste prognoositud pisut üle 2 % potentsiaalset kasvu. Majanduskasvu soodustavad väljakuulutatud töö- ja tooteturureformid aitavad järk-järgult kaasa kasvupotentsiaali suurendamisele, mille ulatus ja aeg ei ole veel selge. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (2) tundub, et isegi kõnealune stsenaarium tugineb soodsatele kasvuprognoosidele eelkõige 2009. aasta puhul. Programmis prognoositust aeglasem majanduskasv keskpikas perspektiivis on seetõttu ohuks ka seetõttu, et rahvusvahelise majanduskeskkonna prognoosid on programmis optimistlikud. |
| --- | --- |

(3)

Programmis on kaks makromajanduslike ja eelarveprognooside stsenaariumi: nn madala ja kõrge majanduskasvu stsenaarium. Madala majanduskasvu stsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina riigi rahanduse prognooside hindamisel. Selle stsenaariumi kohaselt suureneb SKP reaalkasv 2 %-lt 2007. aastal 2–2,5 %-ni 2008. aastal ja 2,5 %-ni ülejäänud programmiperioodi jooksul, ületades komisjoni talituste prognoositud pisut üle 2 % potentsiaalset kasvu. Majanduskasvu soodustavad väljakuulutatud töö- ja tooteturureformid aitavad järk-järgult kaasa kasvupotentsiaali suurendamisele, mille ulatus ja aeg ei ole veel selge. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (2) tundub, et isegi kõnealune stsenaarium tugineb soodsatele kasvuprognoosidele eelkõige 2009. aasta puhul. Programmis prognoositust aeglasem majanduskasv keskpikas perspektiivis on seetõttu ohuks ka seetõttu, et rahvusvahelise majanduskeskkonna prognoosid on programmis optimistlikud.

| (4) | Komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 2,6 % SKPst, kusjuures eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks puudujääk 2,5 % SKPst. Uues ajakohastatud programmis on eeldatavaks puudujäägiks 2,4 % SKPst. Osaliselt varem eeldatust paremate 2006. aasta tulemuste positiivsest mõjust tingitud tulude suurenemine tasakaalustab üldiselt majanduskasvu toetuseks suvel vastu võetud eelarvemeetmete (hõlmavad põhiliselt maksukärpeid) kulud ja eelkõige eelarves kirjendatust suurema kulude kasvu (eelkõige tervishoius vaatamata parandusmeetmetele, mis võeti siseriikliku tervisekindlustussüsteemi kulude eesmärgi (ONDAM) rikkumise vähendamiseks, kui valvekomitee oli avastanud kõrvalekalded). Seega võib 2007. aasta eelarve täitmist eelmises versioonis seatud eelarve-eesmärgi võimalikust saavutamisest hoolimata pidada üksnes osaliselt kooskõlas olevaks stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (3) esitatud poliitilise üleskutsega „kasutada jõulisi kasvuväljavaateid ja varem eeldatust paremate 2006. aasta tulemuste positiivset mõju, et alustada varem keskpika eesmärgi saavutamiseks vajalikku kohandamist ..., et saavutada keskpika perioodi eesmärk nagu kavandatud 2010. aastaks, vähendades seejuures võlamäära ning parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust”. Nõukogu märgib samuti, et eelarvet ei ole täidetud kooskõlas eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud eelarvepoliitiliste suunistega, kuna ettenägematuid lisatulusid kasutati osaliselt maksu vähendamise ja eelarves ettenähtust suuremateks kulude katteks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2007. aastal 2,6 % SKPst, kusjuures eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks puudujääk 2,5 % SKPst. Uues ajakohastatud programmis on eeldatavaks puudujäägiks 2,4 % SKPst. Osaliselt varem eeldatust paremate 2006. aasta tulemuste positiivsest mõjust tingitud tulude suurenemine tasakaalustab üldiselt majanduskasvu toetuseks suvel vastu võetud eelarvemeetmete (hõlmavad põhiliselt maksukärpeid) kulud ja eelkõige eelarves kirjendatust suurema kulude kasvu (eelkõige tervishoius vaatamata parandusmeetmetele, mis võeti siseriikliku tervisekindlustussüsteemi kulude eesmärgi (ONDAM) rikkumise vähendamiseks, kui valvekomitee oli avastanud kõrvalekalded). Seega võib 2007. aasta eelarve täitmist eelmises versioonis seatud eelarve-eesmärgi võimalikust saavutamisest hoolimata pidada üksnes osaliselt kooskõlas olevaks stabiilsusprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (3) esitatud poliitilise üleskutsega „kasutada jõulisi kasvuväljavaateid ja varem eeldatust paremate 2006. aasta tulemuste positiivset mõju, et alustada varem keskpika eesmärgi saavutamiseks vajalikku kohandamist ..., et saavutada keskpika perioodi eesmärk nagu kavandatud 2010. aastaks, vähendades seejuures võlamäära ning parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust”. Nõukogu märgib samuti, et eelarvet ei ole täidetud kooskõlas eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud eelarvepoliitiliste suunistega, kuna ettenägematuid lisatulusid kasutati osaliselt maksu vähendamise ja eelarves ettenähtust suuremateks kulude katteks.

| (5) | Ajakohastatud stabiilsusprogrammi eelarvestrateegia põhieesmärk on oluliselt kärpida avaliku sektori kulutusi olukorras, kus majanduskasvu eeldatakse tänu vastuvõetud ja väljakuulutatud struktuurireformidele, et saavutada hiljemalt 2012. aastal keskpika perioodi eesmärgiks seatud tasakaalus struktuurne eelarve (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta).
  Vastavalt võrdlusstsenaariumile peaks üldpuudujääk 2008. aastal vähenema pisut, s.o 2,4 %-lt SKPst 2007. aastal 2,3 %-le SKPst, ning seejärel kiiremini — 0,6 protsendipunkti võrra aastas, kuni 2012. aastaks saavutatakse tasakaal. Sama ajal peaks esmane ülejääk suurenema 0,2 %-lt SKPst 2007. aastal 2,5 %-ni SKPst 2012. aastal. Vaatamata soodsamatele makromajanduslikele kasvuprognoosidele ja paremale esialgsele eelarveseisundile lükatakse programmis oluliselt edasi kohandamist, mis kavandati eelmises ajakohastatud versioonis, milles seati sihiks saavutada keskpika perioodi eesmärk 2010. aastaks. Programmi esimesel aastal struktuurset kohandamist peaaegu ei toimu ja see jaguneb pikema perioodi peale. Puudujääki kavatsetakse vähendada täielikult kulupõhiselt. Kulude suhe SKPsse peaks kavakohaselt vähenema ligikaudu 3 protsendipunkti. Tulude suhe SKPsse peaks 2008. ja 2009. aastal samuti mõnevõrra vähenema ning seejärel stabiliseeruma. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2007. aasta ajakohastatud versioonis on hinnanguliselt 64,2 % SKPst ja mis seega ületab asutamisepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse, peaks programmiperioodi jooksul vähenema rohkem kui 4 protsendipunkti SKPst ja jõudma kontrollväärtuse tasemele 2012. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud stabiilsusprogrammi eelarvestrateegia põhieesmärk on oluliselt kärpida avaliku sektori kulutusi olukorras, kus majanduskasvu eeldatakse tänu vastuvõetud ja väljakuulutatud struktuurireformidele, et saavutada hiljemalt 2012. aastal keskpika perioodi eesmärgiks seatud tasakaalus struktuurne eelarve (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta).

Vastavalt võrdlusstsenaariumile peaks üldpuudujääk 2008. aastal vähenema pisut, s.o 2,4 %-lt SKPst 2007. aastal 2,3 %-le SKPst, ning seejärel kiiremini — 0,6 protsendipunkti võrra aastas, kuni 2012. aastaks saavutatakse tasakaal. Sama ajal peaks esmane ülejääk suurenema 0,2 %-lt SKPst 2007. aastal 2,5 %-ni SKPst 2012. aastal. Vaatamata soodsamatele makromajanduslikele kasvuprognoosidele ja paremale esialgsele eelarveseisundile lükatakse programmis oluliselt edasi kohandamist, mis kavandati eelmises ajakohastatud versioonis, milles seati sihiks saavutada keskpika perioodi eesmärk 2010. aastaks. Programmi esimesel aastal struktuurset kohandamist peaaegu ei toimu ja see jaguneb pikema perioodi peale. Puudujääki kavatsetakse vähendada täielikult kulupõhiselt. Kulude suhe SKPsse peaks kavakohaselt vähenema ligikaudu 3 protsendipunkti. Tulude suhe SKPsse peaks 2008. ja 2009. aastal samuti mõnevõrra vähenema ning seejärel stabiliseeruma. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2007. aasta ajakohastatud versioonis on hinnanguliselt 64,2 % SKPst ja mis seega ületab asutamisepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse, peaks programmiperioodi jooksul vähenema rohkem kui 4 protsendipunkti SKPst ja jõudma kontrollväärtuse tasemele 2012. aastal.

| (6) | Eelarve täitmine võib olla programmis ettenähtust halvem. Makromajanduslik stsenaarium, mille puhul on võetud aluseks hea rahvusvaheline majanduskeskkond, on soodne kogu programmiperioodi jooksul. See on mõnevõrra seotud asjaoluga, et loodetakse rakendada struktuurireforme, sealhulgas eripensionide süsteeme, ja üldiselt juba kokku lepitud töölepingute läbivaatamist, samuti reforme, mille suhtes tuleb veel otsus teha. Selleks, et struktuurimeetmetel oleks täielik mõju potentsiaalsele majanduskasvule, tuleks neid rakendada otsusekindlalt. Kulude osas on lähiajaks kavandatud mõned konkreetsed kulude piiramist toetavad meetmed (nt patsientidelt võetava miinimumtasu kehtestamine teatavate tervishoiukulude puhul ja pensionile jäävate töötajate üksnes osaline asendamine avaliku halduse asutustes).
  Keskpikas perspektiivis, kui eelarve eelduste kohaselt veelgi konsolideerub, peaks eelkõige riikliku poliitika läbivaatamisel olema positiivne mõju, millega peaksid kaasnema struktuurireformid kõikides avaliku sektori kuluvaldkondades, mille üle otsustatakse 2008. aasta kevadel ja mis hõlmaks aastaid 2009–2011, ent täpseid meetmeid ei ole veel kindlaks määratud ja seetõttu on nende mõju eelarvele ebaselge. Riigi kulusid reguleerivate eeskirjade kohaldamisala laiendamine kohalikele omavalitsustele tehtavatele ülekannetele võib aidata vähendada kulusid. Kohalike omavalitsuste ja sotsiaalkindlustussektori kulud on jätkuvalt probleemiks valitsemissektori kogukulude hulgas. Kõnealuseid eelarve-eesmärkidega seotud riske silmas pidades võib võla suhe programmis prognoositust suuremaks kujuneda. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve täitmine võib olla programmis ettenähtust halvem. Makromajanduslik stsenaarium, mille puhul on võetud aluseks hea rahvusvaheline majanduskeskkond, on soodne kogu programmiperioodi jooksul. See on mõnevõrra seotud asjaoluga, et loodetakse rakendada struktuurireforme, sealhulgas eripensionide süsteeme, ja üldiselt juba kokku lepitud töölepingute läbivaatamist, samuti reforme, mille suhtes tuleb veel otsus teha. Selleks, et struktuurimeetmetel oleks täielik mõju potentsiaalsele majanduskasvule, tuleks neid rakendada otsusekindlalt. Kulude osas on lähiajaks kavandatud mõned konkreetsed kulude piiramist toetavad meetmed (nt patsientidelt võetava miinimumtasu kehtestamine teatavate tervishoiukulude puhul ja pensionile jäävate töötajate üksnes osaline asendamine avaliku halduse asutustes).

Keskpikas perspektiivis, kui eelarve eelduste kohaselt veelgi konsolideerub, peaks eelkõige riikliku poliitika läbivaatamisel olema positiivne mõju, millega peaksid kaasnema struktuurireformid kõikides avaliku sektori kuluvaldkondades, mille üle otsustatakse 2008. aasta kevadel ja mis hõlmaks aastaid 2009–2011, ent täpseid meetmeid ei ole veel kindlaks määratud ja seetõttu on nende mõju eelarvele ebaselge. Riigi kulusid reguleerivate eeskirjade kohaldamisala laiendamine kohalikele omavalitsustele tehtavatele ülekannetele võib aidata vähendada kulusid. Kohalike omavalitsuste ja sotsiaalkindlustussektori kulud on jätkuvalt probleemiks valitsemissektori kogukulude hulgas. Kõnealuseid eelarve-eesmärkidega seotud riske silmas pidades võib võla suhe programmis prognoositust suuremaks kujuneda.

| (7) | Võttes arvesse eespool nimetatud mõjuhinnangut ja asjaolu, et 2008. aastal paraneb struktuurne tasakaal vähe ning seejärel keskmiselt umbes 0,5 protsendipunkti SKPst aastas, ei pruugi programmis esitatud eelarvepõhimõtted olla piisavad selleks, et tagada keskpika perioodi eesmärkide saavutamine 2010. aastaks, nagu on kavandatud eelmises programmis, või isegi 2012. aastaks, nagu on kavandatud programmis. Lisaks märgib nõukogu, et eelarvealased põhimõtted ei ole kooskõlas eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud suunistega. Vastavalt programmile saavutataks 2009. aastaks piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägiläve 3 % SKPst ületamist. Arvestades eelarve-eesmärkide osas olevaid riske, võidakse see saavutada veelgi hiljem. Programmis esitatud kohandamine ei ole täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et struktuurne tasakaal peab paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas, eelkõige kuna kohandamine 2008. aastal on ebapiisav. Nõukogu märgib, et see ei ole kooskõlas eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud suunistega. Võttes arvesse eespool nimetatud riske seoses eelarvepuudujäägi prognoosidega, võib juhtuda, et võla suhe ei vähene programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse eespool nimetatud mõjuhinnangut ja asjaolu, et 2008. aastal paraneb struktuurne tasakaal vähe ning seejärel keskmiselt umbes 0,5 protsendipunkti SKPst aastas, ei pruugi programmis esitatud eelarvepõhimõtted olla piisavad selleks, et tagada keskpika perioodi eesmärkide saavutamine 2010. aastaks, nagu on kavandatud eelmises programmis, või isegi 2012. aastaks, nagu on kavandatud programmis. Lisaks märgib nõukogu, et eelarvealased põhimõtted ei ole kooskõlas eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud suunistega. Vastavalt programmile saavutataks 2009. aastaks piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägiläve 3 % SKPst ületamist. Arvestades eelarve-eesmärkide osas olevaid riske, võidakse see saavutada veelgi hiljem. Programmis esitatud kohandamine ei ole täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et struktuurne tasakaal peab paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas, eelkõige kuna kohandamine 2008. aastal on ebapiisav. Nõukogu märgib, et see ei ole kooskõlas eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud suunistega. Võttes arvesse eespool nimetatud riske seoses eelarvepuudujäägi prognoosidega, võib juhtuda, et võla suhe ei vähene programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt.

| (8) | Üldiselt on Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on pisut väiksem kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulude kasv on juba kehtestatud pensionireformide tõttu mõnevõrra väiksem. Programmi kohane 2007. aasta eelarveseisund, mis eelmise aastaga võrreldes on küll paranenud, kujutab endast siiski ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele arvestamata. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Eelarve konsolideerimisel tehtavad edusammud aitaksid vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske. |
| --- | --- |

(8)

Üldiselt on Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on pisut väiksem kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulude kasv on juba kehtestatud pensionireformide tõttu mõnevõrra väiksem. Programmi kohane 2007. aasta eelarveseisund, mis eelmise aastaga võrreldes on küll paranenud, kujutab endast siiski ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele arvestamata. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Eelarve konsolideerimisel tehtavad edusammud aitaksid vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske.

| (9) | Stabiilsusprogramm on osaliselt vastavuses riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige esitatakse mõlemas programmis valitsuse ulatuslik reformikava, mis hõlmab tööturu reformi, avaliku halduse ümberkorraldamist ning äriühingute konkurentsiraamistiku parandamist. Seni on valitsus vastu võtnud ülikoolireformi ja täiendavad stiimulid ettevõtete teadusuuringu jaoks, samuti ületunnitöö maksustamise kaotamise ja jaemüügisektori reformi (loi Galland) ning on kokku leppinud eripensionide süsteemi reformimises ning ANPE (tööhõiveameti) ja Unedici (töötushüvitiste fond) ühendamises. Lisaks hõlmavad käimasolevad reformid mitmeid selliseid eri valdkondi nagu pensionisüsteemi ja tööturu reformi jätkamine, sisaldades töölepingute läbivaatamist ja Prantsusmaa majanduse ajakohastamist nn Attali komisjoni ettepanekute alusel. Rakendusaruandes käsitletakse laialdasemat teemaderingi, samal ajal kui stabiilsusprogramm sisaldab rohkem teavet viimaste arengutendentside kohta. Kumbki programm ei anna süsteemset teavet peamiste kavandatavate reformidega seotud otseste eelarvekulude (või -säästude) kohta, kuigi aruannete kohaselt toetavad need eelarve tugevdamist vastavalt stabiilsusprogrammile. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm on osaliselt vastavuses riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige esitatakse mõlemas programmis valitsuse ulatuslik reformikava, mis hõlmab tööturu reformi, avaliku halduse ümberkorraldamist ning äriühingute konkurentsiraamistiku parandamist. Seni on valitsus vastu võtnud ülikoolireformi ja täiendavad stiimulid ettevõtete teadusuuringu jaoks, samuti ületunnitöö maksustamise kaotamise ja jaemüügisektori reformi (loi Galland) ning on kokku leppinud eripensionide süsteemi reformimises ning ANPE (tööhõiveameti) ja Unedici (töötushüvitiste fond) ühendamises. Lisaks hõlmavad käimasolevad reformid mitmeid selliseid eri valdkondi nagu pensionisüsteemi ja tööturu reformi jätkamine, sisaldades töölepingute läbivaatamist ja Prantsusmaa majanduse ajakohastamist nn Attali komisjoni ettepanekute alusel. Rakendusaruandes käsitletakse laialdasemat teemaderingi, samal ajal kui stabiilsusprogramm sisaldab rohkem teavet viimaste arengutendentside kohta. Kumbki programm ei anna süsteemset teavet peamiste kavandatavate reformidega seotud otseste eelarvekulude (või -säästude) kohta, kuigi aruannete kohaselt toetavad need eelarve tugevdamist vastavalt stabiilsusprogrammile.

| (10) | Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega ja Lissaboni strateegia kontekstis euroala liikmesriikide jaoks välja antud eelarvepoliitiliste suunistega. Eelkõige on ebatõenäoline, et Prantsusmaa saavutab keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 2010. aastaks, samuti on ebarahuldav valitsemissektori võla vähendamise ulatus. |
| --- | --- |

(10)

Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega ja Lissaboni strateegia kontekstis euroala liikmesriikide jaoks välja antud eelarvepoliitiliste suunistega. Eelkõige on ebatõenäoline, et Prantsusmaa saavutab keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 2010. aastaks, samuti on ebarahuldav valitsemissektori võla vähendamise ulatus.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4).

Üldiselt võib järeldada, et eelarve konsolideerimise ja võlgade vähendamise tempo aeglustus 2007. aastal ega ole lähiaastatel nii kiire kui kavandati eelmises stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioonis, seda eelkõige 2008. aasta puhul. Eelarve konsolideerimine on kavandatud programmi lõpu poole ja keskpika perioodi eesmärkide saavutamine kulupõhise kohandamise abil lükkub 2010. aastast 2012. aastasse, tuginedes Prantsusmaa ametivõimude esitatud kahest makromajanduslikust stsenaariumist usutavamale stsenaariumile. Lisaks kaasnevad isegi selle kohandamisviisiga olulised riskid. Kuigi 2007. aasta suvel vastuvõetud maksukärped mõjutavad juba riigi rahandust, on ametivõimud võtnud vastu ka meetmed, et kärpida avaliku sektori kulusid 2008. aastal, eelkõige sotsiaalkindlustuses, on laiendanud riigi kulusid käsitlevate eeskirjade kohaldamisala ja teinud algust struktuurireformidega. Struktuurireformid on äärmiselt olulised potentsiaalse majanduskasvu suurendamisel, konkurentsivõime parandamisel ja eelarve jätkuval tugevdamisel. Samas tuleb veel täpsustada ja rakendada meetmeid, millega programmiperioodil kavatsetakse märgatavalt vähendada kulude suhet SKPsse. Samuti on programmi eesmärgid seotud riskidega, mis tulenevad soodsatest makromajanduslikest prognoosidest ja struktuurireformide prognoositavast mõjust majanduskasvule. Võttes arvesse võla ja eelarvepuudujäägi taset ning rahvastiku vananemisega seotud kulude kavandatud suurenemist, on Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Prantsusmaad üles:

| i) | kiirendama eelarve konsolideerimise ja võla vähendamise tempot, sealhulgas 2008. aasta eelarve range rakendamise abil, et kavandatust kiiremini tagada piisav kindlusvaru, et vältida puudujäägiläve 3 % SKPst ületamist, ning - kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad - püüdma saavutada keskpika perioodi eesmärgid 2010. aastaks, et otsustavalt aidata parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

i)

kiirendama eelarve konsolideerimise ja võla vähendamise tempot, sealhulgas 2008. aasta eelarve range rakendamise abil, et kavandatust kiiremini tagada piisav kindlusvaru, et vältida puudujäägiläve 3 % SKPst ületamist, ning - kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad - püüdma saavutada keskpika perioodi eesmärgid 2010. aastaks, et otsustavalt aidata parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust;

| ii) | täitma tõhusalt kehtivaid, kulutusi reguleerivaid eeskirju ja võtma täiendavaid meetmeid, et tagada valitsemissektori kulude vähendamise mitmeaastaste ambitsioonikate eesmärkide järgimine kõikide allsektorite poolt, millega kaasneks kulude suhte vähenemine SKPsse; |
| --- | --- |

ii)

täitma tõhusalt kehtivaid, kulutusi reguleerivaid eeskirju ja võtma täiendavaid meetmeid, et tagada valitsemissektori kulude vähendamise mitmeaastaste ambitsioonikate eesmärkide järgimine kõikide allsektorite poolt, millega kaasneks kulude suhte vähenemine SKPsse;

| iii) | jätkama ja kiirendama struktuurireforme, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu ja kärpida avaliku sektori kulusid. |
| --- | --- |

iii)

jätkama ja kiirendama struktuurireforme, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu ja kärpida avaliku sektori kulusid.

Nõukogu märgib samuti, et kõnealused meetmed on kooskõlas eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus,%) | SP nov 2007 | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov 2007 | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | puudub | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2007 | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| KOM nov 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | puudub | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2007 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| KOM nov 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM nov 2007 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | puudub | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| KOM nov 2007 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP nov 2007 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov 2007 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2007 | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| KOM nov 2007 | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | puudub | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reaalne SKP

(muutus,%)

SP nov 2007

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM nov 2007

2,0

1,9

2,0

1,8

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

puudub

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2007

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

KOM nov 2007

1,9

1,5

1,7

1,6

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

puudub

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2007

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

KOM nov 2007 (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

KOM nov 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

KOM nov 2007

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

puudub

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2007

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

KOM nov 2007

0,0

0,0

0,0

– 0,1

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM nov 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP nov 2007

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM nov 2007

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2007

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

KOM nov 2007

64,2

64,3

64,1

64,1

puudub

puudub

puudub

SP dets 2006

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

puudub

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruande kohta.

(3)  ELT C 70, 27.3.2007, lk 13.

(4)  Eelkõige puuduvad prognoosid lühi- ja pikaajaliste intressimäärade kohta. Lisaks puuduvad programmis 2006. aasta arvandmed, v.a tabel tsüklilise arengu kohta.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud tasakaal.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % ja 2,1 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 0,1 % SKPst 2006. aastal ja 0 ülejäänud programmiperioodil (2007–2012) vastavalt programmi kõige viimasele versioonile. Vastavalt komisjoni talituste sügisprognoosile on need 2006. aastal 0,3 % SKPst, 2007. aastal 0,05 % SKPst ja 2008. aastal 0,1 % SKPst.

(8)  Kuna programmi kõige viimases versioonis ei ole esitatud teavet 2006. aasta kohta (v.a tsükliline areng), võeti arvandmed komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosist.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/39

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 49/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Rumeeniale oli aastatel 2003–2006 iseloomulik suur majanduskasv, mis oli aastas keskmiselt 6,5 %. Kiire majanduskasvu taustal on siiski näha selgeid märke majanduse ülekuumenemisest, millele osutab ka maksebilansi suur ja kasvav puudujääk (2007. aasta prognoos oli ligikaudu 13 % SKPst) ja väiksem välismaiste otseinvesteeringute kate, hoolimata jätkuvatest erastamisega mitte seotud investeeringutest 2007. aastal, kuid mida pehmendab siiski keskpika ja pikaajalise kapitali sissevoolu suurem osakaal senini kättesaadavate 2007. aasta andmete kohaselt.
  Muud ülekuumenemise märgid on tööjõu üha suurenev puudus, palkade suur kasv, mis ohustab konkurentsivõimet, ning majapidamiste laenude kiire suurenemine. Järsk inflatsiooni tõus pärast pikka ja edukat deflatsiooniperioodi tekkis eelkõige pakkumises esinenud probleemidest, mis olid tingitud põllumajandussektori 2007. aasta halbadest majandusnäitajatest seoses ilmastikuga. Seda toetasid sissetuleku ja laenukasvu kogunõudlus, leebe eelarve- ja palgapoliitika ning leu nõrgenemine alates 2007. aasta augustit (pärast leu tugevnemist viimastel aastatel). Selleks et Rumeenia säilitaks lähenemise kiire tempo EL 27 keskmise SKP suunas inimese kohta, on oluline tegeleda maksebilansi puudujäägi suurenemise küsimusega. Sellega seoses on eelarvepoliitikal oluline roll sisenõudluse vähendamisel, samuti ka riigi rahanduse kvaliteedi parandamisel, eelkõige majanduskasvu kiirendavate investeeringute suurendamisel. |
| --- | --- |

(2)

Rumeeniale oli aastatel 2003–2006 iseloomulik suur majanduskasv, mis oli aastas keskmiselt 6,5 %. Kiire majanduskasvu taustal on siiski näha selgeid märke majanduse ülekuumenemisest, millele osutab ka maksebilansi suur ja kasvav puudujääk (2007. aasta prognoos oli ligikaudu 13 % SKPst) ja väiksem välismaiste otseinvesteeringute kate, hoolimata jätkuvatest erastamisega mitte seotud investeeringutest 2007. aastal, kuid mida pehmendab siiski keskpika ja pikaajalise kapitali sissevoolu suurem osakaal senini kättesaadavate 2007. aasta andmete kohaselt.

Muud ülekuumenemise märgid on tööjõu üha suurenev puudus, palkade suur kasv, mis ohustab konkurentsivõimet, ning majapidamiste laenude kiire suurenemine. Järsk inflatsiooni tõus pärast pikka ja edukat deflatsiooniperioodi tekkis eelkõige pakkumises esinenud probleemidest, mis olid tingitud põllumajandussektori 2007. aasta halbadest majandusnäitajatest seoses ilmastikuga. Seda toetasid sissetuleku ja laenukasvu kogunõudlus, leebe eelarve- ja palgapoliitika ning leu nõrgenemine alates 2007. aasta augustit (pärast leu tugevnemist viimastel aastatel). Selleks et Rumeenia säilitaks lähenemise kiire tempo EL 27 keskmise SKP suunas inimese kohta, on oluline tegeleda maksebilansi puudujäägi suurenemise küsimusega. Sellega seoses on eelarvepoliitikal oluline roll sisenõudluse vähendamisel, samuti ka riigi rahanduse kvaliteedi parandamisel, eelkõige majanduskasvu kiirendavate investeeringute suurendamisel.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga prognoositakse SKP reaalkasvu kiirenemist 6,1 %-lt 2007. aastal 6,5 %-le 2008. aastal ning seejärel aeglustumist 5,8 %-ni 2010. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, (2) et 2008. ja 2009. aasta majanduskasvu prognoos on optimistlik. Eriti ebaselge on see, kuidas negatiivse puhasekspordi vähendamine pööratakse kasvuks üha suurenevate tööjõukulude ja tugeva sisenõudluse taustal, mida omakorda suurendab leebe eelarvepoliitika. Maksebilansi puudujäägi suurus ja kiire suurenemine annab põhjust muretsemiseks, millele osutab leu nõrgenemine alates 2007. aasta keskpaigast rahvusvaheliste finantsturgude riskide üldise ümberhindamise taustal. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad samuti olevat väga madalad. Palkade (sealhulgas valitsemissektoris) suurenemisest, toidu ja tooraine rahvusvaheliste hindade kiirest tõusust ja nõrgast vahetuskursist (pärast pikka tugevnemise perioodi) tingitud tugev inflatsioonisurve osutab inflatsioonitempo senise kiire langemise tuntavale aeglustumisele. Inflatsiooni (THHI) erinevus EL 27st peaks prognoosiperioodil seega stabiliseeruma või ainult veidi vähenema. Kokkuvõttes ei pruugi programmiga ettenähtud poliitikate kogum aidata kaasa nominaalsele lähenemisprotsessile. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga prognoositakse SKP reaalkasvu kiirenemist 6,1 %-lt 2007. aastal 6,5 %-le 2008. aastal ning seejärel aeglustumist 5,8 %-ni 2010. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, (2) et 2008. ja 2009. aasta majanduskasvu prognoos on optimistlik. Eriti ebaselge on see, kuidas negatiivse puhasekspordi vähendamine pööratakse kasvuks üha suurenevate tööjõukulude ja tugeva sisenõudluse taustal, mida omakorda suurendab leebe eelarvepoliitika. Maksebilansi puudujäägi suurus ja kiire suurenemine annab põhjust muretsemiseks, millele osutab leu nõrgenemine alates 2007. aasta keskpaigast rahvusvaheliste finantsturgude riskide üldise ümberhindamise taustal. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad samuti olevat väga madalad. Palkade (sealhulgas valitsemissektoris) suurenemisest, toidu ja tooraine rahvusvaheliste hindade kiirest tõusust ja nõrgast vahetuskursist (pärast pikka tugevnemise perioodi) tingitud tugev inflatsioonisurve osutab inflatsioonitempo senise kiire langemise tuntavale aeglustumisele. Inflatsiooni (THHI) erinevus EL 27st peaks prognoosiperioodil seega stabiliseeruma või ainult veidi vähenema. Kokkuvõttes ei pruugi programmiga ettenähtud poliitikate kogum aidata kaasa nominaalsele lähenemisprotsessile.

| (4) | Vastavalt ajakohastatud programmile on 2007. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi prognoos 2,9 % SKPst, mis on 0,2 protsendipunkti suurem komisjoni talituste sügisprognoosist ning eelmise programmi eesmärgist. 2006. aasta eeldatust väiksema puudujäägi positiivne algmõju muutub olematuks, kuna 2007. aastal ületas kulude suurenemine tulude suurenemist. Eelarve täitmine ei ole 2007. aastal seetõttu kooskõlas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (eelmise lähenemisprogrammi kohta) esitatud üleskutsega kasutada „soodsat aega, et märkimisväärselt kiirendada kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, püüdes saavutada ambitsioonikama eelarve-eesmärgi 2007. aastal” (3). |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt ajakohastatud programmile on 2007. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi prognoos 2,9 % SKPst, mis on 0,2 protsendipunkti suurem komisjoni talituste sügisprognoosist ning eelmise programmi eesmärgist. 2006. aasta eeldatust väiksema puudujäägi positiivne algmõju muutub olematuks, kuna 2007. aastal ületas kulude suurenemine tulude suurenemist. Eelarve täitmine ei ole 2007. aastal seetõttu kooskõlas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (eelmise lähenemisprogrammi kohta) esitatud üleskutsega kasutada „soodsat aega, et märkimisväärselt kiirendada kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, püüdes saavutada ambitsioonikama eelarve-eesmärgi 2007. aastal” (3).

| (5) | Ajakohastatud versioonis kinnitatakse eelmise versiooni peaeesmärki saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk, struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) 0,9 % SKPst 2011. aastaks (st pärast programmiperioodi lõppu). Programmis kehtestatud eesmärk on nominaalse puudujäägi stabiliseerimine tasemel 2,9 % SKPst aastatel 2007–2009 ning vähendamine 2,4 % tasemele SKPst 2010. aastal. Esmane puudujääk järgib sama suundumust. Eelarvepoliitika ei ole aastatel 2007–2009 tulemuslik, kuna struktuurne puudujääk jääb eelduste kohaselt 3,5 % tasemele SKPst ning alles 2010. aastaks kavandatakse 0,75 % suurust kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Võrreldes lähenemisprogrammi eelmise versiooniga, milles oli kehtestatud eesmärk järk-järgult kohandada puudujääki keskpika perioodi eesmärgi suunas ning mitte jätta seda täielikult programmiperioodi lõppu, on eelarve-eesmärgid hoolimata majanduskasvu soodsamatest eeldustest aastatel 2008–2009 vähem ambitsioonikad. Ajakohastatud versiooni kohaselt toimub kohandamine tulude suhte SKPsse märkimisväärse suurenemise arvelt (3,5 protsendipunkti, peamiselt põhineb tulubaasi optimistlikel prognoosidel), mis ületab kulude suhte SKPsse suurenemist (ligikaudu 3 protsendipunkti).
  Kõige enam mõjutavad tulude suurenemist (1,4 % SKPst) maksud tänu otseste maksude suurenemisele (tulumaksust saadav tulu peaks suurenema, kuna keskmine palk ja töötajate arv kasvab, samas ettevõtte tulumaks väheneks töötajate sotsiaalmaksu kärpimise arvelt), aga ka käibemaksualased meetmed (seoses käibemaksu ajastamisega), kuigi programmis seda selgelt ei nimetata. „Muud tulud” suurenevad samas ulatuses, mis kajastab samuti ELi vahendite eeldatavat suurenemist. Sotsiaalmaksu valdkonnas võetakse 2008. aastal mitmeid reformimeetmeid, millel peaks olema positiivne üldmõju (maksumäära vähendatakse 6 protsendipunkti, kasutusele võetakse teine pensionisammas ning laiendatakse pensionite maksubaasi, loobudes viiekordsest keskmise palga ülempiirist ja juurutades maksubaasi preemiad). Kulude poole peal tulenevad muutused suurel määral valitsemissektori investeeringute märkimisväärsest suurenemisest, mis on tingitud ELi vahendite märkimisväärselt suuremast kasutuselevõtust, mis tundub olevat ambitsioonikas. Samuti eeldatakse, et sotsiaalmaksed (eelkõige pensionid) suurenevad märkimisväärselt. Kõnealust suurenemist korvab ainult osaliselt töötajate tasude ja toetuste järsk vähenemine (programmis ei põhjendata kumbagi). |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud versioonis kinnitatakse eelmise versiooni peaeesmärki saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk, struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) 0,9 % SKPst 2011. aastaks (st pärast programmiperioodi lõppu). Programmis kehtestatud eesmärk on nominaalse puudujäägi stabiliseerimine tasemel 2,9 % SKPst aastatel 2007–2009 ning vähendamine 2,4 % tasemele SKPst 2010. aastal. Esmane puudujääk järgib sama suundumust. Eelarvepoliitika ei ole aastatel 2007–2009 tulemuslik, kuna struktuurne puudujääk jääb eelduste kohaselt 3,5 % tasemele SKPst ning alles 2010. aastaks kavandatakse 0,75 % suurust kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Võrreldes lähenemisprogrammi eelmise versiooniga, milles oli kehtestatud eesmärk järk-järgult kohandada puudujääki keskpika perioodi eesmärgi suunas ning mitte jätta seda täielikult programmiperioodi lõppu, on eelarve-eesmärgid hoolimata majanduskasvu soodsamatest eeldustest aastatel 2008–2009 vähem ambitsioonikad. Ajakohastatud versiooni kohaselt toimub kohandamine tulude suhte SKPsse märkimisväärse suurenemise arvelt (3,5 protsendipunkti, peamiselt põhineb tulubaasi optimistlikel prognoosidel), mis ületab kulude suhte SKPsse suurenemist (ligikaudu 3 protsendipunkti).

Kõige enam mõjutavad tulude suurenemist (1,4 % SKPst) maksud tänu otseste maksude suurenemisele (tulumaksust saadav tulu peaks suurenema, kuna keskmine palk ja töötajate arv kasvab, samas ettevõtte tulumaks väheneks töötajate sotsiaalmaksu kärpimise arvelt), aga ka käibemaksualased meetmed (seoses käibemaksu ajastamisega), kuigi programmis seda selgelt ei nimetata. „Muud tulud” suurenevad samas ulatuses, mis kajastab samuti ELi vahendite eeldatavat suurenemist. Sotsiaalmaksu valdkonnas võetakse 2008. aastal mitmeid reformimeetmeid, millel peaks olema positiivne üldmõju (maksumäära vähendatakse 6 protsendipunkti, kasutusele võetakse teine pensionisammas ning laiendatakse pensionite maksubaasi, loobudes viiekordsest keskmise palga ülempiirist ja juurutades maksubaasi preemiad). Kulude poole peal tulenevad muutused suurel määral valitsemissektori investeeringute märkimisväärsest suurenemisest, mis on tingitud ELi vahendite märkimisväärselt suuremast kasutuselevõtust, mis tundub olevat ambitsioonikas. Samuti eeldatakse, et sotsiaalmaksed (eelkõige pensionid) suurenevad märkimisväärselt. Kõnealust suurenemist korvab ainult osaliselt töötajate tasude ja toetuste järsk vähenemine (programmis ei põhjendata kumbagi).

| (6) | Eelarve täitmine võib olla programmis prognoositust halvem. Arvestades programmis prognoositud soodsat maksuelastsust ja kõige viimaseid andmeid eelarve täitmise kohta, ei saavutata 2007. aastal tõenäoliselt tulude kavandatud taset. Sellel oleks negatiivne üldmõju tuludele kogu programmiperioodi jooksul, mis kajastub kavandatust halvemas eelarvetulemuses aastatel 2008–2010. Halvemad eelarvetulemused võivad veelgi võimenduda optimistlike majandusprognooside tõttu aastateks 2008–2009. Eelkõige võib olla ülehinnatud sotsiaalmaksu ja kaudsete maksude suurenemine. Kulude poolel tundub, et programmis on investeeringute maht jätkuvalt ülehinnatud. Seetõttu on oht, et investeerimisvahendid suunatakse vähemalt osaliselt jooksvate kulude katmiseks, nagu on tehtud ka varem, eelkõige nende eelarvepunktide katmiseks, millele on eelarves eraldatud liiga vähe vahendeid, nt töötajate tasud, sotsiaalmaksed ja toetused.
  Kuigi programmis prognoositakse aastateks 2008–2010 mõistlikumat palgapoliitikat, ei põhjendata seda programmis ning see ei tundu valitsemissektori varasema palgaülekulude taustal usutav: 2006. ja 2007. aastal osutusid palgakulud kavandatust kaks korda suuremaks. Võttes arvesse sellist kulude muutust, võib kulude suhe SKPsse osutuda kavandatust suuremaks eelkõige aastatel 2009–2010. Täiendavad riskitegurid on puudused eelarve planeerimisel ja täitmisel, suured kulud aastatel 2008 ja 2009, mil toimuvad ka valimised, ning ebaselgus, mil määral tuleb omanikele kompenseerida kommunistliku korra ajal natsionaliseeritud vara nn „omandifondist”. Lisaks ei ole 2010. aastasse kavandatud eelarve pingestumine piisavalt meetmetega kaetud. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve täitmine võib olla programmis prognoositust halvem. Arvestades programmis prognoositud soodsat maksuelastsust ja kõige viimaseid andmeid eelarve täitmise kohta, ei saavutata 2007. aastal tõenäoliselt tulude kavandatud taset. Sellel oleks negatiivne üldmõju tuludele kogu programmiperioodi jooksul, mis kajastub kavandatust halvemas eelarvetulemuses aastatel 2008–2010. Halvemad eelarvetulemused võivad veelgi võimenduda optimistlike majandusprognooside tõttu aastateks 2008–2009. Eelkõige võib olla ülehinnatud sotsiaalmaksu ja kaudsete maksude suurenemine. Kulude poolel tundub, et programmis on investeeringute maht jätkuvalt ülehinnatud. Seetõttu on oht, et investeerimisvahendid suunatakse vähemalt osaliselt jooksvate kulude katmiseks, nagu on tehtud ka varem, eelkõige nende eelarvepunktide katmiseks, millele on eelarves eraldatud liiga vähe vahendeid, nt töötajate tasud, sotsiaalmaksed ja toetused.

Kuigi programmis prognoositakse aastateks 2008–2010 mõistlikumat palgapoliitikat, ei põhjendata seda programmis ning see ei tundu valitsemissektori varasema palgaülekulude taustal usutav: 2006. ja 2007. aastal osutusid palgakulud kavandatust kaks korda suuremaks. Võttes arvesse sellist kulude muutust, võib kulude suhe SKPsse osutuda kavandatust suuremaks eelkõige aastatel 2009–2010. Täiendavad riskitegurid on puudused eelarve planeerimisel ja täitmisel, suured kulud aastatel 2008 ja 2009, mil toimuvad ka valimised, ning ebaselgus, mil määral tuleb omanikele kompenseerida kommunistliku korra ajal natsionaliseeritud vara nn „omandifondist”. Lisaks ei ole 2010. aastasse kavandatud eelarve pingestumine piisavalt meetmetega kaetud.

| (7) | Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes näivad programmi eelarvepõhimõtted ebapiisavad, et tagada programmis sätestatud keskpika perioodi eesmärkide saavutamine 2011. aastaks. Kindlusvaru kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamise vastu (hinnanguliselt 1,75 % SKPst) ei suudeta programmiperioodi jooksul tagada ning seega on suur oht, et lähemas tulevikus kontrollväärtus ületatakse. Pärast puudujäägi järsku suurenemist 2007. aastal ei ole loota kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas enne 2010. aastat hoolimata sellest, et majandus ilmutab ülekuumenemise märke. See ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Eelarvepoliitika ei aita lahendada makromajanduse eespool osutatud tasakaalutuse küsimust, eelkõige seoses suure ja üha kasvava maksebilansi puudujäägi ja sisenõudluse survega, mis ohustavad makromajanduslikku tasakaalu ja finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes näivad programmi eelarvepõhimõtted ebapiisavad, et tagada programmis sätestatud keskpika perioodi eesmärkide saavutamine 2011. aastaks. Kindlusvaru kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamise vastu (hinnanguliselt 1,75 % SKPst) ei suudeta programmiperioodi jooksul tagada ning seega on suur oht, et lähemas tulevikus kontrollväärtus ületatakse. Pärast puudujäägi järsku suurenemist 2007. aastal ei ole loota kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas enne 2010. aastat hoolimata sellest, et majandus ilmutab ülekuumenemise märke. See ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Eelarvepoliitika ei aita lahendada makromajanduse eespool osutatud tasakaalutuse küsimust, eelkõige seoses suure ja üha kasvava maksebilansi puudujäägi ja sisenõudluse survega, mis ohustavad makromajanduslikku tasakaalu ja finantsstabiilsust.

| (8) | Kuna puuduvad vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis tugineksid majandus- ja rahanduskomitee ja komisjoni makromajanduslikel üldistel eeldustel, ei ole võimalik hinnata Rumeenia elanikkonna vananemise mõju võrreldavatel ja üldistel alustel, nagu on see praegu võimalik teiste liikmesriikide puhul. Praeguse demograafilise struktuuri taustal ei saa jätta arvesse võtmata elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset mõju ning seega ei ole programmi 2007. aasta eelarveseisund oma suure struktuurse puudujäägiga piisav, et stabiliseerida võlg veel enne, kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Struktuurse eelarveseisundi parandamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Kuna puuduvad vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis tugineksid majandus- ja rahanduskomitee ja komisjoni makromajanduslikel üldistel eeldustel, ei ole võimalik hinnata Rumeenia elanikkonna vananemise mõju võrreldavatel ja üldistel alustel, nagu on see praegu võimalik teiste liikmesriikide puhul. Praeguse demograafilise struktuuri taustal ei saa jätta arvesse võtmata elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset mõju ning seega ei ole programmi 2007. aasta eelarveseisund oma suure struktuurse puudujäägiga piisav, et stabiliseerida võlg veel enne, kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Struktuurse eelarveseisundi parandamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub teataval määral olevat kooskõlas 2007. aasta juuli riikliku reformiprogrammiga. Eelkõige kinnitatakse selles valitsemissektori poliitika prioriteete nagu valitsemissektori kulude kvaliteedi ja halduse parandamine, ettevõtluskeskkond ja avalik haldus ning peamised reformid, mis otseselt mõjutavad riigi rahandust, eelkõige tööturu, pensionide, tervishoiu ja hariduse valdkonnas. Selles kinnitatakse ka kulude prioriteedid hariduse, teaduse, tervishoiu, infrastruktuuride, põllumajanduse ja keskkonna osas. Teisest küljest ei anta lähenemisprogrammis süsteemset teavet eelarve otsekulude kohta, mis on seotud riikliku reformiprogrammi peamiste reformidega. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub teataval määral olevat kooskõlas 2007. aasta juuli riikliku reformiprogrammiga. Eelkõige kinnitatakse selles valitsemissektori poliitika prioriteete nagu valitsemissektori kulude kvaliteedi ja halduse parandamine, ettevõtluskeskkond ja avalik haldus ning peamised reformid, mis otseselt mõjutavad riigi rahandust, eelkõige tööturu, pensionide, tervishoiu ja hariduse valdkonnas. Selles kinnitatakse ka kulude prioriteedid hariduse, teaduse, tervishoiu, infrastruktuuride, põllumajanduse ja keskkonna osas. Teisest küljest ei anta lähenemisprogrammis süsteemset teavet eelarve otsekulude kohta, mis on seotud riikliku reformiprogrammi peamiste reformidega.

| (10) | Kuigi stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendi andmenõuetega seoses on tehtud mõningaid edusamme, on programmis endiselt puudu mõned kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4). |
| --- | --- |

(10)

Kuigi stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendi andmenõuetega seoses on tehtud mõningaid edusamme, on programmis endiselt puudu mõned kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4).

Üldine järeldus on, et programmis esitatud eelarvestrateegia ei ole kooskõlas mõistliku eelarvepoliitikaga, mida oleks vaja, et vähendada maksebilansi suurenevat puudujääki ja inflatsioonisurvet, mis ohustavad makromajanduslikku ja finantsstabiilsust ning lähenemisprotsessi. Programmis ei nähta ette puudujääkide vähendamist, mis kujutab endast ülemäärase puudujäägi tekkimise ohtu. Kohandumine keskpika perioodi eesmärgi suunas on ebapiisav ning kavandatud programmiperioodi lõppu hoolimata majanduskasvu headest kasvueeldustest. Võttes arvesse ohtusid eelarve-eesmärkidele ja suurt kohandamist, mida oleks vaja pärast programmiperioodi lõppu, on ebatõenäoline, et keskpika perioodi eesmärk saavutatakse 2011. aastal nagu kavandatud.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Rumeeniat üles:

| i) | märkimisväärselt kiirendama kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, püüdes saavutada ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid 2008. aastal ja sellele järgnevatel aastatel, et vähendada ülemäärase puudujäägi ohtu, tugevdada makromajanduslikku stabiilsust ning piirata maksebilansi suurenevat puudujääki ning tegeleda ohuga riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

i)

märkimisväärselt kiirendama kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, püüdes saavutada ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid 2008. aastal ja sellele järgnevatel aastatel, et vähendada ülemäärase puudujäägi ohtu, tugevdada makromajanduslikku stabiilsust ning piirata maksebilansi suurenevat puudujääki ning tegeleda ohuga riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele;

| ii) | piirama prognoositud valitsemissektori kulude suurt kasvu, parandama nende struktuuri ning suurendama majanduskasvu potentsiaali, samuti parandama siduva keskpika perioodi jooksul valitsemissektori kulude kavandamist ja nende realiseerimist; |
| --- | --- |

ii)

piirama prognoositud valitsemissektori kulude suurt kasvu, parandama nende struktuuri ning suurendama majanduskasvu potentsiaali, samuti parandama siduva keskpika perioodi jooksul valitsemissektori kulude kavandamist ja nende realiseerimist;

| iii) | järgima inflatsioonisurvet vähendavat poliitikat, täiendades soovitatud rangemat eelarvepoliitikat asjakohase riikliku palgapoliitikaga ning täiendavate struktuursete reformidega. |
| --- | --- |

iii)

järgima inflatsioonisurvet vähendavat poliitikat, täiendades soovitatud rangemat eelarvepoliitikat asjakohase riikliku palgapoliitikaga ning täiendavate struktuursete reformidega.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus,%) | LP dets 2007 | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| KOM nov 2007 | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | puudub |
| LP jaan 2007 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2007 | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| KOM nov 2007 | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | puudub |
| LP jaan 2007 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2007 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| KOM nov 2007 (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | puudub |
| LP jaan 2007 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| KOM nov 2007 | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| KOM nov 2007 | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| KOM nov 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| KOM nov 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| KOM nov 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| KOM nov 2007 | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | puudub |
| LP jaan 2007 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus,%)

LP dets 2007

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

KOM nov 2007

7,7

6,0

5,9

5,8

puudub

LP jaan 2007

8,0

6,5

6,3

5,9

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2007

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

KOM nov 2007

6,6

4,7

5,6

4,6

puudub

LP jaan 2007

6,6

4,5

4,3

3,2

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2007

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

KOM nov 2007 (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

puudub

LP jaan 2007

2,1

2,2

1,9

1,1

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2007

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

KOM nov 2007

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

puudub

LP jaan 2007

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

KOM nov 2007

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

puudub

LP jaan 2007

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

KOM nov 2007

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

puudub

LP jaan 2007

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

(% SKPst)

LP dets 2007

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

KOM nov 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

puudub

LP jaan 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

LP dets 2007

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

KOM nov 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

puudub

LP jaan 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2007

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

KOM nov 2007

12,4

12,5

12,8

13,5

puudub

LP jaan 2007

12,8

13,5

12,6

11,7

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni 2007. aasta juulis koostatud hinnangut riiklikule reformiprogrammile.

(3)  ELT C 89, 24.4.2007, lk 19.

(4)  Eelkõige on puudu andmed lühiajaliste ja pikaajaliste intressimäärade kohta, andmed valitsemissektori kulude kohta liikide lõikes ning pikaajalise jätkusuutlikkuse prognoosid.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhed.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % ja 6,9 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige viimase programmi kohaselt moodustavad ühekordsed ja muud ajutised meetmed aastatel 2006–2009 vastavalt 0,4 %, 0,2 %, 0,2 %, 0,1 % ja 0,1 % (kõik suurendavad puudujääki). Komisjoni talituste sügisprognoos ei hõlma ühekordseid meetmeid, samuti ei käsita komisjoni talitused ühekordsete meetmetena kompenseerimist nn „omandifondi” arvelt.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/44

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

12. veebruar 2008,

Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 49/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

12. veebruaril 2008 vaatas nõukogu läbi Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Praegu on Slovakkia majanduses kiire kasvu periood, millele panid aluse varasematel aastatel käivitatud mitmed struktuurireformid ning välismaiste otseinvesteeringute märgatav sissevool eelkõige tootmissektorisse. Kuigi tööhõive määr suurenes samuti tänu majanduskasvu suurenemisele ja töötuse määr vähenes märgatavalt, tundub, et sellest majanduskasvust ei saa kasu teatavad idapoolsetesse piirkondadesse koondunud elanikerühmad.
  Lisaks sellele, et tööealise elanikkonna teatavate rühmade madal hõivatuse määr koormab riigieelarvet ja on sotsiaalne probleem, piirab see ka riigi tootmismahu potentsiaalset kasvu ja takistab seega järelejõudmist. Selline ebaühtlane majandustegevuses osalemine elanikkonnarühmade ja piirkondade lõikes nõuab riikliku hariduse kvaliteedi parandamist, kusjuures osa valitsemissektori kuludest tuleks ümber jaotada hariduse, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja infrastruktuuride arendamiseks. Pärast varasemate aastate peamiselt karmi eelarvepoliitikat hakati 2006. aastal kohaldama ekspansiivset eelarvepoliitikat, samal ajal kui rahalised tingimused halvenesid rahapoliitiliste intressimäärade suurenemise ja vahetuskursi jätkuva tugevnemise tõttu, kuid ekspordimahu suur kasv ja jooksevkonto puudujäägi vähenemine osutab, et tõenäoliselt ei ole see mõjutanud Slovakkia majanduse välist konkurentsivõimet. Kuna Slovakkia on liikmesriik, kelle suhtes kehtib erand ja kes osaleb ERM II-s, peaks Slovakkia makromajanduslik ja struktuuripoliitika olema suunatud jätkusuutliku lähenemise saavutamisele. Kuigi 2007. aastal on inflatsioon märgatavalt aeglustunud, kiireneb see eeldatavasti jälle, kuna toidukaupade ja energiahinnad tõusevad, majandus kasvab kiiresti, tööturu olukord muutub pingelisemaks ning vahetuskursi tugevnemisega 2006.–2007. aastal kaasnenud mõju väheneb. Selleks et saavutada programmis inflatsiooni osas kavandatud eesmärgid, kusjuures programmis eeldatakse liitumist euroalaga alates 2009. aastast, ja ohjata võimalikku inflatsioonisurvet pärast seda, kui varem märgatavalt tugevnenud vahetuskursiga kaasnenud deflatsiooni mõju hakkab vähenema, on vaja teostada täiendavaid struktuurireforme ja valitsus peaks olema valmis rakendama programmis kavandatust rangemat eelarvepoliitikat. |
| --- | --- |

(2)

Praegu on Slovakkia majanduses kiire kasvu periood, millele panid aluse varasematel aastatel käivitatud mitmed struktuurireformid ning välismaiste otseinvesteeringute märgatav sissevool eelkõige tootmissektorisse. Kuigi tööhõive määr suurenes samuti tänu majanduskasvu suurenemisele ja töötuse määr vähenes märgatavalt, tundub, et sellest majanduskasvust ei saa kasu teatavad idapoolsetesse piirkondadesse koondunud elanikerühmad.

Lisaks sellele, et tööealise elanikkonna teatavate rühmade madal hõivatuse määr koormab riigieelarvet ja on sotsiaalne probleem, piirab see ka riigi tootmismahu potentsiaalset kasvu ja takistab seega järelejõudmist. Selline ebaühtlane majandustegevuses osalemine elanikkonnarühmade ja piirkondade lõikes nõuab riikliku hariduse kvaliteedi parandamist, kusjuures osa valitsemissektori kuludest tuleks ümber jaotada hariduse, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja infrastruktuuride arendamiseks. Pärast varasemate aastate peamiselt karmi eelarvepoliitikat hakati 2006. aastal kohaldama ekspansiivset eelarvepoliitikat, samal ajal kui rahalised tingimused halvenesid rahapoliitiliste intressimäärade suurenemise ja vahetuskursi jätkuva tugevnemise tõttu, kuid ekspordimahu suur kasv ja jooksevkonto puudujäägi vähenemine osutab, et tõenäoliselt ei ole see mõjutanud Slovakkia majanduse välist konkurentsivõimet. Kuna Slovakkia on liikmesriik, kelle suhtes kehtib erand ja kes osaleb ERM II-s, peaks Slovakkia makromajanduslik ja struktuuripoliitika olema suunatud jätkusuutliku lähenemise saavutamisele. Kuigi 2007. aastal on inflatsioon märgatavalt aeglustunud, kiireneb see eeldatavasti jälle, kuna toidukaupade ja energiahinnad tõusevad, majandus kasvab kiiresti, tööturu olukord muutub pingelisemaks ning vahetuskursi tugevnemisega 2006.–2007. aastal kaasnenud mõju väheneb. Selleks et saavutada programmis inflatsiooni osas kavandatud eesmärgid, kusjuures programmis eeldatakse liitumist euroalaga alates 2009. aastast, ja ohjata võimalikku inflatsioonisurvet pärast seda, kui varem märgatavalt tugevnenud vahetuskursiga kaasnenud deflatsiooni mõju hakkab vähenema, on vaja teostada täiendavaid struktuurireforme ja valitsus peaks olema valmis rakendama programmis kavandatust rangemat eelarvepoliitikat.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga on ette nähtud, et SKP reaalkasv aeglustub 2007. aasta 8,8 %-lt 5,0 %-ni 2010. aastal. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2009. aastani usutavatel kasvuprognoosidel ja 2010. aasta ettevaatlikel prognoosidel, kuna tootmissektori suurenenud tootmisvõimsusest tulenevate 2007. aasta ebatavaliselt heade ekspordinäitajate kordumist lähiaastatel ei prognoosita. Programmis prognoositud inflatsioonitase tundub olevat üsna madal, kuna prognoos põhineb komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosist soodamatel välismajanduse hinnangutel ja varem tugevnenud vahetuskursi nõrgenemise mõju prognoositakse programmis erinevalt. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga on ette nähtud, et SKP reaalkasv aeglustub 2007. aasta 8,8 %-lt 5,0 %-ni 2010. aastal. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2009. aastani usutavatel kasvuprognoosidel ja 2010. aasta ettevaatlikel prognoosidel, kuna tootmissektori suurenenud tootmisvõimsusest tulenevate 2007. aasta ebatavaliselt heade ekspordinäitajate kordumist lähiaastatel ei prognoosita. Programmis prognoositud inflatsioonitase tundub olevat üsna madal, kuna prognoos põhineb komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosist soodamatel välismajanduse hinnangutel ja varem tugevnenud vahetuskursi nõrgenemise mõju prognoositakse programmis erinevalt.

| (4) | Valitsemissektori 2007. aasta eelarve hinnanguline puudujääk on komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosi kohaselt 2,7 % SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgiga 2,9 % SKPst ja praeguse ajakohastatud versiooni eesmärgiga 2,5 % SKPst. Tulemuse selline paranemine oli võimalik tänu kavandatust suuremale tulule, mis ületas eelarves ettenähtust suuremad kulud. Arvestades et 2007. aasta eelarve hinnanguline nominaalne ja struktuurne (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) puudujääk on eelnevalt eesmärgiks seatust madalam (0,2 % SKPst), on Slovakkia ametiasutused osaliselt vastanud Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmist versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsele tugevdada struktuurset kohandamist, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastal suurema varuga. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori 2007. aasta eelarve hinnanguline puudujääk on komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosi kohaselt 2,7 % SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgiga 2,9 % SKPst ja praeguse ajakohastatud versiooni eesmärgiga 2,5 % SKPst. Tulemuse selline paranemine oli võimalik tänu kavandatust suuremale tulule, mis ületas eelarves ettenähtust suuremad kulud. Arvestades et 2007. aasta eelarve hinnanguline nominaalne ja struktuurne (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) puudujääk on eelnevalt eesmärgiks seatust madalam (0,2 % SKPst), on Slovakkia ametiasutused osaliselt vastanud Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmist versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsele tugevdada struktuurset kohandamist, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastal suurema varuga.

| (5) | Eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada 2010. aastaks eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk veidi alla 1 % SKPst. Programmiga on ette nähtud, et valitsemissektori eelarve nominaalne puudujääk väheneb 2007. aasta 2,5 %-lt 0,8 %-ni SKPst 2010. aastal, kusjuures 2007. aasta esmane puudujääk 1,0 % SKPst muutub 2010. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst. Nii struktuurne kui nominaalne kohandamine on kavandatud programmiperioodi lõppu. Võrreldes programmi eelmise ajakohastatud versiooniga, on uues ajakohastatud versioonis üldiselt kinnitatud kavandatavat kohandamist, kuid soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Kavandatav eelarve tugevdamine põhineb kulude vähendamisel (eelkõige sotsiaaltoetuste ja avalike teenistujate hüvitiste vähendamine), kuna programmiperioodi jooksul kavatsetakse vähendada kulude suhet SKPsse kolme protsendipunkti võrra, samal ajal kui tulude suhe väheneks poole vähem. |
| --- | --- |

(5)

Eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada 2010. aastaks eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk veidi alla 1 % SKPst. Programmiga on ette nähtud, et valitsemissektori eelarve nominaalne puudujääk väheneb 2007. aasta 2,5 %-lt 0,8 %-ni SKPst 2010. aastal, kusjuures 2007. aasta esmane puudujääk 1,0 % SKPst muutub 2010. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst. Nii struktuurne kui nominaalne kohandamine on kavandatud programmiperioodi lõppu. Võrreldes programmi eelmise ajakohastatud versiooniga, on uues ajakohastatud versioonis üldiselt kinnitatud kavandatavat kohandamist, kuid soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Kavandatav eelarve tugevdamine põhineb kulude vähendamisel (eelkõige sotsiaaltoetuste ja avalike teenistujate hüvitiste vähendamine), kuna programmiperioodi jooksul kavatsetakse vähendada kulude suhet SKPsse kolme protsendipunkti võrra, samal ajal kui tulude suhe väheneks poole vähem.

| (6) | Eelarveseisund võib olla programmis kavandatust parem 2008. aastal ning halvem 2009. ja 2010. aastal. Eelkõige tänu prognoositavale suurele majanduskasvule, juba vastuvõetud tulusid suurendavatele meetmetele (äriühingute maksubaasi laiendamine ja sotsiaalmaksu ülemmäära tõstmine annavad hinnanguliselt lisatulu ligikaudu 0,3 % SKPst) ja teisest pensionisambast tõenäoliselt lahkujatele (4) (positiivne mõju umbes 0,2 % SKPst) peaks 2008. aastal olema võimalik saavutada prognoositust väiksem eelarvepuudujääk, kui kulude kasv hoitakse programmis kavandatust rangema kontrolli all, nagu seda tehti eelmistel aastatel. Samas esineb ilmseid riske seoses eelarve tugevdamisega, mis on kavandatud 2009. ja 2010. aasta lõppu. Eelkõige puuduvad siduvad kulude ülemmäärad, kohandamist toetavate meetmete kohta ei ole piisavalt teavet ja erasektori kavandatavate partnerlustega seotud kulud võivad osutuda riskantseks eriti kiirteede ehitamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Eelarveseisund võib olla programmis kavandatust parem 2008. aastal ning halvem 2009. ja 2010. aastal. Eelkõige tänu prognoositavale suurele majanduskasvule, juba vastuvõetud tulusid suurendavatele meetmetele (äriühingute maksubaasi laiendamine ja sotsiaalmaksu ülemmäära tõstmine annavad hinnanguliselt lisatulu ligikaudu 0,3 % SKPst) ja teisest pensionisambast tõenäoliselt lahkujatele (4) (positiivne mõju umbes 0,2 % SKPst) peaks 2008. aastal olema võimalik saavutada prognoositust väiksem eelarvepuudujääk, kui kulude kasv hoitakse programmis kavandatust rangema kontrolli all, nagu seda tehti eelmistel aastatel. Samas esineb ilmseid riske seoses eelarve tugevdamisega, mis on kavandatud 2009. ja 2010. aasta lõppu. Eelkõige puuduvad siduvad kulude ülemmäärad, kohandamist toetavate meetmete kohta ei ole piisavalt teavet ja erasektori kavandatavate partnerlustega seotud kulud võivad osutuda riskantseks eriti kiirteede ehitamise valdkonnas.

| (7) | Seda riskihinnangut arvestades on lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega aastaks 2007 vastavalt nõukogu soovitustele. Alates 2010. aastast säilitatakse piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral (hinnanguline struktuurne eelarvepuudujääk ligikaudu 2 % SKPst) puudujäägi läve 3 % SKPst ületamist, kuid üksnes juhul, kui eelarve kavandatavat tugevdamist järgitakse rangelt (5). Lisaks tundub, et programmi eelarvepõhimõtted ei ole piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks, nagu on programmiga ette nähtud. Prognoositakse, et majanduslikult soodsal 2008. aastal väheneb struktuurne puudujääk ainult 0,25 % SKPst.
  Seepärast tuleks programmis kirjeldatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud eelarve kohandamise tempo viia kooskõlla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega, mille kohaselt euroala ja ERM II liikmesriikide eelarve struktuurne tasakaal peab paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et majanduse tõusuaegadel peab kohandamine olema suurem. Lisaks tuleks eelarve raames jätta ruumi ELi rahaliste vahendite sissevoolu prognoositava suurenemise jaoks, et järgida jätkuvalt 2009.–2010. aastaks kavandatud piiravaid eelarvepõhimõtteid. Programmi ülejäänud aastateks kavandatud kohandamisest peab rangelt kinni pidama kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ning vajadusel tuleb selleks võtta meetmeid. Kui tekib inflatsioonisurve, tuleb rakendada rangemaid eelarvepõhimõtteid, kui on programmiga ette nähtud. |
| --- | --- |

(7)

Seda riskihinnangut arvestades on lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega aastaks 2007 vastavalt nõukogu soovitustele. Alates 2010. aastast säilitatakse piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral (hinnanguline struktuurne eelarvepuudujääk ligikaudu 2 % SKPst) puudujäägi läve 3 % SKPst ületamist, kuid üksnes juhul, kui eelarve kavandatavat tugevdamist järgitakse rangelt (5). Lisaks tundub, et programmi eelarvepõhimõtted ei ole piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks, nagu on programmiga ette nähtud. Prognoositakse, et majanduslikult soodsal 2008. aastal väheneb struktuurne puudujääk ainult 0,25 % SKPst.

Seepärast tuleks programmis kirjeldatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud eelarve kohandamise tempo viia kooskõlla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega, mille kohaselt euroala ja ERM II liikmesriikide eelarve struktuurne tasakaal peab paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et majanduse tõusuaegadel peab kohandamine olema suurem. Lisaks tuleks eelarve raames jätta ruumi ELi rahaliste vahendite sissevoolu prognoositava suurenemise jaoks, et järgida jätkuvalt 2009.–2010. aastaks kavandatud piiravaid eelarvepõhimõtteid. Programmi ülejäänud aastateks kavandatud kohandamisest peab rangelt kinni pidama kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ning vajadusel tuleb selleks võtta meetmeid. Kui tekib inflatsioonisurve, tuleb rakendada rangemaid eelarvepõhimõtteid, kui on programmiga ette nähtud.

| (8) | Slovakkia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemisega seotud pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures pensionikulude kasv on väiksem kui paljudes teistes riikides eelkõige tänu 2005. aasta pensionireformile. Samas põhinevad kõnealused prognoosid eeldusel, et üsna väike osa töötajatest lahkub pensioni segasüsteemist 2008. aasta esimesel poolel, mil see on võimalik. Programmis 2007. aastaks prognoositud struktuurne esmane eelarvepuudujääk kujutab riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi kui ei arvestata elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Lähenemisprogrammiga kavandatud riigi rahanduse tugevdamine aitaks seega vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske. |
| --- | --- |

(8)

Slovakkia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemisega seotud pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures pensionikulude kasv on väiksem kui paljudes teistes riikides eelkõige tänu 2005. aasta pensionireformile. Samas põhinevad kõnealused prognoosid eeldusel, et üsna väike osa töötajatest lahkub pensioni segasüsteemist 2008. aasta esimesel poolel, mil see on võimalik. Programmis 2007. aastaks prognoositud struktuurne esmane eelarvepuudujääk kujutab riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi kui ei arvestata elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Lähenemisprogrammiga kavandatud riigi rahanduse tugevdamine aitaks seega vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub olevat teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Selles leiab kinnitust, et valitsemissektori kuludega seotud prioriteedid (tervishoid, haridus ja põllumajandus) erinevad jätkuvalt osaliselt riiklikus reformiprogrammis määratletud peamistest prioriteetidest (infoühiskond, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ettevõtluskeskkond, haridus ja tööhõive). Lisaks ei ole programmis täpsustatud, kas riik saavutab 2010. aastaks teadus- ja arendustegevuse kulude osas ettenähtud eesmärgi 0,8 % SKPst, kusjuures haridusele tehtavad kulud sõltuvad enamasti üha rohkem ELi struktuurifondidest. Programm ei sisalda kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, kuid programmis on esitatud süstemaatiline teave 2008. aastaks riikliku reformiprogrammiga ettenähtud peamiste reformidega kaasnevate otseste eelarvekulude kohta. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub olevat teataval määral kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Selles leiab kinnitust, et valitsemissektori kuludega seotud prioriteedid (tervishoid, haridus ja põllumajandus) erinevad jätkuvalt osaliselt riiklikus reformiprogrammis määratletud peamistest prioriteetidest (infoühiskond, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ettevõtluskeskkond, haridus ja tööhõive). Lisaks ei ole programmis täpsustatud, kas riik saavutab 2010. aastaks teadus- ja arendustegevuse kulude osas ettenähtud eesmärgi 0,8 % SKPst, kusjuures haridusele tehtavad kulud sõltuvad enamasti üha rohkem ELi struktuurifondidest. Programm ei sisalda kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, kuid programmis on esitatud süstemaatiline teave 2008. aastaks riikliku reformiprogrammiga ettenähtud peamiste reformidega kaasnevate otseste eelarvekulude kohta.

| (10) | ERM II-ga seotud kohustuste täitmisel on pidevalt saavutatud paremaid tulemusi kui järjestikuste lähenemisprogrammidega on ette nähtud, kuid need eesmärgid ei ole osutunud eriti ambitsioonikaks, arvestades et algne eelarveseisund oli parem kui algselt eeldati ning majandusnäitajaid olid oodatust paremad. Tulupoliitika osas on avaliku sektori kollektiivläbirääkimiste tulemusena sõlmitud kokkulepped olnud oluliseks märgiks, et palgakasvu tuleks piirata kõigis sektorites. Laenukoormuse kasvu ohjamiseks on Slovakkia riigipank tähelepanelikult jälginud pankade riskijuhtimise tavasid ja on tihendanud koostööd Slovakkias tegutsevate pankade päritoluriigi järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

(10)

ERM II-ga seotud kohustuste täitmisel on pidevalt saavutatud paremaid tulemusi kui järjestikuste lähenemisprogrammidega on ette nähtud, kuid need eesmärgid ei ole osutunud eriti ambitsioonikaks, arvestades et algne eelarveseisund oli parem kui algselt eeldati ning majandusnäitajaid olid oodatust paremad. Tulupoliitika osas on avaliku sektori kollektiivläbirääkimiste tulemusena sõlmitud kokkulepped olnud oluliseks märgiks, et palgakasvu tuleks piirata kõigis sektorites. Laenukoormuse kasvu ohjamiseks on Slovakkia riigipank tähelepanelikult jälginud pankade riskijuhtimise tavasid ja on tihendanud koostööd Slovakkias tegutsevate pankade päritoluriigi järelevalveasutustega.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (6). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (6).

Üldine järeldus on, et programm on kooskõlas eesmärgiga korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks. Pärast seda nähakse programmis ette, et soodsate kasvuprognooside taustal on keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumine programmiperioodi lõpul edukas; 2008. aastaks kavandatud struktuurse puudujäägi vähendamine ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ja peaks olema ambitsioonikam. Arvestades eelarve-eesmärkidega seotud riske alates 2009. aastast, on tõenäoline, et keskpika perioodi eesmärke ei saavutata 2010. aastaks, nagu on programmis ette nähtud, ja seetõttu võib osutuda vajalikuks võtta täiendavaid meetmeid. Kui tekib inflatsioonisurve, tuleb rakendada programmis kavandatust rangemaid eelarvepõhimõtteid ning täiendavaid struktuurireforme, et parandada tööturu toimimist. Slovakkia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase tundub olevat keskmine. Keskpika perioodi ülesannete osas ei ole programmis ette nähtud kulude ümberjaotamist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kasuks, kuna programmi kohaselt peaksid haridusele tehtavad kulutused üha enam sõltuma ELi rahalistest vahenditest.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 5. juuli 2004. aasta soovitust ning vajadust tagada lähenemise jätkusuutlikkus ja tõrgeteta osalemine ERM II-s, kutsutakse Slovakkiat üles:

| i) | kasutama ära suurt majanduskasvu, et kiirendada 2008. aastal struktuurset kohandamist keskpika perioodi eesmärkide suunas, järgima seejärel rangelt eelarve kavandatud struktuurset tugevdamist ja võtma vajadusel selleks täiendavaid meetmeid ning kehtestama siduvamad keskpika perioodi kulude ülemmäärad ning |
| --- | --- |

i)

kasutama ära suurt majanduskasvu, et kiirendada 2008. aastal struktuurset kohandamist keskpika perioodi eesmärkide suunas, järgima seejärel rangelt eelarve kavandatud struktuurset tugevdamist ja võtma vajadusel selleks täiendavaid meetmeid ning kehtestama siduvamad keskpika perioodi kulude ülemmäärad ning

| ii) | teostama täiendavaid struktuurireforme, et parandada tööturu toimimist ja olla valmis kehtestama rangemaid eelarvepõhimõtteid, eriti selleks et ohjata võimalikku inflatsioonisurvet, eelkõige pärast seda, kui varem märgatavalt tugevnenud vahetuskursiga kaasnenud deflatsiooni mõju hakkab vähenema. |
| --- | --- |

ii)

teostama täiendavaid struktuurireforme, et parandada tööturu toimimist ja olla valmis kehtestama rangemaid eelarvepõhimõtteid, eriti selleks et ohjata võimalikku inflatsioonisurvet, eelkõige pärast seda, kui varem märgatavalt tugevnenud vahetuskursiga kaasnenud deflatsiooni mõju hakkab vähenema.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (%) | LP nov 2007 | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| KOM nov 2007 | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | puudu |
| LP dets 2006 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| KOM nov 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | puudu |
| LP dets 2006 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| SKP lõhe (7)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2007 | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| KOM nov 2007 (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | puudu |
| LP dets 2006 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| KOM nov 2007 | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | puudu |
| LP dets 2006 | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| KOM nov 2007 | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | puudu |
| LP dets 2006 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | puudu |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| KOM nov 2007 | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | puudu |
| LP dets 2006 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | puudu |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (7)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM nov 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | puudu |
| LP dets 2006 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | puudu |
| Struktuurne tasakaal (9)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM nov 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | puudu |
| LP dets 2006 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | puudu |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| KOM nov 2007 | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | puudu |
| LP dets 2006 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | puudu |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid. |

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(%)

LP nov 2007

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

KOM nov 2007

8,3

8,7

7,0

6,2

puudu

LP dets 2006

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2007

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

KOM nov 2007

4,3

1,7

2,5

3,0

puudu

LP dets 2006

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

SKP lõhe (7)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2007

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

KOM nov 2007 (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

puudu

LP dets 2006

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2007

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

KOM nov 2007

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

puudu

LP dets 2006

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

KOM nov 2007

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

puudu

LP dets 2006

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

puudu

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

KOM nov 2007

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

puudu

LP dets 2006

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

puudu

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (7)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

KOM nov 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

puudu

LP dets 2006

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

puudu

Struktuurne tasakaal (9)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

KOM nov 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

puudu

LP dets 2006

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

puudu

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2007

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

KOM nov 2007

30,4

30,8

30,7

30,6

puudu

LP dets 2006

33,1

31,8

31,0

29,7

puudu

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 72, 29.3.2007, lk 1.

(4)  2008. aasta esimesel poolel avatakse ajutiselt teine penisonisammas, millega võimaldatakse praegustel osalejatel penisoniskeemist lahkuda ja uutel sellega liituda.

(5)  Programmis esitatud SKP lõhe prognoosid erinevad märkimisväärselt komisjoni talituste prognoosidest, mis põhinevad programmis esitatud teabel ja ühiselt kokkulepitud metoodika kasutamisel.

(6)  Eelkõige on esitamata 2010. aasta andmed valitsemissektori kulude kohta otstarvete lõikes.

(7)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 6,4 %, 6,7 %, 6,7 % ja 6,7 %.

(9)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt viimasele ajakohastatud programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2006. aastal puudujääki suurendavad ja moodustavad 0,4 % SKPst ja 2008. aastal puudujääki vähendavad ning moodustavad 0,1 % SKPst. Komisjoni talituste prognoosides ei ole ette nähtud ühekordseid meetmeid.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 22.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/48

---

Euro vahetuskurss (1)

21. veebruar 2008

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4736 |
| JPY | Jaapani jeen | 159,27 |
| DKK | Taani kroon | 7,4551 |
| GBP | Inglise nael | 0,7527 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3136 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6205 |
| ISK | Islandi kroon | 98,77 |
| NOK | Norra kroon | 7,8615 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,088 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 264,02 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6964 |
| PLN | Poola zlott | 3,5666 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6533 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,06 |
| TRY | Türgi liir | 1,7743 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6037 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4925 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,4937 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8415 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,078 |
| KRW | Korea won | 1 396,97 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,4705 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,5234 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2839 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 505,54 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7465 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,784 |
| RUB | Vene rubla | 36,177 |
| THB | Tai baht | 46,271 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5241 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,8729 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4736

JPY

Jaapani jeen

159,27

DKK

Taani kroon

7,4551

GBP

Inglise nael

0,7527

SEK

Rootsi kroon

9,3136

CHF

Šveitsi frank

1,6205

ISK

Islandi kroon

98,77

NOK

Norra kroon

7,8615

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,088

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

264,02

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6964

PLN

Poola zlott

3,5666

RON

Rumeenia leu

3,6533

SKK

Slovakkia kroon

33,06

TRY

Türgi liir

1,7743

AUD

Austraalia dollar

1,6037

CAD

Kanada dollar

1,4925

HKD

Hong Kongi dollar

11,4937

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8415

SGD

Singapuri dollar

2,078

KRW

Korea won

1 396,97

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,4705

CNY

Hiina jüaan

10,5234

HRK

Horvaatia kuna

7,2839

IDR

Indoneesia ruupia

13 505,54

MYR

Malaisia ringit

4,7465

PHP

Filipiini peeso

59,784

RUB

Vene rubla

36,177

THB

Tai baht

46,271

BRL

Brasiilia reaal

2,5241

MXN

Mehhiko peeso

15,8729

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---