# Eiropas Savienības L 222/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 222 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 17. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 222

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 17. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/1379 (2016. gada 16. augusts) par atteikumu atļaut tādas konkrētas veselīguma norādes uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1380 (2016. gada 16. augusts) par atkāpi no Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunkta saistībā ar izcelsmes noteikumiem, kuri jāpiemēro reģionālajai kumulācijai attiecībā uz Ekvadoras izcelsmes tunzivīm | 4 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/1381 (2016. gada 16. augusts) par atteikumu atļaut veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura attiecas uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1382 (2016. gada 16. augusts), ar ko atsauc piecu ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā | 10 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1383 (2016. gada 16. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/1384 (2016. gada 2. augusts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/22) | 24 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/1385 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), ko Kastīlijas-Lamančas iestādes īstenojušas zemes ciparu televīzijas ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās Kastīlijā-Lamančā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6846)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/1386 (2016. gada 2. augusts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/7 par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/23) | 85 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2016/1379 (2016. gada 16. augusts) par atteikumu atļaut tādas konkrētas veselīguma norādes uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1380 (2016. gada 16. augusts) par atkāpi no Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunkta saistībā ar izcelsmes noteikumiem, kuri jāpiemēro reģionālajai kumulācijai attiecībā uz Ekvadoras izcelsmes tunzivīm

4

*

Komisijas Regula (ES) 2016/1381 (2016. gada 16. augusts) par atteikumu atļaut veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura attiecas uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1382 (2016. gada 16. augusts), ar ko atsauc piecu ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā

10

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1383 (2016. gada 16. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/1384 (2016. gada 2. augusts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/22)

24

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/1385 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), ko Kastīlijas-Lamančas iestādes īstenojušas zemes ciparu televīzijas ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās Kastīlijā-Lamančā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6846)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6846)

1

52

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/1386 (2016. gada 2. augusts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/7 par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/23)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/1379

(2016. gada 16. augusts)

par atteikumu atļaut tādas konkrētas veselīguma norādes uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji pieteikumus uz veselīguma norāžu atļaušanu var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde pārsūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji pieteikumus uz veselīguma norāžu atļaušanu var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde pārsūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai.

| (3) | Iestāde sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi.

| (4) | Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu.

| (5) | Pēc tam, kad uzņēmums E-Piim production Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar Lactobacillus plantarum TENSIA®
  , ko satur Edam tipa puscietais HarmonyTM zīmola “sirds siers”, un normāla asinsspiediena uzturēšanu (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Regulāri (vismaz astoņas nedēļas) lietojot 50 g dienā HarmonyTM zīmola Südamejuust (tulkojums: sirds siers), kas satur Lactobacillus plantarum TENSIA®, pazeminās asinsspiediens un tādējādi tiek veicināta asinsvadu sistēmas un sirds veselība/sirds simbols”. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad uzņēmums E-Piim production Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar Lactobacillus plantarum TENSIA®
  , ko satur Edam tipa puscietais HarmonyTM zīmola “sirds siers”, un normāla asinsspiediena uzturēšanu (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Regulāri (vismaz astoņas nedēļas) lietojot 50 g dienā HarmonyTM zīmola Südamejuust (tulkojums: sirds siers), kas satur Lactobacillus plantarum TENSIA®, pazeminās asinsspiediens un tādējādi tiek veicināta asinsvadu sistēmas un sirds veselība/sirds simbols”.

| (6) | Komisija un dalībvalstis 2014. gada 1. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp Lactobacillus plantarum TENSIA®
  , ko satur Edam tipa puscietais HarmonyTM zīmola “sirds siers”, lietošanu uzturā un normāla asinsspiediena uzturēšanu. Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj. |
| --- | --- |

(6)

Komisija un dalībvalstis 2014. gada 1. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp Lactobacillus plantarum TENSIA®
  , ko satur Edam tipa puscietais HarmonyTM zīmola “sirds siers”, lietošanu uzturā un normāla asinsspiediena uzturēšanu. Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj.

| (7) | Pēc tam, kad uzņēmums British Specialist Nutrition Association Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar ogļhidrātu šķīdumiem un fiziskās veiktspējas uzturēšanu izturības treniņu laikā (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “ogļhidrātu šķīdumi palīdz uzturēt izturību ilgstošu izturības treniņu laikā”. Pēc iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs precizēja, ka produkts, uz kuru attiecas šī norāde, ir ogļhidrātu šķīdumi, kas neietver elektrolītus, un ka attiecībā uz norādīto ietekmi ogļhidrātu šķīdumi būtu jāsalīdzina ar ūdeni vai ūdens-elektrolītu šķīdumiem. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad uzņēmums British Specialist Nutrition Association Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar ogļhidrātu šķīdumiem un fiziskās veiktspējas uzturēšanu izturības treniņu laikā (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “ogļhidrātu šķīdumi palīdz uzturēt izturību ilgstošu izturības treniņu laikā”. Pēc iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs precizēja, ka produkts, uz kuru attiecas šī norāde, ir ogļhidrātu šķīdumi, kas neietver elektrolītus, un ka attiecībā uz norādīto ietekmi ogļhidrātu šķīdumi būtu jāsalīdzina ar ūdeni vai ūdens-elektrolītu šķīdumiem.

| (8) | Komisija un dalībvalstis 2014. gada 1. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp ogļhidrātu šķīdumu lietošanu uzturā un fiziskās veiktspējas uzturēšanu izturības treniņu laikā salīdzinājumā ar ūdeni vai ūdens-elektrolītu šķīdumiem. Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj. |
| --- | --- |

(8)

Komisija un dalībvalstis 2014. gada 1. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka nav noteikta cēloņsakarība starp ogļhidrātu šķīdumu lietošanu uzturā un fiziskās veiktspējas uzturēšanu izturības treniņu laikā salīdzinājumā ar ūdeni vai ūdens-elektrolītu šķīdumiem. Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj.

| (9) | Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu saņemtās atsauksmes no pieteikuma iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(9)

Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu saņemtās atsauksmes no pieteikuma iesniedzējiem.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minētās veselīguma norādes neiekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2014 12(10):3842.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2014 12(10):3836.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Noraidītās veselīguma norādes

| Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi | Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Atsauce uz EFSA atzinumu |
| --- | --- | --- | --- |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Lactobacillus plantarum
  TENSIA®, ko satur Edam tipa puscietais HarmonyTM zīmola “sirds siers” | Regulāri (vismaz astoņas nedēļas) lietojot 50 g dienā HarmonyTM zīmola Südamejuust (tulkojums: sirds siers), kas satur Lactobacillus plantarum TENSIA
  ®, pazeminās asinsspiediens un tādējādi tiek veicināta asinsvadu sistēmas un sirds veselība/sirds simbols/. | Q-2014-00097 |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Ogļhidrātu šķīdumi | Ogļhidrātu šķīdumi palīdz uzturēt izturību ilgstošu izturības treniņu laikā. | Q-2014-00058 |

Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Atsauce uz EFSA atzinumu

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Lactobacillus plantarum
  TENSIA®, ko satur Edam tipa puscietais HarmonyTM zīmola “sirds siers”

Regulāri (vismaz astoņas nedēļas) lietojot 50 g dienā HarmonyTM zīmola Südamejuust (tulkojums: sirds siers), kas satur Lactobacillus plantarum TENSIA
  ®, pazeminās asinsspiediens un tādējādi tiek veicināta asinsvadu sistēmas un sirds veselība/sirds simbols/.

Q-2014-00097

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Ogļhidrātu šķīdumi

Ogļhidrātu šķīdumi palīdz uzturēt izturību ilgstošu izturības treniņu laikā.

Q-2014-00058

---

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1380

(2016. gada 16. augusts)

par atkāpi no Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunkta saistībā ar izcelsmes noteikumiem, kuri jāpiemēro reģionālajai kumulācijai attiecībā uz Ekvadoras izcelsmes tunzivīm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 64. panta 6. punktu un 66. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Savienība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1384/2014 (2) kā abpusēju pagaidu režīmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim piešķīra Ekvadorai tarifa preferences, lai novērstu liekus tirdzniecības traucējumus starp Savienību un Ekvadoru pēc tam, kad 2014. gada 12. decembrī tika parafēts Protokols par Ekvadoras pievienošanos Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (3). |
| --- | --- |

(1)

Savienība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1384/2014 (2) kā abpusēju pagaidu režīmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim piešķīra Ekvadorai tarifa preferences, lai novērstu liekus tirdzniecības traucējumus starp Savienību un Ekvadoru pēc tam, kad 2014. gada 12. decembrī tika parafēts Protokols par Ekvadoras pievienošanos Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (3).

| (2) | Preferencēm, kas piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014, piemēro izcelsmes noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (4) I daļas IV sadaļas 2. nodaļas 1. iedaļā, tostarp noteikumus par izcelsmes reģionālo kumulāciju grupai, kurā ietilpst Bolīvija, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Nikaragva, Panama, Peru, Salvadora un Venecuēla. No 2014. gada 1. janvāra reģionālo kumulāciju varēja piemērot tikai tām vienas reģionālās grupas valstīm, kuras laikā, kad tika veikta eksportēšana uz Savienību, guva labumu no vispārējās preferenču sistēmas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 978/2012 (5). |
| --- | --- |

(2)

Preferencēm, kas piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014, piemēro izcelsmes noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (4) I daļas IV sadaļas 2. nodaļas 1. iedaļā, tostarp noteikumus par izcelsmes reģionālo kumulāciju grupai, kurā ietilpst Bolīvija, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Nikaragva, Panama, Peru, Salvadora un Venecuēla. No 2014. gada 1. janvāra reģionālo kumulāciju varēja piemērot tikai tām vienas reģionālās grupas valstīm, kuras laikā, kad tika veikta eksportēšana uz Savienību, guva labumu no vispārējās preferenču sistēmas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 978/2012 (5).

| (3) | Regula (EEK) Nr. 2454/93 no 2016. gada 1. maija ir atcelta, un izcelsmes noteikumi, kas piemērojami Ekvadoras izcelsmes precēm piešķirtajām tarifa preferencēm, kopš minētās dienas ir izklāstīti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (6) II sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļas 2. un 3. apakšiedaļā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (7) II sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļas 2.–9. apakšiedaļā. Attiecībā uz kumulāciju Deleģētā regula (ES) 2015/2446 paredz tādus pašus noteikumus kā Regula (EEK) Nr. 2454/93. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EEK) Nr. 2454/93 no 2016. gada 1. maija ir atcelta, un izcelsmes noteikumi, kas piemērojami Ekvadoras izcelsmes precēm piešķirtajām tarifa preferencēm, kopš minētās dienas ir izklāstīti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (6) II sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļas 2. un 3. apakšiedaļā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (7) II sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļas 2.–9. apakšiedaļā. Attiecībā uz kumulāciju Deleģētā regula (ES) 2015/2446 paredz tādus pašus noteikumus kā Regula (EEK) Nr. 2454/93.

| (4) | Kolumbija, Peru, Kostarika, Salvadora, Gvatemala, Hondurasa, Nikaragva un Panama, kuras kopā ar Ekvadoru ir iekļautas vienā reģionālajā grupā, no 2016. gada 1. janvāra vairs nevar izmantot vispārējo preferenču sistēmu. Tāpēc sagatavotas vai konservētas tunzivis un svītrainās tunzivis, kas klasificētas preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (HS) apakšpozīcijā 1604 14, un sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis, kas klasificētas kombinētās nomenklatūras (KN) apakšpozīcijā 1604 20 70, no 2016. gada 1. janvāra vairs nevar uzskatīt par Ekvadoras izcelsmes materiāliem atbilstoši reģionālajai kumulācijai ar minētajām valstīm, ko veic, īstenojot tarifa preferences, kas piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014. |
| --- | --- |

(4)

Kolumbija, Peru, Kostarika, Salvadora, Gvatemala, Hondurasa, Nikaragva un Panama, kuras kopā ar Ekvadoru ir iekļautas vienā reģionālajā grupā, no 2016. gada 1. janvāra vairs nevar izmantot vispārējo preferenču sistēmu. Tāpēc sagatavotas vai konservētas tunzivis un svītrainās tunzivis, kas klasificētas preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (HS) apakšpozīcijā 1604 14, un sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis, kas klasificētas kombinētās nomenklatūras (KN) apakšpozīcijā 1604 20 70, no 2016. gada 1. janvāra vairs nevar uzskatīt par Ekvadoras izcelsmes materiāliem atbilstoši reģionālajai kumulācijai ar minētajām valstīm, ko veic, īstenojot tarifa preferences, kas piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014.

| (5) | Ekvadora 2016. gada 4. aprīlī iesniedza pieprasījumu piemērot atkāpi no preferenciālās izcelsmes noteikumiem, lai tās zivju apstrādes nozare, nosakot HS apakšpozīcijā 1604 14 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju un svītraino tunzivju un KN apakšpozīcijā 1604 20 70 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju, svītraino tunzivju vai citu Euthynnus ģints zivju izcelsmi, varētu uzskatīt materiālus, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā, par Ekvadoras izcelsmes materiāliem, pamatojoties uz reģionālo kumulāciju. Atkāpi pieprasīja piemērot no 2016. gada 1. janvāra. Papildinformācija par šo sākotnējo pieprasījumu tika iesniegta 2016. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Ekvadora 2016. gada 4. aprīlī iesniedza pieprasījumu piemērot atkāpi no preferenciālās izcelsmes noteikumiem, lai tās zivju apstrādes nozare, nosakot HS apakšpozīcijā 1604 14 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju un svītraino tunzivju un KN apakšpozīcijā 1604 20 70 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju, svītraino tunzivju vai citu Euthynnus ģints zivju izcelsmi, varētu uzskatīt materiālus, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā, par Ekvadoras izcelsmes materiāliem, pamatojoties uz reģionālo kumulāciju. Atkāpi pieprasīja piemērot no 2016. gada 1. janvāra. Papildinformācija par šo sākotnējo pieprasījumu tika iesniegta 2016. gada 30. jūnijā.

| (6) | Ekvadora savā pieprasījumā piemērot atkāpi paskaidroja, ka, lai ražotu sagatavotas un konservētas tunzivis, kuras tā eksportē uz Savienību, ievērojami daudzumi neapstrādātu tunzivju tiek iegūti Centrālamerikas un Andu reģiona valstīs. Ja Ekvadorai nebūs iespēju veikt kumulāciju ar šo vienu reģionālo grupu, Ekvadoras izcelsmes sagatavotu un konservētu tunzivju eksports uz Savienību samazināsies par 30 %. |
| --- | --- |

(6)

Ekvadora savā pieprasījumā piemērot atkāpi paskaidroja, ka, lai ražotu sagatavotas un konservētas tunzivis, kuras tā eksportē uz Savienību, ievērojami daudzumi neapstrādātu tunzivju tiek iegūti Centrālamerikas un Andu reģiona valstīs. Ja Ekvadorai nebūs iespēju veikt kumulāciju ar šo vienu reģionālo grupu, Ekvadoras izcelsmes sagatavotu un konservētu tunzivju eksports uz Savienību samazināsies par 30 %.

| (7) | Ekvadoras piekrasti 2016. gada 16. aprīlī skāra 7,8 magnitūdas stipra zemestrīce. Tā bija ļoti jūtama Manabi provincē un Mantas apgabalos, kuros visaktīvāk noris Ekvadoras zvejniecības nozares darbība. Tika ziņots par lieliem, tostarp arī galvenajai infrastruktūrai radītiem, materiālajiem zaudējumiem, kas vēl vairāk pasliktina situāciju zivju apstrādes nozarē Ekvadorā. |
| --- | --- |

(7)

Ekvadoras piekrasti 2016. gada 16. aprīlī skāra 7,8 magnitūdas stipra zemestrīce. Tā bija ļoti jūtama Manabi provincē un Mantas apgabalos, kuros visaktīvāk noris Ekvadoras zvejniecības nozares darbība. Tika ziņots par lieliem, tostarp arī galvenajai infrastruktūrai radītiem, materiālajiem zaudējumiem, kas vēl vairāk pasliktina situāciju zivju apstrādes nozarē Ekvadorā.

| (8) | Ņemot vērā minētos apstākļus, Ekvadoras pieprasījumā sniegto pamatojumu un zemestrīces turpmāko negatīvo ietekmi uz šīs valsts zivju apstrādes nozari, būtu jānosaka, ka Ekvadora var izmantot pagaidu atkāpi no prasības, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 952/2013 64. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu. Līdz ar to būtu jāuzskata, ka materiāliem, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā un ko izmanto HS apakšpozīcijā 1604 14 klasificētu sagatavotu un konservētu tunzivju un svītraino tunzivju un KN apakšpozīcijā 1604 20 70 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju, svītraino tunzivju vai citu Euthynnus ģints zivju ražošanai, ir Ekvadoras izcelsme ar noteikumu, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā minētos apstākļus, Ekvadoras pieprasījumā sniegto pamatojumu un zemestrīces turpmāko negatīvo ietekmi uz šīs valsts zivju apstrādes nozari, būtu jānosaka, ka Ekvadora var izmantot pagaidu atkāpi no prasības, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 952/2013 64. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu. Līdz ar to būtu jāuzskata, ka materiāliem, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā un ko izmanto HS apakšpozīcijā 1604 14 klasificētu sagatavotu un konservētu tunzivju un svītraino tunzivju un KN apakšpozīcijā 1604 20 70 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju, svītraino tunzivju vai citu Euthynnus ģints zivju ražošanai, ir Ekvadoras izcelsme ar noteikumu, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi.

| (9) | Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukšanas un atvieglotu Ekvadorai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014 piešķirto tarifa preferenču mērķu sasniegšanu, pagaidu atkāpei būtu jāaptver laikposms no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(9)

Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukšanas un atvieglotu Ekvadorai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014 piešķirto tarifa preferenču mērķu sasniegšanu, pagaidu atkāpei būtu jāaptver laikposms no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| (10) | Ņemot vērā izcelsmes apliecinājumu, ko drīkst izmantot materiāliem, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā, kumulāciju turklāt drīkst piemērot, pamatojoties uz izcelsmes apliecinājumu, kas attiecīgi paredzēts Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, vai Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (8). |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā izcelsmes apliecinājumu, ko drīkst izmantot materiāliem, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā, kumulāciju turklāt drīkst piemērot, pamatojoties uz izcelsmes apliecinājumu, kas attiecīgi paredzēts Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, vai Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (8).

| (11) | Lai pasākumi, kas jāveic, piemērojot kumulāciju ar Kolumbiju, Peru, Kostariku, Salvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Nikaragvu un Panamu, darbotos pareizi, Ekvadorai būtu jānodrošina, ka ir ieviesti pasākumi administratīvās sadarbības jomā. |
| --- | --- |

(11)

Lai pasākumi, kas jāveic, piemērojot kumulāciju ar Kolumbiju, Peru, Kostariku, Salvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Nikaragvu un Panamu, darbotos pareizi, Ekvadorai būtu jānodrošina, ka ir ieviesti pasākumi administratīvās sadarbības jomā.

| (12) | Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tikusi izmantota, Ekvadoras iestādēm atkāpes piemērošanas termiņa beigās būtu jāpaziņo Komisijai informācija par atkāpes ietvaros izdotajiem A veidlapas izcelsmes sertifikātiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tikusi izmantota, Ekvadoras iestādēm atkāpes piemērošanas termiņa beigās būtu jāpaziņo Komisijai informācija par atkāpes ietvaros izdotajiem A veidlapas izcelsmes sertifikātiem.

| (13) | Lai izvairītos no turpmākiem kavējumiem saistībā ar atkāpes īstenošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(13)

Lai izvairītos no turpmākiem kavējumiem saistībā ar atkāpes īstenošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Īstenojot kumulāciju, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 2454/93 86. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un atkāpjoties no minētās regulas 86. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Ekvadora laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim ir tiesīga izmantot materiālus, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā vai Panamā, lai ražotu sagatavotas vai konservētas tunzivis un svītrainās tunzivis, kas klasificētas HS apakšpozīcijā 1604 14, un sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis, kas klasificētas KN apakšpozīcijā 1604 20 70.

Pirmajā daļā minēto produktu izcelsmes apliecinājumu sagatavo saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 97.l pantu.

2.   Īstenojot kumulāciju, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un atkāpjoties no minētās regulas 55. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Ekvadora laikposmā no 2016. gada 1. maija līdz 31. decembrim ir tiesīga izmantot materiālus, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā vai Panamā, lai ražotu sagatavotas vai konservētas tunzivis un svītrainās tunzivis, kas klasificētas HS apakšpozīcijā 1604 14, un sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis, kas klasificētas KN apakšpozīcijā 1604 20 70.

Pirmajā daļā minēto produktu izcelsmes apliecinājumu sagatavo saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 2015/2447 76. pantu.

3.   Ekvadoras kompetentās iestādes, kurām prasa izdot A veidlapas izcelsmes sertifikātu par 1. un 2. punktā minētajiem produktiem, drīkst izmantot arī pārvadājumu sertifikātu EUR.1, ko Kolumbijas, Peru, Kostarikas, Salvadoras, Gvatemalas, Hondurasas, Nikaragvas vai Panamas kompetentās iestādes izdevušas saskaņā ar noteikumiem attiecīgi Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, vai Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses.

4.   Ekvadora nodrošina, ka administratīvās sadarbības jomā ir ieviesti pasākumi, kas jāveic, piemērojot kumulāciju ar Kolumbiju, Peru, Kostariku, Salvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Nikaragvu un Panamu.

5.   Tiek uzskatīts, ka atsauce uz “īpašiem apstākļiem” Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 74. panta 2. punkta a) apakšpunktā attiecas uz 1. un 2. punktā minētajiem produktiem, kuriem eksportēšanas laikā netika izdots A veidlapas izcelsmes sertifikāts.

2. pants

Ekvadoras kompetentās iestādes līdz 2017. gada 31. janvārim nosūta Komisijai pārskatu par daudzumiem un vērtībām, par kurām 1. panta 1. un 2. punktā minētās atkāpes nolūkos ir izdoti A veidlapas izcelsmes sertifikāti, un norāda šo sertifikātu kārtas numurus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1384/2014 par tarifa režīmu Ekvadoras izcelsmes precēm (OV L 372, 30.12.2014., 5. lpp.).

2

(3)  
  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

3

(4)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

7

(8)  
  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

8

---

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/1381

(2016. gada 16. augusts)

par atteikumu atļaut veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura attiecas uz bērnu attīstību un veselību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 17. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji pieteikumus uz veselīguma norāžu atļaušanu var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde pārsūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji pieteikumus uz veselīguma norāžu atļaušanu var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde pārsūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “Iestāde”).

| (3) | Pēc pieteikuma saņemšanas Iestāde par to nekavējoties informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, kā arī sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pieteikuma saņemšanas Iestāde par to nekavējoties informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, kā arī sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi.

| (4) | Komisija, ņemot vērā Iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, ņemot vērā Iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu.

| (5) | Pēc tam, kad Cross Vetpharm Group UK Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Iestādei bija jāsniedz atzinums par veselīguma norādi attiecībā uz bēta-galaktozidāzi no Kluyveromyces lactis līdzeklī Colief®
  un gremošanas trakta diskomforta mazinājumu (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Colief®
   / laktāzes ferments samazina laktozes devu zīdaiņu pārtikā un mazina sekas, ko laktozes nepilnīga sagremošana rada zīdaiņiem, kuri cieš no kolikām un kuri nespēj efektīvi sagremot visu laktozi to uzņemtajā pārtikā”. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad Cross Vetpharm Group UK Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Iestādei bija jāsniedz atzinums par veselīguma norādi attiecībā uz bēta-galaktozidāzi no Kluyveromyces lactis līdzeklī Colief®
  un gremošanas trakta diskomforta mazinājumu (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Colief®
   / laktāzes ferments samazina laktozes devu zīdaiņu pārtikā un mazina sekas, ko laktozes nepilnīga sagremošana rada zīdaiņiem, kuri cieš no kolikām un kuri nespēj efektīvi sagremot visu laktozi to uzņemtajā pārtikā”.

| (6) | Komisija un dalībvalstis 2015. gada 17. jūlijā saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka sniegtie pierādījumi ir nepietiekami, lai noteiktu cēloņsakarību starp bēta-galaktozidāzes no Kluyveromyces lactis, kuru satur līdzeklis Colief®, patēriņu un gremošanas trakta diskomforta mazinājumu. Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj. |
| --- | --- |

(6)

Komisija un dalībvalstis 2015. gada 17. jūlijā saņēma Iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka sniegtie pierādījumi ir nepietiekami, lai noteiktu cēloņsakarību starp bēta-galaktozidāzes no Kluyveromyces lactis, kuru satur līdzeklis Colief®, patēriņu un gremošanas trakta diskomforta mazinājumu. Līdz ar to, tā kā norāde neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, tā nebūtu jāatļauj.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā norādīto veselīguma norādi neiekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal, 2015; 13(7):4187.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Noraidītā veselīguma norāde

| Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi | Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Atsauce uz EFSA atzinumu |
| --- | --- | --- | --- |
| 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā veselīguma norāde, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību | Colief® | Colief® / laktāzes ferments samazina laktozes devu zīdaiņu pārtikā un mazina sekas, ko laktozes nepilnīga sagremošana rada zīdaiņiem, kuri cieš no kolikām un kuri nespēj efektīvi sagremot visu laktozi to uzņemtajā pārtikā. | Q-2014-00404 |

Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Atsauce uz EFSA atzinumu

14. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā veselīguma norāde, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību

Colief®

Colief® / laktāzes ferments samazina laktozes devu zīdaiņu pārtikā un mazina sekas, ko laktozes nepilnīga sagremošana rada zīdaiņiem, kuri cieš no kolikām un kuri nespēj efektīvi sagremot visu laktozi to uzņemtajā pārtikā.

Q-2014-00404

---

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1382

(2016. gada 16. augusts),

ar ko atsauc piecu ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,

informējot dalībvalstis,

tā kā:

A.   SAISTĪBAS UN CITI SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

SAISTĪBAS UN CITI SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 513/2013 (3) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu (“moduļi”) un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam Eiropas Savienībā (“Savienība”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 513/2013 (3) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu (“moduļi”) un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam Eiropas Savienībā (“Savienība”).

3

| (2) | Ražotāju eksportētāju grupa pilnvaroja Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu (“CCCME”) tās vārdā iesniegt Komisijai cenu saistības, ko palāta arī izdarīja. No minēto cenu saistību noteikumiem ir skaidrs, ka cenu saistības ir pakete ar katra ražotāja eksportētāja individuālām cenu saistībām, ko administratīvi praktisku iemeslu dēļ koordinē CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Ražotāju eksportētāju grupa pilnvaroja Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu (“CCCME”) tās vārdā iesniegt Komisijai cenu saistības, ko palāta arī izdarīja. No minēto cenu saistību noteikumiem ir skaidrs, ka cenu saistības ir pakete ar katra ražotāja eksportētāja individuālām cenu saistībām, ko administratīvi praktisku iemeslu dēļ koordinē CCCME.

CCCME

CCCME

| (3) | Komisija ar Lēmumu 2013/423/ES (4) attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu pieņēma minētās cenu saistības. Ar Regulu (ES) Nr. 748/2013 (5) Komisija grozīja Regulu (ES) Nr. 513/2013, lai ieviestu tehniskas izmaiņas, kas bija vajadzīgas sakarā ar saistību pieņemšanu attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar Lēmumu 2013/423/ES (4) attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu pieņēma minētās cenu saistības. Ar Regulu (ES) Nr. 748/2013 (5) Komisija grozīja Regulu (ES) Nr. 513/2013, lai ieviestu tehniskas izmaiņas, kas bija vajadzīgas sakarā ar saistību pieņemšanu attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu.

4

5

| (4) | Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1238/2013 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu moduļu un elementu (“attiecīgie ražojumi”) importam Savienībā. Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (7) Padome noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu attiecīgo ražojumu importam Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1238/2013 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu moduļu un elementu (“attiecīgie ražojumi”) importam Savienībā. Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (7) Padome noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu attiecīgo ražojumu importam Savienībā.

6

7

| (5) | Pēc paziņojuma par ražotāju eksportētāju grupas (“ražotāji eksportētāji”) un CCCME cenu saistību grozīto versiju Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (8) apstiprināja grozīto cenu saistību (“saistības”) pieņemšanu attiecībā uz galīgo pasākumu piemērošanas periodu. Šā lēmuma pielikumā ir uzskaitīti ražotāji eksportētāji, kuru saistības tika pieņemtas, tostarp:






  a) | Delsolar (Wujiang) Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B792 (“Delsolar”); |
| --- | --- | --- |

(5)

Pēc paziņojuma par ražotāju eksportētāju grupas (“ražotāji eksportētāji”) un CCCME cenu saistību grozīto versiju Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (8) apstiprināja grozīto cenu saistību (“saistības”) pieņemšanu attiecībā uz galīgo pasākumu piemērošanas periodu. Šā lēmuma pielikumā ir uzskaitīti ražotāji eksportētāji, kuru saistības tika pieņemtas, tostarp:

CCCME

8

a)

Delsolar (Wujiang) Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B792 (“Delsolar”);

Delsolar (Wujiang) Ltd

Taric

Delsolar

| b) | CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, uz kuru attiecas Taric papildu kods B813 (“CNPV”); |
| --- | --- |

b)

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, uz kuru attiecas Taric papildu kods B813 (“CNPV”);

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

Taric

CNPV

| c) | MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, uz kuru attiecas Taric papildu kods B852 (“MOTECH”); |
| --- | --- |

c)

MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, uz kuru attiecas Taric papildu kods B852 (“MOTECH”);

MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD

Taric

MOTECH

| d) | Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. un Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B897 (“Xi'an LONGi”); un |
| --- | --- |

d)

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. un Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B897 (“Xi'an LONGi”); un

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd

Taric

Xi'an LONGi

| e) | LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B898 (“LERRI Solar”). |
| --- | --- |

e)

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B898 (“LERRI Solar”).

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd

Taric

LERRI Solar

| (6) | Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2014/657/ES (9) pieņēma ražotāju eksportētāju un CCCME ierosinājumu izdarīt precizējumus par to saistību īstenošanu, kas skar attiecīgos ražojumus, uz kuriem attiecas saistības, proti, ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītiem moduļiem un elementiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8541 40 90 (Taric kodi 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039) un kurus ražo ražotāji eksportētāji (“ražojums, uz kuru attiecas saistības”). Antidempinga un kompensācijas maksājumus, kas minēti 4. apsvērumā, kopā ar saistībām sauc par “pasākumiem”. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2014/657/ES (9) pieņēma ražotāju eksportētāju un CCCME ierosinājumu izdarīt precizējumus par to saistību īstenošanu, kas skar attiecīgos ražojumus, uz kuriem attiecas saistības, proti, ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītiem moduļiem un elementiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8541 40 90 (Taric kodi 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039) un kurus ražo ražotāji eksportētāji (“ražojums, uz kuru attiecas saistības”). Antidempinga un kompensācijas maksājumus, kas minēti 4. apsvērumā, kopā ar saistībām sauc par “pasākumiem”.

9

CCCME

Taric

| (7) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/866 (10) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz trim ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(7)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/866 (10) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz trim ražotājiem eksportētājiem.

10

| (8) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(8)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju.

11

| (9) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2018 (12) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2018 (12) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem.

12

| (10) | Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (13), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (13), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

13

| (11) | Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (14), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (14), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. pantu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

14

| (12) | Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (15), Komisija sāka arī daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (15), Komisija sāka arī daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

15

| (13) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/115 (16) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(13)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/115 (16) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju.

16

| (14) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/185 (17) Komisija galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecināja uz attiecīgā ražojuma importu, kas nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme. |
| --- | --- |

(14)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/185 (17) Komisija galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecināja uz attiecīgā ražojuma importu, kas nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme.

17

| (15) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/184 (18) Komisija galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (ES) Nr. 1239/2013 noteikts attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecināja uz attiecīgo ražojumu importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme. |
| --- | --- |

(15)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/184 (18) Komisija galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (ES) Nr. 1239/2013 noteikts attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecināja uz attiecīgo ražojumu importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme.

18

| (16) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1045 (19) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(16)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1045 (19) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju.

19

B.   SAISTĪBU NOTEIKUMI, KAS ĻAUJ VEIKT ATSAUKŠANU, JA SAISTĪBAS NAV PĀRKĀPTAS

SAISTĪBU NOTEIKUMI, KAS ĻAUJ VEIKT ATSAUKŠANU, JA SAISTĪBAS NAV PĀRKĀPTAS

| (17) | Saistībās noteikts, ka Komisija saistību piemērošanas periodā var atsaukt saistību pieņemšanu, ja izrādās neiespējama uzraudzība un izpilde, arī ja mainījušies apstākļi. |
| --- | --- |

(17)

Saistībās noteikts, ka Komisija saistību piemērošanas periodā var atsaukt saistību pieņemšanu, ja izrādās neiespējama uzraudzība un izpilde, arī ja mainījušies apstākļi.

| (18) | Turklāt ikviens ražotājs eksportētājs var brīvprātīgi atsaukt savas saistības jebkurā laikā, kad tās piemēro. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt ikviens ražotājs eksportētājs var brīvprātīgi atsaukt savas saistības jebkurā laikā, kad tās piemēro.

C.   IEMESLI ATSAUKT SAISTĪBU PIEŅEMŠANU NO DELSOLAR UN MOTECH

IEMESLI ATSAUKT SAISTĪBU PIEŅEMŠANU NO DELSOLAR

MOTECH

| (19) | Uzņēmumiem Delsolar un MOTECH ir saistītā persona Taivānā, kurai 14. un 15. apsvērumā minētajās pretapiešanas izmeklēšanās tika piešķirts atbrīvojums. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmumiem Delsolar un MOTECH ir saistītā persona Taivānā, kurai 14. un 15. apsvērumā minētajās pretapiešanas izmeklēšanās tika piešķirts atbrīvojums.

Delsolar

MOTECH

| (20) | Komisija analizēja minēto atbrīvojumu ietekmi uz saistību izpildes iespējamību. Atbrīvojumi nozīmē, ka, salīdzinājumā ar laiku, kad tika pieņemtas saistības, ir mainījušies apstākļi. To mērķis ir atbrīvot to attiecīgo ražojumu importu Savienībā, kurus ražojušas Delsolar un MOTECH saistītās personas Taivānā. Šāds imports neietilpst saistību jomā. |
| --- | --- |

(20)

Komisija analizēja minēto atbrīvojumu ietekmi uz saistību izpildes iespējamību. Atbrīvojumi nozīmē, ka, salīdzinājumā ar laiku, kad tika pieņemtas saistības, ir mainījušies apstākļi. To mērķis ir atbrīvot to attiecīgo ražojumu importu Savienībā, kurus ražojušas Delsolar un MOTECH saistītās personas Taivānā. Šāds imports neietilpst saistību jomā.

Delsolar

MOTECH

| (21) | Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums, kas attiecas uz importu Savienībā, rada lielu šķērskompensācijas risku. Saistītās personas, kam pretapiešanas izmeklēšanā piešķirts atbrīvojums, faktiski var pārdot ražojumu, uz kuru attiecas saistības, tiem pašiem pircējiem Savienībā, kuriem tiek pārdots attiecīgais ražojums, un šādu darījumu izmaksas var noteikt tā, ka tās kompensē minimālo importa cenu, uz kuru attiecas saistības. Komisija nespēj uzraudzīt pārdošanu vieniem un tiem pašiem pircējiem Savienībā, uz kuriem gan attiecas saistības, gan kuri pērk no Taivānas. |
| --- | --- |

(21)

Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums, kas attiecas uz importu Savienībā, rada lielu šķērskompensācijas risku. Saistītās personas, kam pretapiešanas izmeklēšanā piešķirts atbrīvojums, faktiski var pārdot ražojumu, uz kuru attiecas saistības, tiem pašiem pircējiem Savienībā, kuriem tiek pārdots attiecīgais ražojums, un šādu darījumu izmaksas var noteikt tā, ka tās kompensē minimālo importa cenu, uz kuru attiecas saistības. Komisija nespēj uzraudzīt pārdošanu vieniem un tiem pašiem pircējiem Savienībā, uz kuriem gan attiecas saistības, gan kuri pērk no Taivānas.

| (22) | Tāpēc Komisija ir secinājusi, ka iepriekšminēto atbrīvojumu dēļ Delsolar un MOTECH saistību izpildes uzraudzība nav iespējama. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc Komisija ir secinājusi, ka iepriekšminēto atbrīvojumu dēļ Delsolar un MOTECH saistību izpildes uzraudzība nav iespējama.

Delsolar

MOTECH

D.   
  LERRI SOLAR, XI'AN LONGi UN CNPV SAISTĪBU BRĪVPRATĪGA ATSAUKŠANA

LERRI SOLAR

XI'AN LONGi

CNPV

| (23) | LERRI Solar 2016. gada martā informēja Komisiju, ka vēlas atsaukt savas saistības. |
| --- | --- |

(23)

LERRI Solar 2016. gada martā informēja Komisiju, ka vēlas atsaukt savas saistības.

LERRI Solar

| (24) | Xi'an LONGi un CNPV 2016. gada maijā informēja Komisiju, ka vēlas atsaukt savas saistības. |
| --- | --- |

(24)

Xi'an LONGi un CNPV 2016. gada maijā informēja Komisiju, ka vēlas atsaukt savas saistības.

Xi'an LONGi

CNPV

E.   RAKSTISKI IESNIEGTA INFORMĀCIJA UN UZKLAUSĪŠANA

RAKSTISKI IESNIEGTA INFORMĀCIJA UN UZKLAUSĪŠANA

| (25) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām un izteikt piezīmes saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu. Delsolar un MOTECH iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(25)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām un izteikt piezīmes saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu. Delsolar un MOTECH iesniedza piezīmes.

Delsolar

MOTECH

i)   Delsolar

Delsolar

| (26) | Delsolar apstrīdēja to, ka atbrīvojums, kas piešķirts tā saistītajai personai Taivānā, nozīmē, ka mainījušies apstākļi. Sākotnējo izmeklēšanu laikā, kas minētas 4. apsvērumā, Delsolar informēja Komisiju, ka apvienojas ar Taivānas uzņēmumu, un Komisija pret to neiebilda. Attiecīgajam ražojumam, ko ražojusi ar Delsolar saistīta persona Taivānā, ne pirms, ne pēc pretapiešanas izmeklēšanām nav piemēroti pasākumi, tāpēc situācija ir tāda pati kā pirms pretapiešanas izmeklēšanām. |
| --- | --- |

(26)

Delsolar apstrīdēja to, ka atbrīvojums, kas piešķirts tā saistītajai personai Taivānā, nozīmē, ka mainījušies apstākļi. Sākotnējo izmeklēšanu laikā, kas minētas 4. apsvērumā, Delsolar informēja Komisiju, ka apvienojas ar Taivānas uzņēmumu, un Komisija pret to neiebilda. Attiecīgajam ražojumam, ko ražojusi ar Delsolar saistīta persona Taivānā, ne pirms, ne pēc pretapiešanas izmeklēšanām nav piemēroti pasākumi, tāpēc situācija ir tāda pati kā pirms pretapiešanas izmeklēšanām.

Delsolar

Delsolar

Delsolar

| (27) | Komisija nevar pieņemt šo argumentu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija nevar pieņemt šo argumentu.

| (28) | Pirmkārt, Komisija atgādina, ka izmeklēšanas periodā tirgus daļa importam Eiropas Savienībā no trešām valstīm, izņemot ĶTR, bija 6,8 % no Savienības tirgus. Konkrēti, tirgus daļa importam no Taivānas bija 0,8 % (Regulas (ES) Nr. 513/2013 12. tabula). No minētajiem skaitļiem izriet, ka eksports no Taivānā ražojošo un ar saistības piedāvājušajiem Ķīnas uzņēmumiem saistīto uzņēmumu esošajām ražotnēm Taivānā bijis neievērojams. |
| --- | --- |

(28)

Pirmkārt, Komisija atgādina, ka izmeklēšanas periodā tirgus daļa importam Eiropas Savienībā no trešām valstīm, izņemot ĶTR, bija 6,8 % no Savienības tirgus. Konkrēti, tirgus daļa importam no Taivānas bija 0,8 % (Regulas (ES) Nr. 513/2013 12. tabula). No minētajiem skaitļiem izriet, ka eksports no Taivānā ražojošo un ar saistības piedāvājušajiem Ķīnas uzņēmumiem saistīto uzņēmumu esošajām ražotnēm Taivānā bijis neievērojams.

| (29) | Tomēr, ņemot vērā izņēmumu piešķiršanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 13. panta 4. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktu, var gaidīt, ka Delsolar saistītā persona Taivānā eksportēs uz Savienību ievērojamus apjomus moduļu un elementu. |
| --- | --- |

(29)

Tomēr, ņemot vērā izņēmumu piešķiršanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 13. panta 4. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktu, var gaidīt, ka Delsolar saistītā persona Taivānā eksportēs uz Savienību ievērojamus apjomus moduļu un elementu.

Delsolar

| (30) | Lēmums atsaukt saistību pieņemšanu ir skaidrojams ar šķērskompensācijas risku, ko Komisija nevar uzraudzīt. Novērtējot uzraudzības riskus, nav būtisks jautājums par to, vai trešo valstu ražotnēs ražotajām precēm ir piemērojami pasākumi. Atbrīvojums attiecas uz Delsolar saistītās personas Taivānā ražotā attiecīgā ražojuma importu, kas paredzēts konkrēti Savienības tirgum. Tāpēc tas rada lielu šķērskompensācijas risku. Arī uzraudzības risku novērtējums ir atkarīgs no konkrētā gadījuma un saistību darbības laikā, materializējoties konkrētiem riskiem un rodoties jauniem riskiem, tas var mainīties, un Komisija var labāk novērtēt konkrētā gadījuma uzraudzības praktiskos aspektus. Un arī šajā ziņā nav būtiski, vai importam pirms pretapiešanas izmeklēšanas piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(30)

Lēmums atsaukt saistību pieņemšanu ir skaidrojams ar šķērskompensācijas risku, ko Komisija nevar uzraudzīt. Novērtējot uzraudzības riskus, nav būtisks jautājums par to, vai trešo valstu ražotnēs ražotajām precēm ir piemērojami pasākumi. Atbrīvojums attiecas uz Delsolar saistītās personas Taivānā ražotā attiecīgā ražojuma importu, kas paredzēts konkrēti Savienības tirgum. Tāpēc tas rada lielu šķērskompensācijas risku. Arī uzraudzības risku novērtējums ir atkarīgs no konkrētā gadījuma un saistību darbības laikā, materializējoties konkrētiem riskiem un rodoties jauniem riskiem, tas var mainīties, un Komisija var labāk novērtēt konkrētā gadījuma uzraudzības praktiskos aspektus. Un arī šajā ziņā nav būtiski, vai importam pirms pretapiešanas izmeklēšanas piemēroti pasākumi.

Delsolar

| (31) | Delsolar apgalvo arī, ka atbrīvojums tā saistītajai personai Taivānā nepamato secinājumu, ka Delsolar saistību uzraudzība tāpēc kļūst neiespējama. Delsolar uzskata, ka šķērskompensācijas riska palielināšanās ir tikai hipotētiska. Saistību noteikumi aizliedz pārdošanu vieniem un tiem pašiem pircējiem, un saistību neizpildes dēļ ir iespējams atsaukt Delsolar saistības. Šajā ziņā Delsolar norāda, ka nepārdod ražojumu, uz kuru attiecas saistības, tam pašam pircējam, kuram attiecīgo ražojumu pārdod tā saistītā persona Taivānā. Atbilstību var pārbaudīt, uz vietas apmeklējot Delsolar un tā Taivānas saistītās personas telpas. Bez tam Delsolar apgalvo, ka Komisija 14. un 15. apsvēruma minētajās pretapiešanas izmeklēšanās uzskatījusi tā saistīto personu Taivānā par īstenu ražotāju, kas pasākumus neapiet. Tādējādi apgalvojumi par potenciāliem šķērskompensācijas riskiem uzskatāmi tikai par spekulācijām. |
| --- | --- |

(31)

Delsolar apgalvo arī, ka atbrīvojums tā saistītajai personai Taivānā nepamato secinājumu, ka Delsolar saistību uzraudzība tāpēc kļūst neiespējama. Delsolar uzskata, ka šķērskompensācijas riska palielināšanās ir tikai hipotētiska. Saistību noteikumi aizliedz pārdošanu vieniem un tiem pašiem pircējiem, un saistību neizpildes dēļ ir iespējams atsaukt Delsolar saistības. Šajā ziņā Delsolar norāda, ka nepārdod ražojumu, uz kuru attiecas saistības, tam pašam pircējam, kuram attiecīgo ražojumu pārdod tā saistītā persona Taivānā. Atbilstību var pārbaudīt, uz vietas apmeklējot Delsolar un tā Taivānas saistītās personas telpas. Bez tam Delsolar apgalvo, ka Komisija 14. un 15. apsvēruma minētajās pretapiešanas izmeklēšanās uzskatījusi tā saistīto personu Taivānā par īstenu ražotāju, kas pasākumus neapiet. Tādējādi apgalvojumi par potenciāliem šķērskompensācijas riskiem uzskatāmi tikai par spekulācijām.

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

| (32) | Komisija noraida šo argumentu. Pretapiešanas izmeklēšanās, kas minētas 14. un 15. apsvērumā, konstatēts, ka Delsolar saistītā persona nav iesaistīta apiešanas praksē antidempinga pamatregulas 13. panta nozīmē un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta nozīmē. Tomēr šo izmeklēšanu jomā neietilpa to risku izvērtēšana, kas saistīti ar Delsolar saistībām. Neviens no minētajiem konstatējumiem nenozīmē, ka notikusi saistību apiešana cenu šķērskompensācijas nozīmē. Gluži pretēji, atbrīvojums, kas piešķirts Delsolar saistītajai personai Taivānā, ievērojami palielina ar Delsolar saistībām saistītos apiešanas riskus. Šāds atbrīvojums liecina par konkrētu nodomu veikt pārdošanu uz Savienību. Tādējādi no Komisijas tiek prasīts uzraudzīt pārdošanu gan ar saistību noteikumiem, gan no Taivānas. Tas padara Delsolar saistību uzraudzību neiespējamu. Šajā sakarā Komisija atgādina arī to, ka saistību īstenošanas gaitā to uzraudzība kļuvusi aizvien grūtāka, jo īpaši sakarā ar Malaizijā un Taivānā konstatēto apiešanas praksi. Komisija nespēj uzraudzīt pārdošanu no Taivānas, kura neietilpst saistību jomā. Turklāt Komisija atgādina, ka ir piedāvājusi risinājumus, kā Delsolar saglabāt saistības iespējamas, bet Delsolar ir atteicies tos izvērtēt. |
| --- | --- |

(32)

Komisija noraida šo argumentu. Pretapiešanas izmeklēšanās, kas minētas 14. un 15. apsvērumā, konstatēts, ka Delsolar saistītā persona nav iesaistīta apiešanas praksē antidempinga pamatregulas 13. panta nozīmē un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta nozīmē. Tomēr šo izmeklēšanu jomā neietilpa to risku izvērtēšana, kas saistīti ar Delsolar saistībām. Neviens no minētajiem konstatējumiem nenozīmē, ka notikusi saistību apiešana cenu šķērskompensācijas nozīmē. Gluži pretēji, atbrīvojums, kas piešķirts Delsolar saistītajai personai Taivānā, ievērojami palielina ar Delsolar saistībām saistītos apiešanas riskus. Šāds atbrīvojums liecina par konkrētu nodomu veikt pārdošanu uz Savienību. Tādējādi no Komisijas tiek prasīts uzraudzīt pārdošanu gan ar saistību noteikumiem, gan no Taivānas. Tas padara Delsolar saistību uzraudzību neiespējamu. Šajā sakarā Komisija atgādina arī to, ka saistību īstenošanas gaitā to uzraudzība kļuvusi aizvien grūtāka, jo īpaši sakarā ar Malaizijā un Taivānā konstatēto apiešanas praksi. Komisija nespēj uzraudzīt pārdošanu no Taivānas, kura neietilpst saistību jomā. Turklāt Komisija atgādina, ka ir piedāvājusi risinājumus, kā Delsolar saglabāt saistības iespējamas, bet Delsolar ir atteicies tos izvērtēt.

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

Delsolar

| (33) | Visbeidzot, Delsolar piebilst, ka tā situācija ir salīdzināma ar ikviena cita uzņēmuma situāciju, kas uzņēmies saistības un kam ir saistītie uzņēmumi ar ražotnēm valstīs, uz kurām neattiecas pasākumi. Tādējādi tas vien, ka pastāv saistība, pats par sevi nepadara saistību uzraudzību neiespējamu. |
| --- | --- |

(33)

Visbeidzot, Delsolar piebilst, ka tā situācija ir salīdzināma ar ikviena cita uzņēmuma situāciju, kas uzņēmies saistības un kam ir saistītie uzņēmumi ar ražotnēm valstīs, uz kurām neattiecas pasākumi. Tādējādi tas vien, ka pastāv saistība, pats par sevi nepadara saistību uzraudzību neiespējamu.

Delsolar

| (34) | Komisija šo argumentu noraida un atgādina pamatojumu, kas izklāstīts 27. un 29. apsvērumā. |
| --- | --- |

(34)

Komisija šo argumentu noraida un atgādina pamatojumu, kas izklāstīts 27. un 29. apsvērumā.

ii)   MOTECH

MOTECH

| (35) | Līdzīgi kā Delsolar, arī MOTECH apgalvo, ka saistība ar tā saistīto personu Taivānā Komisijai bijusi zināma 4. apsvērumā minēto sākotnējo izmeklēšanu laikā. Pieņemot saistības no MOTECH, Komisija apstiprinājusi, ka apiešana nenotiek. |
| --- | --- |

(35)

Līdzīgi kā Delsolar, arī MOTECH apgalvo, ka saistība ar tā saistīto personu Taivānā Komisijai bijusi zināma 4. apsvērumā minēto sākotnējo izmeklēšanu laikā. Pieņemot saistības no MOTECH, Komisija apstiprinājusi, ka apiešana nenotiek.

Delsolar

MOTECH

MOTECH

| (36) | Pirmkārt, Komisija šajā ziņā norāda, ka līdzīgie Delsolar argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(36)

Pirmkārt, Komisija šajā ziņā norāda, ka līdzīgie Delsolar argumenti tika noraidīti.

Delsolar

| (37) | Bez tam Komisija noraida šo argumentu tālāk izklāstīto iemeslu dēļ. Laikā, kad saistības tika pieņemtas, Komisija tiešām veica visaptverošu uzraudzības risku analīzi. Pieņemšana pati par sevi nenozīmē, ka apiešana nenotiek. Komisija uzskata, ka atbrīvojums, kas piešķirts MOTECH saistītajai personai Taivānā, palielina 21. apsvērumā minēto šķērskompensācijas risku. Šajā ziņā Komisija atgādina to, ka saistību īstenošanas gaitā to uzraudzība kļuvusi aizvien grūtāka, jo īpaši sakarā ar Malaizijā un Taivānā konstatēto apiešanas praksi. Komisija nespēj uzraudzīt pārdošanu vieniem un tiem pašiem pircējiem Savienībā, uz kuriem gan attiecas saistības, gan kuri pērk no Taivānas. |
| --- | --- |

(37)

Bez tam Komisija noraida šo argumentu tālāk izklāstīto iemeslu dēļ. Laikā, kad saistības tika pieņemtas, Komisija tiešām veica visaptverošu uzraudzības risku analīzi. Pieņemšana pati par sevi nenozīmē, ka apiešana nenotiek. Komisija uzskata, ka atbrīvojums, kas piešķirts MOTECH saistītajai personai Taivānā, palielina 21. apsvērumā minēto šķērskompensācijas risku. Šajā ziņā Komisija atgādina to, ka saistību īstenošanas gaitā to uzraudzība kļuvusi aizvien grūtāka, jo īpaši sakarā ar Malaizijā un Taivānā konstatēto apiešanas praksi. Komisija nespēj uzraudzīt pārdošanu vieniem un tiem pašiem pircējiem Savienībā, uz kuriem gan attiecas saistības, gan kuri pērk no Taivānas.

MOTECH

| (38) | MOTECH arī apgalvo, ka, piešķirot atbrīvojumu tā saistītajai personai Taivānā, Komisija apstiprinājusi, ka saistībā ar MOTECH un tā saistīto personu Taivānā nenotiek apiešana un šķērskompensācija. Komisija varētu uzraudzīt importu no MOTECH un tā saistītās personas Taivānā, jo uz katra uzņēmuma importu Savienībā attiecas savs Taric papildu kods. |
| --- | --- |

(38)

MOTECH arī apgalvo, ka, piešķirot atbrīvojumu tā saistītajai personai Taivānā, Komisija apstiprinājusi, ka saistībā ar MOTECH un tā saistīto personu Taivānā nenotiek apiešana un šķērskompensācija. Komisija varētu uzraudzīt importu no MOTECH un tā saistītās personas Taivānā, jo uz katra uzņēmuma importu Savienībā attiecas savs Taric papildu kods.

MOTECH

MOTECH

MOTECH

Taric

| (39) | Komisija noraida šo argumentu. Atbrīvojums, kas piešķirts 14. un 15. pantā minētajās pretapiešanas izmeklēšanās, apstiprina, ka nav konstatēts, ka MOTECH saistītā persona Taivānā būtu iesaistīta apiešanas praksē. Tomēr šis konstatējums nav būtisks, lai novērtētu 21. un 22. apsvērumā izklāstīto saistību izpildes iespējamību. Komisija analizēja atbrīvojuma ietekmi un secināja, ka palielinājies šķērskompensācijas risks. Izdarot secinājumu, ka nespēj uzraudzīt pārdošanu gan ar saistību noteikumiem, gan no Taivānas vieniem un tiem pašiem Savienības pircējiem, Komisija ņēma vērā arī saistību uzraudzībā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(39)

Komisija noraida šo argumentu. Atbrīvojums, kas piešķirts 14. un 15. pantā minētajās pretapiešanas izmeklēšanās, apstiprina, ka nav konstatēts, ka MOTECH saistītā persona Taivānā būtu iesaistīta apiešanas praksē. Tomēr šis konstatējums nav būtisks, lai novērtētu 21. un 22. apsvērumā izklāstīto saistību izpildes iespējamību. Komisija analizēja atbrīvojuma ietekmi un secināja, ka palielinājies šķērskompensācijas risks. Izdarot secinājumu, ka nespēj uzraudzīt pārdošanu gan ar saistību noteikumiem, gan no Taivānas vieniem un tiem pašiem Savienības pircējiem, Komisija ņēma vērā arī saistību uzraudzībā gūto pieredzi.

MOTECH

F.   SAISTĪBU PIEŅEMŠANAS ATSAUKŠANA UN GALĪGO MAKSĀJUMU NOTEIKŠANA

SAISTĪBU PIEŅEMŠANAS ATSAUKŠANA UN GALĪGO MAKSĀJUMU NOTEIKŠANA

| (40) | Tāpēc saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu un arī saskaņā ar saistību noteikumiem Komisija ir secinājusi, ka Delsolar, CNPV, MOTECH, Xi'an LONGi un LERRI Solar saistību pieņemšana tiek atsaukta. |
| --- | --- |

(40)

Tāpēc saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu un arī saskaņā ar saistību noteikumiem Komisija ir secinājusi, ka Delsolar, CNPV, MOTECH, Xi'an LONGi un LERRI Solar saistību pieņemšana tiek atsaukta.

Delsolar

CNPV

MOTECH

Xi'an LONGi

LERRI Solar

| (41) | Tādējādi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. pantu, un galīgo kompensācijas maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. pantu, no šīs regulas spēkā stāšanās dienas automātiski piemēro ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītam tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši Delsolar (Taric papildu kods B792), CNPV (Taric papildu kods B813), MOTECH (Taric papildu kods B852), Xi'an LONGi (Taric papildu kods B897) un LERRI Solar (Taric papildu kods B898). |
| --- | --- |

(41)

Tādējādi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. pantu, un galīgo kompensācijas maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. pantu, no šīs regulas spēkā stāšanās dienas automātiski piemēro ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītam tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši Delsolar (Taric papildu kods B792), CNPV (Taric papildu kods B813), MOTECH (Taric papildu kods B852), Xi'an LONGi (Taric papildu kods B897) un LERRI Solar (Taric papildu kods B898).

Delsolar

Taric

CNPV

Taric

MOTECH

Taric

Xi'an LONGi

Taric

LERRI Solar

Taric

| (42) | Informācijai šīs regulas pielikumā ietvertajā tabulā uzskaitīti tie ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem saistību pieņemšana ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES netiek skarta, |
| --- | --- |

(42)

Informācijai šīs regulas pielikumā ietvertajā tabulā uzskaitīti tie ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem saistību pieņemšana ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES netiek skarta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistību pieņemšana no:

| a) | Delsolar (Wujiang) Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B792; |
| --- | --- |

a)

Delsolar (Wujiang) Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B792;

| b) | CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, uz kuru attiecas Taric papildu kods B813; |
| --- | --- |

b)

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, uz kuru attiecas Taric papildu kods B813;

| c) | MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, uz kuru attiecas Taric papildu kods B852; |
| --- | --- |

c)

MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, uz kuru attiecas Taric papildu kods B852;

| d) | Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. un Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B897; un |
| --- | --- |

d)

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. un Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B897; un

| e) | LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B898, |
| --- | --- |

e)

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd kopā ar tā saistīto uzņēmumu Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B898,

ar šo tiek atsaukta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

2

(3)  
  OV L 152, 5.6.2013., 5. lpp.

3

(4)  
  OV L 209, 3.8.2013., 26. lpp.

4

(5)  
  OV L 209, 3.8.2013., 1. lpp.

5

(6)  
  OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.

6

(7)  
  OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.

7

(8)  
  OV L 325, 5.12.2013., 214. lpp.

8

(9)  
  OV L 270, 11.9.2014., 6. lpp.

9

(10)  
  OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp.

10

(11)  
  OV L 218, 19.8.2015., 1. lpp.

11

(12)  
  OV L 295, 12.11.2015., 23. lpp.

12

(13)  
  OV C 405, 5.12.2015., 8. lpp.

13

(14)  
  OV C 405, 5.12.2015., 20. lpp.

14

(15)  
  OV C 405, 5.12.2015., 33. lpp.

15

(16)  
  OV L 23, 29.1.2016., 47. lpp.

16

(17)  
  OV L 37, 12.2.2016., 76. lpp.

17

(18)  
  OV L 37, 12.2.2016., 56. lpp.

18

(19)  
  OV L 170, 29.6.2016., 5. lpp.

19

---

PIELIKUMS

Uzņēmumu saraksts

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1383

(2016. gada 16. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. augusts

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 155,7 |
| ZZ | 155,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 198,9 |
| CL | 145,4 |
| MA | 99,8 |
| TR | 156,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 157,4 |
| 0806 10 10 | EG | 214,0 |
| MA | 178,5 |
| TR | 144,7 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 116,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 115,8 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 141,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 139,9 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 115,6 |
| 0808 30 90 | AR | 99,0 |
| CL | 108,0 |
| TR | 144,2 |
| ZA | 128,5 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 133,5 |
| ZZ | 133,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

155,7

ZZ

155,7

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

198,9

CL

145,4

MA

99,8

TR

156,0

UY

201,1

ZA

143,4

ZZ

157,4

0806 10 10

EG

214,0

MA

178,5

TR

144,7

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

116,0

BR

102,1

CL

115,8

CN

125,7

NZ

141,1

PE

106,8

US

139,9

UY

93,8

ZA

98,9

ZZ

115,6

0808 30 90

AR

99,0

CL

108,0

TR

144,2

ZA

128,5

ZZ

119,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

133,5

ZZ

133,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/24

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) 2016/1384

(2016. gada 2. augusts),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/22)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu, ka Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) saņem pienācīgu informāciju par banku grupu vērtspapīru turējumiem, vajadzīgi vērtspapīru turējumu statistikas papildu atribūti, kas sniedz vairāk informācijas nekā tie, kas pašlaik tiek prasīti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (2). Šie papildu atribūti ļaus veikt finanšu sistēmas risku un riska darījumu rūpīgāku izpēti. Tas savukārt nodrošinās precīzāku monetārās politikas transmisijas mehānisma analīzi. Sniegtās kredītriska un grāmatvedības informācijas tvēruma paplašināšana ir īpaši nozīmīga finanšu stabilitātes analīzei, un šādi dati būs arī noderīgi prudenciālās uzraudzības vajadzībām. Tāpat tas vajadzīgs, lai dotu iespēju novērtēt Eurosistēmas risku attiecībā pret darījuma partneriem monetārās politikas operācijās. Jāgroza arī dažu regulas normu struktūra, lai precizētu statistikas pārskatu sniegšanas prasības pārskatu sniedzējiem attiecībā uz sektoru un grupu datiem. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu, ka Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) saņem pienācīgu informāciju par banku grupu vērtspapīru turējumiem, vajadzīgi vērtspapīru turējumu statistikas papildu atribūti, kas sniedz vairāk informācijas nekā tie, kas pašlaik tiek prasīti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (2). Šie papildu atribūti ļaus veikt finanšu sistēmas risku un riska darījumu rūpīgāku izpēti. Tas savukārt nodrošinās precīzāku monetārās politikas transmisijas mehānisma analīzi. Sniegtās kredītriska un grāmatvedības informācijas tvēruma paplašināšana ir īpaši nozīmīga finanšu stabilitātes analīzei, un šādi dati būs arī noderīgi prudenciālās uzraudzības vajadzībām. Tāpat tas vajadzīgs, lai dotu iespēju novērtēt Eurosistēmas risku attiecībā pret darījuma partneriem monetārās politikas operācijās. Jāgroza arī dažu regulas normu struktūra, lai precizētu statistikas pārskatu sniegšanas prasības pārskatu sniedzējiem attiecībā uz sektoru un grupu datiem.

| (2) | Turklāt jāprecizē pārskatu sniegšanas prasības vērtspapīru kontu turētājiem, lai novērstu to vērtspapīru datu divkāršu sniegšanu, kurus varēja sniegt vairāki euro zonas rezidenti kontu turētāji, piemēram, apakšturētāju gadījumā. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt jāprecizē pārskatu sniegšanas prasības vērtspapīru kontu turētājiem, lai novērstu to vērtspapīru datu divkāršu sniegšanu, kurus varēja sniegt vairāki euro zonas rezidenti kontu turētāji, piemēram, apakšturētāju gadījumā.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi

Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) groza šādi:

| 1) | šādi groza 1. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:






  “3. | “iestāde” ir iestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (*1) 4. panta 1. punkta 3. apakšpunktā; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 1. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.

“iestāde” ir iestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).”;"

*1

| b) | iekļauj šādu 3.a līdz 3.d punktu:






  “3.a | “mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (*2) 2. panta 9) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu 3.a līdz 3.d punktu:

“3.a

“mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (*2) 2. panta 9) punktā;

*2

| 3.b | ‘meitasuzņēmums’ ir:






  a) | meitasuzņēmums, kas definēts Direktīvas 2013/34/ES 2. panta 10) punktā; |
| --- | --- | --- |

3.b

‘meitasuzņēmums’ ir:

a)

meitasuzņēmums, kas definēts Direktīvas 2013/34/ES 2. panta 10) punktā;

| b) | jebkurš uzņēmums, uz kuru mātesuzņēmumam faktiski ir dominējoša ietekme. |
| --- | --- |

b)

jebkurš uzņēmums, uz kuru mātesuzņēmumam faktiski ir dominējoša ietekme.

Meitasuzņēmumu meitasuzņēmumus arī uzskata par tā uzņēmuma meitasuzņēmumiem, kas ir to sākotnējais mātesuzņēmums;

| 3.c | ‘finanšu iestāde’ ir finanšu iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26. apakšpunktā; |
| --- | --- |

3.c

‘finanšu iestāde’ ir finanšu iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26. apakšpunktā;

| 3.d | ‘apdrošināšanas sabiedrības filiāle’ ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības aģentūra vai filiāle, kura nav juridiska persona un kura nav galvenais birojs; |
| --- | --- |

3.d

‘apdrošināšanas sabiedrības filiāle’ ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības aģentūra vai filiāle, kura nav juridiska persona un kura nav galvenais birojs;

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).”;"

*2

| c) | ar šādu punktu aizstāj 4. punktu:






  “4. | “banku grupa” ir uzņēmumi, kas iekļauti banku grupas galvenās iestādes konsolidācijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 1. punktu, 18. panta 4. punktu, 18. panta 8. punktu, 19. panta 1. punktu, 19. panta 3. punktu un 23. pantu;”; |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj 4. punktu:

“4.

“banku grupa” ir uzņēmumi, kas iekļauti banku grupas galvenās iestādes konsolidācijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 1. punktu, 18. panta 4. punktu, 18. panta 8. punktu, 19. panta 1. punktu, 19. panta 3. punktu un 23. pantu;”;

| d) | ar šādu punktu aizstāj 10. punktu:






  “10. | “banku grupas galvenā iestāde” ir:






  a) | ES mātesuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 29. apakšpunktā, minētās definīcijas atsauces uz dalībvalstu saprotot kā atsauces uz iesaistīto dalībvalsti; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ar šādu punktu aizstāj 10. punktu:

“10.

“banku grupas galvenā iestāde” ir:

a)

ES mātesuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 29. apakšpunktā, minētās definīcijas atsauces uz dalībvalstu saprotot kā atsauces uz iesaistīto dalībvalsti;

| b) | ES finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas ir mātesuzņēmums un kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 31. apakšpunktā, minētās definīcijas atsauces uz dalībvalsti saprotot kā atsauces uz iesaistīto dalībvalsti; |
| --- | --- |

b)

ES finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas ir mātesuzņēmums un kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 31. apakšpunktā, minētās definīcijas atsauces uz dalībvalsti saprotot kā atsauces uz iesaistīto dalībvalsti;

| c) | ES jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas ir mātesuzņēmums un kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 33. apakšpunktā, minētās definīcijas atsauces uz dalībvalsti saprotot kā atsauces uz iesaistīto dalībvalsti; |
| --- | --- |

c)

ES jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas ir mātesuzņēmums un kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 33. apakšpunktā, minētās definīcijas atsauces uz dalībvalsti saprotot kā atsauces uz iesaistīto dalībvalsti;

| d) | centrālā iestāde iesaistītajā dalībvalstī, kura definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantā;”; |
| --- | --- |

d)

centrālā iestāde iesaistītajā dalībvalstī, kura definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantā;”;

| e) | svītro 11. punktu; |
| --- | --- |

e)

svītro 11. punktu;

| f) | ar šādu punktu aizstāj 13. punktu:






  “13. | “vērtspapīri glabāšanā” ir vērtspapīri, ko vērtspapīru kontu turētāji tieši vai netieši ar klientu palīdzību tur un administrē ieguldītāju vārdā;” |
| --- | --- | --- |

f)

ar šādu punktu aizstāj 13. punktu:

“13.

“vērtspapīri glabāšanā” ir vērtspapīri, ko vērtspapīru kontu turētāji tieši vai netieši ar klientu palīdzību tur un administrē ieguldītāju vārdā;”

| g) | pievieno šādu 18. līdz 24. punktu:






  “18. | “juridiska persona” ir persona, kura nav fiziska persona un kurai ir juridiskas personas statuss saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem valstī, kurā šāda persona ir rezidents, un kurai drīkst būt juridiskas tiesības un pienākumi saskaņā ar attiecīgās valsts nacionālo tiesību sistēmu; |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādu 18. līdz 24. punktu:

“18.

“juridiska persona” ir persona, kura nav fiziska persona un kurai ir juridiskas personas statuss saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem valstī, kurā šāda persona ir rezidents, un kurai drīkst būt juridiskas tiesības un pienākumi saskaņā ar attiecīgās valsts nacionālo tiesību sistēmu;

| 19. | “sektora dati” ir dati, kurus sniedz saskaņā ar 3. pantu; |
| --- | --- |

19.

“sektora dati” ir dati, kurus sniedz saskaņā ar 3. pantu;

| 20. | “grupas dati” ir dati, kurus sniedz saskaņā ar 3.a pantu; |
| --- | --- |

20.

“grupas dati” ir dati, kurus sniedz saskaņā ar 3.a pantu;

| 21. | “iesaistītā dalībvalsts” ir iesaistītā dalībvalsts, kas definēta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

21.

“iesaistītā dalībvalsts” ir iesaistītā dalībvalsts, kas definēta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 3. punktā;

| 22. | “klients” ir fiziska vai juridiska persona, kurai vērtspapīru kontu turētājs sniedz vērtspapīru glabāšanas un ar to saistītos pakalpojumus, t. sk. cits vērtspapīru kontu turētājs; |
| --- | --- |

22.

“klients” ir fiziska vai juridiska persona, kurai vērtspapīru kontu turētājs sniedz vērtspapīru glabāšanas un ar to saistītos pakalpojumus, t. sk. cits vērtspapīru kontu turētājs;

| 23. | “individuālu iestāžu līmenī” nozīmē, ka sniegtie dati attiecas uz banku grupas katras atsevišķās juridiskās personas, t. i., mātesuzņēmuma un katra tā meitasuzņēmuma, vērtspapīru turējumiem; |
| --- | --- |

23.

“individuālu iestāžu līmenī” nozīmē, ka sniegtie dati attiecas uz banku grupas katras atsevišķās juridiskās personas, t. i., mātesuzņēmuma un katra tā meitasuzņēmuma, vērtspapīru turējumiem;

| 24. | “grupas dati” nozīmē, ka sniegtie dati ietver informāciju par banku grupas vērtspapīru turējumiem kopumā.”; |
| --- | --- |

24.

“grupas dati” nozīmē, ka sniegtie dati ietver informāciju par banku grupas vērtspapīru turējumiem kopumā.”;

| 2) | šādi groza 2. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

  “1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji ir sektora datu sniedzēji un grupas datu sniedzēji (turpmāk kopā – “faktiskie pārskatu sniedzēji”):






  a) | sektora datu pārskatu sniedzēji ir rezidentu MFI, IF, FIS, apdrošināšanas sabiedrības un vērtspapīru kontu turētāji; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

šādi groza 2. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

“1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji ir sektora datu sniedzēji un grupas datu sniedzēji (turpmāk kopā – “faktiskie pārskatu sniedzēji”):

a)

sektora datu pārskatu sniedzēji ir rezidentu MFI, IF, FIS, apdrošināšanas sabiedrības un vērtspapīru kontu turētāji;

| b) | grupas datu pārskatu sniedzēji ir:






  i) | banku grupu galvenās iestādes; un |
| --- | --- | --- |

b)

grupas datu pārskatu sniedzēji ir:

i)

banku grupu galvenās iestādes; un

| ii) | iestādes vai finanšu iestādes, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs un kuras nav banku grupas daļa, |
| --- | --- |

ii)

iestādes vai finanšu iestādes, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs un kuras nav banku grupas daļa,

ja ECB Padome saskaņā ar 4. punktu tos identificējusi kā faktiskos pārskatu sniedzējus un tiem paziņojusi par to pārskatu sniegšanas pienākumiem saskaņā ar 5. punktu.”;

| b) | ar šādu tekstu aizstāj 3. līdz 8. punktu:

  “3.   Uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem attiecas visi pārskatu sniegšanas pienākumi, ja vien tiem nav piešķirts kāds no 4., 4.a vai 4.b pantā minētajiem atbrīvojumiem.


  4.   ECB Padome var nolemt, ka grupas datu pārskatu sniedzējs ir faktiskais pārskatu sniedzējs, ja 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētās banku grupas vai 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētās iestādes vai finanšu iestādes kopējo bilances aktīvu vērtība ir:






  a) | lielāka par 0,5 % no Savienības banku grupu konsolidētās bilances kopējiem aktīviem (turpmāk – “0,5 % robežvērtība”) saskaņā ar pēdējiem ECB pieejamiem datiem, t. i.:






  i) | datiem, kas attiecas uz tā kalendārā gada decembra beigām, kurš ir pirms gada, kad notiek paziņošana saskaņā ar 5. punktu, vai – ja tādi nav pieejami; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj 3. līdz 8. punktu:

“3.   Uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem attiecas visi pārskatu sniegšanas pienākumi, ja vien tiem nav piešķirts kāds no 4., 4.a vai 4.b pantā minētajiem atbrīvojumiem.

4.   ECB Padome var nolemt, ka grupas datu pārskatu sniedzējs ir faktiskais pārskatu sniedzējs, ja 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētās banku grupas vai 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētās iestādes vai finanšu iestādes kopējo bilances aktīvu vērtība ir:

a)

lielāka par 0,5 % no Savienības banku grupu konsolidētās bilances kopējiem aktīviem (turpmāk – “0,5 % robežvērtība”) saskaņā ar pēdējiem ECB pieejamiem datiem, t. i.:

i)

datiem, kas attiecas uz tā kalendārā gada decembra beigām, kurš ir pirms gada, kad notiek paziņošana saskaņā ar 5. punktu, vai – ja tādi nav pieejami;

| ii) | datiem, kas attiecas uz iepriekšējā gada decembra beigām; |
| --- | --- |

ii)

datiem, kas attiecas uz iepriekšējā gada decembra beigām;

vai

| b) | vienāda ar 0,5 % robežvērtību vai mazāki par to ar nosacījumu, ka grupas datu pārskatu sniedzējs atbilst noteiktiem kvantitatīviem vai kvalitatīviem kritērijiem, kuru dēļ tas ir nozīmīgs finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai euro zonā (piemēram, ņemot vērā savstarpējās saiknes ar citām euro zonas finanšu iestādēm, darbību vairākās jurisdikcijās, neaizstājamību, korporatīvās uzbūves sarežģītību) un/vai attiecīgā euro zonas dalībvalstī (piemēram, ņemot vērā banku grupas relatīvo nozīmīgumu kādā banku pakalpojumu segmentā vienā vai vairākās euro zonas dalībvalstīs). |
| --- | --- |

b)

vienāda ar 0,5 % robežvērtību vai mazāki par to ar nosacījumu, ka grupas datu pārskatu sniedzējs atbilst noteiktiem kvantitatīviem vai kvalitatīviem kritērijiem, kuru dēļ tas ir nozīmīgs finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai euro zonā (piemēram, ņemot vērā savstarpējās saiknes ar citām euro zonas finanšu iestādēm, darbību vairākās jurisdikcijās, neaizstājamību, korporatīvās uzbūves sarežģītību) un/vai attiecīgā euro zonas dalībvalstī (piemēram, ņemot vērā banku grupas relatīvo nozīmīgumu kādā banku pakalpojumu segmentā vienā vai vairākās euro zonas dalībvalstīs).

5.   Attiecīgā NCB paziņo grupas datu pārskatu sniedzējiem par ECB Padomes lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 4. punktu, un par to pienākumiem saskaņā ar šo regulu.

6.   Neierobežojot 10. panta prasības, grupas datu pārskatu sniedzēji, kas saņēmuši paziņojumu saskaņā ar 5. punktu, no brīža, kad pirmo reizi sākta pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu, datus paziņo ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc paziņojuma saņemšanas dienas.

7.   Grupas datu pārskatu sniedzējs, kas saņēmis paziņojumu saskaņā ar 5. punktu, paziņo attiecīgajai NCB par nosaukuma vai juridiskā statusa pārmaiņām, apvienošanos vai restrukturizāciju, vai jebkuriem citiem notikumiem vai apstākļiem, kas ietekmē pārskatu sniegšanas pienākumu izpildi, 14 dienu laikā no dienas, kad noticis šāds gadījums vai iestājušies šādi apstākļi.

8.   Uz grupas datu pārskatu sniedzēju, kas saņēmis paziņojumu saskaņā ar 5. punktu, šajā regulā izklāstītie pienākumi attiecas līdz brīdim, kad par to atcelšanu tam paziņojusi attiecīgā NCB.”;

| 3) | šādi groza 3. pantu:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Statistikas pārskatu sniegšanas prasības sektora datu pārskatu sniedzējiem”; |
| --- | --- | --- |

3)

šādi groza 3. pantu:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Statistikas pārskatu sniegšanas prasības sektora datu pārskatu sniedzējiem”;

“Statistikas pārskatu sniegšanas prasības sektora datu pārskatu sniedzējiem”;

| b) | ar šādiem apakšpunktiem aizstāj 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu:






  “a) | ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 3. daļu – vērtspapīriem, ko tie glabā to rezidentu klientu vārdā, kuri neziņo par turējumiem savā vārdā saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādiem apakšpunktiem aizstāj 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu:

“a)

ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 3. daļu – vērtspapīriem, ko tie glabā to rezidentu klientu vārdā, kuri neziņo par turējumiem savā vārdā saskaņā ar 1. punktu;

| b) | ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 4. daļu – vērtspapīriem, ko tie glabā to nefinanšu klientu vārdā, kuri ir rezidenti citās euro zonas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 4. daļu – vērtspapīriem, ko tie glabā to nefinanšu klientu vārdā, kuri ir rezidenti citās euro zonas dalībvalstīs;

| c) | ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 5. daļu – vērtspapīriem, ko emitējušas euro zonas iestādes un ko tie glabā to klientu vārdā, kuri ir rezidenti ārpus euro zonas dalībvalstīs, un to klientu vārdā, kuri nav Savienības rezidenti.”; |
| --- | --- |

c)

ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 5. daļu – vērtspapīriem, ko emitējušas euro zonas iestādes un ko tie glabā to klientu vārdā, kuri ir rezidenti ārpus euro zonas dalībvalstīs, un to klientu vārdā, kuri nav Savienības rezidenti.”;

| c) | svītro 3. un 4. punktu; |
| --- | --- |

c)

svītro 3. un 4. punktu;

| d) | ar šādiem punktiem aizstāj 5. un 6. punktu:

  “5.   Sektora datu pārskatu sniedzēji, ievērojot attiecīgo NCB norādījumus, sniedz a) datus par mēneša vai ceturkšņa darījumiem, uzskaitot katru vērtspapīru atsevišķi, un, ja to prasa attiecīgā NCB, citām apjoma pārmaiņām; vai b) statistisko informāciju, kas nepieciešama, lai iegūtu informāciju par finanšu darījumiem, izmantojot kādu no I pielikuma 1. nodaļas 1. daļā norādītajām pieejām. Papildu prasības un norādījumi attiecībā uz darījumu datu apkopošanu noteikti II pielikuma 3. daļā.


  6.   Sektora datu pārskatu sniedzēji, ja to norādījusi attiecīgā NCB, ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 7. daļu, reizi ceturksnī vai reizi mēnesī sniedz datus par ceturkšņa beigu vai mēneša beigu atlikumiem un saskaņā ar 5. punktu – statistisko informāciju par pārskata ceturksni vai mēnesi attiecībā uz vērtspapīriem bez ISIN koda. Šis punkts neattiecas uz sektora datu pārskatu sniedzējiem, kuriem saskaņā ar 4. vai 4.b pantu piešķirts atbrīvojums.”; |
| --- | --- |

d)

ar šādiem punktiem aizstāj 5. un 6. punktu:

“5.   Sektora datu pārskatu sniedzēji, ievērojot attiecīgo NCB norādījumus, sniedz a) datus par mēneša vai ceturkšņa darījumiem, uzskaitot katru vērtspapīru atsevišķi, un, ja to prasa attiecīgā NCB, citām apjoma pārmaiņām; vai b) statistisko informāciju, kas nepieciešama, lai iegūtu informāciju par finanšu darījumiem, izmantojot kādu no I pielikuma 1. nodaļas 1. daļā norādītajām pieejām. Papildu prasības un norādījumi attiecībā uz darījumu datu apkopošanu noteikti II pielikuma 3. daļā.

6.   Sektora datu pārskatu sniedzēji, ja to norādījusi attiecīgā NCB, ievērojot I pielikuma 1. nodaļas 7. daļu, reizi ceturksnī vai reizi mēnesī sniedz datus par ceturkšņa beigu vai mēneša beigu atlikumiem un saskaņā ar 5. punktu – statistisko informāciju par pārskata ceturksni vai mēnesi attiecībā uz vērtspapīriem bez ISIN koda. Šis punkts neattiecas uz sektora datu pārskatu sniedzējiem, kuriem saskaņā ar 4. vai 4.b pantu piešķirts atbrīvojums.”;

| e) | svītro 7. un 8. punktu; |
| --- | --- |

e)

svītro 7. un 8. punktu;

| f) | pievieno šādu 12. un 13. punktu:

  “12.   Attiecīgā NCB lūdz, lai, MFI sniedzot individuālu vērtspapīru līmeņa datus par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem savā vārdā saskaņā ar 3. panta 1. punktu, tās sniedz datus sadaļā “turētāja emitēti vērtspapīri”, kā noteikts I pielikuma 1. nodaļas 2. daļā.


  13.   Attiecīgā NCB var lūgt, lai, MFI sniedzot statistisko informāciju par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem savā vārdā saskaņā ar 3. panta 1. punktu, tās sniedz datus sadaļā “turētāja emitēti vērtspapīri”, kā noteikts I pielikuma 1. nodaļas 7. daļā.”; |
| --- | --- |

f)

pievieno šādu 12. un 13. punktu:

“12.   Attiecīgā NCB lūdz, lai, MFI sniedzot individuālu vērtspapīru līmeņa datus par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem savā vārdā saskaņā ar 3. panta 1. punktu, tās sniedz datus sadaļā “turētāja emitēti vērtspapīri”, kā noteikts I pielikuma 1. nodaļas 2. daļā.

13.   Attiecīgā NCB var lūgt, lai, MFI sniedzot statistisko informāciju par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem savā vārdā saskaņā ar 3. panta 1. punktu, tās sniedz datus sadaļā “turētāja emitēti vērtspapīri”, kā noteikts I pielikuma 1. nodaļas 7. daļā.”;

| 4) | iekļauj šādu 3.a un 3.b pantu:

  “3.a pants
  Statistikas pārskatu sniegšanas prasības grupas datu pārskatu sniedzējiem

  1.   Grupas datu pārskatu sniedzēji reizi ceturksnī sniedz attiecīgajai NCB individuālu vērtspapīru līmeņa datus par to vērtspapīru ceturkšņa beigu pozīcijām, kurus tur tie paši vai to grupas, t. sk. nerezidentu iestādes. Šādus datus sniedz, ievērojot bruto principu un neatskaitot no grupas turējumiem vērtspapīrus, ko emitējušas tās pašas grupas iestādes. Šos datus sniedz, ievērojot attiecīgās NCB noteiktos pārskatu sniegšanas norādījumus.
  Grupas datu pārskatu sniedzēji datus par vērtspapīru turējumiem sniedz, kā noteikts I pielikuma 2. nodaļā.


  2.   Grupas datu pārskatu sniedzēji, kuriem prasīts sniegt datus saskaņā ar 1. punktu, datus sniedz, ievērojot bruto principu, vai individuālu iestāžu līmenī attiecībā uz instrumentiem, kurus tur mātesuzņēmums un/vai tā meitasuzņēmumi, saskaņā ar I pielikuma 2. nodaļas tabulām.


  3.   Attiecīgā NCB lūdz, lai grupas datu pārskatu sniedzēji sniedz datus sadaļā “emitents ietilpst pārskatu sniedzēju grupā (uzraudzības tvērumā)”, ievērojot individuālu vērtspapīru līmeņa principu, un sadaļā “emitents ietilpst pārskatu sniedzēju grupā (grāmatvedības tvērumā)”, ievērojot individuālu vērtspapīru līmeņa principu, par vērtspapīriem ar ISIN kodu vai bez tā, kuri ir to grupas turējumā, saskaņā ar I pielikuma 2. nodaļu.


  4.   Grupas datu pārskatu sniedzēji saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu ievēro šīs regulas prasības, pamatojoties uz attiecīgās individuālās iestādes vai finanšu iestādes vērtspapīru turējumiem.



  3.b pants
  Vispārīgās statistikas pārskatu sniegšanas prasības

  1.   Šajā regulā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības, t. sk. atbrīvojumi no tām, neierobežo pārskatu sniegšanas prasības, kas noteiktas: a) Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (*3); Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (*4); un Eiropas Centrālās Bankas Regulā (ES) Nr. 1374/2014 (ECB/2014/50).


  2.   Individuālu vērtspapīru līmeņa datus par ceturkšņa beigu vai mēneša beigu atlikumiem un saskaņā ar 3. panta 5. punktu – statistisko informāciju par pārskata ceturksni vai mēnesi ziņo, ievērojot II pielikuma 1., 2., 4., 5., 6., 7. un 8. daļu un 5., 5.a un 5.b pantā minētos grāmatvedības noteikumus.



  (*3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1073/2013 (2013. gada 18. oktobris) par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (OV L 297, 7.11.2013., 73. lpp.)."


  (*4)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1075/2013 (2013. gada 18. oktobris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (OV L 297, 7.11.2013., 107. lpp.).”;" |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu 3.a un 3.b pantu:

“3.a pants

Statistikas pārskatu sniegšanas prasības grupas datu pārskatu sniedzējiem

1.   Grupas datu pārskatu sniedzēji reizi ceturksnī sniedz attiecīgajai NCB individuālu vērtspapīru līmeņa datus par to vērtspapīru ceturkšņa beigu pozīcijām, kurus tur tie paši vai to grupas, t. sk. nerezidentu iestādes. Šādus datus sniedz, ievērojot bruto principu un neatskaitot no grupas turējumiem vērtspapīrus, ko emitējušas tās pašas grupas iestādes. Šos datus sniedz, ievērojot attiecīgās NCB noteiktos pārskatu sniegšanas norādījumus.

Grupas datu pārskatu sniedzēji datus par vērtspapīru turējumiem sniedz, kā noteikts I pielikuma 2. nodaļā.

2.   Grupas datu pārskatu sniedzēji, kuriem prasīts sniegt datus saskaņā ar 1. punktu, datus sniedz, ievērojot bruto principu, vai individuālu iestāžu līmenī attiecībā uz instrumentiem, kurus tur mātesuzņēmums un/vai tā meitasuzņēmumi, saskaņā ar I pielikuma 2. nodaļas tabulām.

3.   Attiecīgā NCB lūdz, lai grupas datu pārskatu sniedzēji sniedz datus sadaļā “emitents ietilpst pārskatu sniedzēju grupā (uzraudzības tvērumā)”, ievērojot individuālu vērtspapīru līmeņa principu, un sadaļā “emitents ietilpst pārskatu sniedzēju grupā (grāmatvedības tvērumā)”, ievērojot individuālu vērtspapīru līmeņa principu, par vērtspapīriem ar ISIN kodu vai bez tā, kuri ir to grupas turējumā, saskaņā ar I pielikuma 2. nodaļu.

4.   Grupas datu pārskatu sniedzēji saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu ievēro šīs regulas prasības, pamatojoties uz attiecīgās individuālās iestādes vai finanšu iestādes vērtspapīru turējumiem.

3.b pants

Vispārīgās statistikas pārskatu sniegšanas prasības

1.   Šajā regulā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības, t. sk. atbrīvojumi no tām, neierobežo pārskatu sniegšanas prasības, kas noteiktas: a) Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (*3); Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (*4); un Eiropas Centrālās Bankas Regulā (ES) Nr. 1374/2014 (ECB/2014/50).

2.   Individuālu vērtspapīru līmeņa datus par ceturkšņa beigu vai mēneša beigu atlikumiem un saskaņā ar 3. panta 5. punktu – statistisko informāciju par pārskata ceturksni vai mēnesi ziņo, ievērojot II pielikuma 1., 2., 4., 5., 6., 7. un 8. daļu un 5., 5.a un 5.b pantā minētos grāmatvedības noteikumus.

(*3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1073/2013 (2013. gada 18. oktobris) par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (OV L 297, 7.11.2013., 73. lpp.)."

*3

(*4)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1075/2013 (2013. gada 18. oktobris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (OV L 297, 7.11.2013., 107. lpp.).”;"

*4

| 5) | šādi groza 4. pantu:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Atbrīvojumi sektora datu pārskatu sniedzējiem”; |
| --- | --- | --- |

5)

šādi groza 4. pantu:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Atbrīvojumi sektora datu pārskatu sniedzējiem”;

“Atbrīvojumi sektora datu pārskatu sniedzējiem”;

| b) | ar šādu ievaddaļu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

  “Pēc katras attiecīgās NCB izvēles sektora datu pārskatu sniedzējiem var tikt piešķirti šādi atbrīvojumi:”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu ievaddaļu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

“Pēc katras attiecīgās NCB izvēles sektora datu pārskatu sniedzējiem var tikt piešķirti šādi atbrīvojumi:”;

| c) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 5. punkta b) apakšpunktu:






  “b) | NCB var pilnībā vai daļēji atbrīvot no 3. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktajām pārskatu sniegšanas prasībām vērtspapīru kontu turētājus, kuru visu nerezidentu klientu vārdā turēto vērtspapīru kopējā summa nepārsniedz 10 mljrd. euro.”; |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 5. punkta b) apakšpunktu:

“b)

NCB var pilnībā vai daļēji atbrīvot no 3. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktajām pārskatu sniegšanas prasībām vērtspapīru kontu turētājus, kuru visu nerezidentu klientu vārdā turēto vērtspapīru kopējā summa nepārsniedz 10 mljrd. euro.”;

| d) | svītro 6., 6.a un 7. punktu; |
| --- | --- |

d)

svītro 6., 6.a un 7. punktu;

| e) | ar šādu punktu aizstāj 8. punktu:

  “8.   Attiecībā uz sektora datu pārskatu sniedzējiem, kuriem piemēro 1., 2., 2.a, 3. vai 4. punktā minētos atbrīvojumus, NCB reizi gadā vāc datus par vērtspapīru apjomu, kas ir šādu pārskata sniedzēju turējumā vai glabāšanā, saskaņā ar 3. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, izmantojot apkopotus datus vai datus individuālu vērtspapīru līmenī.”; |
| --- | --- |

e)

ar šādu punktu aizstāj 8. punktu:

“8.   Attiecībā uz sektora datu pārskatu sniedzējiem, kuriem piemēro 1., 2., 2.a, 3. vai 4. punktā minētos atbrīvojumus, NCB reizi gadā vāc datus par vērtspapīru apjomu, kas ir šādu pārskata sniedzēju turējumā vai glabāšanā, saskaņā ar 3. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, izmantojot apkopotus datus vai datus individuālu vērtspapīru līmenī.”;

| f) | svītro 9. punktu; |
| --- | --- |

f)

svītro 9. punktu;

| g) | svītro 11. un 12. punktu; |
| --- | --- |

g)

svītro 11. un 12. punktu;

| h) | pievieno šādu 13. punktu:

  “13.   NCB var izvēlēties piešķirt MFI atbrīvojumus no 3. panta 12. punktā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām, ja NCB spēj iegūt šos datus no datiem, kas savākti no citiem avotiem.”; |
| --- | --- |

h)

pievieno šādu 13. punktu:

“13.   NCB var izvēlēties piešķirt MFI atbrīvojumus no 3. panta 12. punktā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām, ja NCB spēj iegūt šos datus no datiem, kas savākti no citiem avotiem.”;

| 6) | iekļauj šādu 4.a un 4.b pantu:

  “4.a pants
  Atbrīvojumi grupas datu pārskatu sniedzējiem

  1.   NCB var piešķirt grupas datu pārskatu sniedzējiem šādus atbrīvojumus no 3.a pantā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām:






  a) | NCB var ļaut grupas datu pārskatu sniedzējiem saskaņā ar šīs regulas prasībām sniegt statistisko informāciju individuālu vērtspapīru līmenī, kas aptver 95 % no to savā vārdā vai to grupas vārdā turēto vērtspapīru summas ar nosacījumu, ka atlikušos 5 % grupas turēto vērtspapīru nav emitējis viens emitents; |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādu 4.a un 4.b pantu:

“4.a pants

Atbrīvojumi grupas datu pārskatu sniedzējiem

1.   NCB var piešķirt grupas datu pārskatu sniedzējiem šādus atbrīvojumus no 3.a pantā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām:

a)

NCB var ļaut grupas datu pārskatu sniedzējiem saskaņā ar šīs regulas prasībām sniegt statistisko informāciju individuālu vērtspapīru līmenī, kas aptver 95 % no to savā vārdā vai to grupas vārdā turēto vērtspapīru summas ar nosacījumu, ka atlikušos 5 % grupas turēto vērtspapīru nav emitējis viens emitents;

| b) | NCB var lūgt grupas datu pārskatu sniedzējus sniegt papildu informāciju par vērtspapīru veidiem, kuriem piešķirts atbrīvojums saskaņā ar a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

NCB var lūgt grupas datu pārskatu sniedzējus sniegt papildu informāciju par vērtspapīru veidiem, kuriem piešķirts atbrīvojums saskaņā ar a) apakšpunktu.

2.   NCB var piešķirt grupas datu pārskatu sniedzējiem atbrīvojumus no pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz sadaļu “emitents ietilpst pārskatu sniedzēju grupā (uzraudzības tvērumā)”, ievērojot individuālu vērtspapīru līmeņa principu, kā noteikts 3.a panta 3. punktā ar nosacījumu, ka NCB spēj iegūt šos datus no datiem, kas savākti no citiem avotiem.

3.   Divu gadu laika posmā pēc pirmās pārskatu sniegšanas saskaņā ar 10.b panta 2. punktu NCB var piešķirt grupas datu pārskatu sniedzējiem atbrīvojumus no pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz pārskatu sniegšanu individuālu iestāžu līmenī, kas noteikta I pielikuma 2. nodaļā par iestādēm, kas ir ārpus euro zonas rezidentes, ar nosacījumu, ka spēj iegūt I pielikuma 2. nodaļā paredzēto informāciju par iestādēm, kas ir ārpus euro zonas rezidentes, kopumā.

4.b pants

Vispārējie atbrīvojumi un visiem atbrīvojumiem piemērojamais regulējums

1.   NCB var piešķirt atbrīvojumus no pārskatu sniegšanas prasībām saskaņā ar šo regulu, ja faktiskie pārskatu sniedzēji tos pašus datus sniedz saskaņā ar: a) Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (*5); b) Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38); c) Regulu (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40); vai d) Regulu (ES) Nr. 1374/2014 (ECB/2014/50); vai tad, ja NCB spēj iegūt šos datus citā veidā, ievērojot obligātos statistiskos standartus, kas noteikti III pielikumā.

2.   NCB nodrošina, ka šajā pantā, 4. pantā un 4.a pantā izklāstītie nosacījumi tiek ievēroti pēc vajadzības, attiecīgos gadījumos piešķirot, atjaunojot vai atsaucot jebkuru atbrīvojumu katra kalendārā gada sākumā.

3.   NCB var pakļaut faktiskos pārskatu sniedzējus, kuriem piešķirti atbrīvojumi saskaņā ar šo pantu, 4. pantu vai 4.a pantu, papildu pārskatu sniegšanas prasībām, ja NCB uzskata, ka nepieciešami precīzāki dati. Faktiskie pārskatu sniedzēji prasītos datus sniedz 15 darbdienu laikā pēc tam, kad attiecīgā NCB izteikusi lūgumu.

4.   Ja NCB piešķīrušas atbrīvojumus, faktiskie pārskatu sniedzēji var tomēr pilnībā pildīt pārskatu sniegšanas prasības. Faktiskais pārskatu sniedzējs, kurš izvēlas neizmantot attiecīgās NCB piešķirtos atbrīvojums, saņem šādas NCB piekrišanu piešķirto atbrīvojumu izmantošanai vēlākā laikā.

(*5)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).”;"

*5

| 7) | šādi groza 5. pantu:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Grāmatvedības noteikumi sektora datu sniegšanai”; |
| --- | --- | --- |

7)

šādi groza 5. pantu:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Grāmatvedības noteikumi sektora datu sniegšanai”;

“Grāmatvedības noteikumi sektora datu sniegšanai”;

| b) | svītro 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 1. punktu;

| c) | svītro 4. punktu; |
| --- | --- |

c)

svītro 4. punktu;

| 8) | iekļauj šādu 5.a un 5.b pantu:

  “5.a pants
  Grāmatvedības noteikumi grupas datu sniegšanai

  1.   Neierobežojot nacionālo grāmatvedības praksi, grupas datu pārskatu sniedzēji datus par vērtspapīru turējumiem sniedz pēc vērtības, kas norādīta II pielikuma 4. un 8. daļā.


  2.   Neierobežojot nacionālo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, grupas datu pārskatu sniedzēji datus par vērtspapīru turējumiem statistikas vajadzībām sniedz, ievērojot bruto principu. Jo īpaši jāsniedz arī dati par grupas datu pārskatu sniedzēju tādu vērtspapīru turējumiem, kurus emitējis pats pārskatu sniedzējs, un 2. panta 4. punktā noteikto pārskatu sniedzējas grupas individuālu juridisko personu tādu vērtspapīru turējumiem, kurus emitējušas pašas iestādes.



  5.b pants
  Vispārīgie grāmatvedības noteikumi

  1.   Ja šajā regulā nav noteikts citādi, sniedzot pārskatus saskaņā ar šo regulu, faktiskie pārskatu sniedzēji ievēro Padomes Direktīvas 86/635/EEK (*6) nacionālajā transpozīcijā vai, ja tā nav piemērojama, citos faktiskajiem pārskatu sniedzējiem piemērojamos nacionālajos vai starptautiskajos standartos noteiktos grāmatvedības noteikumus.


  2.   Vērtspapīru turējumus, kas aizdoti vērtspapīru aizdevuma operācijās vai pārdoti saskaņā ar repo līgumu, uzrāda kā sākotnējā īpašnieka turējumus un nevis kā tos pagaidām ieguvušās personas turējumus gadījumos, kuros ir cieša apņemšanās veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja vērtspapīrus pagaidām ieguvusī persona tos pārdod, šādu pārdošanu uzrāda kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un vērtspapīrus pagaidām ieguvusī persona datus par to sniedz kā par negatīvu atlikumu attiecīgajā vērtspapīru portfelī.



  (*6)  Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu 5.a un 5.b pantu:

“5.a pants

Grāmatvedības noteikumi grupas datu sniegšanai

1.   Neierobežojot nacionālo grāmatvedības praksi, grupas datu pārskatu sniedzēji datus par vērtspapīru turējumiem sniedz pēc vērtības, kas norādīta II pielikuma 4. un 8. daļā.

2.   Neierobežojot nacionālo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, grupas datu pārskatu sniedzēji datus par vērtspapīru turējumiem statistikas vajadzībām sniedz, ievērojot bruto principu. Jo īpaši jāsniedz arī dati par grupas datu pārskatu sniedzēju tādu vērtspapīru turējumiem, kurus emitējis pats pārskatu sniedzējs, un 2. panta 4. punktā noteikto pārskatu sniedzējas grupas individuālu juridisko personu tādu vērtspapīru turējumiem, kurus emitējušas pašas iestādes.

5.b pants

Vispārīgie grāmatvedības noteikumi

1.   Ja šajā regulā nav noteikts citādi, sniedzot pārskatus saskaņā ar šo regulu, faktiskie pārskatu sniedzēji ievēro Padomes Direktīvas 86/635/EEK (*6) nacionālajā transpozīcijā vai, ja tā nav piemērojama, citos faktiskajiem pārskatu sniedzējiem piemērojamos nacionālajos vai starptautiskajos standartos noteiktos grāmatvedības noteikumus.

2.   Vērtspapīru turējumus, kas aizdoti vērtspapīru aizdevuma operācijās vai pārdoti saskaņā ar repo līgumu, uzrāda kā sākotnējā īpašnieka turējumus un nevis kā tos pagaidām ieguvušās personas turējumus gadījumos, kuros ir cieša apņemšanās veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja vērtspapīrus pagaidām ieguvusī persona tos pārdod, šādu pārdošanu uzrāda kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un vērtspapīrus pagaidām ieguvusī persona datus par to sniedz kā par negatīvu atlikumu attiecīgajā vērtspapīru portfelī.

(*6)  Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).”;"

*6

| 9) | ar šādu pantu aizstāj 6. pantu:

  “6. pants
  Sektora datu savlaicīgums
  NCB nosūta ECB:






  a) | sektora ceturkšņa datus individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar 3. panta 1., 2., 2.a un 5. punktu līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati; vai |
| --- | --- | --- |

9)

ar šādu pantu aizstāj 6. pantu:

“6. pants

Sektora datu savlaicīgums

NCB nosūta ECB:

a)

sektora ceturkšņa datus individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar 3. panta 1., 2., 2.a un 5. punktu līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati; vai

| b) | sektora mēneša datus individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar 3. panta 5. punktu un I pielikuma 1. nodaļas 1. daļu, ievērojot i) vai ii) apakšpunktā norādīto:






  i) | reizi ceturksnī par trim pārskata ceturkšņa mēnešiem līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 63. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati; |
| --- | --- | --- |

b)

sektora mēneša datus individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar 3. panta 5. punktu un I pielikuma 1. nodaļas 1. daļu, ievērojot i) vai ii) apakšpunktā norādīto:

i)

reizi ceturksnī par trim pārskata ceturkšņa mēnešiem līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 63. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati;

| ii) | reizi mēnesī par pārskata ceturkšņa katru mēnesi līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 63. kalendārajā dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati.”; |
| --- | --- |

ii)

reizi mēnesī par pārskata ceturkšņa katru mēnesi līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 63. kalendārajā dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati.”;

| 10) | iekļauj šādu 6.a un 6.b pantu:

  “6.a pants
  Grupas datu savlaicīgums
  NCB nosūta ECB grupas ceturkšņa datus individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar 3.a panta 1. punktu un I pielikuma 2. nodaļu līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 55. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.


  6.b pants
  Vispārējais savlaicīgums

  1.   NCB lemj par to, kad tām jāsaņem dati no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, lai tās varētu veikt vajadzīgās kvalitātes kontroles procedūras un ievērot 6. un 6.a pantā noteiktos termiņus.


  2.   Ja 6. vai 6.a pantā minētais termiņš ir dienā, kurā TARGET2 ir slēgts, termiņu pagarina līdz nākamajai TARGET2 darbdienai, kas publicēta ECB interneta vietnē.”; |
| --- | --- |

10)

iekļauj šādu 6.a un 6.b pantu:

“6.a pants

Grupas datu savlaicīgums

NCB nosūta ECB grupas ceturkšņa datus individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar 3.a panta 1. punktu un I pielikuma 2. nodaļu līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika 55. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.

6.b pants

Vispārējais savlaicīgums

1.   NCB lemj par to, kad tām jāsaņem dati no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, lai tās varētu veikt vajadzīgās kvalitātes kontroles procedūras un ievērot 6. un 6.a pantā noteiktos termiņus.

2.   Ja 6. vai 6.a pantā minētais termiņš ir dienā, kurā TARGET2 ir slēgts, termiņu pagarina līdz nākamajai TARGET2 darbdienai, kas publicēta ECB interneta vietnē.”;

| 11) | iekļauj šādu 10.b pantu:

  “10.b pants
  Pirmā pārskatu sniegšana pēc Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) 2016/1384 (ECB/2016/22) (*7) spēkā stāšanās

  1.   Pirmā sektora datu pārskatu sniegšana saskaņā ar 3. pantu sākas ar datiem par 2018. gada septembra pārskata periodu.


  2.   Pirmā grupas datu pārskatu sniegšana saskaņā ar 3.a pantu sākas ar datiem par 2018. gada septembra pārskata periodu.



  (*7)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/1384 (2016. gada 2. augusts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/22) (OV L 222, 17.8.2016., 24. lpp.).”;" |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādu 10.b pantu:

“10.b pants

Pirmā pārskatu sniegšana pēc Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) 2016/1384 (ECB/2016/22) (*7) spēkā stāšanās

1.   Pirmā sektora datu pārskatu sniegšana saskaņā ar 3. pantu sākas ar datiem par 2018. gada septembra pārskata periodu.

2.   Pirmā grupas datu pārskatu sniegšana saskaņā ar 3.a pantu sākas ar datiem par 2018. gada septembra pārskata periodu.

(*7)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/1384 (2016. gada 2. augusts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/22) (OV L 222, 17.8.2016., 24. lpp.).”;"

*7

| 12) | regulas I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

12)

regulas I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Nobeiguma noteikums

Šī regula stājas spēkā 2018. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 2. augustā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (2012. gada 17. oktobris) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2012/24) (OV L 305, 1.11.2012., 6. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

1.

| a) | pirms virsraksta “1. daļa” iekļauj šādu jaunu virsrakstu:


  “1. NODAĻA. SEKTORA DATI”; |
| --- | --- |

a)

pirms virsraksta “1. daļa” iekļauj šādu jaunu virsrakstu:

“1. NODAĻA. SEKTORA DATI”;

| b) | šādi groza 1. daļu:






  i) | ar šādu teikumu aizstāj 1. punkta pirmo teikumu:

  “MFI, IF un vērtspapīru kontu turētāji, kuri sniedz datus par savā vārdā turētajiem vērtspapīriem vai vērtspapīriem, ko tie glabā rezidentu klientu vārdā, statistisko informāciju sniedz, ievērojot kādu no šīm pieejām:”; |
| --- | --- | --- |

b)

šādi groza 1. daļu:

i)

ar šādu teikumu aizstāj 1. punkta pirmo teikumu:

“MFI, IF un vērtspapīru kontu turētāji, kuri sniedz datus par savā vārdā turētajiem vērtspapīriem vai vērtspapīriem, ko tie glabā rezidentu klientu vārdā, statistisko informāciju sniedz, ievērojot kādu no šīm pieejām:”;

| ii) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:






  “3. | Vērtspapīru kontu turētāji, kas ziņo par i) vērtspapīriem, ko tie glabā to nefinanšu klientu vārdā, kas ir rezidenti citās euro zonas dalībvalstīs; un ii) vērtspapīriem, ko emitējušas euro zonas iestādes un ko tie glabā to klientu vārdā, kuri ir rezidenti ārpus euro zonas dalībvalstīs, un to klientu vārdā, kuri nav Savienības rezidenti, statistisko informāciju sniedz, ievērojot kādu no 2. punktā izklāstītajām pieejām.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.

| c) | šādi groza 2. daļu:






  i) | ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

  “Par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), datus tālāk norādītajās tabulas ailēs attiecībā uz vērtspapīru pašu turējumiem sniedz finanšu ieguldītāji, kas ir MFI, IF, FIS vai AS un vērtspapīru kontu turētāji.”; |
| --- | --- | --- |

c)

šādi groza 2. daļu:

i)

ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

“Par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), datus tālāk norādītajās tabulas ailēs attiecībā uz vērtspapīru pašu turējumiem sniedz finanšu ieguldītāji, kas ir MFI, IF, FIS vai AS un vērtspapīru kontu turētāji.”;

| ii) | šādu teikumu iekļauj 2. daļas beigās pirms tabulas:

  “Attiecīgā NCB var arī izvēlēties lūgt MFI sniegt datus 8. ailē.”; |
| --- | --- |

ii)

šādu teikumu iekļauj 2. daļas beigās pirms tabulas:

“Attiecīgā NCB var arī izvēlēties lūgt MFI sniegt datus 8. ailē.”;

| iii) | ar šādu aili aizstāj tabulas 2.b aili:






  “2.b | Pārskata bāze”; |
| --- | --- | --- |

iii)

ar šādu aili aizstāj tabulas 2.b aili:

“2.b

Pārskata bāze”;

| iv) | tabulai pievieno šādu 8. aili:






  “8. | Turētāja emitēts vērtspapīrs”; |
| --- | --- | --- |

iv)

tabulai pievieno šādu 8. aili:

“8.

Turētāja emitēts vērtspapīrs”;

| d) | šādi groza 3. daļu:






  i) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu, ko glabā to rezidentu nefinanšu klientu un citu finanšu klientu vārdā, kuriem netiek prasīts ziņot par to vērtspapīru pašu turējumiem”; |
| --- | --- | --- |

d)

šādi groza 3. daļu:

i)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu, ko glabā to rezidentu nefinanšu klientu un citu finanšu klientu vārdā, kuriem netiek prasīts ziņot par to vērtspapīru pašu turējumiem”;

| ii) | ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

  “Vērtspapīru kontu turētāji par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tie glabā to rezidentu nefinanšu klientu un citu finanšu klientu vārdā, kuriem netiek prasīts ziņot par to vērtspapīru pašu turējumiem, sniedz datus tālāk norādītajās tabulas ailēs.”; |
| --- | --- |

ii)

ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

“Vērtspapīru kontu turētāji par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tie glabā to rezidentu nefinanšu klientu un citu finanšu klientu vārdā, kuriem netiek prasīts ziņot par to vērtspapīru pašu turējumiem, sniedz datus tālāk norādītajās tabulas ailēs.”;

| iii) | ar šādām ailēm aizstāj tabulas 2.b un 3. aili:






  “2.b | Pārskata bāze |
| --- | --- | --- |
| 3. | Klienta sektors:






  — | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |

iii)

ar šādām ailēm aizstāj tabulas 2.b un 3. aili:

“2.b

Pārskata bāze

3.

Klienta sektors:

—

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| — | pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

pensiju fondi (S.129)

| — | citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125), finanšu palīgsabiedrības (S.126) un piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127), izņemot vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības |
| --- | --- |

—

citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125), finanšu palīgsabiedrības (S.126) un piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127), izņemot vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības

| — | nefinanšu sabiedrības (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | vispārējā valdība (S.13) (*1) |
| --- | --- |

—

vispārējā valdība (S.13) (*1)

| — | mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15 ) (*2) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15 ) (*2)

| iv) | ar šādām ailēm aizstāj tabulas 9 un 10. aili:






  “9. | Klienta iestāde |
| --- | --- | --- |
| 10. | Klienta iestādei ir pienākums tieši sniegt pārskatus”; |

iv)

ar šādām ailēm aizstāj tabulas 9 un 10. aili:

“9.

Klienta iestāde

10.

Klienta iestādei ir pienākums tieši sniegt pārskatus”;

| e) | šādi groza 4. daļu:






  i) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu, ko tur glabāšanā citu euro zonas dalībvalstu rezidentu klientu vārdā”; |
| --- | --- | --- |

e)

šādi groza 4. daļu:

i)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu, ko tur glabāšanā citu euro zonas dalībvalstu rezidentu klientu vārdā”;

| ii) | ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

  “Vērtspapīru kontu turētāji par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tie glabā citu euro zonas dalībvalstu rezidentu nefinanšu klientu vārdā, sniedz datus tālāk norādītajās tabulas ailēs.”; |
| --- | --- |

ii)

ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

“Vērtspapīru kontu turētāji par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tie glabā citu euro zonas dalībvalstu rezidentu nefinanšu klientu vārdā, sniedz datus tālāk norādītajās tabulas ailēs.”;

| iii) | ar šādām ailēm aizstāj tabulas 2.b, 3. un 4. aili:






  “2.b | Pārskata bāze |
| --- | --- | --- |
| 3. | Klienta sektors:






  — | mājsaimniecības (S.14) |

iii)

ar šādām ailēm aizstāj tabulas 2.b, 3. un 4. aili:

“2.b

Pārskata bāze

3.

Klienta sektors:

—

mājsaimniecības (S.14)

| — | citi nefinanšu klienti, izņemot mājsaimniecības |
| --- | --- |

—

citi nefinanšu klienti, izņemot mājsaimniecības

4.

Klienta valsts”;

| f) | šādi groza 5. daļu:






  i) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Dati par euro zonas rezidentu emitētiem vērtspapīriem ar ISIN kodu, ko glabā to klientu vārdā, kuri ir ārpus euro zonas dalībvalstu rezidenti vai nav Savienības rezidenti”; |
| --- | --- | --- |

f)

šādi groza 5. daļu:

i)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Dati par euro zonas rezidentu emitētiem vērtspapīriem ar ISIN kodu, ko glabā to klientu vārdā, kuri ir ārpus euro zonas dalībvalstu rezidenti vai nav Savienības rezidenti”;

| ii) | ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

  “Vērtspapīru kontu turētāji par katru euro zonas rezidentu emitētu vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tie glabā to klientu vārdā, kuri ir ārpus euro zonas dalībvalstu rezidenti vai nav Savienības rezidenti, sniedz datus tālāk norādītajās tabulas ailēs.”; |
| --- | --- |

ii)

ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

“Vērtspapīru kontu turētāji par katru euro zonas rezidentu emitētu vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tie glabā to klientu vārdā, kuri ir ārpus euro zonas dalībvalstu rezidenti vai nav Savienības rezidenti, sniedz datus tālāk norādītajās tabulas ailēs.”;

| iii) | ar šādām ailēm aizstāj tabulas 2.b, 3. un 4. aili:






  “2.b | Pārskata bāze |
| --- | --- | --- |
| 3. | Klienta sektors (*3):






  — | vispārējā valdība un centrālā banka |

iii)

ar šādām ailēm aizstāj tabulas 2.b, 3. un 4. aili:

“2.b

Pārskata bāze

3.

Klienta sektors (*3):

—

vispārējā valdība un centrālā banka

| — | citi klienti, izņemot vispārējo valdību un centrālo banku |
| --- | --- |

—

citi klienti, izņemot vispārējo valdību un centrālo banku

4.

Klienta valsts

| g) | svītro 6. daļu; |
| --- | --- |

g)

svītro 6. daļu;

| h) | ar šādu daļu aizstāj 7. daļu:

  “7. DAĻA

  Dati par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem

  Par katru vērtspapīru, kam nav piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), datus tālāk norādītajās tabulas ailēs var sniegt finanšu ieguldītāji, kas ir MFI, IF, FIS vai AS, un vērtspapīru kontu turētāji. Tie sniedz datus, ievērojot šādus noteikumus un II pielikuma definīcijas:






  a) | Ieguldītāji, kas sniedz datus par saviem vērtspapīru turējumiem, var šādi uzrādīt ceturkšņa vai mēneša datus:






  i) | datus 1.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6.–13. ailē un datus 14. ailē vai 15. un 16. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi individuālu vērtspapīru līmenī, izmantojot identifikācijas numuru, piemēram, CUSIP, SEDOL, NCB identifikācijas numuru utt.; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

ar šādu daļu aizstāj 7. daļu:

“7. DAĻA

Dati par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem

Par katru vērtspapīru, kam nav piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), datus tālāk norādītajās tabulas ailēs var sniegt finanšu ieguldītāji, kas ir MFI, IF, FIS vai AS, un vērtspapīru kontu turētāji. Tie sniedz datus, ievērojot šādus noteikumus un II pielikuma definīcijas:

a)

Ieguldītāji, kas sniedz datus par saviem vērtspapīru turējumiem, var šādi uzrādīt ceturkšņa vai mēneša datus:

i)

datus 1.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6.–13. ailē un datus 14. ailē vai 15. un 16. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi individuālu vērtspapīru līmenī, izmantojot identifikācijas numuru, piemēram, CUSIP, SEDOL, NCB identifikācijas numuru utt.;

| ii) | apkopotos datus 2.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6–13. ailē un datus 14. ailē vai 15. un 16. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi. |
| --- | --- |

ii)

apkopotos datus 2.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6–13. ailē un datus 14. ailē vai 15. un 16. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi.

Attiecīgā NCB var lūgt MFI uzrādīt datus arī 17. ailē.

Dati, kuri jāsniedz ieguldītājiem, kuri sniedz datus par saviem vērtspapīru turējumiem

| Aile | Apraksts |
| --- | --- |
| 1. | Vērtspapīra identifikācijas kods (NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL, cits) |
| 2. | Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība (1) |
| 3. | Pārskata bāze |
| 4. | Cenas vērtība |
| 5. | Tirgus vērtība |
| 6. | Instruments:






  — | īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31) |

Aile

Apraksts

1.

Vērtspapīra identifikācijas kods (NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL, cits)

2.

Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība (1)

3.

Pārskata bāze

4.

Cenas vērtība

5.

Tirgus vērtība

6.

Instruments:

—

īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

| — | ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32) |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

| — | biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511) |
| --- | --- |

—

biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511)

| — | naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521)

| — | ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522)

7.

Ieguldītāju, kas sniedz datus par vērtspapīru pašu turējumiem, sektors vai apakšsektors:

| — | centrālā banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centrālā banka (S.121)

| — | noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
| --- | --- |

—

noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122)

| — | naudas tirgus fondi (S.123) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondi (S.123)

| — | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| — | vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības |
| --- | --- |

—

vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības

| — | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

8.

Emitenta sektors vai apakšsektors:

| — | centrālā banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centrālā banka (S.121)

| — | noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
| --- | --- |

—

noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122)

| — | naudas tirgus fondi (S.123) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondi (S.123)

| — | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| — | citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125)

| — | finanšu palīgsabiedrības (S.126) |
| --- | --- |

—

finanšu palīgsabiedrības (S.126)

| — | piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127) |
| --- | --- |

—

piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127)

| — | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| — | pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

pensiju fondi (S.129)

| — | nefinanšu sabiedrības (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | vispārējā valdība (S.13) (2) |
| --- | --- |

—

vispārējā valdība (S.13) (2)

| — | mājsaimniecības (S.14) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības (S.14)

| — | mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15)

9.

Portfeļieguldījumi vai tiešās investīcijas

10.

Emitenti valstu dalījumā

11.

Vērtspapīra denominācijas valūta

12.

Emisijas datums

13.

Termiņa beigu datums

14.

Finanšu darījumi

15.

Pārvērtēšanas korekcijas

16.

Citas apjoma pārmaiņas

17.

Turētāja emitēts vērtspapīrs

| b) | Vērtspapīru kontu turētāji, kas sniedz datus par vērtspapīriem, ko tie tur to rezidentu finanšu klientu vārdā, kuriem netiek prasīts sniegt datus par to vērtspapīru turējumiem, un nefinanšu klientu vārdā, var šādi sniegt ceturkšņa vai mēneša datus:






  i) | datus 1.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6.–14. ailē un datus 15. ailē vai 16. un 17. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi individuālu vērtspapīru līmenī, izmantojot identifikācijas numuru, piemēram, CUSIP, SEDOL, NCB identifikācijas numuru utt.; |
| --- | --- | --- |

b)

Vērtspapīru kontu turētāji, kas sniedz datus par vērtspapīriem, ko tie tur to rezidentu finanšu klientu vārdā, kuriem netiek prasīts sniegt datus par to vērtspapīru turējumiem, un nefinanšu klientu vārdā, var šādi sniegt ceturkšņa vai mēneša datus:

i)

datus 1.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6.–14. ailē un datus 15. ailē vai 16. un 17. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi individuālu vērtspapīru līmenī, izmantojot identifikācijas numuru, piemēram, CUSIP, SEDOL, NCB identifikācijas numuru utt.;

| ii) | apkopotos datus 2.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6–14. ailē un datus 15. ailē vai 16. un 17. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi. |
| --- | --- |

ii)

apkopotos datus 2.–4. ailē (2. un 4. ailes vietā var uzrādīt datus 5. ailē), 6–14. ailē un datus 15. ailē vai 16. un 17. ailē par pārskata ceturksni vai mēnesi.

Vērtspapīru kontu turētāji, kas sniedz datus par AS vērtspapīriem saskaņā ar 3. panta 2.a punktu, uzrāda datus arī 18. vai 19. ailē.

Dati, kuri jāsniedz vērtspapīru kontu turētājiem

| Aile | Apraksts |
| --- | --- |
| 1. | Vērtspapīra identifikācijas kods (NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL, cits) |
| 2. | Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība (3) |
| 3. | Pārskata bāze |
| 4. | Cenas vērtība |
| 5. | Tirgus vērtība |
| 6. | Instruments:






  — | īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31) |

Aile

Apraksts

1.

Vērtspapīra identifikācijas kods (NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL, cits)

2.

Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība (3)

3.

Pārskata bāze

4.

Cenas vērtība

5.

Tirgus vērtība

6.

Instruments:

—

īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

| — | ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32) |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

| — | biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511) |
| --- | --- |

—

biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511)

| — | naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521)

| — | ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522)

7.

Vērtspapīru kontu turētāju uzrādīto klientu sektors vai apakšsektors:

| — | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| — | pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

pensiju fondi (S.129)

| — | citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125), finanšu palīgsabiedrības (S.126) un piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127), izņemot vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības |
| --- | --- |

—

citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125), finanšu palīgsabiedrības (S.126) un piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127), izņemot vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības

| — | nefinanšu sabiedrības (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | vispārējā valdība (S.13) (4) |
| --- | --- |

—

vispārējā valdība (S.13) (4)

| — | mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15) (5)

8.

Emitenta sektors vai apakšsektors:

| — | centrālā banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centrālā banka (S.121)

| — | noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
| --- | --- |

—

noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122)

| — | naudas tirgus fondi (S.123) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondi (S.123)

| — | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| — | citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125)

| — | finanšu palīgsabiedrības (S.126) |
| --- | --- |

—

finanšu palīgsabiedrības (S.126)

| — | piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127) |
| --- | --- |

—

piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127)

| — | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| — | pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

pensiju fondi (S.129)

| — | nefinanšu sabiedrības (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | vispārējā valdība (S.13) |
| --- | --- |

—

vispārējā valdība (S.13)

| — | mājsaimniecības (S.14) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības (S.14)

| — | mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15)

9.

Portfeļieguldījumi vai tiešās investīcijas

10.

Ieguldītāji valstu dalījumā

11.

Emitenti valstu dalījumā

12.

Vērtspapīra denominācijas valūta

13.

Emisijas datums

14.

Termiņa beigu datums

15.

Finanšu darījumi

16.

Pārvērtēšanas korekcijas

17.

Citas apjoma pārmaiņas

18.

Klienta iestāde

19.

Klienta iestādei ir pienākums tieši sniegt pārskatus

| i) | šādi groza 8. daļu:






  i) | ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

  “Par katru vērtspapīru, kuram piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), datus tālāk norādītajās tabulas ailēs attiecībā uz vērtspapīru pašu turējumiem katru gadu sniedz apdrošināšanas sabiedrības.”; |
| --- | --- | --- |

i)

šādi groza 8. daļu:

i)

ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmo teikumu:

“Par katru vērtspapīru, kuram piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), datus tālāk norādītajās tabulas ailēs attiecībā uz vērtspapīru pašu turējumiem katru gadu sniedz apdrošināšanas sabiedrības.”;

| ii) | tabulu aizstāj ar šādu:






  Aile | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1. | ISIN kods |
| 2. | Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība |
| 2.b | Pārskata bāze |
| 3. | Tirgus vērtība |
| 4. | Turētāju ģeogrāfiskais dalījums (atsevišķas EEZ valstis, ārpus EEZ valstis) |
| 5. | Instruments:






  — | īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31) |

ii)

tabulu aizstāj ar šādu:

Aile

Apraksts

1.

ISIN kods

2.

Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība

2.b

Pārskata bāze

3.

Tirgus vērtība

4.

Turētāju ģeogrāfiskais dalījums (atsevišķas EEZ valstis, ārpus EEZ valstis)

5.

Instruments:

—

īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

| — | ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32) |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

| — | biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511) |
| --- | --- |

—

biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511)

| — | naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521)

| — | ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522)

6.

Emitenta sektors vai apakšsektors:

| — | centrālā banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centrālā banka (S.121)

| — | noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
| --- | --- |

—

noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122)

| — | naudas tirgus fondi (S.123) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondi (S.123)

| — | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| — | citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125)

| — | finanšu palīgsabiedrības (S.126) |
| --- | --- |

—

finanšu palīgsabiedrības (S.126)

| — | piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127) |
| --- | --- |

—

piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127)

| — | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| — | pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

pensiju fondi (S.129)

| — | nefinanšu sabiedrības (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | vispārējā valdība (S.13) |
| --- | --- |

—

vispārējā valdība (S.13)

| — | mājsaimniecības (S.14) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības (S.14)

| — | mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15)

7.

Emitenti valstu dalījumā

8.

Vērtspapīra denominācijas valūta;

| iii) | iekļauj šādu 2. nodaļu:


  “2. NODAĻA. GRUPAS DATI

  1. DAĻA

  Dati par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem

  Grupu datu pārskatu sniedzēji par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tur grupa, uzrāda datus tālāk norādītajās tabulas ailēs. Tie sniedz datus, ievērojot šādus noteikumus un II pielikuma definīcijas:






  a) | sniedz datus 1.–8. ailē un 12.–30. ailē; |
| --- | --- | --- |

iii)

iekļauj šādu 2. nodaļu:

“2. NODAĻA. GRUPAS DATI

1. DAĻA

Dati par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem

Grupu datu pārskatu sniedzēji par katru vērtspapīru, kam piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tur grupa, uzrāda datus tālāk norādītajās tabulas ailēs. Tie sniedz datus, ievērojot šādus noteikumus un II pielikuma definīcijas:

a)

sniedz datus 1.–8. ailē un 12.–30. ailē;

| b) | sniedz datus 31.–33. ailē un 35.–37. ailē, ja piemēro uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā; |
| --- | --- |

b)

sniedz datus 31.–33. ailē un 35.–37. ailē, ja piemēro uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā;

| c) | sniedz datus 34.–37. ailē, ja nepiemēro IRB metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā. |
| --- | --- |

c)

sniedz datus 34.–37. ailē, ja nepiemēro IRB metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā.

Attiecīgā NCB var arī izvēlēties lūgt grupas datu pārskatu sniedzējus sniegt datus 9.–11. ailē un, ja uz tiem jau neattiecas b) vai c) punkts, datus 31.–37. ailē.

| Aile | Apraksts | Pārskatu sniegšanas līmenis (6)

  (G = grupa/E = iestāde) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Informācija par turētājiem |
| 1. | Turētāja identifikācijas kods | E |
| 2. | Turētāja juridiskas personas identifikators (JPI) | E |
| 3. | Turētāja nosaukums | E |
| 4. | Turētāja valsts | E |
| 5. | Turētāja sektors | E |
| 6. | Turētāja tiešais mātesuzņēmums | E |
| 2.   Informācija par instrumentiem |
| 7. | ISIN kods | E |
| 8. | Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība | E |
| 9. | Pārskata bāze | E |
| 10. | Tirgus vērtība | E |
| 11. | Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (uzraudzības tvērumā) | G |
| 12. | Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (grāmatvedības tvērumā) | G |
| 3.   Informācija par grāmatvedību un risku |
| 13. | Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss | G |
| 14. | Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statusa datums | G |
| 15. | Instrumenta saistību izpildes statuss | G |
| 16. | Instrumenta saistību izpildes statusa datums | G |
| 17. | Emitenta saistību neizpildes statuss | G |
| 18. | Emitenta saistību neizpildes statusa datums | G |
| 19. | Instrumenta saistību neizpildes statuss | G |
| 20. | Instrumenta saistību neizpildes statusa datums | G |
| 21. | Grāmatvedības standarts | G un E |
| 22. | Uzskaites vērtība | E |
| 23. | Vērtības samazinājuma veids | E |
| 24. | Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode | E |
| 25. | Uzkrātā vērtības samazinājuma summa | E |
| 26. | Apgrūtinājuma avoti | E |
| 27. | Instrumentu grāmatvedības klasifikācija | E |
| 28. | Prudenciālo uzkrājumu portfelis (Prudential portfolio) | E |
| 29. | Uzkrātās izmaiņas patiesajā vērtībā kredītriska dēļ | E |
| 30. | Kumulatīvās piedzītās summas kopš saistību neizpildes | E |
| 31. | Emitenta saistību neizpildes varbūtība | G |
| 32. | Saistību neizpildes zaudējumi ekonomikas lejupslīdes laikā | G |
| 33. | Saistību neizpildes zaudējumi parastos ekonomikas attīstības periodos | G |
| 34. | Riska svērums | G |
| 35. | Riska vērtība (risks saistību neizpildes gadījumā) | E |
| 36. | Kapitāla aprēķināšanas metode prudenciāliem mērķiem | E |
| 37. | Riska darījuma klase | E |

Aile

Apraksts

Pārskatu sniegšanas līmenis (6)

(G = grupa/E = iestāde)

Informācija par turētājiem

1.

Turētāja identifikācijas kods

E

2.

Turētāja juridiskas personas identifikators (JPI)

E

3.

Turētāja nosaukums

E

4.

Turētāja valsts

E

5.

Turētāja sektors

E

6.

Turētāja tiešais mātesuzņēmums

E

Informācija par instrumentiem

7.

ISIN kods

E

8.

Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība

E

9.

Pārskata bāze

E

10.

Tirgus vērtība

E

11.

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (uzraudzības tvērumā)

G

12.

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (grāmatvedības tvērumā)

G

Informācija par grāmatvedību un risku

13.

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss

G

14.

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statusa datums

G

15.

Instrumenta saistību izpildes statuss

G

16.

Instrumenta saistību izpildes statusa datums

G

17.

Emitenta saistību neizpildes statuss

G

18.

Emitenta saistību neizpildes statusa datums

G

19.

Instrumenta saistību neizpildes statuss

G

20.

Instrumenta saistību neizpildes statusa datums

G

21.

Grāmatvedības standarts

G un E

22.

Uzskaites vērtība

E

23.

Vērtības samazinājuma veids

E

24.

Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode

E

25.

Uzkrātā vērtības samazinājuma summa

E

26.

Apgrūtinājuma avoti

E

27.

Instrumentu grāmatvedības klasifikācija

E

28.

Prudenciālo uzkrājumu portfelis (Prudential portfolio)

E

29.

Uzkrātās izmaiņas patiesajā vērtībā kredītriska dēļ

E

30.

Kumulatīvās piedzītās summas kopš saistību neizpildes

E

31.

Emitenta saistību neizpildes varbūtība

G

32.

Saistību neizpildes zaudējumi ekonomikas lejupslīdes laikā

G

33.

Saistību neizpildes zaudējumi parastos ekonomikas attīstības periodos

G

34.

Riska svērums

G

35.

Riska vērtība (risks saistību neizpildes gadījumā)

E

36.

Kapitāla aprēķināšanas metode prudenciāliem mērķiem

E

37.

Riska darījuma klase

E

2. DAĻA

Dati par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem

Grupu datu pārskatu sniedzēji par katru vērtspapīru, kam nav piešķirts ISIN kods un kas klasificēts vērtspapīru kategorijā “parāda vērtspapīri” (F.31 un F.32), “biržas sarakstā iekļautas akcijas” (F.511) vai “ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības” (F.521 un F.522), ko tur grupa, uzrāda datus tālāk norādītajās tabulas ailēs. Tie sniedz datus, ievērojot šādus noteikumus un II pielikumā izklāstītās definīcijas:

| a) | sniedz datus 1.–7., 11. un 13.–52. ailē individuālu vērtspapīru līmenī, izmantojot identifikācijas numuru, piemēram, CUSIP, SEDOL, NCB identifikācijas numuru utt.; |
| --- | --- |

a)

sniedz datus 1.–7., 11. un 13.–52. ailē individuālu vērtspapīru līmenī, izmantojot identifikācijas numuru, piemēram, CUSIP, SEDOL, NCB identifikācijas numuru utt.;

| b) | sniedz datus 53.–55. ailē un 57.–59. ailē, ja piemēro IRB metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā; |
| --- | --- |

b)

sniedz datus 53.–55. ailē un 57.–59. ailē, ja piemēro IRB metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā;

| c) | sniedz datus 56.–59. ailē, ja nepiemēro IRB metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā. |
| --- | --- |

c)

sniedz datus 56.–59. ailē, ja nepiemēro IRB metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā.

Attiecīgā NCB var lūgt grupas datu pārskatu sniedzējus sniegt datus arī 8.–10. un 12. ailē, un, ja uz tiem jau neattiecas b) vai c) punkts, datus 53.–59. ailē.

| Aile | Apraksts | Pārskatu sniegšanas līmenis (7)

  (G = Grupa/E = Iestāde) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Informācija par turētājiem |
| 1. | Turētāja identifikācijas kods | E |
| 2. | Turētāja JPI | E |
| 3. | Turētāja nosaukums | E |
| 4. | Turētāja valsts | E |
| 5. | Turētāja sektors | E |
| 6. | Turētāja tiešā mātesuzņēmuma identifikācijas kods | E |
| 2.   Informācija par instrumentiem |
| 7. | Vērtspapīra identifikācijas kods (NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL, cits) | E |
| 8. | Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība | E |
| 9. | Pārskata bāze | E |
| 10. | Cenas vērtība | E |
| 11. | Tirgus vērtība (8) | E |
| 12. | Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (uzraudzības tvērumā) | G |
| 13. | Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (grāmatvedības tvērumā) | G |
| 14. | Instruments:






  — | īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31) |

Aile

Apraksts

Pārskatu sniegšanas līmenis (7)

(G = Grupa/E = Iestāde)

Informācija par turētājiem

1.

Turētāja identifikācijas kods

E

2.

Turētāja JPI

E

3.

Turētāja nosaukums

E

4.

Turētāja valsts

E

5.

Turētāja sektors

E

6.

Turētāja tiešā mātesuzņēmuma identifikācijas kods

E

Informācija par instrumentiem

7.

Vērtspapīra identifikācijas kods (NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL, cits)

E

8.

Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība

E

9.

Pārskata bāze

E

10.

Cenas vērtība

E

11.

Tirgus vērtība (8)

E

12.

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (uzraudzības tvērumā)

G

13.

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (grāmatvedības tvērumā)

G

14.

Instruments:

—

īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

| — | ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32) |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

| — | biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511) |
| --- | --- |

—

biržas sarakstā iekļautās akcijas (F.511)

| — | naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521)

| — | ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522)

E

15.

Vērtspapīra denominācijas valūta

E

16.

Emisijas datums

E

17.

Termiņa beigu datums

E

18.

Galvenā aktīva klasifikācija

E

19.

Aktīvu vērtspapīrošanas veids

E

20.

Vērtspapīra statuss

E

21.

Vērtspapīra statusa datums

E

22.

Instrumenta kavētie maksājumi

E

23.

Instrumenta kavēto maksājumu datums

E

24.

Instrumenta senioritātes veids

E

25.

Nodrošinājuma ģeogrāfiskā atrašanās vieta

E

26.

Garantijas devēja identifikācijas kods

E

27.

Emitenta identifikācijas kods

E

28.

Emitenta JPI

E

29.

Emitenta nosaukums

E

30.

Emitenti valstu dalījumā

E

31.

Emitenta sektors vai apakšsektors:

| — | centrālā banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centrālā banka (S.121)

| — | noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
| --- | --- |

—

noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122)

| — | naudas tirgus fondi (S.123) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondi (S.123)

| — | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| — | citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125)

| — | finanšu palīgsabiedrības (S.126) |
| --- | --- |

—

finanšu palīgsabiedrības (S.126)

| — | piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127) |
| --- | --- |

—

piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127)

| — | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| — | pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

pensiju fondi (S.129)

| — | nefinanšu sabiedrības (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | vispārējā valdība (S.13) (9) |
| --- | --- |

—

vispārējā valdība (S.13) (9)

| — | mājsaimniecības (S.14) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības (S.14)

| — | mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15)

E

32.

Emitenta NACE sektors

E

33.

Iestādes statuss

E

34.

Iestādes statusa datums

E

Informācija par grāmatvedību un risku

35.

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss

G

36.

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statusa datums

G

37.

Instrumenta saistību izpildes statuss

G

38.

Instrumenta saistību izpildes statusa datums

G

39.

Emitenta saistību neizpildes statuss

G

40.

Emitenta saistību neizpildes statusa datums

G

41.

Instrumenta saistību neizpildes statuss

G

42.

Instrumenta saistību neizpildes statusa datums

G

43.

Grāmatvedības standarts

G un E

44.

Uzskaites vērtība

E

45.

Vērtības samazinājuma veids

E

46.

Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode

E

47.

Uzkrātā vērtības samazinājuma summa

E

48.

Apgrūtinājuma avoti

E

49.

Instrumentu grāmatvedības klasifikācija

E

50.

Prudenciālo uzkrājumu portfelis (Prudential portfolio)

E

51.

Uzkrātās izmaiņas patiesajā vērtībā kredītriska dēļ

E

52.

Kumulatīvās piedzītās summas kopš saistību neizpildes

E

53.

Emitenta saistību neizpildes varbūtība

G

54.

Saistību neizpildes zaudējumi ekonomikas lejupslīdes laikā

G

55.

Saistību neizpildes zaudējumi parastos ekonomikas attīstības periodos

G

56.

Riska svērums

G

57.

Riska vērtība (risks saistību neizpildes gadījumā)

E

58.

Kapitāla aprēķināšanas metode prudenciāliem mērķiem

E

59.

Riska darījuma klase

E

2)

| a) | 2.daļas tabulā 7. sektoru un definīciju aizstāj ar šādu:












  “7. | Finanšu instrumentsabiedrības (S.125A) |
| --- | --- | --- |

a)

2.daļas tabulā 7. sektoru un definīciju aizstāj ar šādu:

“7.

Finanšu instrumentsabiedrības (S.125A)

Finanšu instrumentsabiedrības (FIS) ir uzņēmumi, kas veic vērtspapīrošanas darījumus. FIS, kas atbilst institucionālās vienības kritērijam, tiek klasificētas S.125, pārējos gadījumos tās uzskatot par mātesuzņēmuma neatņemamu sastāvdaļu.”;

| b) | šādi groza 4. daļu:






  i) | ar šādu aili aizstāj tabulas devīto aili:

  “Pārskata bāze”; |
| --- | --- | --- |

b)

šādi groza 4. daļu:

i)

ar šādu aili aizstāj tabulas devīto aili:

“Pārskata bāze”;

| ii) | tabulai pievieno šādas definīcijas:






  “Emisijas datums | Datums, kurā emitents nogādā vērtspapīrus emisijas izplatītājam, pretī saņemot maksājumu. Šis ir datums, kurā pirmo reizi vērtspapīri ir pieejami piegādei ieguldītājiem.
  Sadalītajai obligācijai šī aile norāda datumu, kurā kupons/pamatsumma tiek nodalīti. |
| --- | --- | --- |
| Termiņa beigu datums | Datums, kurā parāda instruments tiek dzēsts faktiski. |
| Turētāja emitēts vērtspapīrs | Norāda, vai dokumentu emitējis turētājs. |
| Galvenā aktīva klasifikācija | Instrumenta klasifikācija. |
| Aktīvu vērtspapīrošanas veids | Aktīva, kas sniegts kā nodrošinājums, veids. |
| Vērtspapīra statuss | Papildu atribūts, kas norāda vērtspapīra statusu un kas var norādīt, vai instruments ir spēkā esošs vai neesošs, piemēram, neizpildītas saistības, beidzies termiņš vai dzēšana pirms termiņa. |
| Vērtspapīra statusa datums | Datums, kurā stājās spēkā vērtspapīra statuss, kas norādīts “Vērtspapīra statusā”. |
| Instrumenta kavētie maksājumi | Kopējā summa, ko veido pārskata datumā nenomaksātā pamatsumma, procentu maksājumi un visa veida komisijas maksas, kurai ir iestājies līgumā noteiktas atmaksas termiņš un tā nav nomaksāta (ir iestājies kavējums). Šī summa ir jāuzrāda vienmēr. Jāuzrāda cipars “0”, ja pārskata datumā instrumentam nav iestājies kavējums. |
| Instrumenta kavēto maksājumu datums | Datums, kurā attiecībā uz instrumentu ir iestājies kavējums saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (*4) V pielikuma 2.48. daļu. Tas ir agrākais datums, kurā instrumentam ir nenomaksāta summa pārskata datumā, un tas ir jāuzrāda gadījumā, ja pārskata datumā instrumentam ir kavējums. |
| Instrumenta senioritātes veids | Instrumenta senioritātes veids norāda, vai instruments ir garantēts vai nav garantēts, tā ranga līmeni un vai tas ir nodrošināts vai nenodrošināts. |
| Nodrošinājuma ģeogrāfiskā atrašanās vieta | Nodrošinājums ģeogrāfiskā dalījumā. |
| Garantijas devēja identifikācijas kods | Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls garantijas devēja identifikators, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, juridiskas personas identifikators, ES identifikators vai nacionālais identifikators. |

ii)

tabulai pievieno šādas definīcijas:

“Emisijas datums

Datums, kurā emitents nogādā vērtspapīrus emisijas izplatītājam, pretī saņemot maksājumu. Šis ir datums, kurā pirmo reizi vērtspapīri ir pieejami piegādei ieguldītājiem.

Sadalītajai obligācijai šī aile norāda datumu, kurā kupons/pamatsumma tiek nodalīti.

Termiņa beigu datums

Datums, kurā parāda instruments tiek dzēsts faktiski.

Turētāja emitēts vērtspapīrs

Norāda, vai dokumentu emitējis turētājs.

Galvenā aktīva klasifikācija

Instrumenta klasifikācija.

Aktīvu vērtspapīrošanas veids

Aktīva, kas sniegts kā nodrošinājums, veids.

Vērtspapīra statuss

Papildu atribūts, kas norāda vērtspapīra statusu un kas var norādīt, vai instruments ir spēkā esošs vai neesošs, piemēram, neizpildītas saistības, beidzies termiņš vai dzēšana pirms termiņa.

Vērtspapīra statusa datums

Datums, kurā stājās spēkā vērtspapīra statuss, kas norādīts “Vērtspapīra statusā”.

Instrumenta kavētie maksājumi

Kopējā summa, ko veido pārskata datumā nenomaksātā pamatsumma, procentu maksājumi un visa veida komisijas maksas, kurai ir iestājies līgumā noteiktas atmaksas termiņš un tā nav nomaksāta (ir iestājies kavējums). Šī summa ir jāuzrāda vienmēr. Jāuzrāda cipars “0”, ja pārskata datumā instrumentam nav iestājies kavējums.

Instrumenta kavēto maksājumu datums

Datums, kurā attiecībā uz instrumentu ir iestājies kavējums saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (*4) V pielikuma 2.48. daļu. Tas ir agrākais datums, kurā instrumentam ir nenomaksāta summa pārskata datumā, un tas ir jāuzrāda gadījumā, ja pārskata datumā instrumentam ir kavējums.

Instrumenta senioritātes veids

Instrumenta senioritātes veids norāda, vai instruments ir garantēts vai nav garantēts, tā ranga līmeni un vai tas ir nodrošināts vai nenodrošināts.

Nodrošinājuma ģeogrāfiskā atrašanās vieta

Nodrošinājums ģeogrāfiskā dalījumā.

Garantijas devēja identifikācijas kods

Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls garantijas devēja identifikators, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, juridiskas personas identifikators, ES identifikators vai nacionālais identifikators.

| c) | iekļauj šādu 5., 6., 7. un 8. daļu:

  “5. DAĻA

  Vispārējās definīcijas







  Aile | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Juridiskās personas identifikators | Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) 17442 standartam atbilstošs atsauces kods, kuru piešķir tām juridiskām personām, kurām ir nepieciešams juridiskas personas identifikators (JPI). JPI kods nodrošina iespēju unikāli identificēt visas tās personas, kurām ir nepieciešams JPI. |
| ES identifikators | ES identifikators ir parasti izmantotais identifikācijas kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB un kurš ļauj nepārprotami identificēt iestādi Eiropas Savienībā. |
| Nacionālais identifikators | Nacionālais identifikators ir parasti izmantotais identifikācijas kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB un kurš ļauj nepārprotami identificēt iestādi tās rezidences valstī. |
| Konsolidācijas uzraudzības tvērums | Konsolidācijas uzraudzības tvērums nozīmē konsolidācijas tvērumu, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļā. |
| Starptautiskie finanšu pārskatu standarti | Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS), kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (10) 2. pantā. |
| Konsolidācijas grāmatvedības tvērums | Konsolidācijas grāmatvedības tvērums nozīmē konsolidācijas tvērumu finanšu pārskatu sniegšanai saskaņā ar SFPS vai, ja tas nav piemērojams, saskaņā ar jebkuriem citiem nacionālajiem vai starptautiskajiem standartiem, kas attiecas uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem. |
| NACE klasifikācija | Darījuma partneru klasifikācija pēc to saimnieciskās darbības sektora atbilstoši NACE 2. red. statistiskajai klasifikācijai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006 (11).

  NACE kods ir otrā, trešā vai ceturtā līmeņa NACE kods saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006. |
| IRB pieeja | Uz iekšējiem reitingiem balstīta (IRB) pieeja, lai aprēķinātu riska svērtās riska darījumu summas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| Pārskatu sniegšanas līmenis | Pārskatu sniegšanas līmenis norāda, vai dati tiek sniegti individuālu iestāžu līmenī vai grupas līmenī, kā definēts 1. panta 23. un 24. punktā. Saskaņoti grāmatvedības un konsolidācijas principi, vienojoties ar attiecīgo NCB, būtu jāpiemēro datiem, kurus sniedz iestādes līmenī, t. i., informācijai iestādes līmenī būtu ciktāl iespējams jāievēro grupas grāmatvedības principi. |
| Pārskata datums | Pārskata perioda, uz kuru attiecas dati, pēdējā diena, t. i., ceturkšņa beigas saskaņā ar 6.a pantu. |

c)

iekļauj šādu 5., 6., 7. un 8. daļu:

“5. DAĻA

Vispārējās definīcijas

Aile

Apraksts

Juridiskās personas identifikators

Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) 17442 standartam atbilstošs atsauces kods, kuru piešķir tām juridiskām personām, kurām ir nepieciešams juridiskas personas identifikators (JPI). JPI kods nodrošina iespēju unikāli identificēt visas tās personas, kurām ir nepieciešams JPI.

ES identifikators

ES identifikators ir parasti izmantotais identifikācijas kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB un kurš ļauj nepārprotami identificēt iestādi Eiropas Savienībā.

Nacionālais identifikators

Nacionālais identifikators ir parasti izmantotais identifikācijas kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB un kurš ļauj nepārprotami identificēt iestādi tās rezidences valstī.

Konsolidācijas uzraudzības tvērums

Konsolidācijas uzraudzības tvērums nozīmē konsolidācijas tvērumu, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļā.

Starptautiskie finanšu pārskatu standarti

Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS), kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (10) 2. pantā.

Konsolidācijas grāmatvedības tvērums

Konsolidācijas grāmatvedības tvērums nozīmē konsolidācijas tvērumu finanšu pārskatu sniegšanai saskaņā ar SFPS vai, ja tas nav piemērojams, saskaņā ar jebkuriem citiem nacionālajiem vai starptautiskajiem standartiem, kas attiecas uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem.

NACE klasifikācija

Darījuma partneru klasifikācija pēc to saimnieciskās darbības sektora atbilstoši NACE 2. red. statistiskajai klasifikācijai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006 (11).

NACE kods ir otrā, trešā vai ceturtā līmeņa NACE kods saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

IRB pieeja

Uz iekšējiem reitingiem balstīta (IRB) pieeja, lai aprēķinātu riska svērtās riska darījumu summas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Pārskatu sniegšanas līmenis

Pārskatu sniegšanas līmenis norāda, vai dati tiek sniegti individuālu iestāžu līmenī vai grupas līmenī, kā definēts 1. panta 23. un 24. punktā. Saskaņoti grāmatvedības un konsolidācijas principi, vienojoties ar attiecīgo NCB, būtu jāpiemēro datiem, kurus sniedz iestādes līmenī, t. i., informācijai iestādes līmenī būtu ciktāl iespējams jāievēro grupas grāmatvedības principi.

Pārskata datums

Pārskata perioda, uz kuru attiecas dati, pēdējā diena, t. i., ceturkšņa beigas saskaņā ar 6.a pantu.

6. DAĻA

Turētāja atribūtu definīcija

| Aile | Apraksts |
| --- | --- |
| Turētāja identifikācijas kods | Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls turētāja identifikators, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, ES identifikators vai nacionālais identifikators. |
| Turētāja tiešā mātesuzņēmuma identifikācijas kods | Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls tādas tiešās juridiskās personas identifikators, kuras juridiski atkarīga daļa ir turētājs, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, ES identifikators vai nacionālais identifikators. |
| Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (uzraudzības tvērumā) | Norāda, ka vērtspapīru ir emitējusi tās pašas grupas iestāde saskaņā ar konsolidācijas uzraudzības tvērumu. |
| Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (grāmatvedības tvērumā) | Norāda, ka vērtspapīru ir emitējusi tās pašas grupas iestāde saskaņā ar konsolidācijas grāmatvedības tvērumu. |

Aile

Apraksts

Turētāja identifikācijas kods

Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls turētāja identifikators, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, ES identifikators vai nacionālais identifikators.

Turētāja tiešā mātesuzņēmuma identifikācijas kods

Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls tādas tiešās juridiskās personas identifikators, kuras juridiski atkarīga daļa ir turētājs, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, ES identifikators vai nacionālais identifikators.

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (uzraudzības tvērumā)

Norāda, ka vērtspapīru ir emitējusi tās pašas grupas iestāde saskaņā ar konsolidācijas uzraudzības tvērumu.

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (grāmatvedības tvērumā)

Norāda, ka vērtspapīru ir emitējusi tās pašas grupas iestāde saskaņā ar konsolidācijas grāmatvedības tvērumu.

7. DAĻA

Emitenta atribūtu definīcija

| Aile | Apraksts |
| --- | --- |
| Emitenta identifikācijas kods | Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls emitenta identifikators, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, ES identifikators vai nacionālais identifikators. |
| Iestādes statuss | Papildu atribūts, kas sniedz informāciju par emitenta iestādes statusu, t. sk. saistību neizpildes statusu, un informāciju par iemesliem, kādēļ iestādei var būt saistību neizpildes statuss saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu, kā arī jebkuru citu informāciju par emitenta iestādes statusu, piemēram, apvienošanos, iegādi utt. |
| Iestādes statusa datums | Datums, kurā tika grozīts iestādes statuss. |

Aile

Apraksts

Emitenta identifikācijas kods

Standarta kods, par kuru panākta vienošanās ar attiecīgo NCB, kas ir unikāls emitenta identifikators, un informācija par izmantotā koda identifikatora veidu, piemēram, ES identifikators vai nacionālais identifikators.

Iestādes statuss

Papildu atribūts, kas sniedz informāciju par emitenta iestādes statusu, t. sk. saistību neizpildes statusu, un informāciju par iemesliem, kādēļ iestādei var būt saistību neizpildes statuss saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu, kā arī jebkuru citu informāciju par emitenta iestādes statusu, piemēram, apvienošanos, iegādi utt.

Iestādes statusa datums

Datums, kurā tika grozīts iestādes statuss.

8. DAĻA

Grāmatvedības un ar risku saistīto atribūtu definīcija

| Aile | Apraksts |
| --- | --- |
| Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss | Pārskatītu un pārstrukturētu instrumentu identifikācija. |
| Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statusa datums | Datums, kurā stājās spēkā datu atribūtā “pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss” norādītais pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss. |
| Instrumenta saistību izpildes statuss | Instrumentu, kuri ir ienākumus nenesoši, identifikācija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014. |
| Instrumenta saistību izpildes statusa datums | Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “instrumenta saistību izpildes statuss” norādītais saistību izpildes statuss. |
| Emitenta saistību neizpildes statuss | Emitenta saistību neizpildes statusa identifikācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu |
| Emitenta saistību neizpildes statusa datums | Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “emitenta saistību neizpildes statuss” norādītais saistību neizpildes statuss. |
| Instrumenta saistību neizpildes statuss | Instrumenta saistību neizpildes statusa identifikācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu |
| Instrumenta saistību neizpildes statusa datums | Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “instrumenta saistību neizpildes statuss” norādītais saistību neizpildes statuss. |
| Grāmatvedības standarts | Pārskatu sniedzēja lietotais grāmatvedības standarts. |
| Uzskaites vērtība | Uzskaites vērtība saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikumu. |
| Vērtības samazinājuma veids | Vērtības samazinājuma veids saskaņā ar piemērotajiem grāmatvedības standartiem. |
| Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode | Metode, kuru izmanto vērtības samazinājuma novērtēšanai gadījumos, kad instruments ir pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Tiek nošķirtas kolektīvas un individuālas metodes. |
| Uzkrātā vērtības samazinājuma summa | Summa attiecībā uz atskaitījumiem kredītu zaudējumiem, kuras ir piemērotas vai piešķirtas instrumentam pārskata datumā. Šo datu atribūtu piemēro instrumentiem, uz kuriem attiecas vērtības samazinājums atbilstoši grāmatvedības standartiem. |
| Apgrūtinājuma avoti | Darījuma veids, kurā darījums tiek apgrūtināts saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014. Aktīvu uzskata par apgrūtinātu, ja tas ir ieķīlāts vai uz to attiecas jebkura veida vienošanās instrumentu nodrošināt, vērtspapīrot vai uzlabot kredīta kvalitāti, no kuras to nevar brīvi izņemt. |
| Instrumentu grāmatvedības klasifikācija | Grāmatvedības portfelis, kurā instruments tiek uzrādīts saskaņā ar pārskata sniedzēja piemēroto grāmatvedības standartu. |
| Prudenciālo uzkrājumu portfelis (Prudential portfolio) | Tirdzniecības portfeļa un netirgojamo aktīvu portfeļa klasifikācija. Instrumenti tirdzniecības portfelī, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 86. apakšpunktā. |
| Uzkrātās izmaiņas patiesajā vērtībā kredītriska dēļ | Patiesās vērtības uzkrātās izmaiņas kredītriska rezultātā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2.46. daļu. |
| Kumulatīvās piedzītās summas kopš saistību neizpildes | Kopējā piedzītā summa kopš saistību neizpildes dienas. |
| Emitenta saistību neizpildes varbūtība | Varbūtība, ka emitents viena gada laikā neizpildīs savas saistības, nosakot to saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 160., 163., 179. un 180. pantu. |
| Saistību neizpildes zaudējumi ekonomikas lejupslīdes laikā | Tās summas, kura varētu tikt zaudēta riska darījumā ekonomikas lejupslīdes laikā, ja saistības netiktu izpildītas viena gada laikā, attiecība pret neatmaksāto summu saistību neizpildes gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. pantu. |
| Saistību neizpildes zaudējumi parastos ekonomikas attīstības periodos | Tās summas, kura varētu tikt zaudēta riska darījumā parastos ekonomikas attīstības periodos, ja saistības netiktu izpildītas viena gada laikā, attiecība pret neatmaksāto summu neizpildes gadījumā. |
| Riska svērums | Ar riska darījumu saistīto risku svērums saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| Riska vērtība (risks saistību neizpildes gadījumā) | Riska darījuma vērtība pēc kredītriska samazināšanas un kredīta konversijas faktoru piemērošanas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 680/2014. |
| Kapitāla aprēķināšanas metode prudenciāliem mērķiem | Identificē metodi, ar kādu aprēķina riska darījumu riska svērtās vērtības Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punkta a) un f) apakšpunkta vajadzībām. |
| Riska darījuma klase | Riska darījuma klase saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.” |

Aile

Apraksts

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss

Pārskatītu un pārstrukturētu instrumentu identifikācija.

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statusa datums

Datums, kurā stājās spēkā datu atribūtā “pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss” norādītais pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss.

Instrumenta saistību izpildes statuss

Instrumentu, kuri ir ienākumus nenesoši, identifikācija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Instrumenta saistību izpildes statusa datums

Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “instrumenta saistību izpildes statuss” norādītais saistību izpildes statuss.

Emitenta saistību neizpildes statuss

Emitenta saistību neizpildes statusa identifikācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu

Emitenta saistību neizpildes statusa datums

Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “emitenta saistību neizpildes statuss” norādītais saistību neizpildes statuss.

Instrumenta saistību neizpildes statuss

Instrumenta saistību neizpildes statusa identifikācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu

Instrumenta saistību neizpildes statusa datums

Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “instrumenta saistību neizpildes statuss” norādītais saistību neizpildes statuss.

Grāmatvedības standarts

Pārskatu sniedzēja lietotais grāmatvedības standarts.

Uzskaites vērtība

Uzskaites vērtība saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikumu.

Vērtības samazinājuma veids

Vērtības samazinājuma veids saskaņā ar piemērotajiem grāmatvedības standartiem.

Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode

Metode, kuru izmanto vērtības samazinājuma novērtēšanai gadījumos, kad instruments ir pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Tiek nošķirtas kolektīvas un individuālas metodes.

Uzkrātā vērtības samazinājuma summa

Summa attiecībā uz atskaitījumiem kredītu zaudējumiem, kuras ir piemērotas vai piešķirtas instrumentam pārskata datumā. Šo datu atribūtu piemēro instrumentiem, uz kuriem attiecas vērtības samazinājums atbilstoši grāmatvedības standartiem.

Apgrūtinājuma avoti

Darījuma veids, kurā darījums tiek apgrūtināts saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014. Aktīvu uzskata par apgrūtinātu, ja tas ir ieķīlāts vai uz to attiecas jebkura veida vienošanās instrumentu nodrošināt, vērtspapīrot vai uzlabot kredīta kvalitāti, no kuras to nevar brīvi izņemt.

Instrumentu grāmatvedības klasifikācija

Grāmatvedības portfelis, kurā instruments tiek uzrādīts saskaņā ar pārskata sniedzēja piemēroto grāmatvedības standartu.

Prudenciālo uzkrājumu portfelis (Prudential portfolio)

Tirdzniecības portfeļa un netirgojamo aktīvu portfeļa klasifikācija. Instrumenti tirdzniecības portfelī, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 86. apakšpunktā.

Uzkrātās izmaiņas patiesajā vērtībā kredītriska dēļ

Patiesās vērtības uzkrātās izmaiņas kredītriska rezultātā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2.46. daļu.

Kumulatīvās piedzītās summas kopš saistību neizpildes

Kopējā piedzītā summa kopš saistību neizpildes dienas.

Emitenta saistību neizpildes varbūtība

Varbūtība, ka emitents viena gada laikā neizpildīs savas saistības, nosakot to saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 160., 163., 179. un 180. pantu.

Saistību neizpildes zaudējumi ekonomikas lejupslīdes laikā

Tās summas, kura varētu tikt zaudēta riska darījumā ekonomikas lejupslīdes laikā, ja saistības netiktu izpildītas viena gada laikā, attiecība pret neatmaksāto summu saistību neizpildes gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. pantu.

Saistību neizpildes zaudējumi parastos ekonomikas attīstības periodos

Tās summas, kura varētu tikt zaudēta riska darījumā parastos ekonomikas attīstības periodos, ja saistības netiktu izpildītas viena gada laikā, attiecība pret neatmaksāto summu neizpildes gadījumā.

Riska svērums

Ar riska darījumu saistīto risku svērums saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Riska vērtība (risks saistību neizpildes gadījumā)

Riska darījuma vērtība pēc kredītriska samazināšanas un kredīta konversijas faktoru piemērošanas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 680/2014.

Kapitāla aprēķināšanas metode prudenciāliem mērķiem

Identificē metodi, ar kādu aprēķina riska darījumu riska svērtās vērtības Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punkta a) un f) apakšpunkta vajadzībām.

Riska darījuma klase

Riska darījuma klase saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.”

---

(*1)  Ja iespējams, “centrālās valdības” (S.1311), “pavalsts valdības” (S.1312), “vietējās valdības” (S.1313) un “sociālās nodrošināšanas fondu” (S.1314) apakšsektorus uzrāda atsevišķi.

*1

(*2)  Attiecīgā NCB var lūgt faktiskos pārskatu sniedzējus apakšsektorus “mājsaimniecības” (S.14) un “mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas” (S.15) uzrādīt atsevišķi.”;

*2

(*3)  Piemēro Nacionālo kontu sistēmas 2008 sektoru klasifikāciju, jo šajā gadījumā EKS 2010 nepiemēro.”;

*3

(1)  Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība ar to pašu cenas vērtību (sk. 4. aili).

1

(2)  Ja iespējams, “centrālās valdības” (S.1311), “pavalsts valdības” (S.1312), “vietējās valdības” (S.1313) un “sociālās nodrošināšanas fondu” (S.1314) apakšsektorus uzrāda atsevišķi.

2

(3)  Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība ar to pašu cenas vērtību (sk. 4. aili).

3

(4)  Ja iespējams, “centrālās valdības” (S.1311), “pavalsts valdības” (S.1312), “vietējās valdības” (S.1313) un “sociālās nodrošināšanas fondu” (S.1314) apakšsektorus uzrāda atsevišķi.

4

(5)  Ja iespējams, apakšsektorus “mājsaimniecības” (S.14) un “mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas” (S.15) uzrādīt atsevišķi.”;

5

(6)  Ja tiek piemērots 4.a panta 3. punktā paredzētais atbrīvojums, datu ailes, kas atsaucas uz pārskatu sniegšanu individuālu iestāžu līmenī, jāsniedz saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem noteikumiem, kurus noteikusi NCB, kura piešķīra atbrīvojumu, nodrošinot, ka dati ir viendabīgi attiecībā pret obligātajiem dalījumiem.

6

(7)  Ja tiek piemērots 4.a panta 3. punktā paredzētais atbrīvojums, datu ailes, kas atsaucas uz pārskatu sniegšanu individuālu iestāžu līmenī, jāsniedz saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem noteikumiem, kurus noteikusi NCB, kura piešķīra atbrīvojumu, nodrošinot, ka dati ir viendabīgi attiecībā pret obligātajiem dalījumiem.

7

(8)  Drīkst izmantot alternatīvas aplēses (piemēram, uzskaites vērtības), ievērojot principu, ka darīts viss iespējamais, ja tirgus vērtība nav pieejama.

8

(9)  Ja iespējams, “centrālās valdības” (S.1311), “pavalsts valdības” (S.1312), “vietējās valdības” (S.1313) un “sociālās nodrošināšanas fondu” (S.1314) apakšsektorus uzrāda atsevišķi.”;

9

(*4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).”;

*4

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

11

NACE

---

LĒMUMI

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/52

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1385

(2014. gada 1. oktobris)

par valsts atbalstu SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), ko Kastīlijas-Lamančas iestādes īstenojušas zemes ciparu televīzijas ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās Kastīlijā-Lamančā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6846)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem un ņemot vērā šo personu piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2009. gada 14. janvārī saņēma sūdzību no Radiodifusión Digital SL (turpmāk “Radiodifusión”) un 2009. gada 18. maijā – no SES Astra S.A. (turpmāk “Astra”). Abas sūdzības attiecas uz atbalsta shēmu, ko Spānijas iestādes pieņēmušas attiecībā uz pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās. Apstrīdētā shēma ir paredzēta 2005. gada 14. jūnija Likumā 10/2005 par steidzamiem pasākumiem zemes ciparu televīzijas veicināšanai, kabeļtelevīzijas liberalizācijai un plurālisma atbalstīšanai (1). Citi tiesību akti, kas pieņemti saistībā ar pāreju uz zemes ciparu televīziju, cita starpā ir šādi: Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrēts 944/2005, ar ko apstiprina Valsts tehnisko plānu par zemes ciparu televīziju (turpmāk “Valsts tehniskais plāns”) (2); Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrēts 945/2005, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu; 2005. gada 29. jūlija Rīkojums ITC/2476/2005, ar ko apstiprina tehniskos noteikumus un noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu; un Karaļa 2006. gada 28. jūlija Dekrēts 920/2006, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par radio un kabeļtelevīzijas apraides pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 14. janvārī saņēma sūdzību no Radiodifusión Digital SL (turpmāk “Radiodifusión”) un 2009. gada 18. maijā – no SES Astra S.A. (turpmāk “Astra”). Abas sūdzības attiecas uz atbalsta shēmu, ko Spānijas iestādes pieņēmušas attiecībā uz pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās. Apstrīdētā shēma ir paredzēta 2005. gada 14. jūnija Likumā 10/2005 par steidzamiem pasākumiem zemes ciparu televīzijas veicināšanai, kabeļtelevīzijas liberalizācijai un plurālisma atbalstīšanai (1). Citi tiesību akti, kas pieņemti saistībā ar pāreju uz zemes ciparu televīziju, cita starpā ir šādi: Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrēts 944/2005, ar ko apstiprina Valsts tehnisko plānu par zemes ciparu televīziju (turpmāk “Valsts tehniskais plāns”) (2); Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrēts 945/2005, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu; 2005. gada 29. jūlija Rīkojums ITC/2476/2005, ar ko apstiprina tehniskos noteikumus un noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu; un Karaļa 2006. gada 28. jūlija Dekrēts 920/2006, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par radio un kabeļtelevīzijas apraides pakalpojumu sniegšanu.

Radiodifusión Digital SL

Radiodifusión

SES Astra S.A.

Astra

1

2

| (2) | Šie pasākumi attiecas uz visu Spānijas teritoriju. Tomēr Komisija uzsāka divas dažādas procedūras – vienu attiecībā uz Spāniju, izņemot Kastīlijas-Lamančas reģionu, un otru īpaši attiecībā uz Kastīlijas-Lamančas reģionu. Lai gan valsts atbalsta pasākums abos gadījumos ir viens un tas pats un rada vienas un tās pašas bažas, Kastīlijai-Lamančai raksturīgas dažas īpašas problēmas, kas ir mazsvarīgas vai vispār nav svarīgas saistībā ar vispārējo gadījumu. Jo īpaši Radiodifusión sūdzība attiecas tikai uz Kastīlijas-Lamančas gadījumu, jo veids, kādā Kastīlijas-Lamančas reģionālā valdība īstenoja atbalsta shēmu, atšķiras no modeļa, kas tika īstenots citos reģionos, un Kastīlijas-Lamančas gadījumā bija jāveic ekonomiskā pētījuma padziļināts novērtējums. |
| --- | --- |

(2)

Šie pasākumi attiecas uz visu Spānijas teritoriju. Tomēr Komisija uzsāka divas dažādas procedūras – vienu attiecībā uz Spāniju, izņemot Kastīlijas-Lamančas reģionu, un otru īpaši attiecībā uz Kastīlijas-Lamančas reģionu. Lai gan valsts atbalsta pasākums abos gadījumos ir viens un tas pats un rada vienas un tās pašas bažas, Kastīlijai-Lamančai raksturīgas dažas īpašas problēmas, kas ir mazsvarīgas vai vispār nav svarīgas saistībā ar vispārējo gadījumu. Jo īpaši Radiodifusión sūdzība attiecas tikai uz Kastīlijas-Lamančas gadījumu, jo veids, kādā Kastīlijas-Lamančas reģionālā valdība īstenoja atbalsta shēmu, atšķiras no modeļa, kas tika īstenots citos reģionos, un Kastīlijas-Lamančas gadījumā bija jāveic ekonomiskā pētījuma padziļināts novērtējums.

Radiodifusión

| (3) | Abos gadījumos Komisija 2010. gada 29. septembrī uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru par iespējamu diskrimināciju starp platformas operatoriem saistībā ar valsts atbalsta shēmu. Lēmums par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 11. decembrī (3). Piezīmes tika saņemtas no trim ieinteresētajām personām – no Radiodifusión2011. gada 11. janvārī un no Abertis un SES Astra S.A. (turpmāk “Astra”) 2011. gada 4. februārī. |
| --- | --- |

(3)

Abos gadījumos Komisija 2010. gada 29. septembrī uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru par iespējamu diskrimināciju starp platformas operatoriem saistībā ar valsts atbalsta shēmu. Lēmums par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 11. decembrī (3). Piezīmes tika saņemtas no trim ieinteresētajām personām – no Radiodifusión2011. gada 11. janvārī un no Abertis un SES Astra S.A. (turpmāk “Astra”) 2011. gada 4. februārī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

Radiodifusión

Abertis

SES Astra S.A.

Astra

| (4) | Piezīmes 2011. gada 19. janvārī un 9. februārī tika nosūtītas Spānijai, sniedzot iespēju atbildēt. 2011. gada 18. februārī un 8. martā Spānijas Karalistes pastāvīgā pārstāvniecība iesniedza Kastīlijas-Lamančas reģionālās valdības (Junta de Comunidades de Castile-La Mancha, turpmāk “JCCM”) apsvērumus par trešo personu piezīmēm. Komisija 2011. gada 27. maijā un 2012. gada 9. augustā nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumus, uz kuriem Spānija (JCCM) atbildēja attiecīgi 2011. gada 10. jūnijā un 2012. gada 10. septembrī. Komisija 2011. gada 20. augustā nosūtīja Radiodifusión informācijas pieprasījumu, uz kuru Radiodifusión atbildēja 2011. gada 29. septembrī. JCCM pēc savas iniciatīvas 2011. gada 14. oktobrī, 2011. gada 15. novembrī un 2012. gada 6. decembrī iesniedza papildu informāciju. Turklāt 2011. gada 18. maijā Komisija organizēja tikšanos ar Spānijas iestādēm un JCCM. |
| --- | --- |

(4)

Piezīmes 2011. gada 19. janvārī un 9. februārī tika nosūtītas Spānijai, sniedzot iespēju atbildēt. 2011. gada 18. februārī un 8. martā Spānijas Karalistes pastāvīgā pārstāvniecība iesniedza Kastīlijas-Lamančas reģionālās valdības (Junta de Comunidades de Castile-La Mancha, turpmāk “JCCM”) apsvērumus par trešo personu piezīmēm. Komisija 2011. gada 27. maijā un 2012. gada 9. augustā nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumus, uz kuriem Spānija (JCCM) atbildēja attiecīgi 2011. gada 10. jūnijā un 2012. gada 10. septembrī. Komisija 2011. gada 20. augustā nosūtīja Radiodifusión informācijas pieprasījumu, uz kuru Radiodifusión atbildēja 2011. gada 29. septembrī. JCCM pēc savas iniciatīvas 2011. gada 14. oktobrī, 2011. gada 15. novembrī un 2012. gada 6. decembrī iesniedza papildu informāciju. Turklāt 2011. gada 18. maijā Komisija organizēja tikšanos ar Spānijas iestādēm un JCCM.

Junta de Comunidades de Castile-La Mancha

JCCM

JCCM

Radiodifusión

Radiodifusión

JCCM

JCCM

| (5) | JCCM2013. gada 15. maijā sniedza informāciju par konkursa organizēšanu saistībā ar ekspluatācijas un uzturēšanas atbalstu. 2013. gada 20. decembrī tā sniedza informāciju par sankciju procedūrām, ko Spānijā īsteno attiecībā uz Radiodifusión un tā mātesuzņēmumu INGEST, un piezīmes par notiekošajām diskusijām starp Komisiju un Spānijas iestādēm saistībā ar valsts atbalsta lietu SA.28599. JCCM2014. gada 6. jūnijā sniedza piezīmes, lai parādītu, ka tās rīcība bija saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un ka tā ievēroja ES publiskā iepirkuma procedūras noteikumus. Turklāt starp Komisiju un JCCM ir notikusi savstarpēja faktu noskaidrošana. |
| --- | --- |

(5)

JCCM2013. gada 15. maijā sniedza informāciju par konkursa organizēšanu saistībā ar ekspluatācijas un uzturēšanas atbalstu. 2013. gada 20. decembrī tā sniedza informāciju par sankciju procedūrām, ko Spānijā īsteno attiecībā uz Radiodifusión un tā mātesuzņēmumu INGEST, un piezīmes par notiekošajām diskusijām starp Komisiju un Spānijas iestādēm saistībā ar valsts atbalsta lietu SA.28599. JCCM2014. gada 6. jūnijā sniedza piezīmes, lai parādītu, ka tās rīcība bija saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un ka tā ievēroja ES publiskā iepirkuma procedūras noteikumus. Turklāt starp Komisiju un JCCM ir notikusi savstarpēja faktu noskaidrošana.

JCCM

Radiodifusión

INGEST

JCCM

JCCM

| (6) | Komisija 2013. gada 20. jūnijā pieņēma galīgo negatīvo lēmumu attiecībā uz valsts atbalstu SA.28599 zemes ciparu televīzijas ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās Spānijā (ārpus Kastīlijas-Lamančas) (4). |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 20. jūnijā pieņēma galīgo negatīvo lēmumu attiecībā uz valsts atbalstu SA.28599 zemes ciparu televīzijas ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās Spānijā (ārpus Kastīlijas-Lamančas) (4).

4

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   PRIEKŠVĒSTURE

2.1.1.   Sūdzības iesniedzēji

Sūdzības iesniedzēji

| (7) | Radiodifusión ir vietējais telekomunikāciju un zemes televīzijas platformas operators, kas reģistrēts Spānijas valsts telesakaru regulatīvajā iestādē (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, turpmāk “CMT”) attiecībā uz publisko telesakaru tīkla pārvaldību un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši radio un televīzijas apraides pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(7)

Radiodifusión ir vietējais telekomunikāciju un zemes televīzijas platformas operators, kas reģistrēts Spānijas valsts telesakaru regulatīvajā iestādē (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, turpmāk “CMT”) attiecībā uz publisko telesakaru tīkla pārvaldību un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši radio un televīzijas apraides pakalpojumu sniegšanu.

Radiodifusión

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones

CMT

| (8) | Radiodifusión sūdzējās par to, ka Kastīlijā-Lamančā finansēšanas shēmas bija mērķētas uz platformas operatoriem, kas jau nodrošina tīklu ar valsts pārklājumu. Šādā veidā visi alternatīvie tīkli (t. i., vietējo tīklu operatori) netika iekļauti. Radiodifusión uzskata, ka apstrīdētā shēma kavēja gan faktisko konkurenci vietējā līmenī, gan iespējamo konkurenci reģionālā un valsts līmenī. |
| --- | --- |

(8)

Radiodifusión sūdzējās par to, ka Kastīlijā-Lamančā finansēšanas shēmas bija mērķētas uz platformas operatoriem, kas jau nodrošina tīklu ar valsts pārklājumu. Šādā veidā visi alternatīvie tīkli (t. i., vietējo tīklu operatori) netika iekļauti. Radiodifusión uzskata, ka apstrīdētā shēma kavēja gan faktisko konkurenci vietējā līmenī, gan iespējamo konkurenci reģionālā un valsts līmenī.

Radiodifusión

Radiodifusión

| (9) | Radiodifusión arī uzskata, ka lielākā daļa līdzekļu, ko ieguldīja Kastīlijas-Lamančas reģions, tika izmantoti, nevis lai modernizētu esošos analogās pārraides centrus, bet lai celtu jaunus. Radiodifusión atbalstīja šo apsūdzību, salīdzinot to pašvaldību sarakstu, kuras saņēma līdzekļus, ar to pašvaldību sarakstu, kurās atrodas analogās pārraides centrs. Aptuveni 80 % no saņēmējām pašvaldībām pirms shēmas īstenošanas nebija analogā pārraides centra. Radiodifusión arī uzsvēra, ka zemes tīkla pielāgošana ciparu formātam vien neradītu vajadzību pēc papildu centru liela apjoma būvniecības. Tāpēc šādai modernizācijai paredzētie līdzekļi bija neproporcionāli lieli. |
| --- | --- |

(9)

Radiodifusión arī uzskata, ka lielākā daļa līdzekļu, ko ieguldīja Kastīlijas-Lamančas reģions, tika izmantoti, nevis lai modernizētu esošos analogās pārraides centrus, bet lai celtu jaunus. Radiodifusión atbalstīja šo apsūdzību, salīdzinot to pašvaldību sarakstu, kuras saņēma līdzekļus, ar to pašvaldību sarakstu, kurās atrodas analogās pārraides centrs. Aptuveni 80 % no saņēmējām pašvaldībām pirms shēmas īstenošanas nebija analogā pārraides centra. Radiodifusión arī uzsvēra, ka zemes tīkla pielāgošana ciparu formātam vien neradītu vajadzību pēc papildu centru liela apjoma būvniecības. Tāpēc šādai modernizācijai paredzētie līdzekļi bija neproporcionāli lieli.

Radiodifusión

Radiodifusión

Radiodifusión

| (10) | No iepriekšminētā Radiodifusión secināja, ka subsīdiju patiesais mērķis bija nevis tikai esošā tīkla pielāgošana ciparu formātam, bet gan lielāka un labāka tīkla izveide, ļaujot vēsturiskajiem operatoriem (galvenokārt TelecomCLM un Abertis) aktīvāk konkurēt vietējās apraides un mobilās televīzijas pārraides pakalpojumu tirgū. Šādos apstākļos Radiodifusión uzskatīja, ka neveiksmīgi centieni pieņemt atklātas un pārredzamas procedūras subsīdiju piešķiršanai bija nepamatoti, jo jebkurš tīkla operators būtu varējis uzbūvēt jaunos centrus. Radiodifusión tāpēc arī norāda uz tīkla operatoru tirgus kropļojumu. |
| --- | --- |

(10)

No iepriekšminētā Radiodifusión secināja, ka subsīdiju patiesais mērķis bija nevis tikai esošā tīkla pielāgošana ciparu formātam, bet gan lielāka un labāka tīkla izveide, ļaujot vēsturiskajiem operatoriem (galvenokārt TelecomCLM un Abertis) aktīvāk konkurēt vietējās apraides un mobilās televīzijas pārraides pakalpojumu tirgū. Šādos apstākļos Radiodifusión uzskatīja, ka neveiksmīgi centieni pieņemt atklātas un pārredzamas procedūras subsīdiju piešķiršanai bija nepamatoti, jo jebkurš tīkla operators būtu varējis uzbūvēt jaunos centrus. Radiodifusión tāpēc arī norāda uz tīkla operatoru tirgus kropļojumu.

Radiodifusión

TelecomCLM

Abertis

Radiodifusión

Radiodifusión

| (11) | Otrs sūdzības iesniedzējs ir satelīta platformu operators SES Astra. Astra, ko izveidoja 1985. gadā, bija pirmais privātais satelītu operators Eiropā. Tas piedāvā vispusīgu apraides un platjoslas risinājumu kopumu klientiem Eiropā un ārpus tās. Astra tieši nodrošina televīzijas un radio programmu pārraidi vairākiem miljoniem mājsaimniecību, kā arī piekļuvi internetam un tīkla pakalpojumus publiskiem un privātiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(11)

Otrs sūdzības iesniedzējs ir satelīta platformu operators SES Astra. Astra, ko izveidoja 1985. gadā, bija pirmais privātais satelītu operators Eiropā. Tas piedāvā vispusīgu apraides un platjoslas risinājumu kopumu klientiem Eiropā un ārpus tās. Astra tieši nodrošina televīzijas un radio programmu pārraidi vairākiem miljoniem mājsaimniecību, kā arī piekļuvi internetam un tīkla pakalpojumus publiskiem un privātiem lietotājiem.

SES Astra

Astra

Astra

| (12) | Astra apgalvo, ka pasākums pārkāpj tehnoloģiju neitralitātes principu, jo tas atbalsta to, ka vienīgi zemes apraide ir pielāgojama ciparu formātam. Lai parādītu, ka satelīta platforma būtu reāla alternatīva, Astra īpaši atsaucas uz Kantabrijas gadījumu. Kantabrijas reģionālā valdība 2008. gada janvārī izsludināja konkursu par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu visā Kantabrijas teritorijā. Kantabrijas reģionālā valdība izvēlējās Astra, uzticot pārraidīt bezmaksas kanālus ar tā platformas starpniecību. Tomēr 2008. gada novembrī reģionālā valdība šo līgumu lauza. Astra uzskata, ka iestādes lauza līgumu tikai pēc tam, kad uzzināja par centrālās valdības plānu finansēt zemes analogā tīkla modernizēšanu. Faktiski Kantabrijas iestādes 2008. gada 7. novembra vēstulē paskaidroja, ka līgums tika lauzts tāpēc, ka centrālā valdība attiecīgajā periodā bija pieņēmusi lēmumus par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu, aptverot visu Spāniju (5). Tāpēc saskaņā ar sūdzības iesniedzēja viedokli Kantabrijas gadījums liecina, ka, pirmkārt, Astra varēja konkurēt attiecīgajā tirgū un, otrkārt, centrālās valdības lēmumu dēļ šāda konkurence nebija iespējama. |
| --- | --- |

(12)

Astra apgalvo, ka pasākums pārkāpj tehnoloģiju neitralitātes principu, jo tas atbalsta to, ka vienīgi zemes apraide ir pielāgojama ciparu formātam. Lai parādītu, ka satelīta platforma būtu reāla alternatīva, Astra īpaši atsaucas uz Kantabrijas gadījumu. Kantabrijas reģionālā valdība 2008. gada janvārī izsludināja konkursu par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu visā Kantabrijas teritorijā. Kantabrijas reģionālā valdība izvēlējās Astra, uzticot pārraidīt bezmaksas kanālus ar tā platformas starpniecību. Tomēr 2008. gada novembrī reģionālā valdība šo līgumu lauza. Astra uzskata, ka iestādes lauza līgumu tikai pēc tam, kad uzzināja par centrālās valdības plānu finansēt zemes analogā tīkla modernizēšanu. Faktiski Kantabrijas iestādes 2008. gada 7. novembra vēstulē paskaidroja, ka līgums tika lauzts tāpēc, ka centrālā valdība attiecīgajā periodā bija pieņēmusi lēmumus par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu, aptverot visu Spāniju (5). Tāpēc saskaņā ar sūdzības iesniedzēja viedokli Kantabrijas gadījums liecina, ka, pirmkārt, Astra varēja konkurēt attiecīgajā tirgū un, otrkārt, centrālās valdības lēmumu dēļ šāda konkurence nebija iespējama.

Astra

Astra

Astra

Astra

5

Astra

2.1.2.   Nozare

Nozare

| (13) | Šī lieta attiecas uz apraides nozari. Šajā nozarē dažādos apraides pakalpojumu produktu ķēdes līmeņos darbojas daudzi tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

(13)

Šī lieta attiecas uz apraides nozari. Šajā nozarē dažādos apraides pakalpojumu produktu ķēdes līmeņos darbojas daudzi tirgus dalībnieki.

| (14) | Televīzijas raidorganizācijas ir televīzijas kanālu redaktori, kas iegādājas vai uz vietas sagatavo televīzijas saturu un to nodod kanāliem. Tad kanālus dara pieejamus sabiedrībai, izmantojot dažādas platformas (piemēram, satelītu, DTT, kabeļtelevīziju, IPTV). Spānijā likumdevējs apraides pakalpojumus uzskata par sabiedrisku pakalpojumu, un tāpēc tos sniedz gan televīzijas raidorganizācijas, kas pieder valstij (RTVE), gan privātas televīzijas raidorganizācijas, kas noslēgušas koncesiju ar valsti (6). Par tā dēvētajiem “bezmaksas” (turpmāk “FTA”) kanāliem skatītājiem nav jāmaksā. Lai nodrošinātu sabiedrībai efektīvus ieguvumus no šā sabiedriskā pakalpojuma, tiesību aktos ir paredzētas minimālā pārklājuma saistības gan attiecībā uz publiskajām televīzijas raidorganizācijām uzticēto apraidi, gan attiecībā uz privātajiem operatoriem, kuri ir koncesijas turētāji. Tāpēc publiskajām televīzijas raidorganizācijām jānodrošina televīzijas pārklājums vismaz 98 % Spānijas iedzīvotāju, savukārt privātajām televīzijas raidorganizācijām – vismaz 96 % iedzīvotāju. Spānijā valsts televīzijas raidorganizācijām nepieder valsts apraides tīkls. Tāpēc tās ar platformas operatoriem slēdz līgumus, lai nodrošinātu satura pārraidi un izpildītu pārklājuma saistības. |
| --- | --- |

(14)

Televīzijas raidorganizācijas ir televīzijas kanālu redaktori, kas iegādājas vai uz vietas sagatavo televīzijas saturu un to nodod kanāliem. Tad kanālus dara pieejamus sabiedrībai, izmantojot dažādas platformas (piemēram, satelītu, DTT, kabeļtelevīziju, IPTV). Spānijā likumdevējs apraides pakalpojumus uzskata par sabiedrisku pakalpojumu, un tāpēc tos sniedz gan televīzijas raidorganizācijas, kas pieder valstij (RTVE), gan privātas televīzijas raidorganizācijas, kas noslēgušas koncesiju ar valsti (6). Par tā dēvētajiem “bezmaksas” (turpmāk “FTA”) kanāliem skatītājiem nav jāmaksā. Lai nodrošinātu sabiedrībai efektīvus ieguvumus no šā sabiedriskā pakalpojuma, tiesību aktos ir paredzētas minimālā pārklājuma saistības gan attiecībā uz publiskajām televīzijas raidorganizācijām uzticēto apraidi, gan attiecībā uz privātajiem operatoriem, kuri ir koncesijas turētāji. Tāpēc publiskajām televīzijas raidorganizācijām jānodrošina televīzijas pārklājums vismaz 98 % Spānijas iedzīvotāju, savukārt privātajām televīzijas raidorganizācijām – vismaz 96 % iedzīvotāju. Spānijā valsts televīzijas raidorganizācijām nepieder valsts apraides tīkls. Tāpēc tās ar platformas operatoriem slēdz līgumus, lai nodrošinātu satura pārraidi un izpildītu pārklājuma saistības.

DTT

RTVE

6

FTA

| (15) | Aparatūras piegādātāji ir dažādu platformu izveidei vajadzīgās infrastruktūras un iekārtu ražotāji vai uzstādītāji. |
| --- | --- |

(15)

Aparatūras piegādātāji ir dažādu platformu izveidei vajadzīgās infrastruktūras un iekārtu ražotāji vai uzstādītāji.

| (16) | Platformas operatori (vai tīkla operatori) ir privāti vai publiski kontrolētas struktūras, kuras nodrošina tās infrastruktūras darbību, kura vajadzīga, lai nosūtītu un pārraidītu pārraidāmo kanālu signālu. Televīzijas nozares darbības sākumposmā vienīgā pieejamā platforma bija zemes analogā platforma. Tehnoloģijai attīstoties, tirgū ir nonākuši vairāki jauni platformu veidi – satelīta platforma, kabeļa platforma un pavisam nesen arī IPTV (7), kas televīzijas signālu pārraida, izmantojot platjoslas savienojumu. |
| --- | --- |

(16)

Platformas operatori (vai tīkla operatori) ir privāti vai publiski kontrolētas struktūras, kuras nodrošina tās infrastruktūras darbību, kura vajadzīga, lai nosūtītu un pārraidītu pārraidāmo kanālu signālu. Televīzijas nozares darbības sākumposmā vienīgā pieejamā platforma bija zemes analogā platforma. Tehnoloģijai attīstoties, tirgū ir nonākuši vairāki jauni platformu veidi – satelīta platforma, kabeļa platforma un pavisam nesen arī IPTV (7), kas televīzijas signālu pārraida, izmantojot platjoslas savienojumu.

7

| (17) | Izmantojot zemes apraidi, televīzijas signālu no televīzijas studijas nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru, kura īpašnieks un ekspluatācijas nodrošinātājs parasti ir tīkla operators. Pēc tam signālu no pārraides (galvgaļa) centra nosūta un pārraida uz apraides centriem, kurus vada tīkla operators (piemēram, torni). Dažkārt signālu nosūta, izmantojot satelītu. Visbeidzot, signālu no apraides centriem pārraida mājsaimniecībām. Lai zemes analogo tīklu pielāgotu ciparu formātam, ir jānomaina uz zemes uzstādītie raidītāji. Taču, tā kā ciparu signāla diapazons ir mazāks par analogā signāla diapazonu un tāpēc jaunajai tehnoloģijai jāizmanto kapilārveidīgāki tīkli, atsevišķos gadījumos pārklājuma paplašināšanas vajadzībām jābūvē arī jauni pārraides centri. Skatītājiem jāizmanto dekoderis, kas jau var būt iebūvēts televizorā. |
| --- | --- |

(17)

Izmantojot zemes apraidi, televīzijas signālu no televīzijas studijas nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru, kura īpašnieks un ekspluatācijas nodrošinātājs parasti ir tīkla operators. Pēc tam signālu no pārraides (galvgaļa) centra nosūta un pārraida uz apraides centriem, kurus vada tīkla operators (piemēram, torni). Dažkārt signālu nosūta, izmantojot satelītu. Visbeidzot, signālu no apraides centriem pārraida mājsaimniecībām. Lai zemes analogo tīklu pielāgotu ciparu formātam, ir jānomaina uz zemes uzstādītie raidītāji. Taču, tā kā ciparu signāla diapazons ir mazāks par analogā signāla diapazonu un tāpēc jaunajai tehnoloģijai jāizmanto kapilārveidīgāki tīkli, atsevišķos gadījumos pārklājuma paplašināšanas vajadzībām jābūvē arī jauni pārraides centri. Skatītājiem jāizmanto dekoderis, kas jau var būt iebūvēts televizorā.

| (18) | Izmantojot satelīta apraidi, signālu nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru un pēc tam nosūta uz satelītu, kas to pārraida mājsaimniecībām. Alternatīvā gadījumā, ja televīzijas studijai būtu pieejams atbilstīgais aprīkojums, signālu uzreiz varētu nosūtīt no televīzijas studijas tieši satelītam. Skatītājam ir vajadzīga satelītšķīvja antena un dekoderis. Lai paplašinātu satelīta pārklājumu reģionā, lietotāju mājās jāuzstāda zemes aprīkojums. Satelīta platformas ģeogrāfiskais pārklājums varētu aptvert gandrīz 100 % Spānijas teritorijas, savukārt zemes platformas – aptuveni 98 % Spānijas teritorijas. |
| --- | --- |

(18)

Izmantojot satelīta apraidi, signālu nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru un pēc tam nosūta uz satelītu, kas to pārraida mājsaimniecībām. Alternatīvā gadījumā, ja televīzijas studijai būtu pieejams atbilstīgais aprīkojums, signālu uzreiz varētu nosūtīt no televīzijas studijas tieši satelītam. Skatītājam ir vajadzīga satelītšķīvja antena un dekoderis. Lai paplašinātu satelīta pārklājumu reģionā, lietotāju mājās jāuzstāda zemes aprīkojums. Satelīta platformas ģeogrāfiskais pārklājums varētu aptvert gandrīz 100 % Spānijas teritorijas, savukārt zemes platformas – aptuveni 98 % Spānijas teritorijas.

2.1.3.   Konteksts

Konteksts

| (19) | Izmeklējamais pasākums jāvērtē, ņemot vērā iepriekš vai pašreiz veikto zemes, satelīta un kabeļa platformu apraides pielāgošanu ciparu formātam. Salīdzinot ar analogo apraidi, ciparu formāta apraide nodrošina lielāku pārraides jaudu, jo tiek efektīvāk izmantots radiofrekvenču spektrs. Tas ir īpaši svarīgi zemes apraides jomā, jo pieejamais frekvenču spektrs ir ierobežots, un tāpēc šāda apraide konkurē ar mobilajiem telesakariem attiecībā uz nepietiekamo joslas platumu. Savukārt satelīta apraidei ir priekšrocība, jo tā notiek pavisam citā frekvenču joslā, kurā frekvenču netrūkst. |
| --- | --- |

(19)

Izmeklējamais pasākums jāvērtē, ņemot vērā iepriekš vai pašreiz veikto zemes, satelīta un kabeļa platformu apraides pielāgošanu ciparu formātam. Salīdzinot ar analogo apraidi, ciparu formāta apraide nodrošina lielāku pārraides jaudu, jo tiek efektīvāk izmantots radiofrekvenču spektrs. Tas ir īpaši svarīgi zemes apraides jomā, jo pieejamais frekvenču spektrs ir ierobežots, un tāpēc šāda apraide konkurē ar mobilajiem telesakariem attiecībā uz nepietiekamo joslas platumu. Savukārt satelīta apraidei ir priekšrocība, jo tā notiek pavisam citā frekvenču joslā, kurā frekvenču netrūkst.

| (20) | Līdz ar pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju atbrīvosies liels augstas kvalitātes radiofrekvenču spektrs un kļūs pieejama tā dēvētā “digitālā dividende”, ko varēs izmantot elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām. Digitālā dividende, jo īpaši 790–862 MHz (“800 MHz josla”) frekvences, var uzlabot elektronisko sakaru nozares darbību, būtiski ietekmēt konkurētspēju un izaugsmi, kā arī nodrošināt visdažādākos sociālos un kultūras labumus (8). |
| --- | --- |

(20)

Līdz ar pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju atbrīvosies liels augstas kvalitātes radiofrekvenču spektrs un kļūs pieejama tā dēvētā “digitālā dividende”, ko varēs izmantot elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām. Digitālā dividende, jo īpaši 790–862 MHz (“800 MHz josla”) frekvences, var uzlabot elektronisko sakaru nozares darbību, būtiski ietekmēt konkurētspēju un izaugsmi, kā arī nodrošināt visdažādākos sociālos un kultūras labumus (8).

8

| (21) | “Digitālo dividendi” var iegūt, vai nu pārejot no zemes platformas uz citu platformu, vai arī no analogās apraides – uz zemes ciparu apraidi. Ir iespējams paredzēt arī kombinētu risinājumu, kurā apvienotas dažādas platformas (9). |
| --- | --- |

(21)

“Digitālo dividendi” var iegūt, vai nu pārejot no zemes platformas uz citu platformu, vai arī no analogās apraides – uz zemes ciparu apraidi. Ir iespējams paredzēt arī kombinētu risinājumu, kurā apvienotas dažādas platformas (9).

9

| (22) | Tomēr zemes apraides gadījumā frekvenču trūkums ir problēma pat pēc pielāgošanas ciparu formātam. Neilgi pēc tam, kad 2010. gada aprīlī tika pabeigta pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju, Spānijas valdībai bija jāpārvieto televīzijas raidorganizācijas no 800 MHz frekvenču joslas uz zemāku frekvenču joslu (10). Raidorganizācijām piešķirto DTT programmu bloku pārvietošana radīja papildu izmaksas un vajadzību pēc papildu valsts atbalsta, ko Komisija pašreiz izvērtē oficiālā izmeklēšanas procedūrā (11). |
| --- | --- |

(22)

Tomēr zemes apraides gadījumā frekvenču trūkums ir problēma pat pēc pielāgošanas ciparu formātam. Neilgi pēc tam, kad 2010. gada aprīlī tika pabeigta pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju, Spānijas valdībai bija jāpārvieto televīzijas raidorganizācijas no 800 MHz frekvenču joslas uz zemāku frekvenču joslu (10). Raidorganizācijām piešķirto DTT programmu bloku pārvietošana radīja papildu izmaksas un vajadzību pēc papildu valsts atbalsta, ko Komisija pašreiz izvērtē oficiālā izmeklēšanas procedūrā (11).

10

DTT

11

| (23) | Televīzijas apraides jomā zemes ciparu pārraide tuvākajā nākotnē saglabāsies kā nozīmīga sadales platforma, bet, ņemot vērā, ka platjoslas tehnoloģija, piemēram, nākamās paaudzes platjoslas tīkli (NGA), ir vadošā pārraides tehnoloģija, tā varētu kļūt par svarīgu alternatīvu. Tomēr pašreiz šādu NGA tīklu ģeogrāfiskais pārklājums Spānijā nav visaptverošs. |
| --- | --- |

(23)

Televīzijas apraides jomā zemes ciparu pārraide tuvākajā nākotnē saglabāsies kā nozīmīga sadales platforma, bet, ņemot vērā, ka platjoslas tehnoloģija, piemēram, nākamās paaudzes platjoslas tīkli (NGA), ir vadošā pārraides tehnoloģija, tā varētu kļūt par svarīgu alternatīvu. Tomēr pašreiz šādu NGA tīklu ģeogrāfiskais pārklājums Spānijā nav visaptverošs.

NGA

NGA

| (24) | Šobrīd Spānijā darbojas četras apraides platformas: DTT – zemes ciparu tehnoloģija (DVB-T), satelīta platforma (DVB-S), kabeļa platforma (DVB-C) un IPTV. DTT ir galvenā Spānijas publisko bezmaksas un privāto kanālu platforma (12). Galvenais zemes tīkla operators ir Abertis, kas kontrolē arī satelītu operatoru Hispasat. Tirgū darbojas arī vairāki vietējie telesakaru operatori, kuri pārraida DTT signālus un lielākoties ir saistīti ar Abertis valsts tīklu. Kastīlijā-Lamančā galvenais reģionālais operators ir TelecomCLM (13). Savukārt maksas televīzijas kanālus galvenokārt pārraida, izmantojot satelītu, kabeli un IPTV. Galvenie satelītu operatori ir Astra un Hispasat. |
| --- | --- |

(24)

Šobrīd Spānijā darbojas četras apraides platformas: DTT – zemes ciparu tehnoloģija (DVB-T), satelīta platforma (DVB-S), kabeļa platforma (DVB-C) un IPTV. DTT ir galvenā Spānijas publisko bezmaksas un privāto kanālu platforma (12). Galvenais zemes tīkla operators ir Abertis, kas kontrolē arī satelītu operatoru Hispasat. Tirgū darbojas arī vairāki vietējie telesakaru operatori, kuri pārraida DTT signālus un lielākoties ir saistīti ar Abertis valsts tīklu. Kastīlijā-Lamančā galvenais reģionālais operators ir TelecomCLM (13). Savukārt maksas televīzijas kanālus galvenokārt pārraida, izmantojot satelītu, kabeli un IPTV. Galvenie satelītu operatori ir Astra un Hispasat.

DTT

DTT

12

Abertis

Hispasat

DTT

Abertis

TelecomCLM

13

Astra

Hispasat

| (25) | Lai pārietu no analogās uz ciparu televīziju, 2005.–2008. gadā Spānija pieņēma vairākus regulatīvos pasākumus attiecībā uz zemes tīklu (aprakstīts 2.2. iedaļā). Spānijas iestādes iedalīja Spānijas teritoriju trīs atsevišķās zonās:






  i) | I zona – teritorija, kurā dzīvo lielākā daļa Spānijas iedzīvotāju un kurā pārejas izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas: privātajām raidorganizācijām –96 % teritorijas, bet publiskajām raidorganizācijām – 98 % teritorijas. Tā kā pārejas izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas, atbalsts I zonai netika piešķirts; |
| --- | --- | --- |

(25)

Lai pārietu no analogās uz ciparu televīziju, 2005.–2008. gadā Spānija pieņēma vairākus regulatīvos pasākumus attiecībā uz zemes tīklu (aprakstīts 2.2. iedaļā). Spānijas iestādes iedalīja Spānijas teritoriju trīs atsevišķās zonās:

i)

I zona – teritorija, kurā dzīvo lielākā daļa Spānijas iedzīvotāju un kurā pārejas izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas: privātajām raidorganizācijām –96 % teritorijas, bet publiskajām raidorganizācijām – 98 % teritorijas. Tā kā pārejas izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas, atbalsts I zonai netika piešķirts;

| ii) | II zona – mazāk urbanizētas un attālas teritorijas, kurās dzīvo 2,5 % iedzīvotāju un kurās publisko un privāto kanālu pārraidi iepriekš nodrošināja zemes analogā televīzija. Tomēr, tā kā, lai nodrošinātu pāreju uz ciparu tehnoloģiju, ir jāmodernizē esošie pārraides centri un jābūvē jauni, bija vajadzīgi ievērojami ieguldījumi zemes tīklā. Privātajām televīzijas raidorganizācijām nebija pietiekami lielas komerciālās intereses par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā, un tās atteicās segt izdevumus par tīkla pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc esošo pārraides centru modernizēšanas un jaunu centru būvniecības nolūkā Spānijas iestādes pieņēma izmeklējamo valsts atbalsta shēmu. Šo procesu nosauca par “DTT pārklājuma paplašināšanu” (t. i., DTT pārklājuma paplašināšanu tādā apjomā, kas pārsniedz komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumus); |
| --- | --- |

ii)

II zona – mazāk urbanizētas un attālas teritorijas, kurās dzīvo 2,5 % iedzīvotāju un kurās publisko un privāto kanālu pārraidi iepriekš nodrošināja zemes analogā televīzija. Tomēr, tā kā, lai nodrošinātu pāreju uz ciparu tehnoloģiju, ir jāmodernizē esošie pārraides centri un jābūvē jauni, bija vajadzīgi ievērojami ieguldījumi zemes tīklā. Privātajām televīzijas raidorganizācijām nebija pietiekami lielas komerciālās intereses par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā, un tās atteicās segt izdevumus par tīkla pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc esošo pārraides centru modernizēšanas un jaunu centru būvniecības nolūkā Spānijas iestādes pieņēma izmeklējamo valsts atbalsta shēmu. Šo procesu nosauca par “DTT pārklājuma paplašināšanu” (t. i., DTT pārklājuma paplašināšanu tādā apjomā, kas pārsniedz komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumus);

DTT

DTT

| iii) | III zona – kurā topogrāfijas dēļ nav iespējams sniegt televīzijas pakalpojumus, izmantojot zemes platformu, un tāpēc tos nodrošina, izmantojot satelītu. Bezmaksas televīzijas signālu pārraidi III zonā nodrošina Hispasat. Nodrošinot televīzijas pakalpojumus ar satelītu, rodas izmaksas patērētājiem, jo tiem jāiegādājas satelītšķīvji un televizora pierīces. |
| --- | --- |

iii)

III zona – kurā topogrāfijas dēļ nav iespējams sniegt televīzijas pakalpojumus, izmantojot zemes platformu, un tāpēc tos nodrošina, izmantojot satelītu. Bezmaksas televīzijas signālu pārraidi III zonā nodrošina Hispasat. Nodrošinot televīzijas pakalpojumus ar satelītu, rodas izmaksas patērētājiem, jo tiem jāiegādājas satelītšķīvji un televizora pierīces.

Hispasat

2.2.   ATBALSTA APRAKSTS

2.2.1.   Vispārējs pasākums

Vispārējs pasākums

| (26) | Izmeklējamās shēmas pamatā ir komplicēta tiesību normu sistēma, ko Spānijas centrālās iestādes pieņēmušas kopš 2005. gada. Saskaņā ar šīm tiesību normām valsts atbalstu DTT ieviešanai II zonā 2008.–2009. gadā piešķīra autonomās kopienas un pašvaldību iestādes. Pašvaldību iestādes atbalsta saņēmējiem novirzīja centrālā budžeta un sava attiecīgā budžeta līdzekļus. Turklāt kopš 2009. gada autonomās kopienas piešķīra pastāvīgu atbalstu tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai II zonā. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklējamās shēmas pamatā ir komplicēta tiesību normu sistēma, ko Spānijas centrālās iestādes pieņēmušas kopš 2005. gada. Saskaņā ar šīm tiesību normām valsts atbalstu DTT ieviešanai II zonā 2008.–2009. gadā piešķīra autonomās kopienas un pašvaldību iestādes. Pašvaldību iestādes atbalsta saņēmējiem novirzīja centrālā budžeta un sava attiecīgā budžeta līdzekļus. Turklāt kopš 2009. gada autonomās kopienas piešķīra pastāvīgu atbalstu tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai II zonā.

DTT

| (27) | Pāreju uz ciparu televīzijas tehnoloģiju sāka reglamentēt ar 2005. gada 14. jūnijā pieņemto Likumu 10/2005. Tajā norādīts, ka nepieciešams veicināt pāreju no analogās televīzijas uz zemes ciparu tehnoloģiju, un noteikta prasība valdībai īstenot atbilstīgus pasākumus šīs pārejas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(27)

Pāreju uz ciparu televīzijas tehnoloģiju sāka reglamentēt ar 2005. gada 14. jūnijā pieņemto Likumu 10/2005. Tajā norādīts, ka nepieciešams veicināt pāreju no analogās televīzijas uz zemes ciparu tehnoloģiju, un noteikta prasība valdībai īstenot atbilstīgus pasākumus šīs pārejas nodrošināšanai.

| (28) | Ņemot vērā šo pilnvarojumu, Ministru padome ar Karaļa Dekrētu 944/2005 apstiprināja Valsts tehnisko plānu, kurā noteikts, ka analogā televīzija Spānijā jāatslēdz 2010. gada 3. aprīlī (14). |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā šo pilnvarojumu, Ministru padome ar Karaļa Dekrētu 944/2005 apstiprināja Valsts tehnisko plānu, kurā noteikts, ka analogā televīzija Spānijā jāatslēdz 2010. gada 3. aprīlī (14).

14

| (29) | Attiecībā uz II un III zonu Valsts tehniskā plāna divpadsmitajā papildnosacījumā jau bija paredzēta iespēja, ka vietējās un reģionālās iestādes paplašinās pārklājumu, lai to nodrošinātu 96–100 % iedzīvotāju. Saistībā ar to tehniskajā plānā ir skaidri pieminēta zemes ciparu televīzija (DTT) un paredzēti seši nosacījumi, kas vietējām iestādēm jāievēro, paplašinot tīkla pārklājumu. Saskaņā ar e) nosacījumu vietējam uzstādītajam aprīkojumam būtu jāatbilst Valsts tehniskajam plānam par zemes ciparu televīziju. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz II un III zonu Valsts tehniskā plāna divpadsmitajā papildnosacījumā jau bija paredzēta iespēja, ka vietējās un reģionālās iestādes paplašinās pārklājumu, lai to nodrošinātu 96–100 % iedzīvotāju. Saistībā ar to tehniskajā plānā ir skaidri pieminēta zemes ciparu televīzija (DTT) un paredzēti seši nosacījumi, kas vietējām iestādēm jāievēro, paplašinot tīkla pārklājumu. Saskaņā ar e) nosacījumu vietējam uzstādītajam aprīkojumam būtu jāatbilst Valsts tehniskajam plānam par zemes ciparu televīziju.

zemes

DTT

| (30) | Tāpēc 2007. gada 7. septembrī Ministru padome apstiprināja Valsts plānu pārejai uz zemes ciparu televīziju (turpmāk “Pārejas plāns”) (15), ar ko īsteno Valsts tehnisko plānu. Pārejas plānā Spānijas teritorija ir iedalīta deviņdesmit tehniskās pārejas projektos (16), un katram projektam ir noteikts analogās apraides atslēgšanas termiņš. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc 2007. gada 7. septembrī Ministru padome apstiprināja Valsts plānu pārejai uz zemes ciparu televīziju (turpmāk “Pārejas plāns”) (15), ar ko īsteno Valsts tehnisko plānu. Pārejas plānā Spānijas teritorija ir iedalīta deviņdesmit tehniskās pārejas projektos (16), un katram projektam ir noteikts analogās apraides atslēgšanas termiņš.

15

16

| (31) | Rūpniecības, enerģētikas un tūrisma ministrija (turpmāk “MIEyT”) 2008. gada 29. februārī pieņēma lēmumu uzlabot telesakaru infrastruktūru, kā arī noteikt finansējuma kritērijus un sadalījumu attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem, īstenojot plānu Avanza 2008. gadam (17), izveidot informācijas sabiedrību. Ar šo lēmumu apstiprinātais budžets bija EUR 558 miljoni, un vienu tā daļu piešķīra platjoslas attīstībai, bet otru – televīzijas pielāgošanai ciparu formātam attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās, uz kurām neattiecas likumā noteiktie komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumi (18). Šajās zonās pielāgošanu ciparu formātam dēvēja par “pārklājuma paplašināšanu”. Lai to īstenotu, jau noslēgtos pamatlīgumus (19) papildināja ar vairākiem pielikumiem, kurus laikposmā no 2008. gada jūlija līdz novembrim parakstīja MIEyT un autonomās kopienas (“2006. gada pamatlīgumu pielikumi”, ko Spānijas Oficiālajā Vēstnesī publicēja atsevišķi par katru autonomo kopienu). Vairumā gadījumu šajos līgumos zemes ciparu tehnoloģija ir norādīta kā vienīgā finansējamā tehnoloģija. Saskaņā ar šiem līgumiem MIEyT nodeva līdzekļus autonomajām kopienām, kuras apņēmās procesa atlikušās izmaksas segt no savu budžetu līdzekļiem. Pielikumos arī noteikts, ka vietējām iestādēm jāievēro Valsts tehniskā plāna divpadsmitais papildnosacījums. |
| --- | --- |

(31)

Rūpniecības, enerģētikas un tūrisma ministrija (turpmāk “MIEyT”) 2008. gada 29. februārī pieņēma lēmumu uzlabot telesakaru infrastruktūru, kā arī noteikt finansējuma kritērijus un sadalījumu attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem, īstenojot plānu Avanza 2008. gadam (17), izveidot informācijas sabiedrību. Ar šo lēmumu apstiprinātais budžets bija EUR 558 miljoni, un vienu tā daļu piešķīra platjoslas attīstībai, bet otru – televīzijas pielāgošanai ciparu formātam attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās, uz kurām neattiecas likumā noteiktie komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumi (18). Šajās zonās pielāgošanu ciparu formātam dēvēja par “pārklājuma paplašināšanu”. Lai to īstenotu, jau noslēgtos pamatlīgumus (19) papildināja ar vairākiem pielikumiem, kurus laikposmā no 2008. gada jūlija līdz novembrim parakstīja MIEyT un autonomās kopienas (“2006. gada pamatlīgumu pielikumi”, ko Spānijas Oficiālajā Vēstnesī publicēja atsevišķi par katru autonomo kopienu). Vairumā gadījumu šajos līgumos zemes ciparu tehnoloģija ir norādīta kā vienīgā finansējamā tehnoloģija. Saskaņā ar šiem līgumiem MIEyT nodeva līdzekļus autonomajām kopienām, kuras apņēmās procesa atlikušās izmaksas segt no savu budžetu līdzekļiem. Pielikumos arī noteikts, ka vietējām iestādēm jāievēro Valsts tehniskā plāna divpadsmitais papildnosacījums.

MIEyT

Avanza

17

18

19

MIEyT

Oficiālajā Vēstnesī

MIEyT

| (32) | Savukārt Ministru padome 2008. gada 17. oktobrī piekrita piešķirt papildu EUR 8,72 miljonus DTT pārklājuma paplašināšanai un pabeigšanai, lai varētu īstenot 2009. gada pirmajā pusgadā pabeidzamos pārejas projektus, t. i., Pārejas plāna I posmu. Finansējumu piešķīra 2008. gada decembrī pēc MIEyT un autonomo kopienu jauno pamatlīgumu (turpmāk “2008. gada pamatlīgumi”) parakstīšanas. Šie līgumi attiecas uz iepriekšminēto finansējumu EUR 8,72 miljonu apmērā, un to nosaukums bija “Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas un [...] autonomās kopienas sadarbības pamatlīgums par Valsts plāna pārejai uz DTT izstrādi”. Tajos paredzētas darbības, ko finansēs centrālās un reģionālās iestādes, lai nodrošinātu esošajam analogās televīzijas pārklājumam līdzvērtīgu ciparu televīzijas pārklājumu. Šīs darbības ir saistītas ar zemes ciparu televīzijas ieviešanu. |
| --- | --- |

(32)

Savukārt Ministru padome 2008. gada 17. oktobrī piekrita piešķirt papildu EUR 8,72 miljonus DTT pārklājuma paplašināšanai un pabeigšanai, lai varētu īstenot 2009. gada pirmajā pusgadā pabeidzamos pārejas projektus, t. i., Pārejas plāna I posmu. Finansējumu piešķīra 2008. gada decembrī pēc MIEyT un autonomo kopienu jauno pamatlīgumu (turpmāk “2008. gada pamatlīgumi”) parakstīšanas. Šie līgumi attiecas uz iepriekšminēto finansējumu EUR 8,72 miljonu apmērā, un to nosaukums bija “Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas un [...] autonomās kopienas sadarbības pamatlīgums par Valsts plāna pārejai uz DTT izstrādi”. Tajos paredzētas darbības, ko finansēs centrālās un reģionālās iestādes, lai nodrošinātu esošajam analogās televīzijas pārklājumam līdzvērtīgu ciparu televīzijas pārklājumu. Šīs darbības ir saistītas ar zemes ciparu televīzijas ieviešanu.

DTT

MIEyT

DTT

| (33) | Ministru padome 2009. gada 29. maijā apstiprināja sadales kritērijus attiecībā uz EUR 52 miljonus lielo DTT pārejas pasākumu finansējumu, ar kuru finansēt Pārejas plāna II un III posma ietvaros īstenojamos pārklājuma paplašināšanas projektus (20). Ministru padomes līgumā ir noteikta tieša saistība ar Pārejas plānu, jo tajā paredzēts, ka “lai īstenotu Valsts plānā pārejai uz DTT izvirzīto mērķi, proti, nodrošinātu tādu DTT pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs esošajam zemes televīzijas pārklājumam, kuru nodrošina ar analogo tehnoloģiju, ir vajadzīgs publisko iestāžu finansiāls atbalsts” un ka “šīs sadarbības īstenošanu oficiāli reglamentēs Valsts plānā pārejai uz DTT paredzētajā veidā”. |
| --- | --- |

(33)

Ministru padome 2009. gada 29. maijā apstiprināja sadales kritērijus attiecībā uz EUR 52 miljonus lielo DTT pārejas pasākumu finansējumu, ar kuru finansēt Pārejas plāna II un III posma ietvaros īstenojamos pārklājuma paplašināšanas projektus (20). Ministru padomes līgumā ir noteikta tieša saistība ar Pārejas plānu, jo tajā paredzēts, ka “lai īstenotu Valsts plānā pārejai uz DTT izvirzīto mērķi, proti, nodrošinātu tādu DTT pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs esošajam zemes televīzijas pārklājumam, kuru nodrošina ar analogo tehnoloģiju, ir vajadzīgs publisko iestāžu finansiāls atbalsts” un ka “šīs sadarbības īstenošanu oficiāli reglamentēs Valsts plānā pārejai uz DTT paredzētajā veidā”.

DTT

20

DTT

DTT

DTT

| (34) | Visbeidzot, laikposmā no 2009. gada oktobra līdz decembrim 2008. gada pamatlīgumu pielikumus (minēti 32. apsvērumā), tostarp informāciju par Pārejas plāna II un III posmā paredzētās pārklājuma paplašināšanas finansējumu, publicēja Spānijas Oficiālajā Vēstnesī. Šajos pielikumos ir noteikts, kas būtu jāsaprot ar “pasākumu pārklājuma paplašināšanai”, skaidri atsaucoties vienīgi uz zemes tehnoloģiju (tomēr oficiāli neizslēdzot citu tehnoloģiju izmantošanu) (21). |
| --- | --- |

(34)

Visbeidzot, laikposmā no 2009. gada oktobra līdz decembrim 2008. gada pamatlīgumu pielikumus (minēti 32. apsvērumā), tostarp informāciju par Pārejas plāna II un III posmā paredzētās pārklājuma paplašināšanas finansējumu, publicēja Spānijas Oficiālajā Vēstnesī. Šajos pielikumos ir noteikts, kas būtu jāsaprot ar “pasākumu pārklājuma paplašināšanai”, skaidri atsaucoties vienīgi uz zemes tehnoloģiju (tomēr oficiāli neizslēdzot citu tehnoloģiju izmantošanu) (21).

Oficiālajā Vēstnesī

21

| (35) | Pēc 2008. gada pamatlīgumu un iepriekšminēto pielikumu (22) publicēšanas autonomo kopienu valdības sāka pārklājuma paplašināšanu. Iestādes vai nu pašas organizēja publiskus konkursus, vai arī uzticēja konkursa rīkošanu privātam uzņēmumam. Par subsīdijām tika panākta daļēja vienošanās ar MIEyT, un tāpēc tās finansēja no centrālā budžeta līdzekļiem vai daļēji finansēja pašas autonomās kopienas. Atsevišķos gadījumos autonomās kopienas pārklājuma paplašināšanu uzdeva pašvaldību iestādēm. |
| --- | --- |

(35)

Pēc 2008. gada pamatlīgumu un iepriekšminēto pielikumu (22) publicēšanas autonomo kopienu valdības sāka pārklājuma paplašināšanu. Iestādes vai nu pašas organizēja publiskus konkursus, vai arī uzticēja konkursa rīkošanu privātam uzņēmumam. Par subsīdijām tika panākta daļēja vienošanās ar MIEyT, un tāpēc tās finansēja no centrālā budžeta līdzekļiem vai daļēji finansēja pašas autonomās kopienas. Atsevišķos gadījumos autonomās kopienas pārklājuma paplašināšanu uzdeva pašvaldību iestādēm.

22

MIEyT

2.2.2.   Atbalsta pasākuma īstenošana Kastīlijā-Lamančā

Atbalsta pasākuma īstenošana Kastīlijā-Lamančā

| (36) | Pretstatā vairākumam citu autonomo kopienu, Kastīlijas-Lamančas iestādes nerīkoja reģionālos konkursus, lai paplašinātu ciparu televīzijas pārklājumu. Tas, acīmredzot, notika laika trūkuma dēļ, jo bija jāmodernizē vairāk nekā 400 pārraides centru (23). Tāpēc, lai izvēlētos telesakaru operatorus, kas veiks televīzijas apraides centru pielāgošanu ciparu formātam, JCCM ievēroja īpašu procedūru, kura bija noteikta 2008. gada 2. decembra Dekrētā 347/2008 (turpmāk “Dekrēts”). |
| --- | --- |

(36)

Pretstatā vairākumam citu autonomo kopienu, Kastīlijas-Lamančas iestādes nerīkoja reģionālos konkursus, lai paplašinātu ciparu televīzijas pārklājumu. Tas, acīmredzot, notika laika trūkuma dēļ, jo bija jāmodernizē vairāk nekā 400 pārraides centru (23). Tāpēc, lai izvēlētos telesakaru operatorus, kas veiks televīzijas apraides centru pielāgošanu ciparu formātam, JCCM ievēroja īpašu procedūru, kura bija noteikta 2008. gada 2. decembra Dekrētā 347/2008 (turpmāk “Dekrēts”).

23

JCCM

| (37) | Dekrētā bija paredzēta tieša to līdzekļu piešķiršana, kuri esošo (analogo) pārraides centru īpašniekiem vajadzīgi pielāgošanai ciparu formātam. Tāpēc tajā nebija noteikta prasība organizēt atklāta konkursa procedūru. JCCM bija jāievēro īpaša procedūra: i) to centru tehniskā analīze, kuri attiecīgajā brīdī nodrošina analogo pārklājumu, ii) sasniedzamā ciparu tehnoloģijas pārklājuma analīze, iii) to pārraides centru izvēle, kuri tiks pielāgoti ciparu formātam, iv) pārraides centru īpašnieku noteikšana, v) reģionālās valdības priekšlikums pārraides centru īpašniekiem un vi) subsīdiju piešķiršana. |
| --- | --- |

(37)

Dekrētā bija paredzēta tieša to līdzekļu piešķiršana, kuri esošo (analogo) pārraides centru īpašniekiem vajadzīgi pielāgošanai ciparu formātam. Tāpēc tajā nebija noteikta prasība organizēt atklāta konkursa procedūru. JCCM bija jāievēro īpaša procedūra: i) to centru tehniskā analīze, kuri attiecīgajā brīdī nodrošina analogo pārklājumu, ii) sasniedzamā ciparu tehnoloģijas pārklājuma analīze, iii) to pārraides centru izvēle, kuri tiks pielāgoti ciparu formātam, iv) pārraides centru īpašnieku noteikšana, v) reģionālās valdības priekšlikums pārraides centru īpašniekiem un vi) subsīdiju piešķiršana.

JCCM

| (38) | Dekrēts tika attiecīgi īstenots. Notika tieša saziņa ar esošo pārraides centru īpašniekiem, un tie tika informēti par prasībām attiecībā uz publiskā finansējuma saņemšanu. Ir trīs dažādi scenāriji. Pirmkārt, vairumā gadījumu pārraides centri pieder pašvaldību iestādēm, kuras ir atbildīgas par to ekspluatāciju un uzturēšanu. Pēc finansējuma saņemšanas no JCCM pašvaldību iestādes iegādājās ciparu tehnoloģijas aprīkojumu no Abertis un TelecomCLM tehniska un ekonomiska konkursa kārtībā, kā arī noslēdza apakšuzņēmuma līgumus ar šiem diviem uzņēmumiem par aprīkojuma uzstādīšanu, ekspluatāciju un uzturēšanu. Iestādes slēdza līgumus tikai ar šiem diviem uzņēmumiem, un tikai šie divi uzņēmumi iesniedza tehniskos priekšlikumus, lai pieprasītu atbalstu. Otrkārt, aptuveni ceturtajā daļā gadījumu izvēlētie centri tieši pieder TelecomCLM vai Abertis. Šajos gadījumos šie divi uzņēmumi saņēma atbalstu aprīkojuma modernizēšanai. Trešais scenārijs paredz dažu jaunu pārraides centru uzcelšanu. Lai gan šie pārraides centri patiešām tika finansēti no publiskiem līdzekļiem, tie tagad pieder TelecomCLM. |
| --- | --- |

(38)

Dekrēts tika attiecīgi īstenots. Notika tieša saziņa ar esošo pārraides centru īpašniekiem, un tie tika informēti par prasībām attiecībā uz publiskā finansējuma saņemšanu. Ir trīs dažādi scenāriji. Pirmkārt, vairumā gadījumu pārraides centri pieder pašvaldību iestādēm, kuras ir atbildīgas par to ekspluatāciju un uzturēšanu. Pēc finansējuma saņemšanas no JCCM pašvaldību iestādes iegādājās ciparu tehnoloģijas aprīkojumu no Abertis un TelecomCLM tehniska un ekonomiska konkursa kārtībā, kā arī noslēdza apakšuzņēmuma līgumus ar šiem diviem uzņēmumiem par aprīkojuma uzstādīšanu, ekspluatāciju un uzturēšanu. Iestādes slēdza līgumus tikai ar šiem diviem uzņēmumiem, un tikai šie divi uzņēmumi iesniedza tehniskos priekšlikumus, lai pieprasītu atbalstu. Otrkārt, aptuveni ceturtajā daļā gadījumu izvēlētie centri tieši pieder TelecomCLM vai Abertis. Šajos gadījumos šie divi uzņēmumi saņēma atbalstu aprīkojuma modernizēšanai. Trešais scenārijs paredz dažu jaunu pārraides centru uzcelšanu. Lai gan šie pārraides centri patiešām tika finansēti no publiskiem līdzekļiem, tie tagad pieder TelecomCLM.

JCCM

Abertis

TelecomCLM

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

| (39) | JCCM noslēdza 147 sadarbības līgumus (convenios) ar šiem diviem operatoriem un 475 sadarbības līgumus ar pašvaldību iestādēm. Aptuveni 84 % no aprīkojuma uzstādīšanas, kas tika veikta saskaņā ar šiem līgumiem, bija aprīkojuma uzstādīšana saistībā ar DTT, un 16 % – aprīkojuma uzstādīšana saistībā ar mājsaimniecību satelītu uztvērējiem. Satelītu uztvērēji tika izmantoti, lai nodrošinātu DTT kanālu pārklājumu ļoti maziem ciematiem. Šim nolūkam JCCM nolēma izmantot Hispasat satelīta platformu (24). Procesa noslēgumā informācija par esošo centru modernizēšanu tika publiskota arī uz pašvaldību iestāžu ziņojumu dēļiem. |
| --- | --- |

(39)

JCCM noslēdza 147 sadarbības līgumus (convenios) ar šiem diviem operatoriem un 475 sadarbības līgumus ar pašvaldību iestādēm. Aptuveni 84 % no aprīkojuma uzstādīšanas, kas tika veikta saskaņā ar šiem līgumiem, bija aprīkojuma uzstādīšana saistībā ar DTT, un 16 % – aprīkojuma uzstādīšana saistībā ar mājsaimniecību satelītu uztvērējiem. Satelītu uztvērēji tika izmantoti, lai nodrošinātu DTT kanālu pārklājumu ļoti maziem ciematiem. Šim nolūkam JCCM nolēma izmantot Hispasat satelīta platformu (24). Procesa noslēgumā informācija par esošo centru modernizēšanu tika publiskota arī uz pašvaldību iestāžu ziņojumu dēļiem.

JCCM

convenios

DTT

DTT

JCCM

Hispasat

24

| (40) | Komisija tika informēta, ka aptuveni EUR 46 miljoni publisko līdzekļu tika iztērēti pārraides centru modernizēšanai un no tiem EUR 32,6 miljoni tika tieši novirzīti pašvaldībām, kam piederēja 355 pārraides centri (25). Sadarbības līgumi starp JCCM un pašvaldību iestādēm paredz, ka pašvaldību iestādes ir atbildīgas par līguma slēgšanu ar izvēlēto operatoru par aprīkojuma uzstādīšanu un tā uzturēšanu (26). Pašvaldību iestādes izraudzījās dažādas izvēles procedūras. Dažas nosūtīja vēstules tieši TelecomCLM un Abertis, savukārt citas publiskoja informāciju uz sava ziņojumu dēļa, uzaicinot operatorus iesniegt savus tehniskos priekšlikumus. |
| --- | --- |

(40)

Komisija tika informēta, ka aptuveni EUR 46 miljoni publisko līdzekļu tika iztērēti pārraides centru modernizēšanai un no tiem EUR 32,6 miljoni tika tieši novirzīti pašvaldībām, kam piederēja 355 pārraides centri (25). Sadarbības līgumi starp JCCM un pašvaldību iestādēm paredz, ka pašvaldību iestādes ir atbildīgas par līguma slēgšanu ar izvēlēto operatoru par aprīkojuma uzstādīšanu un tā uzturēšanu (26). Pašvaldību iestādes izraudzījās dažādas izvēles procedūras. Dažas nosūtīja vēstules tieši TelecomCLM un Abertis, savukārt citas publiskoja informāciju uz sava ziņojumu dēļa, uzaicinot operatorus iesniegt savus tehniskos priekšlikumus.

25

JCCM

26

TelecomCLM

Abertis

| (41) | Saskaņā ar sadarbības līgumu JCCM maksā par ciparu aprīkojuma iegādi un uzstādīšanu un ekspluatāciju un uzturēšanu pirmajos divos gados par katru pārraides centru, kas pielāgots ciparu formātam. Tā kā sadarbības līgumā nebija paredzēts, ka operators maksā par ekspluatāciju un uzturēšanu pēc šā perioda beigām, TelecomCLM nodeva aprīkojumu JCCM (27). Pēc tam JCCM bija atbildīgs par DTT aprīkojuma ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumu samaksu. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar sadarbības līgumu JCCM maksā par ciparu aprīkojuma iegādi un uzstādīšanu un ekspluatāciju un uzturēšanu pirmajos divos gados par katru pārraides centru, kas pielāgots ciparu formātam. Tā kā sadarbības līgumā nebija paredzēts, ka operators maksā par ekspluatāciju un uzturēšanu pēc šā perioda beigām, TelecomCLM nodeva aprīkojumu JCCM (27). Pēc tam JCCM bija atbildīgs par DTT aprīkojuma ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumu samaksu.

JCCM

TelecomCLM

JCCM

27

JCCM

DTT

| (42) | Komisija tika informēta, ka no iztērētajiem EUR 46 miljoniem publisko līdzekļu vismaz EUR 13,5 miljoni tika nodoti platformu operatoriem: EUR 13,2 miljoni – TelecomCLM, kam pieder 138 pārraides centri, un aptuveni EUR 250 000 – Abertis, kam pieder 3 centri. TelecomCLM un Abertis savus centrus pielāgoja ciparu formātam, izmantojot savu aprīkojumu. Dažos gadījumos aprīkojums, kas tika izmantots TelecomCLM antenu pielāgošanai ciparu formātam, vēl joprojām pieder publiskajām iestādēm. Šajos gadījumos operatoram nav jāmaksā par šāda aprīkojuma izmantošanu. Turklāt kopējais to līdzekļu apjoms, kuri 2009.–2011. gadā tika iztērēti, lai nodrošinātu ciparu formātam pielāgoto centru ekspluatāciju un uzturēšanu (pastāvīgais atbalsts), bija vismaz EUR 6,5 miljoni. |
| --- | --- |

(42)

Komisija tika informēta, ka no iztērētajiem EUR 46 miljoniem publisko līdzekļu vismaz EUR 13,5 miljoni tika nodoti platformu operatoriem: EUR 13,2 miljoni – TelecomCLM, kam pieder 138 pārraides centri, un aptuveni EUR 250 000 – Abertis, kam pieder 3 centri. TelecomCLM un Abertis savus centrus pielāgoja ciparu formātam, izmantojot savu aprīkojumu. Dažos gadījumos aprīkojums, kas tika izmantots TelecomCLM antenu pielāgošanai ciparu formātam, vēl joprojām pieder publiskajām iestādēm. Šajos gadījumos operatoram nav jāmaksā par šāda aprīkojuma izmantošanu. Turklāt kopējais to līdzekļu apjoms, kuri 2009.–2011. gadā tika iztērēti, lai nodrošinātu ciparu formātam pielāgoto centru ekspluatāciju un uzturēšanu (pastāvīgais atbalsts), bija vismaz EUR 6,5 miljoni.

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

| (43) | Tomēr esošo centru modernizēšana vien nebija pietiekama, lai pabeigtu paplašinātās teritorijas pārklājumu. Tāpēc, izmantojot publiskos līdzekļus, tika uzcelti 20 jauni centri. Neorganizējot atklātu konkursu, iestādes tieši sazinājās ar TelecomCLM un lūdza to veikt šo uzdevumu. Saskaņā ar Komisijai sniegto informāciju EUR 2,26 miljoni tika izlietoti jaunu centru celtniecībai, un no šīs summas aptuveni EUR 751 000 tika izlietots, lai uzbūvētu sešus centrus, kurus vēlāk nodeva TelecomCLM. Pašvaldības saglabāja īpašumtiesības uz pārējiem 14 centriem. |
| --- | --- |

(43)

Tomēr esošo centru modernizēšana vien nebija pietiekama, lai pabeigtu paplašinātās teritorijas pārklājumu. Tāpēc, izmantojot publiskos līdzekļus, tika uzcelti 20 jauni centri. Neorganizējot atklātu konkursu, iestādes tieši sazinājās ar TelecomCLM un lūdza to veikt šo uzdevumu. Saskaņā ar Komisijai sniegto informāciju EUR 2,26 miljoni tika izlietoti jaunu centru celtniecībai, un no šīs summas aptuveni EUR 751 000 tika izlietots, lai uzbūvētu sešus centrus, kurus vēlāk nodeva TelecomCLM. Pašvaldības saglabāja īpašumtiesības uz pārējiem 14 centriem.

TelecomCLM

TelecomCLM

| (44) | Visbeidzot, kā norādīts 39. apsvērumā, gadījumos, kad DTT centra izveide bija pārāk dārga, tika izmantota satelītu pārraide. Šim nolūkam tika noslēgti 100 līgumi par satelītu uztvērēju uzstādīšanu mājsaimniecībām. Satelītu uztvērēji ir daļa no satelīta pārraides tīkla. |
| --- | --- |

(44)

Visbeidzot, kā norādīts 39. apsvērumā, gadījumos, kad DTT centra izveide bija pārāk dārga, tika izmantota satelītu pārraide. Šim nolūkam tika noslēgti 100 līgumi par satelītu uztvērēju uzstādīšanu mājsaimniecībām. Satelītu uztvērēji ir daļa no satelīta pārraides tīkla.

DTT

| (45) | Procedūras rezultātā iestādes parakstīja kopumā 622 līgumus ar pašvaldību iestādēm un attiecīgajiem operatoriem. Pamatojoties uz Komisijai sniegto informāciju, summu sadalījums ir šāds:









  (EUR miljoni) |
| --- | --- |
| | Pārraides centru modernizēšana | Jauni pārraides centri | Pašvaldību infrastruktūras modernizēšana (28) | Ekspluatācija un uzturēšana (29) |
| TelecomCLM | 13,2 | 2,26 | 32,6 | Tiks noteikta |
| Abertis | 0,25 | — | Tiks noteikta |
| Kopā | 13,45 | 2,26 | 32,6 | Vismaz 6,5 |

(45)

Procedūras rezultātā iestādes parakstīja kopumā 622 līgumus ar pašvaldību iestādēm un attiecīgajiem operatoriem. Pamatojoties uz Komisijai sniegto informāciju, summu sadalījums ir šāds:

(EUR miljoni)

Pārraides centru modernizēšana

Jauni pārraides centri

Pašvaldību infrastruktūras modernizēšana (28)

28

Ekspluatācija un uzturēšana (29)

29

TelecomCLM

13,2

2,26

32,6

Tiks noteikta

Abertis

0,25

—

Tiks noteikta

Kopā

13,45

2,26

32,6

Vismaz 6,5

2.3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (46) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka aprakstītais pasākums, šķiet, atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tāpēc to varētu uzskatīt par valsts atbalstu. Apstrīdētais pasākums, šķiet, ietver diskrimināciju par labu zemes platformas operatoriem, pārkāpjot tehnoloģiju neitralitātes principu (30). Turklāt apstrīdētais pasākums, šķiet, diskriminē platformas operatorus, kas nodrošina apraides pakalpojumus reģionālajām un vietējām zemes televīzijas raidorganizācijām. No tā priekšrocību gūtu valsts televīzijas raidorganizācijas un platformas operatori. |
| --- | --- |

(46)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka aprakstītais pasākums, šķiet, atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tāpēc to varētu uzskatīt par valsts atbalstu. Apstrīdētais pasākums, šķiet, ietver diskrimināciju par labu zemes platformas operatoriem, pārkāpjot tehnoloģiju neitralitātes principu (30). Turklāt apstrīdētais pasākums, šķiet, diskriminē platformas operatorus, kas nodrošina apraides pakalpojumus reģionālajām un vietējām zemes televīzijas raidorganizācijām. No tā priekšrocību gūtu valsts televīzijas raidorganizācijas un platformas operatori.

30

| (47) | Komisija izdarīja sākotnējo secinājumu, ka shēma varētu būt radījusi iespējamu vai faktisku konkurences kropļojumu starp zemes un satelīta platformām un starp zemes platformām. Komisija nekonstatēja pamatojumu šādu pasākumu saderībai ar iekšējo tirgu, jo nešķita, ka būtu iespējams piemērot kādu no izņēmumiem. |
| --- | --- |

(47)

Komisija izdarīja sākotnējo secinājumu, ka shēma varētu būt radījusi iespējamu vai faktisku konkurences kropļojumu starp zemes un satelīta platformām un starp zemes platformām. Komisija nekonstatēja pamatojumu šādu pasākumu saderībai ar iekšējo tirgu, jo nešķita, ka būtu iespējams piemērot kādu no izņēmumiem.

| (48) | Sīkāka papildu informācija pieejama lēmumā par procedūras uzsākšanu, kurš būtu jāuzskata par šā lēmuma neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(48)

Sīkāka papildu informācija pieejama lēmumā par procedūras uzsākšanu, kurš būtu jāuzskata par šā lēmuma neatņemamu sastāvdaļu.

3.   SPĀNIJAS PIEZĪMES

SPĀNIJAS PIEZĪMES

3.1.   VISPĀRĒJAS PIEBILDES

| (49) | Lai atspēkotu lēmumu par procedūras uzsākšanu, Spānija un Kastīlijas-Lamančas autonomā kopiena izvirzīja vairākus argumentus. Kopumā tos var iedalīt divās kategorijās. Pirmkārt, Spānijas iestādes apgalvoja, ka atbalsta saņēmējiem netika piešķirtas priekšrocības. Otrkārt, ja tomēr tiek uzskatīts, ka valsts atbalsts ir piešķirts, tas jebkurā gadījumā būtu saderīgs (31). Šie argumenti ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

(49)

Lai atspēkotu lēmumu par procedūras uzsākšanu, Spānija un Kastīlijas-Lamančas autonomā kopiena izvirzīja vairākus argumentus. Kopumā tos var iedalīt divās kategorijās. Pirmkārt, Spānijas iestādes apgalvoja, ka atbalsta saņēmējiem netika piešķirtas priekšrocības. Otrkārt, ja tomēr tiek uzskatīts, ka valsts atbalsts ir piešķirts, tas jebkurā gadījumā būtu saderīgs (31). Šie argumenti ir apkopoti turpmāk.

31

3.2.   ATBALSTA NEESĪBA

3.2.1.   Priekšrocību neesība

Priekšrocību neesība

| (50) | Kastīlijas-Lamančas iestādes uzskata, ka izmeklējamais pasākums nav valsts atbalsts un nesniedz priekšrocību uzņēmumiem. Spānijas valsts un autonomo kopienu līdzekļu kopums tika tieši nodots atbalsta saņēmējiem, kas rīkojās savā oficiālajā statusā vai kā publiskā iestāde (32). Šīs apstrīdētās subsīdijas tika izmantotas vienīgi ar nolūku pielāgot ciparu formātam 141 esošu analogās pārraides centru un uzbūvēt 6 jaunus centrus. Pārraides centru pielāgošana ciparu formātam tika veikta pēc tam, kad tika rūpīgi novērtēts to operatoru iesniegtais tehniskais ziņojums, kuriem pieder šie centri. Sadarbības līgums ar centru īpašniekiem tika noslēgts tikai uz šādu tehnisku ziņojumu pamata (33). Šī pārrunu procedūra būtu jāuzskata par atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu, arī tāpēc, ka tika nodrošināta publikācija uz pašvaldību iestāžu ziņojumu dēļiem (sk. 39. apsvērumu). |
| --- | --- |

(50)

Kastīlijas-Lamančas iestādes uzskata, ka izmeklējamais pasākums nav valsts atbalsts un nesniedz priekšrocību uzņēmumiem. Spānijas valsts un autonomo kopienu līdzekļu kopums tika tieši nodots atbalsta saņēmējiem, kas rīkojās savā oficiālajā statusā vai kā publiskā iestāde (32). Šīs apstrīdētās subsīdijas tika izmantotas vienīgi ar nolūku pielāgot ciparu formātam 141 esošu analogās pārraides centru un uzbūvēt 6 jaunus centrus. Pārraides centru pielāgošana ciparu formātam tika veikta pēc tam, kad tika rūpīgi novērtēts to operatoru iesniegtais tehniskais ziņojums, kuriem pieder šie centri. Sadarbības līgums ar centru īpašniekiem tika noslēgts tikai uz šādu tehnisku ziņojumu pamata (33). Šī pārrunu procedūra būtu jāuzskata par atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu, arī tāpēc, ka tika nodrošināta publikācija uz pašvaldību iestāžu ziņojumu dēļiem (sk. 39. apsvērumu).

32

33

| (51) | Valsts iestādes apgalvo, ka platformas operatori saņēma publiskos līdzekļus apmērā, kas nepieciešams tikai pašvaldību iestādēm piederošā elektroniskās pārraides aprīkojuma ekspluatācijai un uzturēšanai. Tie rīkojās nevis kā platformas operatori, bet gan tikai kā tāda tehniskā aprīkojuma piegādātāji un uzstādītāji, kurš vajadzīgs šo centru modernizēšanai un pielāgošanai (34). Ja tie sniedz pakalpojumus II zonā pēc publisko līdzekļu saņemšanas, tas notiek tikai tāpēc, lai sniegtu zemes televīzijas signālu kā pamata un sabiedrisko pakalpojumu. |
| --- | --- |

(51)

Valsts iestādes apgalvo, ka platformas operatori saņēma publiskos līdzekļus apmērā, kas nepieciešams tikai pašvaldību iestādēm piederošā elektroniskās pārraides aprīkojuma ekspluatācijai un uzturēšanai. Tie rīkojās nevis kā platformas operatori, bet gan tikai kā tāda tehniskā aprīkojuma piegādātāji un uzstādītāji, kurš vajadzīgs šo centru modernizēšanai un pielāgošanai (34). Ja tie sniedz pakalpojumus II zonā pēc publisko līdzekļu saņemšanas, tas notiek tikai tāpēc, lai sniegtu zemes televīzijas signālu kā pamata un sabiedrisko pakalpojumu.

34

| (52) | Lai veiktu savu tīklu pielāgošanu ciparu formātam, 475 pašvaldību iestādes pasūtīja tehniskos ziņojumus, kurus daudzos gadījumos sagatavoja platformas operatori. Arī šajā gadījumā operatoriem netika nodrošināta ekonomiskā priekšrocība. |
| --- | --- |

(52)

Lai veiktu savu tīklu pielāgošanu ciparu formātam, 475 pašvaldību iestādes pasūtīja tehniskos ziņojumus, kurus daudzos gadījumos sagatavoja platformas operatori. Arī šajā gadījumā operatoriem netika nodrošināta ekonomiskā priekšrocība.

| (53) | Valsts iestādes uzskata, ka ciparu formātam pielāgotie pārraides centri, kas piederēja TelecomCLM vai Abertis Telecom, darbojās pirms apstrīdēto subsīdiju piešķiršanas, tāpēc šīs subsīdijas netika izmantotas, lai finansētu to divu tīkla operatoru tīkla paplašināšanu, kuri bija iesaistīti DTT pārklājuma paplašināšanā II zonā Kastīlijā-Lamančā. |
| --- | --- |

(53)

Valsts iestādes uzskata, ka ciparu formātam pielāgotie pārraides centri, kas piederēja TelecomCLM vai Abertis Telecom, darbojās pirms apstrīdēto subsīdiju piešķiršanas, tāpēc šīs subsīdijas netika izmantotas, lai finansētu to divu tīkla operatoru tīkla paplašināšanu, kuri bija iesaistīti DTT pārklājuma paplašināšanā II zonā Kastīlijā-Lamančā.

TelecomCLM

Abertis Telecom

DTT

| (54) | Publiskais finansējums tika piešķirts TelecomCLM un Abertis, lai tie pielāgotu ciparu formātam 141 no saviem pārraides centriem. Valsts iestādes norāda, ka tas notika tikai teritorijās, kurās pašvaldību iestādēm nepiederēja pārraides vai retranslācijas centri, kas būtu piemēroti DTT pārklājuma paplašināšanai. Tomēr valsts iestādes apgalvo, ka šie ieguldījumi nenodrošināja TelecomCLM un Abertis konkurences priekšrocību tādos saistītajos tirgos kā vietējā televīzija vai ciparu formāta video apraide (DV-BH). TelecomCLM centru pielāgošana ciparu formātam nenodrošināja to, ka uzņēmums varētu visā reģionā sniegt pakalpojumu televīzijas raidorganizācijām, tā arī nepalielināja uzņēmuma tīkla kapilaritāti, lai sniegtu jaunus pakalpojumu veidus. |
| --- | --- |

(54)

Publiskais finansējums tika piešķirts TelecomCLM un Abertis, lai tie pielāgotu ciparu formātam 141 no saviem pārraides centriem. Valsts iestādes norāda, ka tas notika tikai teritorijās, kurās pašvaldību iestādēm nepiederēja pārraides vai retranslācijas centri, kas būtu piemēroti DTT pārklājuma paplašināšanai. Tomēr valsts iestādes apgalvo, ka šie ieguldījumi nenodrošināja TelecomCLM un Abertis konkurences priekšrocību tādos saistītajos tirgos kā vietējā televīzija vai ciparu formāta video apraide (DV-BH). TelecomCLM centru pielāgošana ciparu formātam nenodrošināja to, ka uzņēmums varētu visā reģionā sniegt pakalpojumu televīzijas raidorganizācijām, tā arī nepalielināja uzņēmuma tīkla kapilaritāti, lai sniegtu jaunus pakalpojumu veidus.

TelecomCLM

Abertis

DTT

TelecomCLM

Abertis

(DV-BH)

TelecomCLM

| (55) | Tīkla operatori, kas bija iesaistīti procesā attiecībā uz triju veidu pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam II zonā, neguva ekonomisku priekšrocību. Visos triju veidu centros operatori tādus pakalpojumus kā DTT aprīkojuma nodrošināšana, uzstādīšana un ekspluatācija, un uzturēšana sniedza par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(55)

Tīkla operatori, kas bija iesaistīti procesā attiecībā uz triju veidu pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam II zonā, neguva ekonomisku priekšrocību. Visos triju veidu centros operatori tādus pakalpojumus kā DTT aprīkojuma nodrošināšana, uzstādīšana un ekspluatācija, un uzturēšana sniedza par tirgus cenu.

DTT

3.2.2.   Konkurence un tirdzniecība netika izkropļota

Konkurence un tirdzniecība netika izkropļota

| (56) | Konkurence un tirdzniecība netika izkropļota. Jebkurš telesakaru operators, kas iekļauts Spānijas regulatīvās iestādes (CMT) operatoru reģistrā, var slēgt apakšuzņēmuma līgumu ar pašvaldības iestādēm un tāpēc var būt atbilstīgs subsīdiju saņemšanai saskaņā ar Dekrētu 347/2008. Tas attiecas arī uz satelītu, kabeļu un televīzijas operatoriem un visiem operatoriem neatkarīgi no tā, vai šie operatori darbojas valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī. |
| --- | --- |

(56)

Konkurence un tirdzniecība netika izkropļota. Jebkurš telesakaru operators, kas iekļauts Spānijas regulatīvās iestādes (CMT) operatoru reģistrā, var slēgt apakšuzņēmuma līgumu ar pašvaldības iestādēm un tāpēc var būt atbilstīgs subsīdiju saņemšanai saskaņā ar Dekrētu 347/2008. Tas attiecas arī uz satelītu, kabeļu un televīzijas operatoriem un visiem operatoriem neatkarīgi no tā, vai šie operatori darbojas valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī.

CMT

| (57) | Valsts iestādes uzskata, ka vērtējamais izvēles process bija pārredzams un tika veikts saskaņā gan ar Spānijas, gan ar ES publiskā iepirkuma tiesību aktiem. Reģionālās iestādes subsīdijas publiskoja. Visas DTT paplašināšanas procedūras tika publiskotas uz pašvaldību iestāžu ziņojumu dēļiem, un tika izsūtītas vēstules lielākajiem tīkla operatoriem reģionā, t. i., TelecomCLM un Abertis Telecom. |
| --- | --- |

(57)

Valsts iestādes uzskata, ka vērtējamais izvēles process bija pārredzams un tika veikts saskaņā gan ar Spānijas, gan ar ES publiskā iepirkuma tiesību aktiem. Reģionālās iestādes subsīdijas publiskoja. Visas DTT paplašināšanas procedūras tika publiskotas uz pašvaldību iestāžu ziņojumu dēļiem, un tika izsūtītas vēstules lielākajiem tīkla operatoriem reģionā, t. i., TelecomCLM un Abertis Telecom.

DTT

TelecomCLM

Abertis Telecom

| (58) | Tāpēc pašvaldības iestādēm piešķirtās subsīdijas nestiprināja viena tīkla operatoru veida konkurences pozīciju salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem operatoriem. Galvenās atbalsta saņēmējas ir pašvaldību iestādes, savukārt tīkla operatori ir vienkārši pārraides aprīkojuma un uzturēšanas pakalpojumu piegādātāji uz maksimālo laikposmu divi gadi. Ar Radiodifusión nenotika nekāda saziņa, jo tobrīd nebija pierādījumu, ka tam reģionā piederētu kaut viens pārraides centrs. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc pašvaldības iestādēm piešķirtās subsīdijas nestiprināja viena tīkla operatoru veida konkurences pozīciju salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem operatoriem. Galvenās atbalsta saņēmējas ir pašvaldību iestādes, savukārt tīkla operatori ir vienkārši pārraides aprīkojuma un uzturēšanas pakalpojumu piegādātāji uz maksimālo laikposmu divi gadi. Ar Radiodifusión nenotika nekāda saziņa, jo tobrīd nebija pierādījumu, ka tam reģionā piederētu kaut viens pārraides centrs.

Radiodifusión

| (59) | Turklāt Kastīlijas-Lamančas iestādes apgalvo, ka tās ir rūpīgi novērtēja satelīta platformas risinājumu kā iespēju paplašināt ciparu formāta pārklājumu pirms Dekrēta Nr. 347/2008 pieņemšanas. Iekšējā pētījumā (35) tika salīdzinātas divas tehnoloģijas paplašināšanas nodrošināšanai – DTT un satelīta tehnoloģija. Pētījumā ņemti vērā kritēriji subsīdiju piešķiršanai saistībā ar ciparu signāla pārklājumu II zonā. Tas ietver prasību, ka pāreja jāveic bez papildu izmaksām vai neērtībām iedzīvotājiem, izmantojot esošo infrastruktūru. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt Kastīlijas-Lamančas iestādes apgalvo, ka tās ir rūpīgi novērtēja satelīta platformas risinājumu kā iespēju paplašināt ciparu formāta pārklājumu pirms Dekrēta Nr. 347/2008 pieņemšanas. Iekšējā pētījumā (35) tika salīdzinātas divas tehnoloģijas paplašināšanas nodrošināšanai – DTT un satelīta tehnoloģija. Pētījumā ņemti vērā kritēriji subsīdiju piešķiršanai saistībā ar ciparu signāla pārklājumu II zonā. Tas ietver prasību, ka pāreja jāveic bez papildu izmaksām vai neērtībām iedzīvotājiem, izmantojot esošo infrastruktūru.

35

DTT

| (60) | Pētījumā secināts, ka desmit gadu laikā kopējās izmaksas, kas saistītas ar zemes DTT risinājumu, būtu aptuveni robežās no EUR 15,2 miljoniem līdz EUR 17,3 miljoniem, bet satelīta tehnoloģijas izvēle maksātu vairāk nekā EUR 47 miljonus. |
| --- | --- |

(60)

Pētījumā secināts, ka desmit gadu laikā kopējās izmaksas, kas saistītas ar zemes DTT risinājumu, būtu aptuveni robežās no EUR 15,2 miljoniem līdz EUR 17,3 miljoniem, bet satelīta tehnoloģijas izvēle maksātu vairāk nekā EUR 47 miljonus.

DTT

| (61) | Pētījumā ietverti vairāki ieteikumi par vispiemērotākajām metodēm DTT signāla pārklājuma paplašināšanai, aptverot tos Kastīlijas-Lamančas apdzīvotos centrus, kas nebija iekļauti reģionālo un valsts televīzijas raidorganizāciju oficiālajos pārklājuma plānos. Tajā arī vērtēta visu veidu ietekme, kāda varētu būt satelīta risinājuma izmantošanai ciparu formāta pārklājuma paplašināšanai. Tajā secināts, ka satelīta tehnoloģija radītu trīs līdz sešas reizes lielākus ieguldījumus nekā zemes tehnoloģija. Šo izmaksu atšķirību tieši rada izmaksas, kas saistītas ar satelīta pārraides aprīkojuma īri, neatkarīgi no satelīta dekodera izmaksām. Tādējādi būtu saprātīgi secināt, ka universālā DTT pakalpojuma paplašināšana, aptverot Kastīlijas-Lamančas iedzīvotājus, būtu jāveic, izmantojot zemes DTT tehnoloģiju (36). |
| --- | --- |

(61)

Pētījumā ietverti vairāki ieteikumi par vispiemērotākajām metodēm DTT signāla pārklājuma paplašināšanai, aptverot tos Kastīlijas-Lamančas apdzīvotos centrus, kas nebija iekļauti reģionālo un valsts televīzijas raidorganizāciju oficiālajos pārklājuma plānos. Tajā arī vērtēta visu veidu ietekme, kāda varētu būt satelīta risinājuma izmantošanai ciparu formāta pārklājuma paplašināšanai. Tajā secināts, ka satelīta tehnoloģija radītu trīs līdz sešas reizes lielākus ieguldījumus nekā zemes tehnoloģija. Šo izmaksu atšķirību tieši rada izmaksas, kas saistītas ar satelīta pārraides aprīkojuma īri, neatkarīgi no satelīta dekodera izmaksām. Tādējādi būtu saprātīgi secināt, ka universālā DTT pakalpojuma paplašināšana, aptverot Kastīlijas-Lamančas iedzīvotājus, būtu jāveic, izmantojot zemes DTT tehnoloģiju (36).

DTT

DTT

DTT

36

| (62) | Papildus Spānijas valdība sniedza iekšēju pētījumu, ko 2007. gada jūlijā sagatavoja MIEyT, par iespējamību nodrošināt universālo DTT pakalpojumu, izmantojot DTT vai satelītu. Iestādes uzskata, ka pētījumā ņemtas vērā reālistiskas DTT vai satelīta pārraides izmantošanas izmaksas. Šie divi pētījumi ir sīkāk aprakstīti 5.3.2.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(62)

Papildus Spānijas valdība sniedza iekšēju pētījumu, ko 2007. gada jūlijā sagatavoja MIEyT, par iespējamību nodrošināt universālo DTT pakalpojumu, izmantojot DTT vai satelītu. Iestādes uzskata, ka pētījumā ņemtas vērā reālistiskas DTT vai satelīta pārraides izmantošanas izmaksas. Šie divi pētījumi ir sīkāk aprakstīti 5.3.2.2. iedaļā.

MIEyT

DTT

DTT

DTT

| (63) | JCCM apgalvo, ka, pieņemot lēmumu paplašināt DTT pārklājumu Kastīlijas-Lamančas II zonā, ir ņēmusi vērā tikai tehniskās un ekonomiskās efektivitātes kritēriju. Jebkurš tīkla operators – zemes, satelītu, kabeļu u. c. – būtu varējis iesniegt tehnisku priekšlikumu, jo vienīgā prasība bija tā, ka operatoram jābūt iekļautam CMT operatoru reģistrā (37). Tāpēc lēmums bija saskaņā ar tehnoloģiju neitralitātes principu. To apliecina arī fakts, ka īpašos gadījumus JCCM saglabāja satelīta platformu, ko iepriekš izveidoja Abertis, stingri pamatojoties uz izmaksu analīzes kritēriju (38). |
| --- | --- |

(63)

JCCM apgalvo, ka, pieņemot lēmumu paplašināt DTT pārklājumu Kastīlijas-Lamančas II zonā, ir ņēmusi vērā tikai tehniskās un ekonomiskās efektivitātes kritēriju. Jebkurš tīkla operators – zemes, satelītu, kabeļu u. c. – būtu varējis iesniegt tehnisku priekšlikumu, jo vienīgā prasība bija tā, ka operatoram jābūt iekļautam CMT operatoru reģistrā (37). Tāpēc lēmums bija saskaņā ar tehnoloģiju neitralitātes principu. To apliecina arī fakts, ka īpašos gadījumus JCCM saglabāja satelīta platformu, ko iepriekš izveidoja Abertis, stingri pamatojoties uz izmaksu analīzes kritēriju (38).

JCCM

DTT

CMT

37

JCCM

Abertis

38

| (64) | Saistībā ar vietējo operatoru iespējamo diskrimināciju JCCM atzīst, ka saskaņā ar Dekrēta 4. pantu televīzijas raidorganizācijas (neatkarīgi no tā, vai tās darbojas valsts, reģionālā vai vietējā līmenī) ir īpaši izslēgtas kā subsīdiju saņēmējas (39). Tomēr Dekrētā nav izslēgti tīkla operatori. |
| --- | --- |

(64)

Saistībā ar vietējo operatoru iespējamo diskrimināciju JCCM atzīst, ka saskaņā ar Dekrēta 4. pantu televīzijas raidorganizācijas (neatkarīgi no tā, vai tās darbojas valsts, reģionālā vai vietējā līmenī) ir īpaši izslēgtas kā subsīdiju saņēmējas (39). Tomēr Dekrētā nav izslēgti tīkla operatori.

JCCM

39

| (65) | Tomēr Spānijas iestādes uzskata, ka Radiodifusión kopā ar citiem tīkla operatoriem būtu varējis piedalīties ar vienādiem nosacījumiem, pielāgojot vienu no saviem tādiem pārraides centriem ciparu formātam, kurš jau pārraidīja valsts vai reģionālās analogās sabiedriskās televīzijas signālu. Šim mērķim tas būtu varējis noslēgt sadarbības līgumu ar JCCM vai būtu varējis iesniegt piedāvājumus pašvaldības iestādei kā telesakaru operators, kas reģistrēts CMT operatoru reģistrā. |
| --- | --- |

(65)

Tomēr Spānijas iestādes uzskata, ka Radiodifusión kopā ar citiem tīkla operatoriem būtu varējis piedalīties ar vienādiem nosacījumiem, pielāgojot vienu no saviem tādiem pārraides centriem ciparu formātam, kurš jau pārraidīja valsts vai reģionālās analogās sabiedriskās televīzijas signālu. Šim mērķim tas būtu varējis noslēgt sadarbības līgumu ar JCCM vai būtu varējis iesniegt piedāvājumus pašvaldības iestādei kā telesakaru operators, kas reģistrēts CMT operatoru reģistrā.

Radiodifusión

JCCM

CMT

3.2.3.   Sūdzības iesniedzēja Radiodifusión juridiskais statuss un tā neatbilstība tīkla operatoru pienākumiem Kastīlijā-Lamančā

Sūdzības iesniedzēja Radiodifusión

| (66) | JCCM uzskata, ka Radiodifusión ir reģistrēts kā telesakaru operators CMT operatoru reģistrā šādu pakalpojumu sniegšanai: zemes tīkls – atbalsts radio un televīzijas apraides pakalpojumiem. Tomēr tiek uzsvērts, ka iekļaušana šajā reģistrā nav pietiekama attiecībā uz telesakaru operatora pienākumu izpildi Kastīlijā-Lamančā, kā paredzēts attiecīgajā vietējā Likumā Nr. 8/2001. Tas jo īpaši attiecas uz radiosakaru operatoru pienākumu “iesniegt teritoriālo plānu tīkla ieviešanai, kas ietver esošās fiksētās stacijas, kā arī aplēses attiecībā uz visu tīklu īstenošanu un attīstību [...]”. Līdz šim JCCM nav informācijas par jebkādu teritoriālo plānu, ko būtu iesniedzis Radiodifusión. Turklāt nav zināms, ka Radiodifusión būtu kāda ar citu operatoru kopīga infrastruktūra. Tādējādi JCCM apgalvo, ka Radiodifusión apgalvojums par 60 % pārklājumu Kastīlijā-Lamančā ir nepamatots (40). |
| --- | --- |

(66)

JCCM uzskata, ka Radiodifusión ir reģistrēts kā telesakaru operators CMT operatoru reģistrā šādu pakalpojumu sniegšanai: zemes tīkls – atbalsts radio un televīzijas apraides pakalpojumiem. Tomēr tiek uzsvērts, ka iekļaušana šajā reģistrā nav pietiekama attiecībā uz telesakaru operatora pienākumu izpildi Kastīlijā-Lamančā, kā paredzēts attiecīgajā vietējā Likumā Nr. 8/2001. Tas jo īpaši attiecas uz radiosakaru operatoru pienākumu “iesniegt teritoriālo plānu tīkla ieviešanai, kas ietver esošās fiksētās stacijas, kā arī aplēses attiecībā uz visu tīklu īstenošanu un attīstību [...]”. Līdz šim JCCM nav informācijas par jebkādu teritoriālo plānu, ko būtu iesniedzis Radiodifusión. Turklāt nav zināms, ka Radiodifusión būtu kāda ar citu operatoru kopīga infrastruktūra. Tādējādi JCCM apgalvo, ka Radiodifusión apgalvojums par 60 % pārklājumu Kastīlijā-Lamančā ir nepamatots (40).

JCCM

Radiodifusión

CMT

JCCM

Radiodifusión

Radiodifusión

JCCM

Radiodifusión

40

| (67) | Turklāt JCCM norāda, ka grupā ir uzņēmums ar tiem pašiem akcionāriem kā Radiodifusión – INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (turpmāk “INGEST”) –, un tam ir vairākas nepabeigtas tiesvedības. Visās šajās tiesvedībās INGEST ir apsūdzība saistībā ar nelegālu tāda radio frekvenču spektra izmantošanu, kurš rezervēts valsts DTT un kuru apsūdzētais izmanto vietējo televīzijas staciju signāla pārraidei. Turklāt Radiodifusión nav pilnvarojuma retranslēt Radio-Televisión de Castile-La Mancha (RTV C-LM) DTT signālu. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt JCCM norāda, ka grupā ir uzņēmums ar tiem pašiem akcionāriem kā Radiodifusión – INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (turpmāk “INGEST”) –, un tam ir vairākas nepabeigtas tiesvedības. Visās šajās tiesvedībās INGEST ir apsūdzība saistībā ar nelegālu tāda radio frekvenču spektra izmantošanu, kurš rezervēts valsts DTT un kuru apsūdzētais izmanto vietējo televīzijas staciju signāla pārraidei. Turklāt Radiodifusión nav pilnvarojuma retranslēt Radio-Televisión de Castile-La Mancha (RTV C-LM) DTT signālu.

JCCM

Radiodifusión

INGEST

Infraestructuras y Gestión 2002, S.L.

INGEST

INGEST

DTT

Radiodifusión

Radio-Televisión de Castile-La Mancha (RTV C-LM) DTT

3.2.4.   Ekspluatācija un uzturēšana

Ekspluatācija un uzturēšana

| (68) | JCCM uzskata, ka ne TelecomCLM, ne Abertis Telecom nav apstrīdēto pasākumu saņēmēji, kas paredzēti, lai segtu regulārās izmaksas saistībā ar pašvaldības zemes apraides centru ekspluatāciju un uzturēšanu. Sadarbības līgumu mērķis ir “finansēt infrastruktūru, kas vajadzīga, lai papildinātu signāla pārklājuma paplašināšanu un pārraidi no vienībām un uzņēmumiem, kas saņēmuši licenci pamata televīzijas pakalpojumu sniegšanai”. Tāpēc finansējums attiecas tikai uz tādu objektu uzstādīšanu un iegādi kā radiosakaru un antenu aprīkojums vai būvniecības materiāli. II zonā izmaksas sedza pašvaldību iestādes, kam pieder šie centri. Aplēstās ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas pirmajos divos gados 516 centriem ir EUR 6,5 miljoni. Tādējādi 2010.–2015. gadā piecu gadu laikā 516 centriem šīs izmaksas sasniegtu aptuveni EUR 15 miljonus (vidēji katram centram EUR 29 000). |
| --- | --- |

(68)

JCCM uzskata, ka ne TelecomCLM, ne Abertis Telecom nav apstrīdēto pasākumu saņēmēji, kas paredzēti, lai segtu regulārās izmaksas saistībā ar pašvaldības zemes apraides centru ekspluatāciju un uzturēšanu. Sadarbības līgumu mērķis ir “finansēt infrastruktūru, kas vajadzīga, lai papildinātu signāla pārklājuma paplašināšanu un pārraidi no vienībām un uzņēmumiem, kas saņēmuši licenci pamata televīzijas pakalpojumu sniegšanai”. Tāpēc finansējums attiecas tikai uz tādu objektu uzstādīšanu un iegādi kā radiosakaru un antenu aprīkojums vai būvniecības materiāli. II zonā izmaksas sedza pašvaldību iestādes, kam pieder šie centri. Aplēstās ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas pirmajos divos gados 516 centriem ir EUR 6,5 miljoni. Tādējādi 2010.–2015. gadā piecu gadu laikā 516 centriem šīs izmaksas sasniegtu aptuveni EUR 15 miljonus (vidēji katram centram EUR 29 000).

JCCM

TelecomCLM

Abertis Telecom

3.2.5.   Izņēmums saskaņā ar argumentu par vispārējo infrastruktūru

Izņēmums saskaņā ar argumentu par vispārējo infrastruktūru

| (69) | JCCM uzskata, ka ciparu formātam pielāgotos pārraides centrus, kas pieder pašvaldības iestādēm un tīkla operatoriem, var uzskatīt par vispārējo infrastruktūru, t. i., par infrastruktūru, kas atvērta visiem iespējamiem lietotājiem vienlīdzīgi un bez diskriminācijas. Tāpēc ciparu formātam pielāgotā infrastruktūra ļauj vienlīdzīgi visiem lietotājiem Kastīlijas-Lamančas II zonā uztvert DTT pēc analogās televīzijas atslēgšanas. |
| --- | --- |

(69)

JCCM uzskata, ka ciparu formātam pielāgotos pārraides centrus, kas pieder pašvaldības iestādēm un tīkla operatoriem, var uzskatīt par vispārējo infrastruktūru, t. i., par infrastruktūru, kas atvērta visiem iespējamiem lietotājiem vienlīdzīgi un bez diskriminācijas. Tāpēc ciparu formātam pielāgotā infrastruktūra ļauj vienlīdzīgi visiem lietotājiem Kastīlijas-Lamančas II zonā uztvert DTT pēc analogās televīzijas atslēgšanas.

JCCM

DTT

3.2.6.   Izņēmums saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu

Izņēmums saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu

| (70) | JCCM apgalvo, ka minēto publisko līdzekļu nodošana atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (turpmāk “MEIP”), pamatojoties uz tirgus cenas etalona pārbaudi. Maksājumi TelecomCLM par dažiem pakalpojumiem tika veikti par tirgus likmēm. |
| --- | --- |

(70)

JCCM apgalvo, ka minēto publisko līdzekļu nodošana atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (turpmāk “MEIP”), pamatojoties uz tirgus cenas etalona pārbaudi. Maksājumi TelecomCLM par dažiem pakalpojumiem tika veikti par tirgus likmēm.

JCCM

MEIP

TelecomCLM

| (71) | Pēc faktiskā finansējuma salīdzināšanas ar summu, ko privātais ieguldītājs būtu maksājis parastos tirgus apstākļos, lai iegūtu tā paša veida pakalpojumu, JCCM secina, ka sadarbības līgumi bija balstīti uz objektīviem komerciāliem kritērijiem. Tādējādi tīkla operatori neieguva vairāk, nekā būtu ieguvuši parastos tirgus apstākļos. Tāpēc tīkla operatori neieguva selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(71)

Pēc faktiskā finansējuma salīdzināšanas ar summu, ko privātais ieguldītājs būtu maksājis parastos tirgus apstākļos, lai iegūtu tā paša veida pakalpojumu, JCCM secina, ka sadarbības līgumi bija balstīti uz objektīviem komerciāliem kritērijiem. Tādējādi tīkla operatori neieguva vairāk, nekā būtu ieguvuši parastos tirgus apstākļos. Tāpēc tīkla operatori neieguva selektīvu priekšrocību.

JCCM

3.2.7.   Izņēmums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu

Izņēmums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu

| (72) | JCCM atsaucas uz Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. JCCM apgalvo, ka šo noteikumu var piemērot II zonā, kura nepiesaistīja televīzijas raidorganizāciju un tīkla operatoru komerciālo interesi. Sniedzot DTT pakalpojumus un slēdzot apakšuzņēmuma līgumus par DTT aprīkojuma iegādi, uzstādīšanu un ekspluatāciju un uzturēšanu, pašvaldību iestādes novērsa tirgus nepilnības, tā rezultātā uzlabojoties II zonas iedzīvotāju dzīves apstākļiem un vispārēji uzlabojoties ekonomikai Kastīlijas-Lamančas reģionā. |
| --- | --- |

(72)

JCCM atsaucas uz Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. JCCM apgalvo, ka šo noteikumu var piemērot II zonā, kura nepiesaistīja televīzijas raidorganizāciju un tīkla operatoru komerciālo interesi. Sniedzot DTT pakalpojumus un slēdzot apakšuzņēmuma līgumus par DTT aprīkojuma iegādi, uzstādīšanu un ekspluatāciju un uzturēšanu, pašvaldību iestādes novērsa tirgus nepilnības, tā rezultātā uzlabojoties II zonas iedzīvotāju dzīves apstākļiem un vispārēji uzlabojoties ekonomikai Kastīlijas-Lamančas reģionā.

JCCM

JCCM

DTT

DTT

3.2.8.   
  Abertis kā tirgus operators

Abertis

| (73) | JCCM nepiekrīt Abertis apgalvojumam, ka tas nebūtu jāuzskata par tīkla operatoru II zonā. JCCM norāda, ka Abertis noslēdza sadarbības līgumus ar JCCM saskaņā ar Dekrētu Nr. 347/2008, lai paplašinātu DTT pārklājumu II zonā (41). Turklāt Abertis un TelecomCLM būtu jāuzskata par tīkla operatoriem, kas darbojas II zonā, jo Abertis gadījumā ir RTVE un/vai Tele5 oficiāli analogās televīzijas pārraides centri, un TelecomCLM gadījumā – CMT oficiāli analogās televīzijas pārraides centri. |
| --- | --- |

(73)

JCCM nepiekrīt Abertis apgalvojumam, ka tas nebūtu jāuzskata par tīkla operatoru II zonā. JCCM norāda, ka Abertis noslēdza sadarbības līgumus ar JCCM saskaņā ar Dekrētu Nr. 347/2008, lai paplašinātu DTT pārklājumu II zonā (41). Turklāt Abertis un TelecomCLM būtu jāuzskata par tīkla operatoriem, kas darbojas II zonā, jo Abertis gadījumā ir RTVE un/vai Tele5 oficiāli analogās televīzijas pārraides centri, un TelecomCLM gadījumā – CMT oficiāli analogās televīzijas pārraides centri.

JCCM

Abertis

JCCM

Abertis

JCCM

DTT

41

Abertis

TelecomCLM

Abertis

RTVE

Tele5

TelecomCLM

CMT

| (74) | Dažos gadījumos ciparu formātam pielāgotais pašvaldības aprīkojums ir izvietots centros, kas pieder Abertis vai TelecomCLM. Šajos gadījumos DTT aprīkojums pieder attiecīgajām pašvaldības iestādēm. Abertis apgalvo, ka, ņemot vērā to, ka tas nav tīkla operators II zonā, to nevar uzskatīt par apstrīdēto subsīdiju tiešo saņēmēju, jo “aprīkojums pieder TelecomCLM un citiem vietējiem operatoriem un tie nodrošina šā aprīkojuma ekspluatāciju” (42). JCCM uzskata, ka šis apgalvojums ir nepareizs. |
| --- | --- |

(74)

Dažos gadījumos ciparu formātam pielāgotais pašvaldības aprīkojums ir izvietots centros, kas pieder Abertis vai TelecomCLM. Šajos gadījumos DTT aprīkojums pieder attiecīgajām pašvaldības iestādēm. Abertis apgalvo, ka, ņemot vērā to, ka tas nav tīkla operators II zonā, to nevar uzskatīt par apstrīdēto subsīdiju tiešo saņēmēju, jo “aprīkojums pieder TelecomCLM un citiem vietējiem operatoriem un tie nodrošina šā aprīkojuma ekspluatāciju” (42). JCCM uzskata, ka šis apgalvojums ir nepareizs.

Abertis

TelecomCLM

DTT

Abertis

TelecomCLM

42

JCCM

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL PIEZĪMES

RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL

| (75) | Atbildot uz Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu, Radiodifusión norāda, ka Spānijas iestādes nav oficiāli devušas atbalsta saņēmējiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes uzdevumu. Turklāt atbalsta summa, ko piešķir katram centram, šķiet pārāk liela, ja to piemēro tikai esošiem centriem, kā paziņoja Spānijas iestādes. Radiodifusión uzskata, ka atbalsts galvenokārt tika izmantots, lai visā Kastīlijas-Lamančas reģionā izveidotu jaunus pārraides centrus un slēptu nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(75)

Atbildot uz Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu, Radiodifusión norāda, ka Spānijas iestādes nav oficiāli devušas atbalsta saņēmējiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes uzdevumu. Turklāt atbalsta summa, ko piešķir katram centram, šķiet pārāk liela, ja to piemēro tikai esošiem centriem, kā paziņoja Spānijas iestādes. Radiodifusión uzskata, ka atbalsts galvenokārt tika izmantots, lai visā Kastīlijas-Lamančas reģionā izveidotu jaunus pārraides centrus un slēptu nelikumīgu atbalstu.

Radiodifusión

Radiodifusión

| (76) | Radiodifusión uzstāj, ka Kastīlijas-Lamančas iestādes piešķīra atbalstu bez konkursa procedūras un ka resursu nodošana bija selektīva, jo tā neietvēra platformas, kas bija balstītas uz citām tehnoloģijām, piemēram, kabeļa vai satelīta tehnoloģijām. |
| --- | --- |

(76)

Radiodifusión uzstāj, ka Kastīlijas-Lamančas iestādes piešķīra atbalstu bez konkursa procedūras un ka resursu nodošana bija selektīva, jo tā neietvēra platformas, kas bija balstītas uz citām tehnoloģijām, piemēram, kabeļa vai satelīta tehnoloģijām.

Radiodifusión

| (77) | Radiodifusión uzskata, ka apstrīdētie pasākumi TelecomCLM sniedza izšķirošas priekšrocības. Reģionālās iestādes to izvēlējās tieši, nepiemērojot konkursa procedūru. Tādējādi tas varēja būtiski palielināt sava tīkla ģeogrāfisko pārklājumu teritorijās, kurās citos apstākļos neviens nebūtu veicis ieguldījumus. TelecomCLM turpināja gūt labumu, jo tam netika piemērota regulatīva pārraudzība tāpēc, ka tam nav nekāda regulatīva pienākuma nodrošināt piekļuvi no jauna izveidotajam/uzlabotajam tīklam. Radiodifusión norāda, ka Dekrētā Nr. 347/2008 paredzēts, ka valsts atbalsta mērķis ir izveidot jaunus pārraides centrus, nevis pielāgot ciparu formātam esošos centrus. |
| --- | --- |

(77)

Radiodifusión uzskata, ka apstrīdētie pasākumi TelecomCLM sniedza izšķirošas priekšrocības. Reģionālās iestādes to izvēlējās tieši, nepiemērojot konkursa procedūru. Tādējādi tas varēja būtiski palielināt sava tīkla ģeogrāfisko pārklājumu teritorijās, kurās citos apstākļos neviens nebūtu veicis ieguldījumus. TelecomCLM turpināja gūt labumu, jo tam netika piemērota regulatīva pārraudzība tāpēc, ka tam nav nekāda regulatīva pienākuma nodrošināt piekļuvi no jauna izveidotajam/uzlabotajam tīklam. Radiodifusión norāda, ka Dekrētā Nr. 347/2008 paredzēts, ka valsts atbalsta mērķis ir izveidot jaunus pārraides centrus, nevis pielāgot ciparu formātam esošos centrus.

Radiodifusión

TelecomCLM

TelecomCLM

Radiodifusión

| (78) | Radiodifusión uzskata, ka atbalsts stiprina vēsturiskos operatorus vienīgajā tirgus segmentā, kurā ir iespējama konkurence. Tas īpaši attiecināms uz Abertis, kurš, iespējams, ir varējis stiprināt savu monopola stāvokli un faktiski izmantot publisko finansējumu, lai attīstītu jaunu un blīvāku tīklu, kas ļaus konkurēt jaunos tirgos. |
| --- | --- |

(78)

Radiodifusión uzskata, ka atbalsts stiprina vēsturiskos operatorus vienīgajā tirgus segmentā, kurā ir iespējama konkurence. Tas īpaši attiecināms uz Abertis, kurš, iespējams, ir varējis stiprināt savu monopola stāvokli un faktiski izmantot publisko finansējumu, lai attīstītu jaunu un blīvāku tīklu, kas ļaus konkurēt jaunos tirgos.

Radiodifusión

Abertis

| (79) | Radiodifusión ir pārliecināts, ka izmeklējamais valsts atbalsts nav samērīgs. Lai tas atbilstu prasībai par samērīgumu, atbalstam būtu jāattiecas tikai uz attālām lauku teritorijām un tam būtu jārada vienlīdzīgas priekšrocības visiem operatoriem, nosakot efektīvas piekļuves saistības. |
| --- | --- |

(79)

Radiodifusión ir pārliecināts, ka izmeklējamais valsts atbalsts nav samērīgs. Lai tas atbilstu prasībai par samērīgumu, atbalstam būtu jāattiecas tikai uz attālām lauku teritorijām un tam būtu jārada vienlīdzīgas priekšrocības visiem operatoriem, nosakot efektīvas piekļuves saistības.

Radiodifusión

| (80) | Savā 2011. gada 27. septembra atbildē uz Komisijas informācijas pieprasījumu, kas bija saistīts ar juridiskā statusa jautājumiem, ko izvirzīja Spānija, Radiodifusión norādīja, ka tā galvenā darbība ir sniegt pakalpojumus vietējām audiovizuālām raidorganizācijām. Tas iesniedza tā uzstādītā aprīkojuma sarakstu, kura ekspluatāciju Radiodifusión nodrošina Kastīlijas-Lamančas 18 pašvaldībās. Radiodifusión uzskata, ka tomēr to pašu uzstādīto aprīkojumu var izmantot valsts un reģionālo programmu apraidei, un tāpēc tas būtu varējis tikt izmantots, ja būtu bijusi iespēja konkurēt par atbalsta saņemšanu. |
| --- | --- |

(80)

Savā 2011. gada 27. septembra atbildē uz Komisijas informācijas pieprasījumu, kas bija saistīts ar juridiskā statusa jautājumiem, ko izvirzīja Spānija, Radiodifusión norādīja, ka tā galvenā darbība ir sniegt pakalpojumus vietējām audiovizuālām raidorganizācijām. Tas iesniedza tā uzstādītā aprīkojuma sarakstu, kura ekspluatāciju Radiodifusión nodrošina Kastīlijas-Lamančas 18 pašvaldībās. Radiodifusión uzskata, ka tomēr to pašu uzstādīto aprīkojumu var izmantot valsts un reģionālo programmu apraidei, un tāpēc tas būtu varējis tikt izmantots, ja būtu bijusi iespēja konkurēt par atbalsta saņemšanu.

Radiodifusión

Radiodifusión

Radiodifusión

4.2.   ASTRA PIEZĪMES

ASTRA

| (81) | Astra uzskata, ka pasākums, tostarp pastāvīgs atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, pārkāpj tehnoloģiju neitralitātes principu, jo tika veikta zemes tehnoloģijas platformas tieša izvēle. Astra uzsver, ka II zonā satelītu pārraide būtu bijusi lētāka nekā DTT (43). To skaidri parāda Astra panākumi Kantabrijas konkursā. Ņemot vērā apjomradītos ietaupījumus, satelīta risinājums būtu nodrošinājis vēl lielākus izmaksu ietaupījumus, ja vairāki reģioni būtu saskaņojuši savu platformas izvēli II zonā. Lai gan konstitucionālu iemeslu dēļ Spānijas valdība nebūtu varējusi noteikt reģioniem pienākumu ievērot reģionu sinerģiju kā nosacījumu līdzekļu piešķiršanai, reģioni paši varētu būt tā rīkojušies. Tikai šādi rīkojoties, reģionālās valdības būtu varējušas nodrošināt, ka tās izvēlas risinājumu, kas ir izmaksu ziņā visefektīvākais to nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

(81)

Astra uzskata, ka pasākums, tostarp pastāvīgs atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, pārkāpj tehnoloģiju neitralitātes principu, jo tika veikta zemes tehnoloģijas platformas tieša izvēle. Astra uzsver, ka II zonā satelītu pārraide būtu bijusi lētāka nekā DTT (43). To skaidri parāda Astra panākumi Kantabrijas konkursā. Ņemot vērā apjomradītos ietaupījumus, satelīta risinājums būtu nodrošinājis vēl lielākus izmaksu ietaupījumus, ja vairāki reģioni būtu saskaņojuši savu platformas izvēli II zonā. Lai gan konstitucionālu iemeslu dēļ Spānijas valdība nebūtu varējusi noteikt reģioniem pienākumu ievērot reģionu sinerģiju kā nosacījumu līdzekļu piešķiršanai, reģioni paši varētu būt tā rīkojušies. Tikai šādi rīkojoties, reģionālās valdības būtu varējušas nodrošināt, ka tās izvēlas risinājumu, kas ir izmaksu ziņā visefektīvākais to nodokļu maksātājiem.

Astra

Astra

DTT

43

Astra

| (82) | Astra uzskata, ka, salīdzinot dažādas platformas, papildus tiešajām uzstādīšanas izmaksām vērā būtu jāņem cita pozitīvā ietekme, kāda būtu bijusi satelīta risinājumam. Pārejas process būtu bijis daudz vieglāks un lētāks. Televīzijas skatītāju auditorija būtu guvusi labumu no vienlaicīgas apraides pārejas perioda, kura laikā tā būtu saņēmusi gan satelīta, gan zemes kanālus. Ņemot vērā ierobežoto joslas platumu zemes tīklā un nepieciešamību nākotnē atbrīvot lielāku jaudu telesakaru pakalpojumiem, zemes tīkla gadījumā mājsaimniecībām un televīzijas raidorganizācijām rastos papildu izmaksas. Joslas platuma pārmaiņas nākotnē liktu II zonas iedzīvotājiem pielāgot antenas. Televīzijas raidorganizācijām rastos lielāki izdevumi no turpmākiem vienlaicīgas apraides periodiem. Šādas izmaksas nerastos, ja būtu izvēlēta satelīta tehnoloģija. |
| --- | --- |

(82)

Astra uzskata, ka, salīdzinot dažādas platformas, papildus tiešajām uzstādīšanas izmaksām vērā būtu jāņem cita pozitīvā ietekme, kāda būtu bijusi satelīta risinājumam. Pārejas process būtu bijis daudz vieglāks un lētāks. Televīzijas skatītāju auditorija būtu guvusi labumu no vienlaicīgas apraides pārejas perioda, kura laikā tā būtu saņēmusi gan satelīta, gan zemes kanālus. Ņemot vērā ierobežoto joslas platumu zemes tīklā un nepieciešamību nākotnē atbrīvot lielāku jaudu telesakaru pakalpojumiem, zemes tīkla gadījumā mājsaimniecībām un televīzijas raidorganizācijām rastos papildu izmaksas. Joslas platuma pārmaiņas nākotnē liktu II zonas iedzīvotājiem pielāgot antenas. Televīzijas raidorganizācijām rastos lielāki izdevumi no turpmākiem vienlaicīgas apraides periodiem. Šādas izmaksas nerastos, ja būtu izvēlēta satelīta tehnoloģija.

Astra

| (83) | Astra uzstāj, ka pasākums tīkla operatoriem nodrošināja priekšrocību. Jo īpaši tīkla pielāgošana ciparu formātam ir labvēlīga Abertis tirdzniecības piedāvājumam televīzijas raidorganizācijām, jo DTT tīkla pārklājums tagad sasniegs gandrīz 100 % iedzīvotāju, neradot papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(83)

Astra uzstāj, ka pasākums tīkla operatoriem nodrošināja priekšrocību. Jo īpaši tīkla pielāgošana ciparu formātam ir labvēlīga Abertis tirdzniecības piedāvājumam televīzijas raidorganizācijām, jo DTT tīkla pārklājums tagad sasniegs gandrīz 100 % iedzīvotāju, neradot papildu izmaksas.

Astra

Abertis

DTT

| (84) | Attiecībā uz konkurences kropļojumiem Astra uzskata, ka satelīta un zemes platformas ir vienos un tajos pašos tirgos. Maksas televīzija un bezmaksas televīzija nav stingri nodalītas, vismaz platformu konkurences ziņā. Jau ir vairāki maksas televīzijas kanāli, kas savus signālus piedāvā, izmantojot DTT platformu, un kas, izņemot vienu, ir pieejami, izmantojot satelītu. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz konkurences kropļojumiem Astra uzskata, ka satelīta un zemes platformas ir vienos un tajos pašos tirgos. Maksas televīzija un bezmaksas televīzija nav stingri nodalītas, vismaz platformu konkurences ziņā. Jau ir vairāki maksas televīzijas kanāli, kas savus signālus piedāvā, izmantojot DTT platformu, un kas, izņemot vienu, ir pieejami, izmantojot satelītu.

Astra

DTT

| (85) | Saistībā ar iespējamām satelīta platformu priekšrocībām Astra īpaši norāda uz nepieciešamību nodrošināt ierobežotu pieejamību/kodēšanu. Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība neradītu problēmas satelīta televīzijas raidorganizācijām, kas raida bezmaksas kanālus. Šādu tehnoloģiju jau šobrīd izmanto daudzi maksas televīzijas kanāli satelīta platformā. Turklāt Kantabrijai ierosināto ierobežotās piekļuves risinājumu apstiprināja Kantabrijas iestādes, kuras varēja noteikt, kuriem lietotājiem aktivizēt pakalpojuma sniegšanu. |
| --- | --- |

(85)

Saistībā ar iespējamām satelīta platformu priekšrocībām Astra īpaši norāda uz nepieciešamību nodrošināt ierobežotu pieejamību/kodēšanu. Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība neradītu problēmas satelīta televīzijas raidorganizācijām, kas raida bezmaksas kanālus. Šādu tehnoloģiju jau šobrīd izmanto daudzi maksas televīzijas kanāli satelīta platformā. Turklāt Kantabrijai ierosināto ierobežotās piekļuves risinājumu apstiprināja Kantabrijas iestādes, kuras varēja noteikt, kuriem lietotājiem aktivizēt pakalpojuma sniegšanu.

Astra

4.3.   ABERTIS PIEZĪMES

ABERTIS

4.3.1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (86) | Abertis uzskata, ka apstrīdētais pasākums – pārklājuma paplašināšana II zonā – nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(86)

Abertis uzskata, ka apstrīdētais pasākums – pārklājuma paplašināšana II zonā – nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Abertis

| (87) | Pirmkārt, izmeklējamā līdzekļu nodošana bija centrālās valdības veikta vienkārša līdzekļu nodošana to pārraides centru modernizēšanas nolūkiem, kuri pieder tieši valsts pārvaldei vai kurus valsts pārvaldei ir tiesības izmantot. Tādējādi nav notikusi valsts līdzekļu nodošana kādam uzņēmumam; līdzekļi palika valsts pārvaldē. |
| --- | --- |

(87)

Pirmkārt, izmeklējamā līdzekļu nodošana bija centrālās valdības veikta vienkārša līdzekļu nodošana to pārraides centru modernizēšanas nolūkiem, kuri pieder tieši valsts pārvaldei vai kurus valsts pārvaldei ir tiesības izmantot. Tādējādi nav notikusi valsts līdzekļu nodošana kādam uzņēmumam; līdzekļi palika valsts pārvaldē.

| (88) | Otrkārt, Abertis uzsver, ka tīkla operatori neguva labumu no apstrīdētajiem pasākumiem. Abertis nevar tikt uzskatīts par atbalsta saņēmēju, jo tas nav tīkla operators II zonā un nenodrošina tāda tīkla ekspluatāciju, kuru izmanto DTT paplašināšanā Kastīlijā-Lamančā. TelecomCLM ir tas uzņēmums, kuram cita starpā pieder attiecīgais aprīkojums un kurš nodrošina tā ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(88)

Otrkārt, Abertis uzsver, ka tīkla operatori neguva labumu no apstrīdētajiem pasākumiem. Abertis nevar tikt uzskatīts par atbalsta saņēmēju, jo tas nav tīkla operators II zonā un nenodrošina tāda tīkla ekspluatāciju, kuru izmanto DTT paplašināšanā Kastīlijā-Lamančā. TelecomCLM ir tas uzņēmums, kuram cita starpā pieder attiecīgais aprīkojums un kurš nodrošina tā ekspluatāciju.

Abertis

Abertis

DTT

TelecomCLM

| (89) | Treškārt, attiecībā uz tehnoloģiju neitralitāti Abertis uzsver, ka apstrīdētais pasākums neapgrūtina konkurenci starp platformām, jo nelielajam palielinājumam DTT pārklājumā II zonā nav nekādas ekonomiskas ietekmes I zonā. Turklāt II zonas pielāgošana ciparu formātam neietekmē cenu, ko Abertis var piemērot saviem pārraides pakalpojumiem. Faktiski tā cenas tiek regulētas un pamatotas, balstoties uz tā kapitāla un darbības izdevumiem. Attiecībā uz TelecomCLM uzstādītais aprīkojums ir nonācis Kastīlijas-Lamančas autonomās kopienas īpašumā, un tā arī kontrolē reģionālo tīkla operatoru TelecomCLM. |
| --- | --- |

(89)

Treškārt, attiecībā uz tehnoloģiju neitralitāti Abertis uzsver, ka apstrīdētais pasākums neapgrūtina konkurenci starp platformām, jo nelielajam palielinājumam DTT pārklājumā II zonā nav nekādas ekonomiskas ietekmes I zonā. Turklāt II zonas pielāgošana ciparu formātam neietekmē cenu, ko Abertis var piemērot saviem pārraides pakalpojumiem. Faktiski tā cenas tiek regulētas un pamatotas, balstoties uz tā kapitāla un darbības izdevumiem. Attiecībā uz TelecomCLM uzstādītais aprīkojums ir nonācis Kastīlijas-Lamančas autonomās kopienas īpašumā, un tā arī kontrolē reģionālo tīkla operatoru TelecomCLM.

Abertis

DTT

Abertis

TelecomCLM

TelecomCLM

| (90) | Ceturtkārt, televīzijas raidorganizācijas neguva labumu no apstrīdētā pasākuma, jo tās nepalielināja savus ienākumus pēc II zonas pielāgošanas ciparu formātam. Aprīkojuma piegādātāji arī nevar tikt uzskatīti par šā pasākuma netiešajiem saņēmējiem, jo analogās apraides centru modernizēšanai un pielāgošanai ciparu formātam paredzētā aprīkojuma iegāde vien neietekmēja un nekropļoja konkurences struktūru telesakaru aprīkojuma tirgū. |
| --- | --- |

(90)

Ceturtkārt, televīzijas raidorganizācijas neguva labumu no apstrīdētā pasākuma, jo tās nepalielināja savus ienākumus pēc II zonas pielāgošanas ciparu formātam. Aprīkojuma piegādātāji arī nevar tikt uzskatīti par šā pasākuma netiešajiem saņēmējiem, jo analogās apraides centru modernizēšanai un pielāgošanai ciparu formātam paredzētā aprīkojuma iegāde vien neietekmēja un nekropļoja konkurences struktūru telesakaru aprīkojuma tirgū.

| (91) | Piektkārt, Abertis uzskata, ka apstrīdētais pasākums neradīja jūtamu ietekmi uz tīkla operatoru savstarpējo konkurenci. Pat ja Radiodifusión būtu guvis labumu no pasākuma, tas nebūtu varējis konkurēt ar Abertis valsts līmenī, jo centri, kuru ekspluatāciju nodrošina Radiodifusión, neatbilst centriem, kas nepieciešami I zonā, un tas attiecas uz jebkuru centru II zonā. |
| --- | --- |

(91)

Piektkārt, Abertis uzskata, ka apstrīdētais pasākums neradīja jūtamu ietekmi uz tīkla operatoru savstarpējo konkurenci. Pat ja Radiodifusión būtu guvis labumu no pasākuma, tas nebūtu varējis konkurēt ar Abertis valsts līmenī, jo centri, kuru ekspluatāciju nodrošina Radiodifusión, neatbilst centriem, kas nepieciešami I zonā, un tas attiecas uz jebkuru centru II zonā.

Abertis

Radiodifusión

Abertis

Radiodifusión

| (92) | Sestkārt, ja pasākums būtu atbalsts, Abertis uzskata, ka tas būtu esošs atbalsts. Pārraides tīklu ieviešana II zonā sākās neliberalizētā apraides nozarē 1982. gadā. Tobrīd Spānijas valstij bija likumīgs monopols zemes apraides tirgū. Šobrīd ar publiskiem līdzekļiem tiek finansēta pirms nozares liberalizācijas izveidoto II zonas vietējo tīklu uzstādīšana, uzturēšana un ekspluatācija. Tāpēc tas uzskata, ka izmeklējamais pasākums ir pastāvīgs un esošs atbalsts. |
| --- | --- |

(92)

Sestkārt, ja pasākums būtu atbalsts, Abertis uzskata, ka tas būtu esošs atbalsts. Pārraides tīklu ieviešana II zonā sākās neliberalizētā apraides nozarē 1982. gadā. Tobrīd Spānijas valstij bija likumīgs monopols zemes apraides tirgū. Šobrīd ar publiskiem līdzekļiem tiek finansēta pirms nozares liberalizācijas izveidoto II zonas vietējo tīklu uzstādīšana, uzturēšana un ekspluatācija. Tāpēc tas uzskata, ka izmeklējamais pasākums ir pastāvīgs un esošs atbalsts.

Abertis

| (93) | Attiecībā uz saderību ar 106. panta 2. punktu Abertis norāda, ka ir maz ticami, ka TelecomCLM un citi vietējie tīkla operatori jebkad pārsniegs vidējā gada apgrozījuma pirms nodokļiem robežvērtību – EUR 100 miljonus – divu finanšu gadu laikā pirms gada, kad tika piešķirts VTNP, un gada kompensāciju par attiecīgo pakalpojumu – EUR 30 miljonus. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz saderību ar 106. panta 2. punktu Abertis norāda, ka ir maz ticami, ka TelecomCLM un citi vietējie tīkla operatori jebkad pārsniegs vidējā gada apgrozījuma pirms nodokļiem robežvērtību – EUR 100 miljonus – divu finanšu gadu laikā pirms gada, kad tika piešķirts VTNP, un gada kompensāciju par attiecīgo pakalpojumu – EUR 30 miljonus.

Abertis

TelecomCLM

| (94) | Turklāt jebkāds iespējams atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Spānijas iestāžu pieņemto pasākumu mērķis ir paātrināt pāreju uz ciparu formātu Spānijā, kas ir atzīta par vispārējas nozīmes mērķi. Atbalsts bija atbilstīgs instruments, jo DTT ir vispiemērotākā tehnoloģija pārklājuma paplašināšanas nodrošināšanai (44). Papildus ekonomiskiem iemesliem Abertis arī norāda, ka televīzijas raidorganizācijas nelabprāt izmanto satelīta platformas, jo, iegādājoties satura tiesības uz bezmaksas programmām, tās saskaras ar ierobežojumiem. Vairumā gadījumu tās iegādājas tikai tiesības pārraidīt saturu konkrētā platformā, proti, DTT, jo ar šo tehnoloģiju ir iespējams noteikt pārraides mērķauditoriju un ģeogrāfiskos ierobežojumus. Turklāt pasākumi ir samērīgi, jo tie sedz tikai izmaksas par pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīzijas pakalpojumiem II zonā. |
| --- | --- |

(94)

Turklāt jebkāds iespējams atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Spānijas iestāžu pieņemto pasākumu mērķis ir paātrināt pāreju uz ciparu formātu Spānijā, kas ir atzīta par vispārējas nozīmes mērķi. Atbalsts bija atbilstīgs instruments, jo DTT ir vispiemērotākā tehnoloģija pārklājuma paplašināšanas nodrošināšanai (44). Papildus ekonomiskiem iemesliem Abertis arī norāda, ka televīzijas raidorganizācijas nelabprāt izmanto satelīta platformas, jo, iegādājoties satura tiesības uz bezmaksas programmām, tās saskaras ar ierobežojumiem. Vairumā gadījumu tās iegādājas tikai tiesības pārraidīt saturu konkrētā platformā, proti, DTT, jo ar šo tehnoloģiju ir iespējams noteikt pārraides mērķauditoriju un ģeogrāfiskos ierobežojumus. Turklāt pasākumi ir samērīgi, jo tie sedz tikai izmaksas par pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīzijas pakalpojumiem II zonā.

DTT

44

Abertis

DTT

4.4.   TELEVĪZIJAS RAIDORGANIZĀCIJU PIEZĪMES

| (95) | Televīzijas raidorganizācijas norāda, ka pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo tas nav radījis finansiālu priekšrocību kādam uzņēmumam, jo īpaši televīzijas raidorganizācijām. Pēc pasākumu īstenošanas televīzijas raidorganizāciju auditorija nav lielāka kā analogās televīzijas apraides laikā. Turklāt paplašinātā pārklājuma teritoriju, t. i., lauku, attālo un mazapdzīvoto teritoriju, iedzīvotāji neietekmē reklāmas tirgu un neietilpst televīzijas raidorganizāciju mērķauditorijā. Šajos apstākļos privātie operatori pārklājuma paplašināšanas rezultātā nepalielināja reklāmas maksas. |
| --- | --- |

(95)

Televīzijas raidorganizācijas norāda, ka pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo tas nav radījis finansiālu priekšrocību kādam uzņēmumam, jo īpaši televīzijas raidorganizācijām. Pēc pasākumu īstenošanas televīzijas raidorganizāciju auditorija nav lielāka kā analogās televīzijas apraides laikā. Turklāt paplašinātā pārklājuma teritoriju, t. i., lauku, attālo un mazapdzīvoto teritoriju, iedzīvotāji neietekmē reklāmas tirgu un neietilpst televīzijas raidorganizāciju mērķauditorijā. Šajos apstākļos privātie operatori pārklājuma paplašināšanas rezultātā nepalielināja reklāmas maksas.

| (96) | Televīzijas raidorganizācijas arī uzskata, ka tās nebija ieinteresētas pāriet uz satelīta platformu, kurā to programmām būtu jākonkurē ar vairākiem simtiem citu kanālu. Zemes platformas priekšrocība ir ierobežota jauda, un tas nozīmē, ka bezmaksas televīzijas komerciālajām raidorganizācijām ir mazāka konkurence. Turklāt televīzijas raidorganizācijas uzsvēra, ka tās parasti iegādājas saturu tikai konkrētai platformai, šajā gadījumā zemes platformai paredzētu saturu, jo ar zemes apraidi, atšķirībā no satelīta, ir garantēta iespēja ierobežot pārraides ģeogrāfisko teritoriju. |
| --- | --- |

(96)

Televīzijas raidorganizācijas arī uzskata, ka tās nebija ieinteresētas pāriet uz satelīta platformu, kurā to programmām būtu jākonkurē ar vairākiem simtiem citu kanālu. Zemes platformas priekšrocība ir ierobežota jauda, un tas nozīmē, ka bezmaksas televīzijas komerciālajām raidorganizācijām ir mazāka konkurence. Turklāt televīzijas raidorganizācijas uzsvēra, ka tās parasti iegādājas saturu tikai konkrētai platformai, šajā gadījumā zemes platformai paredzētu saturu, jo ar zemes apraidi, atšķirībā no satelīta, ir garantēta iespēja ierobežot pārraides ģeogrāfisko teritoriju.

| (97) | Televīzijas raidorganizācijas arī apgalvoja, ka pēc tam, kad Kantabrijas konkursā līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas Astra, tās paziņoja Kantabrijas iestādēm, ka iebildīs pret satelīta apraidi, jo bija iegādājušās tiesības pārraidīt saturu, tikai izmantojot zemes platformu. |
| --- | --- |

(97)

Televīzijas raidorganizācijas arī apgalvoja, ka pēc tam, kad Kantabrijas konkursā līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas Astra, tās paziņoja Kantabrijas iestādēm, ka iebildīs pret satelīta apraidi, jo bija iegādājušās tiesības pārraidīt saturu, tikai izmantojot zemes platformu.

Astra

5.   JURIDISKAIS IZVĒRTĒJUMS

JURIDISKAIS IZVĒRTĒJUMS

5.1.   ATBALSTA JURIDISKAIS PAMATS

| (98) | Kā sīki aprakstīts 2.2. iedaļas 26.–44. apsvērumā un sīki noteikts Lēmumā par lietu SA.28599 – zemes ciparu televīzija Spānijā (45), tiesiskais regulējums, kas reglamentē pāreju uz ciparu formātu Spānijā, ir komplicēts un sazarots tādu dažādu tiesību aktu kopums, kurus četru gadu laikā pieņēmusi gan centrālā valdība, gan reģionālās un vietējās iestādes. Valsts tehniskajā plānā 2005. gadam un Pārejas plānā 2007. gadam galvenokārt reglamentēta pāreja uz DTT I zonā, taču tajos arī ir noteikts pamats turpmākiem paplašināšanas pasākumiem II zonā. Šos paplašināšanas pasākumus īstenoja reģionālās iestādes pēc tam, kad tās noslēdza vairākus pamatlīgumus ar centrālo valdību (2008. gada pamatlīgumi), pielikumus 2006. gada pamatlīgumiem (2008. gadā) un pielikumus 2008. gada pamatlīgumiem (2009. gadā). |
| --- | --- |

(98)

Kā sīki aprakstīts 2.2. iedaļas 26.–44. apsvērumā un sīki noteikts Lēmumā par lietu SA.28599 – zemes ciparu televīzija Spānijā (45), tiesiskais regulējums, kas reglamentē pāreju uz ciparu formātu Spānijā, ir komplicēts un sazarots tādu dažādu tiesību aktu kopums, kurus četru gadu laikā pieņēmusi gan centrālā valdība, gan reģionālās un vietējās iestādes. Valsts tehniskajā plānā 2005. gadam un Pārejas plānā 2007. gadam galvenokārt reglamentēta pāreja uz DTT I zonā, taču tajos arī ir noteikts pamats turpmākiem paplašināšanas pasākumiem II zonā. Šos paplašināšanas pasākumus īstenoja reģionālās iestādes pēc tam, kad tās noslēdza vairākus pamatlīgumus ar centrālo valdību (2008. gada pamatlīgumi), pielikumus 2006. gada pamatlīgumiem (2008. gadā) un pielikumus 2008. gada pamatlīgumiem (2009. gadā).

45

DTT

| (99) | Šo līgumu un to pielikumu noslēgšanas rezultātā reģionālās un/vai vietējās iestādes veica plašu pasākumu kopumu DTT pārklājuma paplašināšanai II zonā. Tāpēc Komisija uzskata, ka dažādie centrālā līmenī pieņemtie tiesību akti un starp MIEyT un autonomajām kopienām noslēgtie līgumi un to grozījumi ir pārklājuma paplašināšanai II zonā paredzētās atbalsta shēmas pamats. Šo tiesību aktu un līgumu rezultātā autonomās kopienas veica pasākumus, kas nebija tehnoloģiski neitrāli (46). |
| --- | --- |

(99)

Šo līgumu un to pielikumu noslēgšanas rezultātā reģionālās un/vai vietējās iestādes veica plašu pasākumu kopumu DTT pārklājuma paplašināšanai II zonā. Tāpēc Komisija uzskata, ka dažādie centrālā līmenī pieņemtie tiesību akti un starp MIEyT un autonomajām kopienām noslēgtie līgumi un to grozījumi ir pārklājuma paplašināšanai II zonā paredzētās atbalsta shēmas pamats. Šo tiesību aktu un līgumu rezultātā autonomās kopienas veica pasākumus, kas nebija tehnoloģiski neitrāli (46).

DTT

MIEyT

46

| (100) | Lai gan Valsts tehniskajā plānā reglamentēta pāreja uz DTT I zonā, tajā arī vietējām iestādēm uzdots, sadarbojoties ar autonomajām kopienām, izveidot papildu pārraides centrus, kas vajadzīgi, lai II zonā nodrošinātu DTT uztveršanu. Tādējādi centrālā valdība tobrīd jau bija paredzējusi paplašināt DTT pārklājumu. Galvenajā tiesību aktā, ar ko reglamentē pāreju uz ciparu televīziju, ietvertais uzdevums attiecas tikai uz zemes platformu. Tāpēc autonomās kopienas faktiski piemēroja centrālās valdības pamatnostādnes par DTT pārklājuma paplašināšanu (47). |
| --- | --- |

(100)

Lai gan Valsts tehniskajā plānā reglamentēta pāreja uz DTT I zonā, tajā arī vietējām iestādēm uzdots, sadarbojoties ar autonomajām kopienām, izveidot papildu pārraides centrus, kas vajadzīgi, lai II zonā nodrošinātu DTT uztveršanu. Tādējādi centrālā valdība tobrīd jau bija paredzējusi paplašināt DTT pārklājumu. Galvenajā tiesību aktā, ar ko reglamentē pāreju uz ciparu televīziju, ietvertais uzdevums attiecas tikai uz zemes platformu. Tāpēc autonomās kopienas faktiski piemēroja centrālās valdības pamatnostādnes par DTT pārklājuma paplašināšanu (47).

DTT

DTT

DTT

DTT

47

| (101) | Valsts atbalsts DTT ieviešanai II zonā tika piešķirts tad, kad centrālo un reģionālo iestāžu līdzekļus faktiski nodeva atbalsta saņēmējiem. Dažādās autonomajās kopienās tas notika atšķirīgā laikā. Lēmumi par pastāvīgu atbalstu tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai tika pieņemti autonomo kopienu līmenī. |
| --- | --- |

(101)

Valsts atbalsts DTT ieviešanai II zonā tika piešķirts tad, kad centrālo un reģionālo iestāžu līdzekļus faktiski nodeva atbalsta saņēmējiem. Dažādās autonomajās kopienās tas notika atšķirīgā laikā. Lēmumi par pastāvīgu atbalstu tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai tika pieņemti autonomo kopienu līmenī.

DTT

| (102) | Kastīlijas-Lamančas gadījumā, kā sīki aprakstīts 36.–45. apsvērumā, bija izvēlēts citāds process. Pretēji vairumam citu autonomo kopienu ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanai netika izmantoti reģionālie konkursi. Tā vietā ar 2008. gada 2. decembra Dekrētu 347/2008 tika noteikts tiešs tādu līdzekļu piešķīrums, kuri vajadzīgi esošo (analogo) pārraides centru īpašniekiem, lai veiktu pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc JCCM neizmantoja atklāta konkursa procedūru, bet tā vietā telesakaru operatorus izvēlējās tieši. Šie uzņēmumi arī veica ekspluatācijas un uzturēšanas uzdevumu. |
| --- | --- |

(102)

Kastīlijas-Lamančas gadījumā, kā sīki aprakstīts 36.–45. apsvērumā, bija izvēlēts citāds process. Pretēji vairumam citu autonomo kopienu ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanai netika izmantoti reģionālie konkursi. Tā vietā ar 2008. gada 2. decembra Dekrētu 347/2008 tika noteikts tiešs tādu līdzekļu piešķīrums, kuri vajadzīgi esošo (analogo) pārraides centru īpašniekiem, lai veiktu pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc JCCM neizmantoja atklāta konkursa procedūru, bet tā vietā telesakaru operatorus izvēlējās tieši. Šie uzņēmumi arī veica ekspluatācijas un uzturēšanas uzdevumu.

JCCM

| (103) | Gadījumos, kuros pārraides centri tieši piederēja TelecomCLM vai Abertis, šie uzņēmumi saņēma atbalstu sava aprīkojuma modernizēšanai. Gadījumos, kad bija jābūvē jauni pārraides centri, tie saņēma publisko finansējumu, bet TelecomCLM ieguva īpašumtiesības. Visbeidzot, vairumā gadījumu analogās pārraides centri pieder pašvaldību iestādēm. Tās iegādājās ciparu tehnoloģiju aprīkojumu no TelecomCLM vai Abertis un slēdza apakšuzņēmuma līgumus ar šiem diviem uzņēmumiem par aprīkojuma uzstādīšanu, ekspluatāciju un uzturēšanu. |
| --- | --- |

(103)

Gadījumos, kuros pārraides centri tieši piederēja TelecomCLM vai Abertis, šie uzņēmumi saņēma atbalstu sava aprīkojuma modernizēšanai. Gadījumos, kad bija jābūvē jauni pārraides centri, tie saņēma publisko finansējumu, bet TelecomCLM ieguva īpašumtiesības. Visbeidzot, vairumā gadījumu analogās pārraides centri pieder pašvaldību iestādēm. Tās iegādājās ciparu tehnoloģiju aprīkojumu no TelecomCLM vai Abertis un slēdza apakšuzņēmuma līgumus ar šiem diviem uzņēmumiem par aprīkojuma uzstādīšanu, ekspluatāciju un uzturēšanu.

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

TelecomCLM

Abertis

5.2.   VALSTS ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTU

5.2.1.   Atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē

Atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē

| (104) | Attiecīgo pasākumu, tostarp pastāvīgo atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai, var uzskatīt par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, kurā paredzēti šādi valsts atbalsta esības nosacījumi. Pirmkārt, pasākumam jābūt saistītam ar valsts iejaukšanos vai valsts līdzekļu izmantošanu. Otrkārt, tam jārada saņēmējam selektīva ekonomiskā priekšrocība. Treškārt, tam jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus. Ceturtkārt, iejaukšanās gadījumam jābūt tādam, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(104)

Attiecīgo pasākumu, tostarp pastāvīgo atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai, var uzskatīt par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, kurā paredzēti šādi valsts atbalsta esības nosacījumi. Pirmkārt, pasākumam jābūt saistītam ar valsts iejaukšanos vai valsts līdzekļu izmantošanu. Otrkārt, tam jārada saņēmējam selektīva ekonomiskā priekšrocība. Treškārt, tam jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus. Ceturtkārt, iejaukšanās gadījumam jābūt tādam, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.2.1.1.   Valsts līdzekļi un piedēvējamība valstij

Valsts līdzekļi un piedēvējamība valstij

| (105) | Attiecīgais pasākums īstenots saskaņā ar iepriekš aprakstīto tiesību aktu sistēmu, ko veido centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī pieņemtie tiesību akti, kā arī saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti starp MIEyT un Kastīlijas-Lamančas iestādēm. Kastīlija-Lamanča neapstrīdēja lēmumā par procedūras uzsākšanu izteikto konstatējumu par to, ka pasākums finansēts no budžeta līdzekļiem. Tomēr Spānijas iestādes apgalvoja, ka pasākumu finansēja gan no centrālā, gan reģionālā un pašvaldību budžeta līdzekļiem. Tās arī uzskata, ka attiecīgais pasākums būtībā bija tikai līdzekļu nodošana starp dažādām pārvaldes iestādēm. Tādējādi Kastīlija-Lamanča atzina, ka līdzekļi daļēji iegūti no centrālā budžeta. Turklāt pasākums nebija tikai līdzekļu nodošana starp pārvaldes iestādēm, jo beigās līdzekļus izmantoja DTT tīkla ieviešanai, ko īstenoja struktūras, kuras veic saimniecisku darbību (kā paskaidrots 5.2.1.2. iedaļā). |
| --- | --- |

(105)

Attiecīgais pasākums īstenots saskaņā ar iepriekš aprakstīto tiesību aktu sistēmu, ko veido centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī pieņemtie tiesību akti, kā arī saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti starp MIEyT un Kastīlijas-Lamančas iestādēm. Kastīlija-Lamanča neapstrīdēja lēmumā par procedūras uzsākšanu izteikto konstatējumu par to, ka pasākums finansēts no budžeta līdzekļiem. Tomēr Spānijas iestādes apgalvoja, ka pasākumu finansēja gan no centrālā, gan reģionālā un pašvaldību budžeta līdzekļiem. Tās arī uzskata, ka attiecīgais pasākums būtībā bija tikai līdzekļu nodošana starp dažādām pārvaldes iestādēm. Tādējādi Kastīlija-Lamanča atzina, ka līdzekļi daļēji iegūti no centrālā budžeta. Turklāt pasākums nebija tikai līdzekļu nodošana starp pārvaldes iestādēm, jo beigās līdzekļus izmantoja DTT tīkla ieviešanai, ko īstenoja struktūras, kuras veic saimniecisku darbību (kā paskaidrots 5.2.1.2. iedaļā).

MIEyT

DTT

| (106) | Ņemot to vērā, tiek secināts, ka izmeklējamo pasākumu tieši finansēja no valsts budžeta un dažādu pašvaldības iestāžu un autonomo kopienu budžeta līdzekļiem. Pastāvīgais atbalsts tika finansēts no autonomās kopienas budžeta, nevis centrālās valdības budžeta. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot to vērā, tiek secināts, ka izmeklējamo pasākumu tieši finansēja no valsts budžeta un dažādu pašvaldības iestāžu un autonomo kopienu budžeta līdzekļiem. Pastāvīgais atbalsts tika finansēts no autonomās kopienas budžeta, nevis centrālās valdības budžeta.

| (107) | Tā kā pasākumu finansē valsts centrālā un reģionālā vai vietējā līmenī, tas ir piedēvējams valstij un ietver valsts līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

(107)

Tā kā pasākumu finansē valsts centrālā un reģionālā vai vietējā līmenī, tas ir piedēvējams valstij un ietver valsts līdzekļu izmantošanu.

5.2.1.2.   Ekonomiska priekšrocība struktūrām, kuras veic saimniecisku darbību

Ekonomiska priekšrocība struktūrām, kuras veic saimniecisku darbību

| (108) | Abertis, kas ir kotēts Spānijas fondu biržā, ir starptautisks uzņēmums un darbojas maksas ceļu un zemes un satelīta telesakaru infrastruktūru pārvaldībā. Tas darbojas 12 valstīs Eiropā un Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, un aptuveni divas trešdaļas no grupas ienākumiem ir iegūti ārpus Spānijas. Abertis Telecom Spānijā pieder telesakaru infrastruktūra, kuras darbību tas nodrošina. Tam arī pieder vadošais radio un televīzijas signālu sadales un pārraides centru tīkls Spānijā. TelecomCLM S.A. ir reģionāls telesakaru operators, kas sniedz pakalpojumus Kastīlijā-Lamančā. Tā pakalpojumi ietver radio un televīzijas signālu pārvadīšanu, nodrošināšanu un izplatīšanu, mājokļa aprīkojumu un pārraides sistēmas, infrastruktūras koplietošanu un integrētu infrastruktūras uzturēšanu. Uzņēmums sniedz pakalpojumus vietējiem, reģionāliem un valsts operatoriem [...]. |
| --- | --- |

(108)

Abertis, kas ir kotēts Spānijas fondu biržā, ir starptautisks uzņēmums un darbojas maksas ceļu un zemes un satelīta telesakaru infrastruktūru pārvaldībā. Tas darbojas 12 valstīs Eiropā un Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, un aptuveni divas trešdaļas no grupas ienākumiem ir iegūti ārpus Spānijas. Abertis Telecom Spānijā pieder telesakaru infrastruktūra, kuras darbību tas nodrošina. Tam arī pieder vadošais radio un televīzijas signālu sadales un pārraides centru tīkls Spānijā. TelecomCLM S.A. ir reģionāls telesakaru operators, kas sniedz pakalpojumus Kastīlijā-Lamančā. Tā pakalpojumi ietver radio un televīzijas signālu pārvadīšanu, nodrošināšanu un izplatīšanu, mājokļa aprīkojumu un pārraides sistēmas, infrastruktūras koplietošanu un integrētu infrastruktūras uzturēšanu. Uzņēmums sniedz pakalpojumus vietējiem, reģionāliem un valsts operatoriem [...].

Abertis

Abertis Telecom

TelecomCLM S.A.

| (109) | Attiecīgais pasākums ietver valsts līdzekļu nodošanu konkrētiem uzņēmumiem. Lai gan Līgumā nav definēts jēdziens “uzņēmums”, tas attiecas uz jebkuru fizisku vai juridisku personu – neatkarīgi no tās juridiskā statusa un finansējuma –, kas veic saimniecisku darbību. Saskaņā ar Komisijas praksi, ko apstiprinājusi Tiesa, televīzijas pārraides tīklu ekspluatāciju uzskata par saimniecisku darbību (48) līdzīgi citiem gadījumiem saistībā ar reģionālo iestāžu veiktu infrastruktūras pārvaldību (49). Šajā konkrētajā gadījumā publiskie uzņēmumi CMT reģistrā ir reģistrēti kā tīklu operatori. Tas liecina, ka tie sniedz konkrētus pakalpojumus, kuri saskaņā ar iedibināto judikatūru uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tirgus pastāv tad, ja citi operatori gribētu vai spētu sniegt attiecīgos pakalpojumus, un šajā gadījumā tā ir. Piemēram, pirms II zonā tika īstenota pārklājuma paplašināšana, Astra vairākas reizes tikās ar autonomajām kopienām, lai iepazīstinātu tās ar savu piedāvājumu. Turklāt 2008. gada martā Astra piedalījās Kantabrijā izsludinātajā tehnoloģiski neitrālajā konkursā par ciparu televīzijas nodrošināšanu II un III zonā un tajā uzvarēja. Tas, ka publiskie uzņēmumi un pašvaldību iestādes nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem, nenozīmē, ka attiecīgās darbības nav uzskatāmas par saimniecisku darbību (50). |
| --- | --- |

(109)

Attiecīgais pasākums ietver valsts līdzekļu nodošanu konkrētiem uzņēmumiem. Lai gan Līgumā nav definēts jēdziens “uzņēmums”, tas attiecas uz jebkuru fizisku vai juridisku personu – neatkarīgi no tās juridiskā statusa un finansējuma –, kas veic saimniecisku darbību. Saskaņā ar Komisijas praksi, ko apstiprinājusi Tiesa, televīzijas pārraides tīklu ekspluatāciju uzskata par saimniecisku darbību (48) līdzīgi citiem gadījumiem saistībā ar reģionālo iestāžu veiktu infrastruktūras pārvaldību (49). Šajā konkrētajā gadījumā publiskie uzņēmumi CMT reģistrā ir reģistrēti kā tīklu operatori. Tas liecina, ka tie sniedz konkrētus pakalpojumus, kuri saskaņā ar iedibināto judikatūru uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tirgus pastāv tad, ja citi operatori gribētu vai spētu sniegt attiecīgos pakalpojumus, un šajā gadījumā tā ir. Piemēram, pirms II zonā tika īstenota pārklājuma paplašināšana, Astra vairākas reizes tikās ar autonomajām kopienām, lai iepazīstinātu tās ar savu piedāvājumu. Turklāt 2008. gada martā Astra piedalījās Kantabrijā izsludinātajā tehnoloģiski neitrālajā konkursā par ciparu televīzijas nodrošināšanu II un III zonā un tajā uzvarēja. Tas, ka publiskie uzņēmumi un pašvaldību iestādes nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem, nenozīmē, ka attiecīgās darbības nav uzskatāmas par saimniecisku darbību (50).

48

49

CMT

Astra

Astra

50

| (110) | Komisija nepiekrīt Spānijas argumentam par to, ka autonomo kopienu, publisko uzņēmumu un pašvaldību iestāžu veiktā zemes tīklu ekspluatācija ietilpst publiskas iestādes oficiālajās pilnvarās un ka tāpēc uz šo darbību nav attiecināms Līguma 107. pants. Ir atzīts, ka ar valsts prerogatīvu izpildi saistītas darbības, ko veic valsts vai iestādes, kuras darbojas atbilstīgi to publiskajām pilnvarām, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām konkurences noteikumu kontekstā (51). Tādas darbības kā tās, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tām piemērojamiem noteikumiem ir saistītas ar šīm funkcijām, var tikt uzskatītas par darbībām, uz kurām attiecas šis izņēmums. Tiesas judikatūrā ir pieejami vairāki šīs kategorijas darbību piemēri, tādējādi ir skaidri nodalītas darbības, ko veic tikai valsts, un komerciālas darbības, kurās var iesaistīties valsts struktūra. Šajā uzskaitījumā ietilpst darbības, kas saistītas ar armiju vai policiju, gaisa navigācijas drošības uzturēšanu un uzlabošanu, gaisa satiksmes kontroli (52), piesārņojuma kontroli, kas ir sabiedrības interesēs īstenojams uzdevums un daļa no valsts galvenajām funkcijām attiecībā uz vides aizsardzību jūras teritorijās (53), kā arī standartizācijas darbības un attiecīgas pētniecības un izstrādes darbības (54). |
| --- | --- |

(110)

Komisija nepiekrīt Spānijas argumentam par to, ka autonomo kopienu, publisko uzņēmumu un pašvaldību iestāžu veiktā zemes tīklu ekspluatācija ietilpst publiskas iestādes oficiālajās pilnvarās un ka tāpēc uz šo darbību nav attiecināms Līguma 107. pants. Ir atzīts, ka ar valsts prerogatīvu izpildi saistītas darbības, ko veic valsts vai iestādes, kuras darbojas atbilstīgi to publiskajām pilnvarām, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām konkurences noteikumu kontekstā (51). Tādas darbības kā tās, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tām piemērojamiem noteikumiem ir saistītas ar šīm funkcijām, var tikt uzskatītas par darbībām, uz kurām attiecas šis izņēmums. Tiesas judikatūrā ir pieejami vairāki šīs kategorijas darbību piemēri, tādējādi ir skaidri nodalītas darbības, ko veic tikai valsts, un komerciālas darbības, kurās var iesaistīties valsts struktūra. Šajā uzskaitījumā ietilpst darbības, kas saistītas ar armiju vai policiju, gaisa navigācijas drošības uzturēšanu un uzlabošanu, gaisa satiksmes kontroli (52), piesārņojuma kontroli, kas ir sabiedrības interesēs īstenojams uzdevums un daļa no valsts galvenajām funkcijām attiecībā uz vides aizsardzību jūras teritorijās (53), kā arī standartizācijas darbības un attiecīgas pētniecības un izstrādes darbības (54).

51

52

53

54

| (111) | Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā zemes apraides tīklu ekspluatācija neietilpst valsts pienākumos vai prerogatīvās un ka tā nav tipiska darbība, ko varētu īstenot vienīgi valsts. Attiecīgos pakalpojumus parasti nesniedz publiska iestāde, un tie pēc būtības ir saimnieciski. To apliecina fakts, ka I zonā tirgū darbojas vairāki uzņēmumi. Otrkārt, interesi par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā izrādīja privāts un no publiskām iestādēm neatkarīgs uzņēmums, proti, Astra (par to liecina uzņēmuma dalība Kantabrijas 2008. gada konkursā). Astra sūdzībā arī iekļauts Kastīlijas-Lamančas reģions, kurā uzņēmumam ir interese kā platformas operatoram sniegt ciparu televīzijas apraides pakalpojumus. Treškārt, tīkla ieviešana II zonā attiecas tikai uz valsts un reģionālo privāto kanālu pārraidi (55). Tādējādi tiek secināts, ka zemes tīkla ekspluatācijas nodrošināšana, ko veica autonomās kopienas, publiskie uzņēmumi un pašvaldību iestādes, neietilpst publisku iestāžu oficiālo pilnvaru izpildē. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā zemes apraides tīklu ekspluatācija neietilpst valsts pienākumos vai prerogatīvās un ka tā nav tipiska darbība, ko varētu īstenot vienīgi valsts. Attiecīgos pakalpojumus parasti nesniedz publiska iestāde, un tie pēc būtības ir saimnieciski. To apliecina fakts, ka I zonā tirgū darbojas vairāki uzņēmumi. Otrkārt, interesi par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā izrādīja privāts un no publiskām iestādēm neatkarīgs uzņēmums, proti, Astra (par to liecina uzņēmuma dalība Kantabrijas 2008. gada konkursā). Astra sūdzībā arī iekļauts Kastīlijas-Lamančas reģions, kurā uzņēmumam ir interese kā platformas operatoram sniegt ciparu televīzijas apraides pakalpojumus. Treškārt, tīkla ieviešana II zonā attiecas tikai uz valsts un reģionālo privāto kanālu pārraidi (55). Tādējādi tiek secināts, ka zemes tīkla ekspluatācijas nodrošināšana, ko veica autonomās kopienas, publiskie uzņēmumi un pašvaldību iestādes, neietilpst publisku iestāžu oficiālo pilnvaru izpildē.

Astra

Astra

55

| (112) | Komisija nepiekrīt JCCM apgalvojumam, ka pasākums ir saskanīgs ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (MEIP). Šajā pārbaudē vērtē, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā publiskais ieguldītājs laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt publisko ieguldījumu. Šajā gadījumā publiskais ieguldījums ir finansējums, ko JCCM sniedza Telecom CLM un Abertis zemes apraides tīklu pielāgošanai ciparu formātam. Ja aprīkojums saglabājas publisko iestāžu (pašvaldību iestāžu) īpašumā, tā ekspluatāciju nodrošina minētie uzņēmumi. Ar operatoriem noslēgtajā līgumā nav paredzēta līdzekļu atmaksa vai atlīdzība par publiskajām iestādēm piederošo aprīkojumu. Tas ir tiešā pretrunā priekšstatam par privāto ieguldītāju, kurš pieprasītu ne tikai šādu atmaksu/atlīdzību, bet arī attiecīgā ieguldījuma atmaksu. DTT tīkla publiskais finansējums nebija paredzēts kā ienesīgs ieguldījums. Tādējādi JCCM ieguldījums zemes tīkla pielāgošanā ciparu formātam II zonā neatbilst MEIP. |
| --- | --- |

(112)

Komisija nepiekrīt JCCM apgalvojumam, ka pasākums ir saskanīgs ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (MEIP). Šajā pārbaudē vērtē, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā publiskais ieguldītājs laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt publisko ieguldījumu. Šajā gadījumā publiskais ieguldījums ir finansējums, ko JCCM sniedza Telecom CLM un Abertis zemes apraides tīklu pielāgošanai ciparu formātam. Ja aprīkojums saglabājas publisko iestāžu (pašvaldību iestāžu) īpašumā, tā ekspluatāciju nodrošina minētie uzņēmumi. Ar operatoriem noslēgtajā līgumā nav paredzēta līdzekļu atmaksa vai atlīdzība par publiskajām iestādēm piederošo aprīkojumu. Tas ir tiešā pretrunā priekšstatam par privāto ieguldītāju, kurš pieprasītu ne tikai šādu atmaksu/atlīdzību, bet arī attiecīgā ieguldījuma atmaksu. DTT tīkla publiskais finansējums nebija paredzēts kā ienesīgs ieguldījums. Tādējādi JCCM ieguldījums zemes tīkla pielāgošanā ciparu formātam II zonā neatbilst MEIP.

JCCM

MEIP

JCCM

Telecom CLM

Abertis

DTT

JCCM

MEIP

| (113) | Tāpēc ekonomiska priekšrocība pastāv, ja operators saņem publiskos līdzekļus, lai savu aprīkojumu pielāgotu ciparu formātam vai uzbūvētu jaunus pārraides centrus. Otrkārt, tas, ja publiska iestāde tieši izvēlas (t. i., nerīkojot atklātu konkursu) operatoru DTT aprīkojuma nodrošināšanai un ekspluatācijas un uzturēšanas pakalpojumu sniegšanai, neatbilst tirgus nosacījumiem. Tas arī nodrošina operatoram ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(113)

Tāpēc ekonomiska priekšrocība pastāv, ja operators saņem publiskos līdzekļus, lai savu aprīkojumu pielāgotu ciparu formātam vai uzbūvētu jaunus pārraides centrus. Otrkārt, tas, ja publiska iestāde tieši izvēlas (t. i., nerīkojot atklātu konkursu) operatoru DTT aprīkojuma nodrošināšanai un ekspluatācijas un uzturēšanas pakalpojumu sniegšanai, neatbilst tirgus nosacījumiem. Tas arī nodrošina operatoram ekonomisku priekšrocību.

DTT

Tiešie atbalsta saņēmēji

Tiešie atbalsta saņēmēji

| (114) | Kā izklāstīts 36. un 37. apsvērumā, JCCM neorganizēja nekādus reģionālos konkursus par analogo tīklu modernizēšanu vai par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu. Tā vietā šie līdzekļi tika piešķirti tieši pašvaldību iestādēm vai esošajiem zemes operatoriem. Pašvaldību iestādes pēc tam izvēlējās operatorus šā uzdevuma veikšanai, nerīkojot atklātu konkursu. Tā rezultātā citi platformas operatori – gan zemes platformu, gan citu platformu – netika atbilstīgi informēti par pasākumu un tāpēc nevarēja iesniegt tehnisko priekšlikumu infrastruktūras modernizēšanai, lai paplašinātu ciparu televīzijas pārklājumu reģiona II zonā (56). |
| --- | --- |

(114)

Kā izklāstīts 36. un 37. apsvērumā, JCCM neorganizēja nekādus reģionālos konkursus par analogo tīklu modernizēšanu vai par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu. Tā vietā šie līdzekļi tika piešķirti tieši pašvaldību iestādēm vai esošajiem zemes operatoriem. Pašvaldību iestādes pēc tam izvēlējās operatorus šā uzdevuma veikšanai, nerīkojot atklātu konkursu. Tā rezultātā citi platformas operatori – gan zemes platformu, gan citu platformu – netika atbilstīgi informēti par pasākumu un tāpēc nevarēja iesniegt tehnisko priekšlikumu infrastruktūras modernizēšanai, lai paplašinātu ciparu televīzijas pārklājumu reģiona II zonā (56).

JCCM

56

| (115) | Vai nu Abertis un TelecomCLM saņēma līdzekļus sava tīkla modernizēšanai un paplašināšanai, vai arī pašvaldību iestādes ar tiem noslēdza līgumus par šāda darba veikšanu attiecībā uz šo infrastruktūru (57). Abos gadījums, neorganizējot atklātu konkursu, tika izvēlēti minētie divi operatori. Vairumā gadījumu pašvaldību iestādēm pieder DTT aprīkojums, kas piestiprināts operatoru antenām. Operatori neatlīdzina pašvaldību iestādēm par šāda aprīkojuma izmantošanu. |
| --- | --- |

(115)

Vai nu Abertis un TelecomCLM saņēma līdzekļus sava tīkla modernizēšanai un paplašināšanai, vai arī pašvaldību iestādes ar tiem noslēdza līgumus par šāda darba veikšanu attiecībā uz šo infrastruktūru (57). Abos gadījums, neorganizējot atklātu konkursu, tika izvēlēti minētie divi operatori. Vairumā gadījumu pašvaldību iestādēm pieder DTT aprīkojums, kas piestiprināts operatoru antenām. Operatori neatlīdzina pašvaldību iestādēm par šāda aprīkojuma izmantošanu.

Abertis

TelecomCLM

57

DTT

| (116) | Starp TelecomCLM un JCCM bija tieši noslēgti 133 sadarbības līgumi par uzņēmuma īpašumā esošo pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam. Tika uzskatīts, ka tas ir vajadzīgs, lai veiktu DTT paplašināšanu lauku teritorijās, kur iedzīvotāju blīvums ir zems un kur neviens operators neizrādīja interesi veikt ieguldījumus. To izmaksu pārskats, kuras radās TelecomCLM, saņemot JCCM nodotos līdzekļus, parāda, ka uzņēmums šos līdzekļus izmantoja vienīgi DTT aprīkojuma iegādei un uzstādīšanai un aprīkojuma uzturēšanai pirmo divu gadu periodā. |
| --- | --- |

(116)

Starp TelecomCLM un JCCM bija tieši noslēgti 133 sadarbības līgumi par uzņēmuma īpašumā esošo pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam. Tika uzskatīts, ka tas ir vajadzīgs, lai veiktu DTT paplašināšanu lauku teritorijās, kur iedzīvotāju blīvums ir zems un kur neviens operators neizrādīja interesi veikt ieguldījumus. To izmaksu pārskats, kuras radās TelecomCLM, saņemot JCCM nodotos līdzekļus, parāda, ka uzņēmums šos līdzekļus izmantoja vienīgi DTT aprīkojuma iegādei un uzstādīšanai un aprīkojuma uzturēšanai pirmo divu gadu periodā.

TelecomCLM

JCCM

DTT

TelecomCLM

JCCM

DTT

| (117) | Tādējādi TelecomCLM un Abertis modernizēja daļu no saviem esošajiem pārraides centriem un, pateicoties publiskajai subsīdijai, šobrīd var nodrošināt DTT tīkla ekspluatāciju II zonā. Tie arī var izmantot jauno infrastruktūru, lai sniegtu citus pakalpojumus, piemēram, WiMax (bezvadu platjoslas standarti, ar kuriem var nodrošināt fiksētu vai mobilu platjoslu). TelecomCLM izmantoja savus [...] centrus un vairākus ciparu formātam pielāgotus centrus, kas piederēja pašvaldību iestādēm, lai uzstādītu JCCM Wimax aprīkojumu [...] [...] (58). Apjomradīto ietaupījumu dēļ DTT tīkla operatori var gūt ienākumus no publiski finansētas infrastruktūras. [...]. |
| --- | --- |

(117)

Tādējādi TelecomCLM un Abertis modernizēja daļu no saviem esošajiem pārraides centriem un, pateicoties publiskajai subsīdijai, šobrīd var nodrošināt DTT tīkla ekspluatāciju II zonā. Tie arī var izmantot jauno infrastruktūru, lai sniegtu citus pakalpojumus, piemēram, WiMax (bezvadu platjoslas standarti, ar kuriem var nodrošināt fiksētu vai mobilu platjoslu). TelecomCLM izmantoja savus [...] centrus un vairākus ciparu formātam pielāgotus centrus, kas piederēja pašvaldību iestādēm, lai uzstādītu JCCM Wimax aprīkojumu [...] [...] (58). Apjomradīto ietaupījumu dēļ DTT tīkla operatori var gūt ienākumus no publiski finansētas infrastruktūras. [...].

TelecomCLM

Abertis

DTT

WiMax

TelecomCLM

JCCM Wimax

58

DTT

| (118) | Skaitliski izsakāmā tiešajiem saņēmējiem – TelecomCLM un Abertis – radītā priekšrocība ir pārklājuma paplašināšanai saņemto līdzekļu kopsumma (tostarp līdzekļi, kas saņemti pārraides centru modernizēšanai vai jaunu pārraides centru būvniecībai). |
| --- | --- |

(118)

Skaitliski izsakāmā tiešajiem saņēmējiem – TelecomCLM un Abertis – radītā priekšrocība ir pārklājuma paplašināšanai saņemto līdzekļu kopsumma (tostarp līdzekļi, kas saņemti pārraides centru modernizēšanai vai jaunu pārraides centru būvniecībai).

TelecomCLM

Abertis

| (119) | Ja pašvaldību iestādes pašas darbojās kā tīkla operatori, tās saņēma publiskos līdzekļus, lai ciparu formātam pielāgotu pārraides centrus, kas atrodas to teritorijās, un lai būvētu jaunus pārraides centrus. Iestādes apgalvo, ka tie bija tikai līdzekļu nodevumi starp dažādiem pārvaldes līmeņiem un ka, paplašinot pašvaldību iestādēm piederošus tīklus, tās vienkārši izpildīja savus pārvaldes pienākumus attiecībā uz iedzīvotājiem. Tomēr, ja pašvaldību iestādes darbojas kā tīkla operatori, tās veic saimniecisku darbību. Daudzas no tām ir reģistrētas CMT Tīkla operatoru reģistrā. Tomēr, tā kā pašvaldību iestādes iegādājās ciparu aprīkojumu no Abertis vai TelecomCLM un noslēdza apakšuzņēmuma līgumu ar minētajiem diviem uzņēmumiem par aprīkojuma uzstādīšanu, ekspluatāciju un uzturēšanu, nerīkojot atklātu konkursu, arī šajā gadījumā minētie uzņēmumi ir tieši atbalsta saņēmēji. |
| --- | --- |

(119)

Ja pašvaldību iestādes pašas darbojās kā tīkla operatori, tās saņēma publiskos līdzekļus, lai ciparu formātam pielāgotu pārraides centrus, kas atrodas to teritorijās, un lai būvētu jaunus pārraides centrus. Iestādes apgalvo, ka tie bija tikai līdzekļu nodevumi starp dažādiem pārvaldes līmeņiem un ka, paplašinot pašvaldību iestādēm piederošus tīklus, tās vienkārši izpildīja savus pārvaldes pienākumus attiecībā uz iedzīvotājiem. Tomēr, ja pašvaldību iestādes darbojas kā tīkla operatori, tās veic saimniecisku darbību. Daudzas no tām ir reģistrētas CMT Tīkla operatoru reģistrā. Tomēr, tā kā pašvaldību iestādes iegādājās ciparu aprīkojumu no Abertis vai TelecomCLM un noslēdza apakšuzņēmuma līgumu ar minētajiem diviem uzņēmumiem par aprīkojuma uzstādīšanu, ekspluatāciju un uzturēšanu, nerīkojot atklātu konkursu, arī šajā gadījumā minētie uzņēmumi ir tieši atbalsta saņēmēji.

CMT

Abertis

TelecomCLM

| (120) | Finansējums arī ietver tīkla ekspluatāciju un uzturēšanu. Šos uzdevumus veic TelecomCLM un Abertis. Tas tiek uzskatīts par pastāvīgu atbalstu, un operatori, kam uzticēta tīkla ekspluatācija un uzturēšana, ir atbalsta saņēmēji. Visbeidzot, vispārīgākā līmenī Abertis un TelecomCLM gūst labumu arī no tā, ka citi platformas operatori ir izslēgti no Spānijas bezmaksas televīzijas signālu pārraides tirgus (59). |
| --- | --- |

(120)

Finansējums arī ietver tīkla ekspluatāciju un uzturēšanu. Šos uzdevumus veic TelecomCLM un Abertis. Tas tiek uzskatīts par pastāvīgu atbalstu, un operatori, kam uzticēta tīkla ekspluatācija un uzturēšana, ir atbalsta saņēmēji. Visbeidzot, vispārīgākā līmenī Abertis un TelecomCLM gūst labumu arī no tā, ka citi platformas operatori ir izslēgti no Spānijas bezmaksas televīzijas signālu pārraides tirgus (59).

TelecomCLM

Abertis

Abertis

TelecomCLM

59

Netiešie atbalsta saņēmēji

Netiešie atbalsta saņēmēji

| (121) | Aparatūras piegādātāji. TelecomCLM un Abertis iekšēji nodrošina telesakaru aprīkojumu un aparatūru. Tā kā pašvaldību iestādes, neorganizējot atklātu konkursu, iegādājās aprīkojumu no diviem esošiem zemes operatoriem Kastīlijā-Lamančā, TelecomCLM un Abertis guva tiešu labumu no atbalsta (skatīt iepriekš 119. apsvērumu). Kad minētie divi operatori iegādājās šādu aprīkojumu no aparatūras piegādātājiem, tas tika iegādāts brīvā tirgū. Tāpēc aparatūras piegādātāji, izņemot TelecomCLM un Abertis (tiešos atbalsta saņēmējus), nav uzskatāmi par atbalsta saņēmējiem, jo tie nesaņēma selektīvu priekšrocību. Šajā gadījumā tāpat kā attiecībā uz ciparu dekoderiem Itālijā (60) nebija iespējams nodalīt dažādu veidu ciparu infrastruktūras ražotāju kategorijas, jo ražotājiem būtu jāvar ražot jebkāda veida aprīkojumu. Uzņēmumi, kas piegādā šādu aparatūru tīkla operatoriem, neatšķiras no tādu uzņēmumu grupas, kas piedalītos konkursos, ja shēmā attiecībā uz platformu operatoriem būtu ievērots tehnoloģiju neitralitātes princips (61). Spānijā uzņēmumi, kuri integrē, uzstāda un piegādā DTT pārklājuma paplašināšanai vajadzīgo aparatūru, parasti piedāvā arī citus pakalpojumus. Šāda aprīkojuma ražotāji, kā arī telesakaru operatori var piedāvāt arī zemes vai satelīta televīzijas risinājumus vai arī to kombināciju (62). |
| --- | --- |

(121)

Aparatūras piegādātāji. TelecomCLM un Abertis iekšēji nodrošina telesakaru aprīkojumu un aparatūru. Tā kā pašvaldību iestādes, neorganizējot atklātu konkursu, iegādājās aprīkojumu no diviem esošiem zemes operatoriem Kastīlijā-Lamančā, TelecomCLM un Abertis guva tiešu labumu no atbalsta (skatīt iepriekš 119. apsvērumu). Kad minētie divi operatori iegādājās šādu aprīkojumu no aparatūras piegādātājiem, tas tika iegādāts brīvā tirgū. Tāpēc aparatūras piegādātāji, izņemot TelecomCLM un Abertis (tiešos atbalsta saņēmējus), nav uzskatāmi par atbalsta saņēmējiem, jo tie nesaņēma selektīvu priekšrocību. Šajā gadījumā tāpat kā attiecībā uz ciparu dekoderiem Itālijā (60) nebija iespējams nodalīt dažādu veidu ciparu infrastruktūras ražotāju kategorijas, jo ražotājiem būtu jāvar ražot jebkāda veida aprīkojumu. Uzņēmumi, kas piegādā šādu aparatūru tīkla operatoriem, neatšķiras no tādu uzņēmumu grupas, kas piedalītos konkursos, ja shēmā attiecībā uz platformu operatoriem būtu ievērots tehnoloģiju neitralitātes princips (61). Spānijā uzņēmumi, kuri integrē, uzstāda un piegādā DTT pārklājuma paplašināšanai vajadzīgo aparatūru, parasti piedāvā arī citus pakalpojumus. Šāda aprīkojuma ražotāji, kā arī telesakaru operatori var piedāvāt arī zemes vai satelīta televīzijas risinājumus vai arī to kombināciju (62).

Aparatūras piegādātāji. TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

60

61

DTT

62

| (122) | Ar attiecīgo pasākumu – ne tā mērķi, ne vispārējo struktūru – nav mēģināts radīt priekšrocību ražotājiem. Protams, jebkāda ciparu formātam labvēlīga valsts politika (pat tehnoloģiski visneitrālākā) būtu labvēlīga ciparu tehnoloģijas aprīkojuma ražotājiem. Tāpēc to, ka pasākuma dēļ aprīkojuma ražotāji guva labumu no pārdošanas ienākumu pieauguma, var uzskatīt par mehānisku blakusefektu. Būtībā jebkāds valsts atbalsts rada lejupēju ietekmi uz valsts atbalsta saņēmēja piegādātājiem. Tomēr tas nenozīmē, ka šiem piegādātājiem tiek radīta selektīva priekšrocība. Tā kā atbalsts nebija paredzēts aparatūras piegādātājiem, paredzētā netiešā ietekme uz tiem neattiecās. |
| --- | --- |

(122)

Ar attiecīgo pasākumu – ne tā mērķi, ne vispārējo struktūru – nav mēģināts radīt priekšrocību ražotājiem. Protams, jebkāda ciparu formātam labvēlīga valsts politika (pat tehnoloģiski visneitrālākā) būtu labvēlīga ciparu tehnoloģijas aprīkojuma ražotājiem. Tāpēc to, ka pasākuma dēļ aprīkojuma ražotāji guva labumu no pārdošanas ienākumu pieauguma, var uzskatīt par mehānisku blakusefektu. Būtībā jebkāds valsts atbalsts rada lejupēju ietekmi uz valsts atbalsta saņēmēja piegādātājiem. Tomēr tas nenozīmē, ka šiem piegādātājiem tiek radīta selektīva priekšrocība. Tā kā atbalsts nebija paredzēts aparatūras piegādātājiem, paredzētā netiešā ietekme uz tiem neattiecās.

| (123) | Televīzijas raidorganizācijas. Spānija ir pietiekami pierādījusi, ka pārklājuma paplašināšana neradīja priekšrocības zemes televīzijas raidorganizācijām. Pretēji situācijai I zonā, televīzijas raidorganizācijas atteicās maksāt par pielāgošanu ciparu formātam II zonā, jo tas neradītu papildu ienākumus. Faktiski, tā kā šajā zonā ir maz iedzīvotāju un tie, šķiet, nav reklāmdevēju komerciālā mērķauditorija, televīzijas raidorganizācijas pēc pārklājuma paplašināšanas II zonā nevarētu ievērojami palielināt reklāmas maksas. Tāpēc zemes televīzijas raidorganizācijas nav izmeklējamā pasākuma netiešās saņēmējas. |
| --- | --- |

(123)

Televīzijas raidorganizācijas. Spānija ir pietiekami pierādījusi, ka pārklājuma paplašināšana neradīja priekšrocības zemes televīzijas raidorganizācijām. Pretēji situācijai I zonā, televīzijas raidorganizācijas atteicās maksāt par pielāgošanu ciparu formātam II zonā, jo tas neradītu papildu ienākumus. Faktiski, tā kā šajā zonā ir maz iedzīvotāju un tie, šķiet, nav reklāmdevēju komerciālā mērķauditorija, televīzijas raidorganizācijas pēc pārklājuma paplašināšanas II zonā nevarētu ievērojami palielināt reklāmas maksas. Tāpēc zemes televīzijas raidorganizācijas nav izmeklējamā pasākuma netiešās saņēmējas.

Televīzijas raidorganizācijas.

5.2.1.3.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (124) | Pasākuma radītā priekšrocība tīkla operatoriem un televīzijas raidorganizācijām ir selektīva, jo attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas darbojas zemes platformas tirgū. Turklāt tīkla operatori, kuru uzdevums bija nodrošināt pārklājuma paplašināšanu, tika izvēlēti nevis konkursa kārtībā, bet gan izmantojot īpašu Dekrētā 347/2008 noteiktu procedūru, saskaņā ar kuru iestādes izvēlējās tīkla operatorus. Tāpēc, neņemot vērā to, vai tiesiskais regulējums centrālajā līmenī no atbalsta darbības jomas izslēdza tehnoloģijas, kas nebija zemes tehnoloģijas, vai ne, tā piemērošana Kastīlijas-Lamančas reģionā attiecās tikai uz noteiktiem tīkla operatoriem. |
| --- | --- |

(124)

Pasākuma radītā priekšrocība tīkla operatoriem un televīzijas raidorganizācijām ir selektīva, jo attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas darbojas zemes platformas tirgū. Turklāt tīkla operatori, kuru uzdevums bija nodrošināt pārklājuma paplašināšanu, tika izvēlēti nevis konkursa kārtībā, bet gan izmantojot īpašu Dekrētā 347/2008 noteiktu procedūru, saskaņā ar kuru iestādes izvēlējās tīkla operatorus. Tāpēc, neņemot vērā to, vai tiesiskais regulējums centrālajā līmenī no atbalsta darbības jomas izslēdza tehnoloģijas, kas nebija zemes tehnoloģijas, vai ne, tā piemērošana Kastīlijas-Lamančas reģionā attiecās tikai uz noteiktiem tīkla operatoriem.

5.2.1.4.   Konkurences izkropļošana

Konkurences izkropļošana

Tīkla operatori

Tīkla operatori

| (125) | Tieši piešķirot finansējumu zemes tīkla operatoriem Telecom CLM un Abertis, Spānijas iestādēm bija diskriminējoša attieksme pret visiem pārējiem zemes tīkla operatoriem, kuri būtu varējuši sniegt šādus pakalpojumus. Ar atklāta konkursa procedūru būtu bijis iespējams noteikt, vai pārējie esošie operatori, piemēram, Radiodifusión, bija atbilstīgi apraides pakalpojumu sniegšanai reģionālajām un valsts televīzijas raidorganizācijām Kastīlijas-Lamančas II zonā. Tā kā šie operatori nebija informēti par pasākumu un nebija uzaicināti iesniegt priekšlikumu, tie nevarēja savu gadījumu pierādīt JCCM. Tādējādi atbalsta saņēmēju tiešas izvēles rezultāts bija citu iespējamo zemes operatoru konkurentu izslēgšana. |
| --- | --- |

(125)

Tieši piešķirot finansējumu zemes tīkla operatoriem Telecom CLM un Abertis, Spānijas iestādēm bija diskriminējoša attieksme pret visiem pārējiem zemes tīkla operatoriem, kuri būtu varējuši sniegt šādus pakalpojumus. Ar atklāta konkursa procedūru būtu bijis iespējams noteikt, vai pārējie esošie operatori, piemēram, Radiodifusión, bija atbilstīgi apraides pakalpojumu sniegšanai reģionālajām un valsts televīzijas raidorganizācijām Kastīlijas-Lamančas II zonā. Tā kā šie operatori nebija informēti par pasākumu un nebija uzaicināti iesniegt priekšlikumu, tie nevarēja savu gadījumu pierādīt JCCM. Tādējādi atbalsta saņēmēju tiešas izvēles rezultāts bija citu iespējamo zemes operatoru konkurentu izslēgšana.

Telecom CLM

Abertis

Radiodifusión

JCCM

| (126) | Kad pašvaldības iestādes modernizēja savu tīklu, dažos gadījumos tās tieši kontaktējās ar TelecomCLM vai Abertis. Šajos gadījumos pārējie telesakaru operatori tika izslēgti no iespējas iesniegt priekšlikumu. Kā noteikts 39. un 40. apsvērumā, citas pašvaldību iestādes publiskoja īsu paziņojumu uz saviem ziņojumu dēļiem. Šie paziņojumi ietver informāciju par to, ka, lai ciparu formātam pielāgotu pašvaldības pārraides centru, saskaņā ar Dekrētu 347/2008 tiek izvēlēts telesakaru operators. Operatoram bija jāiesniedz tehniskais ziņojums. Ieinteresētie operatori tehnisko specifikāciju varēja iegūt pašvaldību iestāžu birojos. Tomēr publikācija uz ziņojumu dēļa neatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam, jo paziņojumi attiecās tikai uz esošo zemes pārraides centru modernizēšanu. Turklāt, lai gan paziņojumi ļauj jebkuram valsts regulatora CMT reģistrētam telesakaru operatoram iesniegt priekšlikumu, to nevar pielīdzināt atklātam konkursam. Publikācijai uz ziņojumu dēļa nav tāda pati redzamība kā oficiālā laikrakstā publicētam atklāta konkursa paziņojumam. Turklāt vairumā gadījumu, pretēji citiem uzņēmumiem, TelecomCLM un Abertis iepriekš bija skaidri informēti par procesu un tāpēc varēja iesniegt savu priekšlikumu (63). Īsumā sakot, visās pašvaldībās, kur tika publicēti šādi paziņojumi, tika izvēlēts vai nu TelecomCLM, vai arī Abertis. |
| --- | --- |

(126)

Kad pašvaldības iestādes modernizēja savu tīklu, dažos gadījumos tās tieši kontaktējās ar TelecomCLM vai Abertis. Šajos gadījumos pārējie telesakaru operatori tika izslēgti no iespējas iesniegt priekšlikumu. Kā noteikts 39. un 40. apsvērumā, citas pašvaldību iestādes publiskoja īsu paziņojumu uz saviem ziņojumu dēļiem. Šie paziņojumi ietver informāciju par to, ka, lai ciparu formātam pielāgotu pašvaldības pārraides centru, saskaņā ar Dekrētu 347/2008 tiek izvēlēts telesakaru operators. Operatoram bija jāiesniedz tehniskais ziņojums. Ieinteresētie operatori tehnisko specifikāciju varēja iegūt pašvaldību iestāžu birojos. Tomēr publikācija uz ziņojumu dēļa neatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam, jo paziņojumi attiecās tikai uz esošo zemes pārraides centru modernizēšanu. Turklāt, lai gan paziņojumi ļauj jebkuram valsts regulatora CMT reģistrētam telesakaru operatoram iesniegt priekšlikumu, to nevar pielīdzināt atklātam konkursam. Publikācijai uz ziņojumu dēļa nav tāda pati redzamība kā oficiālā laikrakstā publicētam atklāta konkursa paziņojumam. Turklāt vairumā gadījumu, pretēji citiem uzņēmumiem, TelecomCLM un Abertis iepriekš bija skaidri informēti par procesu un tāpēc varēja iesniegt savu priekšlikumu (63). Īsumā sakot, visās pašvaldībās, kur tika publicēti šādi paziņojumi, tika izvēlēts vai nu TelecomCLM, vai arī Abertis.

TelecomCLM

Abertis

CMT

TelecomCLM

Abertis

63

TelecomCLM

Abertis

| (127) | Spānija un Abertis apgalvo, ka DTT un satelīta tehnoloģija veido divus dažādus tirgus. DTT ir galvenā zemes bezmaksas televīzijas platforma, savukārt dalībnieku skaitu valsts tirgū nosaka Spānijas valdības piešķirto licenču skaits. Zemes bezmaksas televīzijas kanālu finansējumu nodrošina reklāmas pakalpojumi. Spānijā liels satelīta televīzijas kanālu skaits ir pieejams tikai maksas televīzijas platformā, kuras tīkla operators ir Astra. Šos kanālus finansē ar abonementa maksām, kuras galvenokārt jāmaksā par kanālu kopumu. Spānijas iestādes papildus uzsver, ka Spānijā televīzijas raidorganizāciju izmaksas par satelīta apraidi ir daudz lielākas nekā par zemes apraidi, un tāpēc bezmaksas televīzijas raidorganizācijas, tostarp reģionālās un vietējās, nav ieinteresētas pāriet uz šo platformu. |
| --- | --- |

(127)

Spānija un Abertis apgalvo, ka DTT un satelīta tehnoloģija veido divus dažādus tirgus. DTT ir galvenā zemes bezmaksas televīzijas platforma, savukārt dalībnieku skaitu valsts tirgū nosaka Spānijas valdības piešķirto licenču skaits. Zemes bezmaksas televīzijas kanālu finansējumu nodrošina reklāmas pakalpojumi. Spānijā liels satelīta televīzijas kanālu skaits ir pieejams tikai maksas televīzijas platformā, kuras tīkla operators ir Astra. Šos kanālus finansē ar abonementa maksām, kuras galvenokārt jāmaksā par kanālu kopumu. Spānijas iestādes papildus uzsver, ka Spānijā televīzijas raidorganizāciju izmaksas par satelīta apraidi ir daudz lielākas nekā par zemes apraidi, un tāpēc bezmaksas televīzijas raidorganizācijas, tostarp reģionālās un vietējās, nav ieinteresētas pāriet uz šo platformu.

Abertis

DTT

DTT

Astra

| (128) | Vairāku iemeslu dēļ, kas izklāstīti lēmumā, tiek secināts, ka zemes un satelīta platformas darbojas vienā un tajā pašā tirgū. |
| --- | --- |

(128)

Vairāku iemeslu dēļ, kas izklāstīti lēmumā, tiek secināts, ka zemes un satelīta platformas darbojas vienā un tajā pašā tirgū.

| (129) | Pirmkārt, Astra 2008. gadā piedalījās konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā un tajā uzvarēja. Astra 2008. gadā vairākas reizes tikās ar autonomajām kopienām un iepazīstināja tās ar savu piedāvājumu ciparu televīzijas kanālu pārraidei, kas līdz šim tika nodrošināta, izmantojot zemes platformu. Lai gan Kantabrijas iestādes vēlāk lauza noslēgto līgumu, satelītu operatora interese par pakalpojumu sniegšanu, konkurējot ar zemes platformu, liecina, ka satelītu operatoriem ir iespēja nodrošināt līdzīgus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(129)

Pirmkārt, Astra 2008. gadā piedalījās konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā un tajā uzvarēja. Astra 2008. gadā vairākas reizes tikās ar autonomajām kopienām un iepazīstināja tās ar savu piedāvājumu ciparu televīzijas kanālu pārraidei, kas līdz šim tika nodrošināta, izmantojot zemes platformu. Lai gan Kantabrijas iestādes vēlāk lauza noslēgto līgumu, satelītu operatora interese par pakalpojumu sniegšanu, konkurējot ar zemes platformu, liecina, ka satelītu operatoriem ir iespēja nodrošināt līdzīgus pakalpojumus.

Astra

Astra

| (130) | Otrkārt, vairākus publiskos un privātos kanālus, ko izplata, izmantojot zemes platformu, pārraida, izmantojot arī satelīta platformas, to dara arī Astra (64). Treškārt, daži reģionālie kanāli ir vai nesen bija pieejami, izmantojot satelīta platformu, un tas ir pretrunā apgalvojumam, ka reģionālās televīzijas raidorganizācijas neinteresē satelīta izmantošana. |
| --- | --- |

(130)

Otrkārt, vairākus publiskos un privātos kanālus, ko izplata, izmantojot zemes platformu, pārraida, izmantojot arī satelīta platformas, to dara arī Astra (64). Treškārt, daži reģionālie kanāli ir vai nesen bija pieejami, izmantojot satelīta platformu, un tas ir pretrunā apgalvojumam, ka reģionālās televīzijas raidorganizācijas neinteresē satelīta izmantošana.

Astra

64

| (131) | Ceturtkārt, dažas televīzijas raidorganizācijas paziņoja, ka dod priekšroku zemes pārraidei, jo ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu tikai zemes platformā. Tomēr tas nenozīmē, ka zemes un satelīta apraide veidotu dažādus tirgus. Tā kā televīzijas raidorganizācijas ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu, izmantojot zemes platformu, vajadzības gadījumā tās varētu iegādāties šādas tiesības arī attiecībā uz satelīta platformu. Turklāt, ja satelīta platformu izvēlētos publiskā konkursā, televīzijas raidorganizācijām varētu piemērot saistības, kas jāievēro. Kad tika izvēlēta satelīta platforma, televīzijas raidorganizācijām III zonā tika piemērotas saistības, kas jāievēro. |
| --- | --- |

(131)

Ceturtkārt, dažas televīzijas raidorganizācijas paziņoja, ka dod priekšroku zemes pārraidei, jo ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu tikai zemes platformā. Tomēr tas nenozīmē, ka zemes un satelīta apraide veidotu dažādus tirgus. Tā kā televīzijas raidorganizācijas ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu, izmantojot zemes platformu, vajadzības gadījumā tās varētu iegādāties šādas tiesības arī attiecībā uz satelīta platformu. Turklāt, ja satelīta platformu izvēlētos publiskā konkursā, televīzijas raidorganizācijām varētu piemērot saistības, kas jāievēro. Kad tika izvēlēta satelīta platforma, televīzijas raidorganizācijām III zonā tika piemērotas saistības, kas jāievēro.

| (132) | Visbeidzot, saskaņā ar 2010. gada maija datiem (65)
  DTT pārklājums ir nodrošināts 98,85 % Spānijas iedzīvotāju, taču tikai 93,5 % mājsaimniecību skatās televīziju, izmantojot zemes platformu. Tādējādi 5 % mājsaimniecību ir pieejama DTT, tomēr tās izvēlas to neizmantot, jo lielākajā daļā mājsaimniecību ir abonēta maksas satelīta televīzija. |
| --- | --- |

(132)

Visbeidzot, saskaņā ar 2010. gada maija datiem (65)
  DTT pārklājums ir nodrošināts 98,85 % Spānijas iedzīvotāju, taču tikai 93,5 % mājsaimniecību skatās televīziju, izmantojot zemes platformu. Tādējādi 5 % mājsaimniecību ir pieejama DTT, tomēr tās izvēlas to neizmantot, jo lielākajā daļā mājsaimniecību ir abonēta maksas satelīta televīzija.

65

DTT

DTT

| (133) | Noslēgumā, tā kā satelīta un zemes apraides platformas savstarpēji konkurē, pasākums DTT ieviešanai, ekspluatācijai un uzturēšanai II zonā rada abu platformu konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(133)

Noslēgumā, tā kā satelīta un zemes apraides platformas savstarpēji konkurē, pasākums DTT ieviešanai, ekspluatācijai un uzturēšanai II zonā rada abu platformu konkurences izkropļojumus.

DTT

| (134) | Visbeidzot, būtu jānorāda, ka šis pasākums rada nelabvēlīgu situāciju arī citām platformām, jo īpaši IPTV. Lai gan platjosla vēl nav ieviesta visā II zonas teritorijā, ļoti iespējams, ka nākotnē tās pārklājums tiks ievērojami paplašināts. Iespējams, ka dažādu tehnoloģiju apvienošana būtu bijusi efektīvāka, lai nodrošinātu pārklājumu II zonā. Šajā gadījumā citas platformas būtu varējušas sniegt ieguldījumu mērķa sasniegšanā, un tās būtu varējušas gūt labumu no atbalsta pasākuma. |
| --- | --- |

(134)

Visbeidzot, būtu jānorāda, ka šis pasākums rada nelabvēlīgu situāciju arī citām platformām, jo īpaši IPTV. Lai gan platjosla vēl nav ieviesta visā II zonas teritorijā, ļoti iespējams, ka nākotnē tās pārklājums tiks ievērojami paplašināts. Iespējams, ka dažādu tehnoloģiju apvienošana būtu bijusi efektīvāka, lai nodrošinātu pārklājumu II zonā. Šajā gadījumā citas platformas būtu varējušas sniegt ieguldījumu mērķa sasniegšanā, un tās būtu varējušas gūt labumu no atbalsta pasākuma.

5.2.1.5.   Ietekme uz tirdzniecību

Ietekme uz tirdzniecību

| (135) | Pasākums ietekmē iekšējo tirdzniecību Savienībā. Saskaņā ar Eiropas tiesu judikatūru, ja “valsts finanšu atbalsts vai atbalsts, ko piešķir no valsts līdzekļiem, stiprina uzņēmuma pozīciju attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šie uzņēmumi uzskatāmi par tādiem, kurus ir ietekmējis attiecīgais atbalsts” (66). |
| --- | --- |

(135)

Pasākums ietekmē iekšējo tirdzniecību Savienībā. Saskaņā ar Eiropas tiesu judikatūru, ja “valsts finanšu atbalsts vai atbalsts, ko piešķir no valsts līdzekļiem, stiprina uzņēmuma pozīciju attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šie uzņēmumi uzskatāmi par tādiem, kurus ir ietekmējis attiecīgais atbalsts” (66).

66

| (136) | Tīkla operatori darbojas nozarē, kurā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Abertis, tāpat kā viens no sūdzības iesniedzējiem – Astra –, ir starptautiskas uzņēmumu grupas daļa. Astra, kas atrodas citā dalībvalstī (Luksemburgā), būtu iesniedzis piedāvājumu attiecībā uz ciparu tīkla nodrošināšanu Kastīlijas-Lamančas reģionā, ja būtu organizēts tehnoloģiski neitrāls konkurss. Tāpēc pasākums ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(136)

Tīkla operatori darbojas nozarē, kurā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Abertis, tāpat kā viens no sūdzības iesniedzējiem – Astra –, ir starptautiskas uzņēmumu grupas daļa. Astra, kas atrodas citā dalībvalstī (Luksemburgā), būtu iesniedzis piedāvājumu attiecībā uz ciparu tīkla nodrošināšanu Kastīlijas-Lamančas reģionā, ja būtu organizēts tehnoloģiski neitrāls konkurss. Tāpēc pasākums ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Abertis

Astra –

Astra

5.2.2.   Secinājumi par atbalsta esību

Secinājumi par atbalsta esību

| (137) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc, ņemot vērā šos apstākļus, pasākums uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc, ņemot vērā šos apstākļus, pasākums uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

5.3.   SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

| (138) | Komisija aktīvi atbalsta pāreju no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi. Priekšrocības, ko rada pāreja uz ciparu formātu, tika uzsvērtas 2005. gada rīcības plānā “e-Eiropa” un divos paziņojumos par pāreju uz ciparu formātu (67). Komisija arī atzīst, ka, ja pāreju uz ciparu formātu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, tā varētu notikt novēloti. |
| --- | --- |

(138)

Komisija aktīvi atbalsta pāreju no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi. Priekšrocības, ko rada pāreja uz ciparu formātu, tika uzsvērtas 2005. gada rīcības plānā “e-Eiropa” un divos paziņojumos par pāreju uz ciparu formātu (67). Komisija arī atzīst, ka, ja pāreju uz ciparu formātu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, tā varētu notikt novēloti.

67

| (139) | Dalībvalstis var izmantot atbalstu, lai novērstu konkrētu tirgus nepilnību vai nodrošinātu sociālo vai reģionālo kohēziju (68). Tomēr šajos gadījumos katru reizi ir jāparāda, ka attiecīgais atbalsts ir piemērots instruments problēmas risināšanai, tā apmērs ir minimālais vajadzīgais apmērs un tas nerada pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Līdzīgi arī paziņojumā par pārslēgšanu (69) noteikts, ka tādā jomā kā tīkla pielāgošana ciparu formātam valsts iejaukšanās būtu pamatota, ja ir ievēroti divi nosacījumi: pirmkārt, ja tiek skartas vispārējas intereses, un, otrkārt, tirgus nepilnības gadījumā, t. i., ar tirgus faktoriem vien neizdodas sasniegt kopēju labklājību. Tajā arī noteikts, ka valsts iejaukšanās jebkurā gadījumā būtu jāpamato ar padziļinātu tirgus analīzi. |
| --- | --- |

(139)

Dalībvalstis var izmantot atbalstu, lai novērstu konkrētu tirgus nepilnību vai nodrošinātu sociālo vai reģionālo kohēziju (68). Tomēr šajos gadījumos katru reizi ir jāparāda, ka attiecīgais atbalsts ir piemērots instruments problēmas risināšanai, tā apmērs ir minimālais vajadzīgais apmērs un tas nerada pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Līdzīgi arī paziņojumā par pārslēgšanu (69) noteikts, ka tādā jomā kā tīkla pielāgošana ciparu formātam valsts iejaukšanās būtu pamatota, ja ir ievēroti divi nosacījumi: pirmkārt, ja tiek skartas vispārējas intereses, un, otrkārt, tirgus nepilnības gadījumā, t. i., ar tirgus faktoriem vien neizdodas sasniegt kopēju labklājību. Tajā arī noteikts, ka valsts iejaukšanās jebkurā gadījumā būtu jāpamato ar padziļinātu tirgus analīzi.

68

69

| (140) | Paziņojumā par pārslēgšanu arī norādīts, ka pāreja uz ciparu formāta apraidi ir svarīgs uzdevums nozarei, kurai jādarbojas atbilstīgi tirgus noteikumiem. Būtībā katram tīklam būtu jākonkurē, balstoties uz savām priekšrocībām. Lai nodrošinātu šā principa ievērošanu, jebkādai valsts intervencei būtu pēc iespējas jāatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam. Atkāpes no šā principa var paredzēt tikai tad, ja iejaukšanās vērsta uz konkrētu tirgus nepilnību vai nelīdzsvarotību un vienlaicīgi ir piemērota, vajadzīga un samērīga šo grūtību pārvarēšanai. |
| --- | --- |

(140)

Paziņojumā par pārslēgšanu arī norādīts, ka pāreja uz ciparu formāta apraidi ir svarīgs uzdevums nozarei, kurai jādarbojas atbilstīgi tirgus noteikumiem. Būtībā katram tīklam būtu jākonkurē, balstoties uz savām priekšrocībām. Lai nodrošinātu šā principa ievērošanu, jebkādai valsts intervencei būtu pēc iespējas jāatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam. Atkāpes no šā principa var paredzēt tikai tad, ja iejaukšanās vērsta uz konkrētu tirgus nepilnību vai nelīdzsvarotību un vienlaicīgi ir piemērota, vajadzīga un samērīga šo grūtību pārvarēšanai.

| (141) | Ja šo procesu atstātu tirgus ziņā, rastos risks, ka atsevišķas iedzīvotāju grupas to nelabvēlīgās sociālās situācijas dēļ nevarētu izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības. Attiecībā uz šo sociālās kohēzijas problēmu dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu televīzija. Tā kā pāreja uz ciparu formātu rada izmaksas patērētājiem un tās dēļ ir jāmaina ieradumi, dalībvalstis var gribēt palīdzēt, jo īpaši tām sabiedrības grupām, kurām ir nelabvēlīga situācija, piemēram, vecāka gada gājuma cilvēkiem, mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem vai perifēriju iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(141)

Ja šo procesu atstātu tirgus ziņā, rastos risks, ka atsevišķas iedzīvotāju grupas to nelabvēlīgās sociālās situācijas dēļ nevarētu izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības. Attiecībā uz šo sociālās kohēzijas problēmu dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu televīzija. Tā kā pāreja uz ciparu formātu rada izmaksas patērētājiem un tās dēļ ir jāmaina ieradumi, dalībvalstis var gribēt palīdzēt, jo īpaši tām sabiedrības grupām, kurām ir nelabvēlīga situācija, piemēram, vecāka gada gājuma cilvēkiem, mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem vai perifēriju iedzīvotājiem.

| (142) | Vairākos lēmumos par valsts atbalstu, kuri pieņemti, pamatojoties uz paziņojumiem par pāreju uz ciparu formātu, Komisija šai nozarei piemēroja noteikumus par valsts atbalstu (70). Dalībvalstīm ir vairākas iespējas piešķirt publisku finansējumu pārejai, lai nodrošinātu pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās, tostarp, finansējot pārraides tīklu ieviešanu teritorijās, kurās citādi būtu nepietiekams televīzijas pārklājums (71). Tomēr tādu finansējumu drīkst piešķirt tikai tad, ja tas nerada nevajadzīgus tehnoloģijas vai uzņēmumu konkurences izkropļojumus un ir tikai tik liels, cik vajadzīgs. |
| --- | --- |

(142)

Vairākos lēmumos par valsts atbalstu, kuri pieņemti, pamatojoties uz paziņojumiem par pāreju uz ciparu formātu, Komisija šai nozarei piemēroja noteikumus par valsts atbalstu (70). Dalībvalstīm ir vairākas iespējas piešķirt publisku finansējumu pārejai, lai nodrošinātu pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās, tostarp, finansējot pārraides tīklu ieviešanu teritorijās, kurās citādi būtu nepietiekams televīzijas pārklājums (71). Tomēr tādu finansējumu drīkst piešķirt tikai tad, ja tas nerada nevajadzīgus tehnoloģijas vai uzņēmumu konkurences izkropļojumus un ir tikai tik liels, cik vajadzīgs.

70

71

5.3.1.   Paredzētā pasākuma saderības novērtēšanas juridiskais pamats

Paredzētā pasākuma saderības novērtēšanas juridiskais pamats

| (143) | Spānijas iestādes norādīja, ka, ja tiktu konstatēts, ka pasākums uzskatāms par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, tās šo pasākumu pamatotu ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 106. panta 2. punktu. Turpmāk, ņemot vērā iepriekš izklāstītos vispārīgos apsvērumus, Komisija izvērtē pasākuma saderību šo noteikumu kontekstā. |
| --- | --- |

(143)

Spānijas iestādes norādīja, ka, ja tiktu konstatēts, ka pasākums uzskatāms par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, tās šo pasākumu pamatotu ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 106. panta 2. punktu. Turpmāk, ņemot vērā iepriekš izklāstītos vispārīgos apsvērumus, Komisija izvērtē pasākuma saderību šo noteikumu kontekstā.

5.3.2.   Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts

| (144) | Lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija izvērtē atbalsta labvēlīgo un nelabvēlīgo ietekmi. Piemērojot līdzsvara testu, Komisija novērtē šādus jautājumus:






  1. | Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi? |
| --- | --- | --- |

(144)

Lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija izvērtē atbalsta labvēlīgo un nelabvēlīgo ietekmi. Piemērojot līdzsvara testu, Komisija novērtē šādus jautājumus:

1.

Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi?

| 2. | Vai atbalsts ir plānots, lai sasniegtu vispārējas nozīmes mērķi, proti, vai tas paredzēts tirgus nepilnības novēršanai vai citam mērķim? Konkrētāk:






  a) | Vai atbalsta pasākums ir piemērots instruments, proti, vai ir citi labāk piemēroti instrumenti? |
| --- | --- | --- |

2.

Vai atbalsts ir plānots, lai sasniegtu vispārējas nozīmes mērķi, proti, vai tas paredzēts tirgus nepilnības novēršanai vai citam mērķim? Konkrētāk:

a)

Vai atbalsta pasākums ir piemērots instruments, proti, vai ir citi labāk piemēroti instrumenti?

| b) | Vai ir stimulējoša ietekme, proti, vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību? |
| --- | --- |

b)

Vai ir stimulējoša ietekme, proti, vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību?

| c) | Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, proti, vai tādas pašas rīcības pārmaiņas varētu panākt ar mazāku atbalstu? |
| --- | --- |

c)

Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, proti, vai tādas pašas rīcības pārmaiņas varētu panākt ar mazāku atbalstu?

| 3. | Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir pietiekami ierobežota, lai kopējā ietekme būtu labvēlīga? |
| --- | --- |

3.

Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir pietiekami ierobežota, lai kopējā ietekme būtu labvēlīga?

5.3.2.1.   Vispārējas nozīmes mērķis

Vispārējas nozīmes mērķis

| (145) | Valsts atbalsta shēmas, ko Kastīlijā-Lamančā īstenoja JCCM, mērķis ir paātrināt pāreju uz ciparu formātu Spānijā un nodrošināt konkrētu attālu un lauku teritoriju iedzīvotājiem nepārtrauktu televīzijas uztveršanu. Šajā ziņā pasākuma mērķis ir radīt šo teritoriju iedzīvotājiem iespēju skatīties televīziju un izmantot savas konstitucionālās tiesības piekļūt informācijai. Kā jau minēts 138. apsvērumā, Komisija ir atzinusi ciparu formāta apraides nozīmi un priekšrocības 2005. gada rīcības plānā “e-Eiropa” (72), kā arī divos Komisijas paziņojumos par pāreju no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi (73). Paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (74) Komisija norādīja, ka ieplānotā zemes analogās televīzijas atslēgšana līdz 2012. gadam uzlabos radiofrekvenču spektra pieejamību Eiropā. Tā kā ciparu formāta apraides vajadzībām radiofrekvenču spektru izmanto efektīvāk, tiek atbrīvota spektra jauda citiem lietotājiem, piemēram, jauniem apraides un mobilās telefonijas pakalpojumiem, kuri savukārt veicinās inovāciju un izaugsmi televīzijas un elektronisko sakaru nozarēs. |
| --- | --- |

(145)

Valsts atbalsta shēmas, ko Kastīlijā-Lamančā īstenoja JCCM, mērķis ir paātrināt pāreju uz ciparu formātu Spānijā un nodrošināt konkrētu attālu un lauku teritoriju iedzīvotājiem nepārtrauktu televīzijas uztveršanu. Šajā ziņā pasākuma mērķis ir radīt šo teritoriju iedzīvotājiem iespēju skatīties televīziju un izmantot savas konstitucionālās tiesības piekļūt informācijai. Kā jau minēts 138. apsvērumā, Komisija ir atzinusi ciparu formāta apraides nozīmi un priekšrocības 2005. gada rīcības plānā “e-Eiropa” (72), kā arī divos Komisijas paziņojumos par pāreju no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi (73). Paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (74) Komisija norādīja, ka ieplānotā zemes analogās televīzijas atslēgšana līdz 2012. gadam uzlabos radiofrekvenču spektra pieejamību Eiropā. Tā kā ciparu formāta apraides vajadzībām radiofrekvenču spektru izmanto efektīvāk, tiek atbrīvota spektra jauda citiem lietotājiem, piemēram, jauniem apraides un mobilās telefonijas pakalpojumiem, kuri savukārt veicinās inovāciju un izaugsmi televīzijas un elektronisko sakaru nozarēs.

JCCM

72

73

74

| (146) | Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi. |
| --- | --- |

(146)

Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi.

5.3.2.2.   Skaidri definēts atbalsts

Skaidri definēts atbalsts

Tirgus nepilnība

Tirgus nepilnība

| (147) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto ir vispāratzīts, ka pastāv risks, ka ne visas iedzīvotāju daļas varēs izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības (ar sociālo un reģionālo kohēziju saistīta problēma). Tirgus nepilnība var pastāvēt tad, ja ekonomiskā stimula (labvēlīgi ārējie faktori) trūkuma dēļ tirgus dalībnieki pietiekami neņem vērā labvēlīgo ietekmi, ko visai sabiedrībai radītu pāreja uz ciparu formātu. Turklāt attiecībā uz sociālo kohēziju dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu formāta televīzija, un tāpēc tās arī var apsvērt iespēju īstenot pasākumus, ar kuriem arī turpmāk nodrošināt pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto ir vispāratzīts, ka pastāv risks, ka ne visas iedzīvotāju daļas varēs izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības (ar sociālo un reģionālo kohēziju saistīta problēma). Tirgus nepilnība var pastāvēt tad, ja ekonomiskā stimula (labvēlīgi ārējie faktori) trūkuma dēļ tirgus dalībnieki pietiekami neņem vērā labvēlīgo ietekmi, ko visai sabiedrībai radītu pāreja uz ciparu formātu. Turklāt attiecībā uz sociālo kohēziju dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu formāta televīzija, un tāpēc tās arī var apsvērt iespēju īstenot pasākumus, ar kuriem arī turpmāk nodrošināt pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās.

| (148) | Kā jau norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija atzīst, ka pastāv tirgus nepilnība, jo televīzijas raidorganizācijas nevēlas segt papildu izmaksas par pārklājuma paplašināšanu, pārsniedzot savus tiesību aktos paredzētos pienākumus. Turklāt ne satelīta platformas operatori, ne arī privātās mājsaimniecības neveica ieguldījumus, lai visiem II zonas iedzīvotājiem nodrošinātu ciparu kanālu uztveršanu, izmantojot satelītu. Tāpēc Komisija atzīst, ka, ja ciparu formāta pārklājuma nodrošināšanu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, cilvēki, kuru parastā dzīvesvieta ir lauku teritorijā, varētu vispār nesaņemt bezmaksas ciparu televīzijas signāla pārraides pakalpojumus, un ka valsts iejaukšanās, piešķirot finansiālu atbalstu fiziskām personām, varētu būt noderīga. |
| --- | --- |

(148)

Kā jau norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija atzīst, ka pastāv tirgus nepilnība, jo televīzijas raidorganizācijas nevēlas segt papildu izmaksas par pārklājuma paplašināšanu, pārsniedzot savus tiesību aktos paredzētos pienākumus. Turklāt ne satelīta platformas operatori, ne arī privātās mājsaimniecības neveica ieguldījumus, lai visiem II zonas iedzīvotājiem nodrošinātu ciparu kanālu uztveršanu, izmantojot satelītu. Tāpēc Komisija atzīst, ka, ja ciparu formāta pārklājuma nodrošināšanu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, cilvēki, kuru parastā dzīvesvieta ir lauku teritorijā, varētu vispār nesaņemt bezmaksas ciparu televīzijas signāla pārraides pakalpojumus, un ka valsts iejaukšanās, piešķirot finansiālu atbalstu fiziskām personām, varētu būt noderīga.

Tehnoloģiskā neitralitāte

Tehnoloģiskā neitralitāte

| (149) | Lietās par pāreju uz ciparu formātu tehnoloģiju neitralitātes princips ir nopietni ņemts vērā vairākos Komisijas lēmumos (75). To atbalsta arī Vispārējā tiesa un Tiesa (76). |
| --- | --- |

(149)

Lietās par pāreju uz ciparu formātu tehnoloģiju neitralitātes princips ir nopietni ņemts vērā vairākos Komisijas lēmumos (75). To atbalsta arī Vispārējā tiesa un Tiesa (76).

75

76

| (150) | Tehnoloģija parasti būtu jāizvēlas tehnoloģiski neitrālā konkursā, kā tika darīts citās dalībvalstīs (77). Konkursa procedūras veikšana var būt dārga vai var aizkavēt projekta īstenošanu. Dažos gadījumos šāda procedūra var nebūt pamatota, ja ex ante var noteikt, ka tikai viena konkrēta tehnoloģija vai viens konkrēts pakalpojuma sniedzējs var nodrošināt nepieciešamos pakalpojumus. Tāpēc konkrētas tehnoloģijas izvēle var būt pieļaujama, ja izvēle ir pamatota ar sākotnēja pētījuma konstatējumiem. Šādā pētījumā vajadzētu būt aplūkotiem cenas noteikšanas un kvalitātes kritērijiem. Tā kā lēmums izvēlēties vienu konkrētu tehnoloģiju novērstu konkurenci, ko radītu citi piegādātāji, kas prezentētu savu produktu un cenas piedāvājumus, pētījuma konstatējumiem vajadzētu būt skaidriem un pārliecinošiem. |
| --- | --- |

(150)

Tehnoloģija parasti būtu jāizvēlas tehnoloģiski neitrālā konkursā, kā tika darīts citās dalībvalstīs (77). Konkursa procedūras veikšana var būt dārga vai var aizkavēt projekta īstenošanu. Dažos gadījumos šāda procedūra var nebūt pamatota, ja ex ante var noteikt, ka tikai viena konkrēta tehnoloģija vai viens konkrēts pakalpojuma sniedzējs var nodrošināt nepieciešamos pakalpojumus. Tāpēc konkrētas tehnoloģijas izvēle var būt pieļaujama, ja izvēle ir pamatota ar sākotnēja pētījuma konstatējumiem. Šādā pētījumā vajadzētu būt aplūkotiem cenas noteikšanas un kvalitātes kritērijiem. Tā kā lēmums izvēlēties vienu konkrētu tehnoloģiju novērstu konkurenci, ko radītu citi piegādātāji, kas prezentētu savu produktu un cenas piedāvājumus, pētījuma konstatējumiem vajadzētu būt skaidriem un pārliecinošiem.

77

ex ante

| (151) | Komisija ir iepriekš atzinusi, ka pētījums var būt pamatojums konkrēta tehnoloģiska risinājuma izvēlei (78). Tomēr pierādījumi jāsagatavo dalībvalstij, kurai jāparāda, ka šāda pētījuma konstatējumi ir pietiekami pārliecinoši un ka pētījums tika sagatavots pēc iespējas neatkarīgi (79). |
| --- | --- |

(151)

Komisija ir iepriekš atzinusi, ka pētījums var būt pamatojums konkrēta tehnoloģiska risinājuma izvēlei (78). Tomēr pierādījumi jāsagatavo dalībvalstij, kurai jāparāda, ka šāda pētījuma konstatējumi ir pietiekami pārliecinoši un ka pētījums tika sagatavots pēc iespējas neatkarīgi (79).

78

79

| (152) | Šai sakarā Spānijas iestādes un Abertis ir piedāvājuši vairākus pētījumus, kas iztirzāti turpmāk. |
| --- | --- |

(152)

Šai sakarā Spānijas iestādes un Abertis ir piedāvājuši vairākus pētījumus, kas iztirzāti turpmāk.

Abertis

Izmaksu pētījumi

Izmaksu pētījumi

| (153) | Kastīlijas-Lamančas iestādes apgalvoja, ka izmeklējamā pasākuma mērķis bija ciparu zemes apraide, pamatojoties uz ex ante pētījuma konstatējumiem, kas tika veikts pirms dekrēta pieņemšanas. Kā apkopots 59.–61. apsvērumā, salīdzinošajā sociālekonomiskajā pētījumā (80) secināts, ka zemes tehnoloģiju risinājums būtu izmaksu ziņā visefektīvākais risinājums. |
| --- | --- |

(153)

Kastīlijas-Lamančas iestādes apgalvoja, ka izmeklējamā pasākuma mērķis bija ciparu zemes apraide, pamatojoties uz ex ante pētījuma konstatējumiem, kas tika veikts pirms dekrēta pieņemšanas. Kā apkopots 59.–61. apsvērumā, salīdzinošajā sociālekonomiskajā pētījumā (80) secināts, ka zemes tehnoloģiju risinājums būtu izmaksu ziņā visefektīvākais risinājums.

ex ante

80

| (154) | Pētījuma sākumā noteikts to iedzīvotāju skaits, attiecībā uz kuriem varētu veikt tehnoloģiju izvēli. Lielākā daļa Kastīlijas-Lamančas atrodas I zonā, kurā pāreja uz DTT jau bija notikusi. Dažos gadījumos I zona un II zona sakrīt. Tehnisku iemeslu dēļ pētījumā apgalvots, ka šajās teritorijās (kuras jau daļēji aprīkotas ar DTT) būtu jāapsver tikai DTT paplašināšana. Tāpēc, veicot satelīta un DTT risinājumu salīdzinājumu, pētījumā aplūkoti tikai aptuveni 9,8 % iedzīvotāju. Otrkārt, pētījuma autors uzskata, ka šajā apakšgrupā daļa iedzīvotāju papildus uztver reģionālās televīzijas pakalpojumu, izmantojot zemes platformu. Neveicot turpmāku novērtējumu, pētījumā secināts, ka saistībā ar šiem pakalpojumiem “būtu loģiskāk, ja iedzīvotāji pieņemtu dažādus uztveršanas veidus”. Visbeidzot, alternatīva tehnoloģija būtu jāapsver attiecībā uz 2,85 % iedzīvotāju jeb 57 510 iedzīvotājiem 689 ciematos. |
| --- | --- |

(154)

Pētījuma sākumā noteikts to iedzīvotāju skaits, attiecībā uz kuriem varētu veikt tehnoloģiju izvēli. Lielākā daļa Kastīlijas-Lamančas atrodas I zonā, kurā pāreja uz DTT jau bija notikusi. Dažos gadījumos I zona un II zona sakrīt. Tehnisku iemeslu dēļ pētījumā apgalvots, ka šajās teritorijās (kuras jau daļēji aprīkotas ar DTT) būtu jāapsver tikai DTT paplašināšana. Tāpēc, veicot satelīta un DTT risinājumu salīdzinājumu, pētījumā aplūkoti tikai aptuveni 9,8 % iedzīvotāju. Otrkārt, pētījuma autors uzskata, ka šajā apakšgrupā daļa iedzīvotāju papildus uztver reģionālās televīzijas pakalpojumu, izmantojot zemes platformu. Neveicot turpmāku novērtējumu, pētījumā secināts, ka saistībā ar šiem pakalpojumiem “būtu loģiskāk, ja iedzīvotāji pieņemtu dažādus uztveršanas veidus”. Visbeidzot, alternatīva tehnoloģija būtu jāapsver attiecībā uz 2,85 % iedzīvotāju jeb 57 510 iedzīvotājiem 689 ciematos.

DTT

DTT

DTT

DTT

| (155) | Vispirms pētījumā sniegta satelīta platformas kopējo izmaksu aplēse, ietverot dekoderu uzstādīšanas izmaksas, uz tirgus datiem par satelīta transpondera īres izmaksām balstītus pieņēmumus un ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas desmit gadu laikā, un tad šī aplēse salīdzināta ar zemes platformas kopējo izmaksu aplēsi. Zemes platformas kopējo izmaksu aplēsē ietvertas dekoderu un zemes raidītāju uzstādīšanas izmaksas un ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas desmit gadu laikā. Visbeidzot, satelīta risinājuma kopējās izmaksas būtu no EUR 47 672 550 līdz EUR 97 646 800, un zemes risinājuma – no EUR 15 136 550 līdz EUR 17 224 350. |
| --- | --- |

(155)

Vispirms pētījumā sniegta satelīta platformas kopējo izmaksu aplēse, ietverot dekoderu uzstādīšanas izmaksas, uz tirgus datiem par satelīta transpondera īres izmaksām balstītus pieņēmumus un ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas desmit gadu laikā, un tad šī aplēse salīdzināta ar zemes platformas kopējo izmaksu aplēsi. Zemes platformas kopējo izmaksu aplēsē ietvertas dekoderu un zemes raidītāju uzstādīšanas izmaksas un ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas desmit gadu laikā. Visbeidzot, satelīta risinājuma kopējās izmaksas būtu no EUR 47 672 550 līdz EUR 97 646 800, un zemes risinājuma – no EUR 15 136 550 līdz EUR 17 224 350.

Novērtējums

Novērtējums

| (156) | Tolaik iestādēm bija izvēle vai nu organizēt tehnoloģiski neitrālu konkursu, vai arī, pamatojoties uz šādu izmaksu pētījumu, iepriekš izvēlēties vienu konkrētu tehnoloģiju. Tādējādi iestādēm bija jāizlemj, vai būtu vērts aicināt iespējamos dalībniekus uz konkursu. Ja būtu veikta atklāta konkursa procedūra, aģentūra būtu varējusi izvēlēties no dažādiem piedāvājumiem, tostarp iespējamiem diskontiem, ko būtu piedāvājuši dalībnieki. No otras puses, atteikšanās no šādas konkursa procedūras būtu pamatota, ja pētījums parāda, ka, ņemot vērā visus iespējamos diskontus, ko būtu varējuši piedāvāt iespējamie dalībnieki, satelīta tehnoloģija bija nepārprotami dārgāka vai neatbilda būtiskām kvalitātes prasībām. Tā kā pētījums ir nepieciešams vienīgi tāpēc, lai pamatotu atteikšanos no konkursa, būtu nepieciešams parādīt būtisku abu platformu izmaksu starpību un to, ka šāds rezultāts ir pārliecinošs. |
| --- | --- |

(156)

Tolaik iestādēm bija izvēle vai nu organizēt tehnoloģiski neitrālu konkursu, vai arī, pamatojoties uz šādu izmaksu pētījumu, iepriekš izvēlēties vienu konkrētu tehnoloģiju. Tādējādi iestādēm bija jāizlemj, vai būtu vērts aicināt iespējamos dalībniekus uz konkursu. Ja būtu veikta atklāta konkursa procedūra, aģentūra būtu varējusi izvēlēties no dažādiem piedāvājumiem, tostarp iespējamiem diskontiem, ko būtu piedāvājuši dalībnieki. No otras puses, atteikšanās no šādas konkursa procedūras būtu pamatota, ja pētījums parāda, ka, ņemot vērā visus iespējamos diskontus, ko būtu varējuši piedāvāt iespējamie dalībnieki, satelīta tehnoloģija bija nepārprotami dārgāka vai neatbilda būtiskām kvalitātes prasībām. Tā kā pētījums ir nepieciešams vienīgi tāpēc, lai pamatotu atteikšanos no konkursa, būtu nepieciešams parādīt būtisku abu platformu izmaksu starpību un to, ka šāds rezultāts ir pārliecinošs.

| (157) | Pētījums pavisam neatbilst šādām prasībām. Pirmkārt, pēc informācijas pieprasījuma, ko Komisija nosūtīja 2011. gadā, iestādēm bija jāveic labojumi pētījumā izmantotajos datos. Labojumu rezultātā pārraides centru izmaksas pieauga par aptuveni 65 %, kā arī palielinājās to pārraides centru skaits, kuri faktiski bija vajadzīgi, lai garantētu sagaidāmo pārklājumu. JCCM apgalvoja, ka, ņemot vērā pat šos jaunos datus, zemes un satelīta pārraides tehnoloģiju salīdzinājuma rezultāts nemainītos. Faktiski tomēr, ņemot vērā šos jaunos datus, DTT tehnoloģijas priekšrocība izmaksu ziņā samazinājās vai dažos scenārijos priekšrocību pat ieguva satelīta risinājums. Tas jau parāda, ka pētījuma rezultāti nebija pārliecinoši. Šiem trūkumiem bija jābūt acīmredzamiem iestādēm tobrīd, ja tās būtu rīkojušās pietiekami rūpīgi. |
| --- | --- |

(157)

Pētījums pavisam neatbilst šādām prasībām. Pirmkārt, pēc informācijas pieprasījuma, ko Komisija nosūtīja 2011. gadā, iestādēm bija jāveic labojumi pētījumā izmantotajos datos. Labojumu rezultātā pārraides centru izmaksas pieauga par aptuveni 65 %, kā arī palielinājās to pārraides centru skaits, kuri faktiski bija vajadzīgi, lai garantētu sagaidāmo pārklājumu. JCCM apgalvoja, ka, ņemot vērā pat šos jaunos datus, zemes un satelīta pārraides tehnoloģiju salīdzinājuma rezultāts nemainītos. Faktiski tomēr, ņemot vērā šos jaunos datus, DTT tehnoloģijas priekšrocība izmaksu ziņā samazinājās vai dažos scenārijos priekšrocību pat ieguva satelīta risinājums. Tas jau parāda, ka pētījuma rezultāti nebija pārliecinoši. Šiem trūkumiem bija jābūt acīmredzamiem iestādēm tobrīd, ja tās būtu rīkojušās pietiekami rūpīgi.

JCCM

DTT

| (158) | Attiecībā uz izmaksu aprēķinu pētījumā izvēlēta nepareiza pieeja, aprēķinot satelīta pārraides izmaksas. Tiek pieņemts, ka pašvaldību iestādes īrēs satelīta transpondera jaudu no satelīta platformas un nodrošinās satelīta savienojuma darbību. Tāpēc aprēķins ir balstīts uz publicētajām (2008. gadā) satelīta transpondera jaudas īres cenām. Tā kā šīs ir individuālu savienojumu cenas, tajās nav ņemts vērā ne diskonts, ko varētu piemērot atkarībā no apjoma, ne iespējamās vienošanās par cenu. Turklāt atklāta konkursa gadījumā, kā notika Kantabrijas gadījumā, satelītu operators pats piedalītos kā dalībnieks. Tā piedāvājums būtu balstīts uz pavisam citāda cenas aprēķina. Ja līgums aptver visu II zonu Kastīlijā-Lamančā, ir sagaidāms, ka šāds piedāvājums ietvertu būtisku jaudas cenas diskontu salīdzinājumā ar individuālām īres cenām. |
| --- | --- |

(158)

Attiecībā uz izmaksu aprēķinu pētījumā izvēlēta nepareiza pieeja, aprēķinot satelīta pārraides izmaksas. Tiek pieņemts, ka pašvaldību iestādes īrēs satelīta transpondera jaudu no satelīta platformas un nodrošinās satelīta savienojuma darbību. Tāpēc aprēķins ir balstīts uz publicētajām (2008. gadā) satelīta transpondera jaudas īres cenām. Tā kā šīs ir individuālu savienojumu cenas, tajās nav ņemts vērā ne diskonts, ko varētu piemērot atkarībā no apjoma, ne iespējamās vienošanās par cenu. Turklāt atklāta konkursa gadījumā, kā notika Kantabrijas gadījumā, satelītu operators pats piedalītos kā dalībnieks. Tā piedāvājums būtu balstīts uz pavisam citāda cenas aprēķina. Ja līgums aptver visu II zonu Kastīlijā-Lamančā, ir sagaidāms, ka šāds piedāvājums ietvertu būtisku jaudas cenas diskontu salīdzinājumā ar individuālām īres cenām.

| (159) | Turklāt pētījumā izmantotās pieejas rezultātā nonākts pie nepareiziem secinājumiem, kas ir vērsti pret satelīta iespēju (81):






  — | aprēķini būtu jābalsta uz regulāro izmaksu neto pašreizējo vērtību (NPV), nevis jāizmanto vienkārši kopsumma (82), |
| --- | --- | --- |

(159)

Turklāt pētījumā izmantotās pieejas rezultātā nonākts pie nepareiziem secinājumiem, kas ir vērsti pret satelīta iespēju (81):

81

—

aprēķini būtu jābalsta uz regulāro izmaksu neto pašreizējo vērtību (NPV), nevis jāizmanto vienkārši kopsumma (82),

82

| — | pētījumā nav ņemts vērā tas, ka lielā attāluma dēļ līdz tālākam ciematam, kam jānodrošina pārklājums, eksponenciāli pieaug vajadzība pēc jauniem DTT pārraides centriem (un ar tiem saistītās izmaksas), un tā vietā tiek aplūkots lineārs pieaugums, |
| --- | --- |

—

pētījumā nav ņemts vērā tas, ka lielā attāluma dēļ līdz tālākam ciematam, kam jānodrošina pārklājums, eksponenciāli pieaug vajadzība pēc jauniem DTT pārraides centriem (un ar tiem saistītās izmaksas), un tā vietā tiek aplūkots lineārs pieaugums,

DTT

| — | pētījumā aprēķinātas ekspluatācijas un uzturēšanas gada izmaksas 3 % apmērā no aprīkojuma izmaksām, savukārt iestādes pašas norāda, ka “ekspluatācijas un uzturēšanas divu gadu izmaksas tiek lēstas 20 % apmērā no aprīkojuma izmaksām” (t. i., 10 % gadā). |
| --- | --- |

—

pētījumā aprēķinātas ekspluatācijas un uzturēšanas gada izmaksas 3 % apmērā no aprīkojuma izmaksām, savukārt iestādes pašas norāda, ka “ekspluatācijas un uzturēšanas divu gadu izmaksas tiek lēstas 20 % apmērā no aprīkojuma izmaksām” (t. i., 10 % gadā).

| (160) | Tādējādi DTT izmaksu aprēķins šķiet pārāk optimistisks. Šo secinājumu pamato pētījumā iekļauto aplēsto DTT ieviešanas izmaksu un pēc tam faktiski izlietoto līdzekļu salīdzinājums. Pētījumā aplēsts, ka DTT ieviešanas maksimālās izmaksas būtu aptuveni EUR 15–17 miljoni. Tomēr Kastīlijas-Lamančas iestādes pēc tam iztērēja EUR 46 miljonus, lai modernizētu DTT (plus izdevumi par satelītu uztvērēju uzstādīšanu, kad faktiski izrādījās, ka ekonomiski nebija iespējams nodrošināt DTT). |
| --- | --- |

(160)

Tādējādi DTT izmaksu aprēķins šķiet pārāk optimistisks. Šo secinājumu pamato pētījumā iekļauto aplēsto DTT ieviešanas izmaksu un pēc tam faktiski izlietoto līdzekļu salīdzinājums. Pētījumā aplēsts, ka DTT ieviešanas maksimālās izmaksas būtu aptuveni EUR 15–17 miljoni. Tomēr Kastīlijas-Lamančas iestādes pēc tam iztērēja EUR 46 miljonus, lai modernizētu DTT (plus izdevumi par satelītu uztvērēju uzstādīšanu, kad faktiski izrādījās, ka ekonomiski nebija iespējams nodrošināt DTT).

DTT

DTT

DTT

DTT

DTT

Secinājums

Secinājums

| (161) | Pētījumā iekļautās aplēses nav pārliecinošas. Izmantojot Kastīlijas-Lamančas datus (kaut arī atjauninātus), DTT tīkla sākotnējā priekšrocība izmaksu ziņā tika samazināta vai dažos scenārijos priekšrocību pat ieguva satelīta platforma (83). Pētījumā nav ņemta vērā iespēja, ka konkurējošā konkursa procedūrā satelīta operatori būtu piedāvājuši diskontu. Ņemot vērā minētos apsvērumus, pētījumā nav iekļauti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu DTT tehnoloģijas ex ante izvēli un to, ka netika rīkota atklāta konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(161)

Pētījumā iekļautās aplēses nav pārliecinošas. Izmantojot Kastīlijas-Lamančas datus (kaut arī atjauninātus), DTT tīkla sākotnējā priekšrocība izmaksu ziņā tika samazināta vai dažos scenārijos priekšrocību pat ieguva satelīta platforma (83). Pētījumā nav ņemta vērā iespēja, ka konkurējošā konkursa procedūrā satelīta operatori būtu piedāvājuši diskontu. Ņemot vērā minētos apsvērumus, pētījumā nav iekļauti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu DTT tehnoloģijas ex ante izvēli un to, ka netika rīkota atklāta konkursa procedūra.

DTT

83

DTT

ex ante

Citi izmaksu pētījumi

Citi izmaksu pētījumi

| (162) | Spānijas valdība sniedza iekšēju pētījumu par iespēju nodrošināt universālu DTT pakalpojumu, izmantojot DTT vai satelītu, un to 2007. gada jūlijā veica Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija (MIEyT). Tomēr šis pētījums nebija pieejams autonomajām kopienām, piemēram, Kastīlijai-Lamančai, un tas tika izmantots tikai kā iekšējs dokuments. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka ex ante pētījums, ko sniedza Spānijas iestādes, kā norādīts 62. apsvērumā, neparāda, ka zemes platforma ir pārāka par satelīta platformu. Gluži pretēji, pētījumā pausts uzskats, ka II zonā reālistiskāks ir tehnoloģiju apvienojums, kurā 70 % ir satelīta tehnoloģija un 30 % – zemes pārraide (84). Turklāt pētījumā secināts, ka konkrēta tehnoloģiskā risinājuma izvēle pārklājuma paplašināšanai būtu jāanalizē katram reģionam atsevišķi, vērā ņemot katra reģiona īpašās topogrāfiskās un demogrāfiskās iezīmes. Konkrētas tehnoloģijas ex ante izvēles vietā šajā secinājumā atbalstīta nepieciešamība organizēt tehnoloģiski neitrālu konkursu, lai noteiktu, kura platforma ir piemērotāka Kastīlijas-Lamančas konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

(162)

Spānijas valdība sniedza iekšēju pētījumu par iespēju nodrošināt universālu DTT pakalpojumu, izmantojot DTT vai satelītu, un to 2007. gada jūlijā veica Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija (MIEyT). Tomēr šis pētījums nebija pieejams autonomajām kopienām, piemēram, Kastīlijai-Lamančai, un tas tika izmantots tikai kā iekšējs dokuments. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka ex ante pētījums, ko sniedza Spānijas iestādes, kā norādīts 62. apsvērumā, neparāda, ka zemes platforma ir pārāka par satelīta platformu. Gluži pretēji, pētījumā pausts uzskats, ka II zonā reālistiskāks ir tehnoloģiju apvienojums, kurā 70 % ir satelīta tehnoloģija un 30 % – zemes pārraide (84). Turklāt pētījumā secināts, ka konkrēta tehnoloģiskā risinājuma izvēle pārklājuma paplašināšanai būtu jāanalizē katram reģionam atsevišķi, vērā ņemot katra reģiona īpašās topogrāfiskās un demogrāfiskās iezīmes. Konkrētas tehnoloģijas ex ante izvēles vietā šajā secinājumā atbalstīta nepieciešamība organizēt tehnoloģiski neitrālu konkursu, lai noteiktu, kura platforma ir piemērotāka Kastīlijas-Lamančas konkrētajā gadījumā.

DTT

DTT

MIEyT

ex ante

84

ex ante

| (163) | Attiecībā uz diviem Abertis iesniegtajiem cenu pētījumiem būtu jānorāda, ka tie tika veikti 2010. gadā, ilgu laiku pēc tam, kad izmeklējamie pasākumi tika īstenoti. Neraugoties uz to, vai šie pētījumi būtu uzskatāmi par pietiekami neatkarīgiem un pārliecinošiem, fakts, ka tie tika veikti pēc apstrīdētajiem pasākumiem, nozīmē, ka tos nevar izmantot, lai pamatotu to, ka Spānijas valdība izvēlējās DTT tehnoloģiju, un atteiktos no tehnoloģiski neitrālu konkursa rīkošanas. Komisija arī saņēma no Astra izmaksu aplēses, kuras parādīja, ka satelīta tehnoloģija ir rentablāka. Tās netika ņemtas vērā to pašu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz diviem Abertis iesniegtajiem cenu pētījumiem būtu jānorāda, ka tie tika veikti 2010. gadā, ilgu laiku pēc tam, kad izmeklējamie pasākumi tika īstenoti. Neraugoties uz to, vai šie pētījumi būtu uzskatāmi par pietiekami neatkarīgiem un pārliecinošiem, fakts, ka tie tika veikti pēc apstrīdētajiem pasākumiem, nozīmē, ka tos nevar izmantot, lai pamatotu to, ka Spānijas valdība izvēlējās DTT tehnoloģiju, un atteiktos no tehnoloģiski neitrālu konkursa rīkošanas. Komisija arī saņēma no Astra izmaksu aplēses, kuras parādīja, ka satelīta tehnoloģija ir rentablāka. Tās netika ņemtas vērā to pašu iemeslu dēļ.

Abertis

DTT

Astra

| (164) | Kā secināts 161. apsvērumā saistībā ar Kastīlijas-Lamančas pētījumu, no citiem pētījumiem neizriet secinājums, ka zemes ciparu platforma ir kvalitātes vai cenas ziņā pārāka par citiem tehnoloģiskajiem risinājumiem. Tāpēc ar tiem nevar pamatot faktu, ka JCCM atturējās no atklāta konkursa procedūras organizēšanas. |
| --- | --- |

(164)

Kā secināts 161. apsvērumā saistībā ar Kastīlijas-Lamančas pētījumu, no citiem pētījumiem neizriet secinājums, ka zemes ciparu platforma ir kvalitātes vai cenas ziņā pārāka par citiem tehnoloģiskajiem risinājumiem. Tāpēc ar tiem nevar pamatot faktu, ka JCCM atturējās no atklāta konkursa procedūras organizēšanas.

JCCM

Pasākuma piemērotība un samērīgums

Pasākuma piemērotība un samērīgums

| (165) | Pasākumu nevar uzskatīt par piemērotu vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(165)

Pasākumu nevar uzskatīt par piemērotu vairāku iemeslu dēļ.

| (166) | Tieši piešķirot atbalstu jau atzītiem DTT operatoriem TelecomCLM un Abertis, pasākumā nav apsvērti alternatīvi risinājumi, kas varētu būt bijuši izmaksu ziņā efektīvāki vai būtu varējuši nodrošināt labākas kvalitātes risinājumu. Kā norādīts iepriekšējā iedaļā, satelīta platformas izslēgšanai nav pamatojuma. Tas, ka dažas mājsaimniecības II zonā uztver bezmaksas kanālus, izmantojot satelītu, parāda, ka zemes tehnoloģija ne vienmēr ir visefektīvākā un piemērotākā platforma. Tiek arī norādīts, ka satelīta pārraide ir bijusi ciparu televīzijas vajadzībām veiktā izvēle arī citās dalībvalstīs, pat tādās teritorijās, kurās bija iespējams arī zemes tehnoloģiju risinājums (85). Turklāt tas, ka Astra piedalījās un uzvarēja tehnoloģiski neitrālā konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā, liecina vismaz par to, ka ar satelīta platformu ir iespējams sniegt šādu pakalpojumu (86). |
| --- | --- |

(166)

Tieši piešķirot atbalstu jau atzītiem DTT operatoriem TelecomCLM un Abertis, pasākumā nav apsvērti alternatīvi risinājumi, kas varētu būt bijuši izmaksu ziņā efektīvāki vai būtu varējuši nodrošināt labākas kvalitātes risinājumu. Kā norādīts iepriekšējā iedaļā, satelīta platformas izslēgšanai nav pamatojuma. Tas, ka dažas mājsaimniecības II zonā uztver bezmaksas kanālus, izmantojot satelītu, parāda, ka zemes tehnoloģija ne vienmēr ir visefektīvākā un piemērotākā platforma. Tiek arī norādīts, ka satelīta pārraide ir bijusi ciparu televīzijas vajadzībām veiktā izvēle arī citās dalībvalstīs, pat tādās teritorijās, kurās bija iespējams arī zemes tehnoloģiju risinājums (85). Turklāt tas, ka Astra piedalījās un uzvarēja tehnoloģiski neitrālā konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā, liecina vismaz par to, ka ar satelīta platformu ir iespējams sniegt šādu pakalpojumu (86).

DTT

TelecomCLM

Abertis

85

Astra

86

| (167) | Turklāt dažādajos cenu pētījumos salīdzinātas tikai DTT un satelīta platformas. Tajos nav aplūkoti alternatīvi tehnoloģiskie risinājumi, piemēram, kabeļu tīkli un IPTV. Lai gan ar IPTV nevar nodrošināt pārklājumu visā teritorijā, tomēr tehnoloģiju apvienojums, kurā ietvertas šādas platformas, kā arī DTT un satelīta pārraide, varētu būt efektīvāks. |
| --- | --- |

(167)

Turklāt dažādajos cenu pētījumos salīdzinātas tikai DTT un satelīta platformas. Tajos nav aplūkoti alternatīvi tehnoloģiskie risinājumi, piemēram, kabeļu tīkli un IPTV. Lai gan ar IPTV nevar nodrošināt pārklājumu visā teritorijā, tomēr tehnoloģiju apvienojums, kurā ietvertas šādas platformas, kā arī DTT un satelīta pārraide, varētu būt efektīvāks.

DTT

DTT

| (168) | Pasākums nav piemērots arī tāpēc, ka tas ir diskriminējošs attiecībā pret pašiem DTT operatoriem. Tieši izvēloties jau atzītus DTT operatorus TelecomCLM un Abertis, pasākuma vajadzībām netiek veikts pētījums par to, vai citi DTT operatori, piemēram, Radiodifusión, būtu varējuši izteikt lētāku vai kvalitatīvi labāku piedāvājumu. |
| --- | --- |

(168)

Pasākums nav piemērots arī tāpēc, ka tas ir diskriminējošs attiecībā pret pašiem DTT operatoriem. Tieši izvēloties jau atzītus DTT operatorus TelecomCLM un Abertis, pasākuma vajadzībām netiek veikts pētījums par to, vai citi DTT operatori, piemēram, Radiodifusión, būtu varējuši izteikt lētāku vai kvalitatīvi labāku piedāvājumu.

DTT

DTT

TelecomCLM

Abertis

DTT

Radiodifusión

| (169) | DTT operatoru iepriekšējas izvēles piemērotība tiek turpmāk apšaubīta, ņemot vērā DTT platformas jaudas ierobežojumus. Lai gan pāreju no analogās televīzijas uz DTT 800 MHz joslā Spānijā pabeidza 2010. gada 3. aprīlī, 2011. gadā tika nolemts piedāvāt 800 MHz joslas frekvences izsolē telesakaru operatoriem, lai ievērotu Lēmumu Nr. 243/2012/ES. Tādējādi ne vēlāk kā līdz 2014. gada 1. janvārim bija jānodrošina apraides pāreja uz citiem kanāliem frekvencēs zem 790 MHz. Tā kā tas rada papildu izmaksas, Spānija 2011. gada 5. novembrī paziņoja par diviem mājsaimniecībām un televīzijas raidorganizācijām paredzētiem pasākumiem ar EUR 600–800 miljonus lielu budžetu I zonā (par pasākumiem II zonai vēl nav paziņots) (87). Ja būtu izvēlētas citas platformas (IPTV, kabeļa vai satelīta), šādas izmaksas nebūtu radušās. Nākamajos gados sagaidāma turpmāka frekvenču maiņa, lai atbrīvotu vairāk jaudas nākotnes mobilajai LTE tehnoloģijai, kas radīs līdzīgas izmaksas. |
| --- | --- |

(169)

DTT operatoru iepriekšējas izvēles piemērotība tiek turpmāk apšaubīta, ņemot vērā DTT platformas jaudas ierobežojumus. Lai gan pāreju no analogās televīzijas uz DTT 800 MHz joslā Spānijā pabeidza 2010. gada 3. aprīlī, 2011. gadā tika nolemts piedāvāt 800 MHz joslas frekvences izsolē telesakaru operatoriem, lai ievērotu Lēmumu Nr. 243/2012/ES. Tādējādi ne vēlāk kā līdz 2014. gada 1. janvārim bija jānodrošina apraides pāreja uz citiem kanāliem frekvencēs zem 790 MHz. Tā kā tas rada papildu izmaksas, Spānija 2011. gada 5. novembrī paziņoja par diviem mājsaimniecībām un televīzijas raidorganizācijām paredzētiem pasākumiem ar EUR 600–800 miljonus lielu budžetu I zonā (par pasākumiem II zonai vēl nav paziņots) (87). Ja būtu izvēlētas citas platformas (IPTV, kabeļa vai satelīta), šādas izmaksas nebūtu radušās. Nākamajos gados sagaidāma turpmāka frekvenču maiņa, lai atbrīvotu vairāk jaudas nākotnes mobilajai LTE tehnoloģijai, kas radīs līdzīgas izmaksas.

DTT

DTT

DTT

87

LTE

| (170) | Turklāt ir norādīts, ka 4G mobilās frekvences izraisa DTT signāla traucējumus, un mājsaimniecībām jāiegādājas dārgi filtri, lai aizsargātu savu DTT signālu pret LTE viļņiem (88). Nevar izslēgt iespēju, ka līdzīgi traucējumi ir vispārēja problēma, kas mazina zemes apraides turpmāko piemērotību, jo īpaši saistībā ar NGA tīklu plašāku ieviešanu. |
| --- | --- |

(170)

Turklāt ir norādīts, ka 4G mobilās frekvences izraisa DTT signāla traucējumus, un mājsaimniecībām jāiegādājas dārgi filtri, lai aizsargātu savu DTT signālu pret LTE viļņiem (88). Nevar izslēgt iespēju, ka līdzīgi traucējumi ir vispārēja problēma, kas mazina zemes apraides turpmāko piemērotību, jo īpaši saistībā ar NGA tīklu plašāku ieviešanu.

DTT

DTT

LTE

88

NGA

| (171) | Spānija izvirzīja divus citus argumentus, kas paskaidro to, kāpēc satelīta pārraide izmaksātu dārgāk nekā DTT. Pirmkārt, līgumos ar satura nodrošinātājiem uz televīzijas raidorganizācijām attiecas teritoriāli ierobežojumi. Izmantojot satelīta tehnoloģiju, nodrošināt šādu ierobežotu piekļuvi būtu dārgāk. Otrkārt, ar satelīta tehnoloģiju tehniski nebūtu iespējams pārraidīt lielu reģionālo kanālu skaitu. Šie apgalvojumi nav pamatoti un ir pretrunā faktam, ka Astra līgumā ar Kantabriju bija paredzēta profesionāla ierobežotas piekļuves sistēma. Turklāt saskaņā ar Astra izmaksu aprēķiniem satelīta tehnoloģija būtu lētāka arī tad, ja ar katru Spānijas reģionu būtu jānoslēdz atsevišķs līgums. Attiecībā uz reģionālo apraidi Astra apgalvo, ka Spānijas valdības norādītais kanālu skaits, t. i., 1 380, ir ievērojami pārspīlēts (89). Tātad saskaņā ar Astra aprēķiniem satelīta risinājums būtu lētāks arī tad, ja ietvertu reģionālos un vietējos kanālus. |
| --- | --- |

(171)

Spānija izvirzīja divus citus argumentus, kas paskaidro to, kāpēc satelīta pārraide izmaksātu dārgāk nekā DTT. Pirmkārt, līgumos ar satura nodrošinātājiem uz televīzijas raidorganizācijām attiecas teritoriāli ierobežojumi. Izmantojot satelīta tehnoloģiju, nodrošināt šādu ierobežotu piekļuvi būtu dārgāk. Otrkārt, ar satelīta tehnoloģiju tehniski nebūtu iespējams pārraidīt lielu reģionālo kanālu skaitu. Šie apgalvojumi nav pamatoti un ir pretrunā faktam, ka Astra līgumā ar Kantabriju bija paredzēta profesionāla ierobežotas piekļuves sistēma. Turklāt saskaņā ar Astra izmaksu aprēķiniem satelīta tehnoloģija būtu lētāka arī tad, ja ar katru Spānijas reģionu būtu jānoslēdz atsevišķs līgums. Attiecībā uz reģionālo apraidi Astra apgalvo, ka Spānijas valdības norādītais kanālu skaits, t. i., 1 380, ir ievērojami pārspīlēts (89). Tātad saskaņā ar Astra aprēķiniem satelīta risinājums būtu lētāks arī tad, ja ietvertu reģionālos un vietējos kanālus.

DTT

Astra

Astra

Astra

89

Astra

| (172) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka izmeklējamā pasākumā netika ievērots tehnoloģiju neitralitātes princips. Kā paskaidrots iepriekš, pasākums nav samērīgs un tas nav piemērots līdzeklis, ar ko nodrošināt bezmaksas kanālu pārklājumu Kastīlijas-Lamančas II zonas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(172)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka izmeklējamā pasākumā netika ievērots tehnoloģiju neitralitātes princips. Kā paskaidrots iepriekš, pasākums nav samērīgs un tas nav piemērots līdzeklis, ar ko nodrošināt bezmaksas kanālu pārklājumu Kastīlijas-Lamančas II zonas iedzīvotājiem.

Tīklu ekspluatācija un uzturēšana

Tīklu ekspluatācija un uzturēšana

| (173) | Pastāvīgo finansējumu, kas piešķirts subsidēto ciparu zemes un satelīta tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai, nevar uzskatīt par tehnoloģiski neitrālu, jo tas piešķirts papildus ieviešanas atbalstam. Finansējums novirzīts, lai saglabātu centrus, kas pārraida signālu, izmantojot zemes platformas. Tāpēc šāds atbalsts arī nav saderīgs. |
| --- | --- |

(173)

Pastāvīgo finansējumu, kas piešķirts subsidēto ciparu zemes un satelīta tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai, nevar uzskatīt par tehnoloģiski neitrālu, jo tas piešķirts papildus ieviešanas atbalstam. Finansējums novirzīts, lai saglabātu centrus, kas pārraida signālu, izmantojot zemes platformas. Tāpēc šāds atbalsts arī nav saderīgs.

| (174) | Par jebkādu turpmāku atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai ir jāpaziņo, un tam jāatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam. |
| --- | --- |

(174)

Par jebkādu turpmāku atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai ir jāpaziņo, un tam jāatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam.

5.3.2.3.   Nevajadzīgu izkropļojumu novēršana

Nevajadzīgu izkropļojumu novēršana

| (175) | Lai gan valsts iejaukšanos var uzskatīt par pamatotu, jo pastāv konkrētas tirgus nepilnības un iespējamas ar kohēziju saistītas problēmas, pasākuma struktūra rada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(175)

Lai gan valsts iejaukšanos var uzskatīt par pamatotu, jo pastāv konkrētas tirgus nepilnības un iespējamas ar kohēziju saistītas problēmas, pasākuma struktūra rada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus.

Secinājums par Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Secinājums par Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (176) | Tiek secināts, ka izmeklējamais pasākums, tostarp pastāvīgais atbalsts, nav piemērots, vajadzīgs un samērīgs līdzeklis konstatētās tirgus nepilnības novēršanai. |
| --- | --- |

(176)

Tiek secināts, ka izmeklējamais pasākums, tostarp pastāvīgais atbalsts, nav piemērots, vajadzīgs un samērīgs līdzeklis konstatētās tirgus nepilnības novēršanai.

5.3.3.   Līguma 106. panta 2. punkts

Līguma 106. panta 2. punkts

| (177) | 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu piemēro valsts izmaksātai kompensācijai par sabiedriska pakalpojuma sniegšanas izmaksām. Valsts (vai reģionālajām) iestādēm skaidri jādefinē VTNP un tā sniegšana jāuztic konkrētam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(177)

106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu piemēro valsts izmaksātai kompensācijai par sabiedriska pakalpojuma sniegšanas izmaksām. Valsts (vai reģionālajām) iestādēm skaidri jādefinē VTNP un tā sniegšana jāuztic konkrētam uzņēmumam.

| (178) | Oficiālās procedūras laikā Spānijas iestādes nesniedza argumentus vai pierādījumus attiecībā uz to, kāpēc pasākums būtu jāatzīst par saderīgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(178)

Oficiālās procedūras laikā Spānijas iestādes nesniedza argumentus vai pierādījumus attiecībā uz to, kāpēc pasākums būtu jāatzīst par saderīgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

| (179) | Lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktu, valsts (vai reģionālajām) iestādēm skaidri jādefinē VTNP un tā sniegšana jāuztic konkrētam uzņēmumam. Ne Spānijas tiesību aktu sistēmā, ne iestāžu rīcībā nav tiesību akta, ar kuru saistībā ar DTT ieviešanu būtu uzticēts VTNP. Pirmkārt, saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem zemes tīkla ekspluatācija nav sabiedrisks pakalpojums. 1998. gadā pieņemtais Likums par telesakariem (90) paredz, ka telesakaru pakalpojumi, tostarp tādu tīklu ekspluatācija, kas atbalsta radio un televīziju, ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, bet tiem nav sabiedrisko pakalpojumu statusa (91). Šāda pat definīcija atrodama pašlaik spēkā esošajā Likumā par telesakariem (92). Pārraides pakalpojumus televīzijas apraides vajadzībām, t. i., signālu pārraidi pa telesakaru tīkliem, uzskata par telesakaru pakalpojumiem, un tāpēc tie ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, bet ne sabiedriski pakalpojumi (93). |
| --- | --- |

(179)

Lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktu, valsts (vai reģionālajām) iestādēm skaidri jādefinē VTNP un tā sniegšana jāuztic konkrētam uzņēmumam. Ne Spānijas tiesību aktu sistēmā, ne iestāžu rīcībā nav tiesību akta, ar kuru saistībā ar DTT ieviešanu būtu uzticēts VTNP. Pirmkārt, saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem zemes tīkla ekspluatācija nav sabiedrisks pakalpojums. 1998. gadā pieņemtais Likums par telesakariem (90) paredz, ka telesakaru pakalpojumi, tostarp tādu tīklu ekspluatācija, kas atbalsta radio un televīziju, ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, bet tiem nav sabiedrisko pakalpojumu statusa (91). Šāda pat definīcija atrodama pašlaik spēkā esošajā Likumā par telesakariem (92). Pārraides pakalpojumus televīzijas apraides vajadzībām, t. i., signālu pārraidi pa telesakaru tīkliem, uzskata par telesakaru pakalpojumiem, un tāpēc tie ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, bet ne sabiedriski pakalpojumi (93).

DTT

90

91

92

93

| (180) | Turklāt Likuma par telesakariem noteikumi atbilst tehnoloģiju neitralitātes principam. Telesakari ir definēti kā signālu pārraide pa jebkādu telesakaru tīklu, bez konkrētas atsauces uz zemes tīklu (94). Turklāt šā likuma 3. pantā paredzēts, ka viens no tā mērķiem ir, ciktāl iespējams, veicināt regulējuma tehnoloģisko neitralitāti. |
| --- | --- |

(180)

Turklāt Likuma par telesakariem noteikumi atbilst tehnoloģiju neitralitātes principam. Telesakari ir definēti kā signālu pārraide pa jebkādu telesakaru tīklu, bez konkrētas atsauces uz zemes tīklu (94). Turklāt šā likuma 3. pantā paredzēts, ka viens no tā mērķiem ir, ciktāl iespējams, veicināt regulējuma tehnoloģisko neitralitāti.

94

| (181) | Pat tad, ja sabiedriskās apraides pakalpojums tiek uzskatīts par sabiedrisku pakalpojumu, šo definīciju nevar piemērot konkrētas atbalsta platformas ekspluatācijai. Turklāt, ja pastāv vairākas pārraides platformas, vienu konkrētu platformu nedrīkst uzskatīt par “būtisku” apraides signālu pārraidei. Tāpēc, ja Spānijas tiesību aktos konkrētas platformas izmantošana apraides signālu pārraidei būtu atzīta par sabiedrisku pakalpojumu, tā būtu acīmredzama kļūda. |
| --- | --- |

(181)

Pat tad, ja sabiedriskās apraides pakalpojums tiek uzskatīts par sabiedrisku pakalpojumu, šo definīciju nevar piemērot konkrētas atbalsta platformas ekspluatācijai. Turklāt, ja pastāv vairākas pārraides platformas, vienu konkrētu platformu nedrīkst uzskatīt par “būtisku” apraides signālu pārraidei. Tāpēc, ja Spānijas tiesību aktos konkrētas platformas izmantošana apraides signālu pārraidei būtu atzīta par sabiedrisku pakalpojumu, tā būtu acīmredzama kļūda.

| (182) | Tiek secināts, ka saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem zemes tīklu ekspluatācijai nav sabiedriska pakalpojuma statusa. Turklāt Spānijas iestādes nav skaidri definējušas, ka zemes platformas ekspluatācija ir sabiedriskais pakalpojums, un tāpēc tās nav uzticējušas šāda publiska pakalpojuma sniegšanu konkrētam platformas operatoram. |
| --- | --- |

(182)

Tiek secināts, ka saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem zemes tīklu ekspluatācijai nav sabiedriska pakalpojuma statusa. Turklāt Spānijas iestādes nav skaidri definējušas, ka zemes platformas ekspluatācija ir sabiedriskais pakalpojums, un tāpēc tās nav uzticējušas šāda publiska pakalpojuma sniegšanu konkrētam platformas operatoram.

| (183) | Turklāt Spānijas iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus attiecībā uz tiesību aktu, ar kuru pakalpojuma sniegšana uzticēta diviem atbalsta saņēmējiem – Abertis un TelecomCLM. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt Spānijas iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus attiecībā uz tiesību aktu, ar kuru pakalpojuma sniegšana uzticēta diviem atbalsta saņēmējiem – Abertis un TelecomCLM.

Abertis

TelecomCLM

| (184) | Tāpēc šajā gadījumā nevar izmantot 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, ko piemēro valsts izmaksātai kompensācijai par sabiedriska pakalpojuma sniegšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(184)

Tāpēc šajā gadījumā nevar izmantot 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, ko piemēro valsts izmaksātai kompensācijai par sabiedriska pakalpojuma sniegšanas izmaksām.

5.3.4.   Esošs atbalsts

Esošs atbalsts

| (185) | Abertis norāda, ka zemes apraides tīkla ieviešanu II zonā gandrīz pilnīgi finansēja Spānijas autonomās kopienas, izmantojot publiskos līdzekļus un pamatojoties uz tiesību aktiem, kas pieņemti 1982. gadā, t. i., pirms Spānija 1986. gadā pievienojās Eiropas Ekonomikas kopienai. Tāpēc Abertis uzskata, ka shēmu varētu uzskatīt par daļu no pastāvīga publiskā finansējuma vietējo zemes tīklu ekspluatācijai un tādējādi tā būtu jāatzīst par esošu atbalstu. |
| --- | --- |

(185)

Abertis norāda, ka zemes apraides tīkla ieviešanu II zonā gandrīz pilnīgi finansēja Spānijas autonomās kopienas, izmantojot publiskos līdzekļus un pamatojoties uz tiesību aktiem, kas pieņemti 1982. gadā, t. i., pirms Spānija 1986. gadā pievienojās Eiropas Ekonomikas kopienai. Tāpēc Abertis uzskata, ka shēmu varētu uzskatīt par daļu no pastāvīga publiskā finansējuma vietējo zemes tīklu ekspluatācijai un tādējādi tā būtu jāatzīst par esošu atbalstu.

Abertis

Abertis

| (186) | Reģioni tiešām sāka finansēt zemes tīkla paplašināšanu jau 20. gadsimta astoņdesmito gadu sākumā, taču tolaik tirgū nedarbojās privātas televīzijas raidorganizācijas. Tāpēc paplašināto infrastruktūru izmantoja tikai publiskās televīzijas raidorganizācijas vajadzībām. Publiskās televīzijas raidorganizācijai bija pienākums nodrošināt signāla pārraidi iedzīvotāju vairākumam. Turklāt tolaik zemes televīzija bija vienīgā televīzijas signāla pārraides platforma Spānijā. Tādējādi, paplašinot vienīgo pieejamo tīklu, netika izkropļota konkurence ar citām platformām. |
| --- | --- |

(186)

Reģioni tiešām sāka finansēt zemes tīkla paplašināšanu jau 20. gadsimta astoņdesmito gadu sākumā, taču tolaik tirgū nedarbojās privātas televīzijas raidorganizācijas. Tāpēc paplašināto infrastruktūru izmantoja tikai publiskās televīzijas raidorganizācijas vajadzībām. Publiskās televīzijas raidorganizācijai bija pienākums nodrošināt signāla pārraidi iedzīvotāju vairākumam. Turklāt tolaik zemes televīzija bija vienīgā televīzijas signāla pārraides platforma Spānijā. Tādējādi, paplašinot vienīgo pieejamo tīklu, netika izkropļota konkurence ar citām platformām.

| (187) | Kopš tā laika tiesību akti ir mainījušies un tehnoloģija attīstījusies – ir izveidotas jaunas apraides platformas, un tirgū darbojas jauni dalībnieki, jo īpaši privātās televīzijas raidorganizācijas. Tā kā ir ievērojami mainījušies publiskā finansējuma saņēmēji un arī tā vispārējie apstākļi, izmeklējamo pasākumu nevar uzskatīt par vienīgi formālām un administratīvām pārmaiņām. Tās drīzāk ir pārmaiņas, kas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību un tāpēc ir uzskatāmas par jaunu atbalsta shēmu (95). Jebkurā gadījumā pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju ir iespējama tikai neseno tehnoloģisko sasniegumu dēļ, un tāpēc tā ir jauns notikums. Tāpēc Spānijas iestādēm par šo jauno atbalstu būtu bijis jāpaziņo. |
| --- | --- |

(187)

Kopš tā laika tiesību akti ir mainījušies un tehnoloģija attīstījusies – ir izveidotas jaunas apraides platformas, un tirgū darbojas jauni dalībnieki, jo īpaši privātās televīzijas raidorganizācijas. Tā kā ir ievērojami mainījušies publiskā finansējuma saņēmēji un arī tā vispārējie apstākļi, izmeklējamo pasākumu nevar uzskatīt par vienīgi formālām un administratīvām pārmaiņām. Tās drīzāk ir pārmaiņas, kas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību un tāpēc ir uzskatāmas par jaunu atbalsta shēmu (95). Jebkurā gadījumā pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju ir iespējama tikai neseno tehnoloģisko sasniegumu dēļ, un tāpēc tā ir jauns notikums. Tāpēc Spānijas iestādēm par šo jauno atbalstu būtu bijis jāpaziņo.

95

5.4.   SECINĀJUMS

| (188) | Tiek uzskatīts, ka finansējums, ko Spānija, Kastīlijas-Lamančas reģionālā valdība un pašvaldību iestādes piešķīra zemes tīkla operatoriem, lai tie modernizētu un pielāgotu ciparu formātam savus tīklus un tādējādi varētu pārraidīt bezmaksas televīzijas kanālus II zonā, ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt par atbalstu nepaziņoja Komisijai, kā paredzēts Līguma 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju. Tāpēc tas no zemes tīkla operatoriem jāatgūst. |
| --- | --- |

(188)

Tiek uzskatīts, ka finansējums, ko Spānija, Kastīlijas-Lamančas reģionālā valdība un pašvaldību iestādes piešķīra zemes tīkla operatoriem, lai tie modernizētu un pielāgotu ciparu formātam savus tīklus un tādējādi varētu pārraidīt bezmaksas televīzijas kanālus II zonā, ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt par atbalstu nepaziņoja Komisijai, kā paredzēts Līguma 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju. Tāpēc tas no zemes tīkla operatoriem jāatgūst.

| (189) | Turklāt Komisija uzskata, ka saderīgs nav arī pastāvīgais atbalsts ciparu formātam pielāgotā tīkla ekspluatācijai un uzturēšanai, ko piešķīra, nerīkojot konkursus, vai arī konkursos, kuros neievēroja tehnoloģiju neitralitātes principu. Par šo atbalstu arī nepaziņoja Komisijai, kā paredzēts Līguma 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju. Tāpēc tas jāatgūst no operatoriem. |
| --- | --- |

(189)

Turklāt Komisija uzskata, ka saderīgs nav arī pastāvīgais atbalsts ciparu formātam pielāgotā tīkla ekspluatācijai un uzturēšanai, ko piešķīra, nerīkojot konkursus, vai arī konkursos, kuros neievēroja tehnoloģiju neitralitātes principu. Par šo atbalstu arī nepaziņoja Komisijai, kā paredzēts Līguma 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju. Tāpēc tas jāatgūst no operatoriem.

| (190) | Par jebkādu turpmāku valsts atbalstu uzturēšanai un ekspluatācijai ir jāpaziņo, un tam jāatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam. |
| --- | --- |

(190)

Par jebkādu turpmāku valsts atbalstu uzturēšanai un ekspluatācijai ir jāpaziņo, un tam jāatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam.

6.   ATBALSTA ATGŪŠANA

ATBALSTA ATGŪŠANA

6.1.   VAJADZĪBA LIKVIDĒT ATBALSTU

| (191) | Saskaņā ar Līgumu un iedibināto Tiesas judikatūru, ja konstatēta atbalsta nesaderība ar iekšējo tirgu, Komisijai ir tiesības pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij atcelt šo atbalstu vai to pārveidot (96). Tiesa arī ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (97). Šādā kontekstā Tiesa ir lēmusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis summas, kas piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi zaudējot priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (98). |
| --- | --- |

(191)

Saskaņā ar Līgumu un iedibināto Tiesas judikatūru, ja konstatēta atbalsta nesaderība ar iekšējo tirgu, Komisijai ir tiesības pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij atcelt šo atbalstu vai to pārveidot (96). Tiesa arī ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (97). Šādā kontekstā Tiesa ir lēmusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis summas, kas piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi zaudējot priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (98).

96

97

98

| (192) | Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (99) 14. pantā noteikts, ka “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(192)

Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (99) 14. pantā noteikts, ka “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

99

| (193) | Tā kā tas finansējums zemes platformas modernizēšanai un pielāgošanai ciparu formātam un turpmākai uzturēšanai un ekspluatācijai, kurš Spānijā piešķirts periodā 2008.–2009. gads, ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, Spānijai būtu jāpieprasa atgūt nesaderīgo atbalstu, lai atjaunotu tirgus stāvokli, kas bija pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(193)

Tā kā tas finansējums zemes platformas modernizēšanai un pielāgošanai ciparu formātam un turpmākai uzturēšanai un ekspluatācijai, kurš Spānijā piešķirts periodā 2008.–2009. gads, ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, Spānijai būtu jāpieprasa atgūt nesaderīgo atbalstu, lai atjaunotu tirgus stāvokli, kas bija pirms atbalsta piešķiršanas.

6.2.   VALSTS ATBALSTA SAŅĒMĒJI UN ATBALSTA APMĒRA NOTEIKŠANA

| (194) | TelecomCLM un Abertis ir tiešie atbalsta saņēmēji. Visas turpmākajos apsvērumos minētās summas ir balstītas uz Komisijas sniegto informāciju. Kā norādīts 42. apsvērumā, TelecomCLM un Abertis saņēma attiecīgi EUR 13,2 miljonus un EUR 250 000 savu pārraides centru modernizēšanai. Turklāt, nerīkojot atklātu konkursu, TelecomCLM tika izvēlēts, lai pašvaldību iestādēm būvētu jaunus pārraides centrus un sešus centrus, kas ir nonākuši tā īpašumā (EUR 2,26 miljoni). |
| --- | --- |

(194)

TelecomCLM un Abertis ir tiešie atbalsta saņēmēji. Visas turpmākajos apsvērumos minētās summas ir balstītas uz Komisijas sniegto informāciju. Kā norādīts 42. apsvērumā, TelecomCLM un Abertis saņēma attiecīgi EUR 13,2 miljonus un EUR 250 000 savu pārraides centru modernizēšanai. Turklāt, nerīkojot atklātu konkursu, TelecomCLM tika izvēlēts, lai pašvaldību iestādēm būvētu jaunus pārraides centrus un sešus centrus, kas ir nonākuši tā īpašumā (EUR 2,26 miljoni).

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

| (195) | Ja pašvaldību iestādes ir saglabājušas savā īpašumā DTT aprīkojumu, tās šo aprīkojumu ir iegādājušās no TelecomCLM vai Abertis. Tā kā šie uzņēmumi tika izvēlēti tieši (t. i., nerīkojot atklātu konkursu), lai tie piegādātu ciparu aprīkojumu un/vai sniegtu ekspluatācijas un uzturēšanas pakalpojumus, tie arī šajā gadījumā ir tiešie atbalsta saņēmēji. Faktiski publiskais finansējums aptuveni EUR 32,6 miljonu apmērā tika sniegts šiem diviem uzņēmumiem, nerīkojot atklātu konkursu (100). |
| --- | --- |

(195)

Ja pašvaldību iestādes ir saglabājušas savā īpašumā DTT aprīkojumu, tās šo aprīkojumu ir iegādājušās no TelecomCLM vai Abertis. Tā kā šie uzņēmumi tika izvēlēti tieši (t. i., nerīkojot atklātu konkursu), lai tie piegādātu ciparu aprīkojumu un/vai sniegtu ekspluatācijas un uzturēšanas pakalpojumus, tie arī šajā gadījumā ir tiešie atbalsta saņēmēji. Faktiski publiskais finansējums aptuveni EUR 32,6 miljonu apmērā tika sniegts šiem diviem uzņēmumiem, nerīkojot atklātu konkursu (100).

DTT

TelecomCLM

Abertis

100

| (196) | Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts ir jāatgūst no TelecomCLM un Abertis. |
| --- | --- |

(196)

Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts ir jāatgūst no TelecomCLM un Abertis.

TelecomCLM

Abertis

| (197) | Pastāvīgs atbalsts ir sniegts DTT tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai. Šo tīklu operatori ir šāda uzturēšanas un ekspluatācijas atbalsta saņēmēji. TelecomCLM un Abertis saņēma EUR 6,5 miljonus par periodu 2009.–2011. gads. Tāpēc atbalsts un jebkurš turpmāks atbalsts, kas izmaksāts pēc tam, jāatgūst no šiem tīkla operatoriem. |
| --- | --- |

(197)

Pastāvīgs atbalsts ir sniegts DTT tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai. Šo tīklu operatori ir šāda uzturēšanas un ekspluatācijas atbalsta saņēmēji. TelecomCLM un Abertis saņēma EUR 6,5 miljonus par periodu 2009.–2011. gads. Tāpēc atbalsts un jebkurš turpmāks atbalsts, kas izmaksāts pēc tam, jāatgūst no šiem tīkla operatoriem.

DTT

TelecomCLM

Abertis

| (198) | Gadījumos, kad atsevišķi atbalsta saņēmēji saņēma finansējumu, kas nepārsniedza Komisijas Regulā (EK) Nr. 1998/2006 (101) noteiktās robežvērtības, šis finansējums nav uzskatāms par valsts atbalstu, ja tas atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem, un tas nav jāatmaksā. |
| --- | --- |

(198)

Gadījumos, kad atsevišķi atbalsta saņēmēji saņēma finansējumu, kas nepārsniedza Komisijas Regulā (EK) Nr. 1998/2006 (101) noteiktās robežvērtības, šis finansējums nav uzskatāms par valsts atbalstu, ja tas atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem, un tas nav jāatmaksā.

101

| (199) | Atgūšana jāīsteno no datuma, kurā stājās spēkā atbalsta saņēmējiem piešķirtā priekšrocība, t. i., kurā atbalsts bija pieejams saņēmējiem, un, kamēr nav atgūta visa atbalsta summa, jāpiemēro procenti. |
| --- | --- |

(199)

Atgūšana jāīsteno no datuma, kurā stājās spēkā atbalsta saņēmējiem piešķirtā priekšrocība, t. i., kurā atbalsts bija pieejams saņēmējiem, un, kamēr nav atgūta visa atbalsta summa, jāpiemēro procenti.

7.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (200) | Komisija secina, ka Spānijas Karaliste nelikumīgi īstenoja atbalstu zemes televīzijas platformas operatoriem nolūkā paplašināt zemes ciparu televīzijas pārklājumu attālās un mazāk urbanizētās Kastīlijas-Lamančas teritorijās, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Atbalsts, tostarp (pastāvīgais) atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, jāatgūst no tiem platformas operatoriem, kuri ir tiešie atbalsta saņēmēji. Tas attiecas arī uz pašvaldību iestādēm, ja tās darbojas kā platformas operatori, |
| --- | --- |

(200)

Komisija secina, ka Spānijas Karaliste nelikumīgi īstenoja atbalstu zemes televīzijas platformas operatoriem nolūkā paplašināt zemes ciparu televīzijas pārklājumu attālās un mazāk urbanizētās Kastīlijas-Lamančas teritorijās, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Atbalsts, tostarp (pastāvīgais) atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, jāatgūst no tiem platformas operatoriem, kuri ir tiešie atbalsta saņēmēji. Tas attiecas arī uz pašvaldību iestādēm, ja tās darbojas kā platformas operatori,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kurš zemes televīzijas platformas operatoriem Telecom CLM un Abertis piešķirts pārraides centru modernizēšanai, jaunu pārraides centru būvniecībai un ciparu tehnoloģijas iekārtu sniegšanai un/vai uzturēšanai un ekspluatācijai Kastīlijas-Lamančas II zonā un kuru Spānija nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Atsevišķais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, nav uzskatāms par atbalstu, ja piešķiršanas brīdī tas atbilda tobrīd piemērojamai regulai, kas pieņemta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 (102) 2. pantu.

3. pants

1.   Spānija atgūst no Telecom CLM un Abertis piešķirto nesaderīgo atbalstu, kas minēts 1. pantā.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par periodu no dienas, kad summas bija pieejamas saņēmējiem, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina, izmantojot salikto procentu likmi, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (103) V nodaļu.

4.   Spānija no šā lēmuma paziņošanas dienas aptur visus neizmaksātos atbalsta maksājumus, kas paredzēti saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu.

4. pants

1.   Atbalstu, kas minēts 1. pantā, atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Spānija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

3.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Spānija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | par katru 1. pantā minēto atbalsta saņēmēju – kopējo saņemtā atbalsta summu; |
| --- | --- |

a)

par katru 1. pantā minēto atbalsta saņēmēju – kopējo saņemtā atbalsta summu;

| b) | no katra atbalsta saņēmēja atgūstamo kopsummu (pamatsumma un procenti); |
| --- | --- |

b)

no katra atbalsta saņēmēja atgūstamo kopsummu (pamatsumma un procenti);

| c) | šā lēmuma izpildes nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildes nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu;

| d) | dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

4.   Spānija informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanas nolūkā veikto valsts pasākumu norisi, līdz ir pabeigta saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu piešķirtā atbalsta atgūšana. Pēc Komisijas pieprasījuma Spānija nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildes nolūkā veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Tā sniedz arī sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmējiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf

2

(3)  
  OV C 335, 11.12.2010., 8. lpp.

3

(4)  Komisijas 2013. gada 19. jūnija Lēmums 2014/489/ES par valsts atbalstu SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)), ko Spānijas Karaliste īstenojusi zemes ciparu televīzijas (DTT) ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās (ārpus Kastīlijas-Lamančas) (OV L 217, 23.7.2014., 52. lpp.).

4

DTT

(5)  
  Astra apstrīdēja līguma laušanu Santanderas pirmās instances tiesā (procedūra Nr. 1728/2009), kas 2011. gada 23. decembrī nolēma, ka Kantabrijas iestādēm jāizmaksā Astra kompensācija par nepamatotu līguma laušanu. Tiesa nekonstatēja, ka Astra būtu pārkāpis līguma noteikumus un tādējādi radījis pamatu līguma laušanai. Tiesa uzskatīja, ka viens no līguma laušanas iemesliem bija Spānijas centrālās valdības lēmums par valsts DTT stratēģijas izstrādi. Skatīt Santanderas pirmās instances tiesas spriedumu Nr. 000313/2011.

5

Astra

Astra

Astra

DTT

(6)  Koncesijā ietverta frekvences piešķiršana zemes apraidei.

6

(7)  Termins “interneta protokola televīzija” (IPTV) attiecas uz televīzijas un video signālu izplatīšanas sistēmām, kuru darbību nodrošina elektronisko sakaru tīkls, kas izmanto interneta protokolu.

7

(8)  Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē” (COM(2009) 586) ieteikts, ka dalībvalstīm būtu jāpārtrauc izmantot 800 MHz frekvenču joslu lieljaudas apraides pakalpojumu vajadzībām un pilnībā jāīsteno ES tehniskās harmonizācijas lēmums ES līmenī saskaņotā konkrētā termiņā.

8

(9)  Skatīt, piemēram: Francijas valsts atbalsts N 666/09 – DTT piemērotās atbalsta shēmas grozījumi, N 111/06; Slovākijas valsts atbalsts N 671/09 – pāreja uz ciparu TV apraidi Slovākijā; Spānijas valsts atbalsts SA.28685 (2011/NN) – ciparu televīzijas uztveršana Kantabrijā. Būtu arī jānorāda, ka ne visās Spānijas attālajās un mazāk urbanizētajās teritorijās, uz kurām attiecas izmeklēšana (“II zona”), bija iespējams pārraidīt televīzijas signālu, izmantojot DTT platformu, tāpēc tika nolemts atsevišķos gadījumos nodrošināt satelīta apraidi gan pārraidei starp centriem, gan pārraidei dažām mājsaimniecībām (sīkāku informāciju skatīt 2.2.2. iedaļā). Šā lēmuma vajadzībām viss šis aprīkojums tiek uzskatīts par zemes aprīkojumu.

9

DTT

DTT

(10)  Skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.), un jo īpaši tā 6. panta 4. punktu.

10

(11)  Skatīt Komisijas lēmumu par SA.32619 – Digitālās dividendes atbrīvošanas izraisītu zaudējumu kompensācija (OV C 213, 19.7.2012., 41. lpp.). Ņemot vērā pakalpojumu un spektra izmantošanas reorganizācijas sarežģītību, Spānija lūdza piemērot izņēmumu attiecībā uz Lēmuma Nr. 243/2012/ES 6. panta 4. punktā noteikto īstenošanas datumu.

11

(12)  Aptuveni 26 bezmaksas valsts kanāli un aptuveni 30 bezmaksas reģionālie kanāli.

12

(13)  [...].

13

(14)  Tajā noteikts, ka privātajām televīzijas raidorganizācijām līdz šim datumam jānodrošina pārklājums 96 % iedzīvotāju, savukārt publiskajām televīzijas raidorganizācijām – 98 % iedzīvotāju to attiecīgajās teritorijās. Televīzijas raidorganizācijām I zonā bija jānodrošina šim iedzīvotāju procentam zemes ciparu televīzija, un tām bija jāsedz izmaksas par tīkla pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc valsts atbalsts nebija vajadzīgs.

14

(15)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf

15

(16)  Vēlāk tos klasificēja kā I, II un III posmu.

16

(17)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf

17

(18)  Lēmums par finansējuma sadalījumu platjoslas attīstībai un televīzijas pielāgošanai ciparu formātam II zonā bija jāpieņem reģionālajām iestādēm.

18

(19)  Pamatlīgumus 2006. gadā, īstenojot plānu Avanza, parakstīja MIEyT un autonomās kopienas.

19

Avanza

MIEyT

(20)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf

20

(21)  Skatīt, piemēram, pielikumu pamatlīgumam ar Andalūziju http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf.

21

(22)  Kopumā attiecībā uz pārklājuma paplašināšanu starp iestādēm tika noslēgti vairāk nekā 600 līgumu, piemēram, pamatlīgumi, pamatlīgumu pielikumi u. c.

22

(23)  Kastīlijas-Lamančas valdība secināja, ka, ievērojot Valsts plānā pārejai uz DTT paredzētos termiņus, tai nebūs publiskā konkursa organizēšanai nepieciešamā laika. Salīdzināt: pielikumi II – JCCM iekšējais pētījums par Valsts plāna pārejai uz DTT īstenošanu Kastīlijā-Lamančā, 31. lpp.

23

DTT

JCCM

DTT

(24)  Kastīlijas-Lamančas valdība: Valsts plāna pārejai uz DTT Kastīlijā-Lamančā īstenošana, prezentācija Eiropas Komisijai, 2010. gada 27. oktobris.

24

DTT

(25)  Pašvaldībām pieder aprīkojums, un tām nav jāsedz ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas pirmajos divos darbības gados.

25

(26)  Sadarbības līgums starp JCCM un Caspueñas pašvaldību, 76. lpp.

26

JCCM

Caspueñas

(27)  Pamatojoties uz 2013. gada 17. maijā parakstītajiem DTT aprīkojuma nodošanas līgumiem. Tas nodrošināja DTT aprīkojuma ekspluatāciju un uzturēšanu pēc sadarbības līgumos noteiktā divu gadu perioda beigām. Tomēr triju sadarbības līgumu gadījumā Abertis saglabāja īpašumtiesības uz DTT aprīkojumu.

27

DTT

DTT

Abertis

DTT

(28)  Lai modernizētu savus tīklus, pašvaldību iestādes samaksāja līdz EUR 32,6 miljoniem TelecomCLM un Abertis.

28

TelecomCLM

Abertis

(29)  Sadarbības līgumi aptver ekspluatāciju un uzturēšanu divu gadu garumā. Tas veido EUR 4,5 miljonus pašvaldību iestādēm un EUR 2 miljonus operatoriem. JCCM iekšējais pētījums par Valsts plāna pārejai uz DTT īstenošanu Kastīlijā-Lamančā, 53. lpp.

29

JCCM

DTT

(30)  Skatīt jo īpaši lēmumu lietā T-21/06 Vācija/Komisija (DVB-T Brandenburga), Krājums 2009, II-197. lpp., 69. punktu, un lietā T-177/07 Mediaset SpA/Komisija, Krājums 2010, II-2341. lpp.

30

Mediaset SpA

(31)  Kastīlijas-Lamančas gadījumā iestādes neapgalvoja, ka pasākums būtu jāuzskata par VTNP. Tas neatbilstu Altmark kritērijiem, jo cita starpā nav pilnvarojuma akta, atbalsta saņēmēji netika izvēlēti atklātā konkursā un iestāde neaprēķināja kompensāciju, pamatojoties uz izmaksām, ko labi pārvaldīts uzņēmums būtu maksājis par šādu pakalpojumu sniegšanu.

31

Altmark

(32)  Sākotnēji pēdējo desmitgažu laikā pašvaldības iestādes bija būvējušas analogās pārraides centrus un tām šādi centri bija piederējuši. Pašvaldības iestādes saņēma publisko finansējumu šīs infrastruktūras pielāgošanai ciparu formātam.

32

(33)  Kastīlijas-Lamančas valdības iesniegtie dokumenti Eiropas Komisijai (lieta C24/2010) – zemes ciparu televīzijas ieviešana attālās un mazāk urbanizētās teritorijās Kastīlijā-Lamančā, iesniegts 2014. gada 6. jūnijā.

33

(34)  Tomēr tas ir pretrunā Spānijas sniegtajiem dokumentiem. Piemēram, DTT aprīkojuma nodošanas līguma starp TelecomCLM un JCCM 7. pantā minēti DTT pakalpojumi, ko operators sniedz II zonā. Turklāt, kā norādīts 73. apsvērumā, JCCM ir izteikusi apgalvojumu, ka Abertis un TelecomCLM būtu jāuzskata par tīkla operatoriem II zonā. Tas arī ir pretrunā operatoru darbībai, kā sīkāk aprakstīts 113.–120. apsvērumā.

34

DTT

TelecomCLM

JCCM

DTT

JCCM

Abertis

TelecomCLM

(35)  Dr. Julian Seseña, Extensión de la cobertura de la señal TDT en Castilla – La Mancha: Estudio comparativo socio-económico de opciones tecnológicas, 2008. gada septembris, veikts Kastīlijas-Lamančas reģionālās valdības (JCCM) vajadzībām.

35

Extensión de la cobertura de la señal TDT en Castilla

La Mancha: Estudio comparativo socio-económico de opciones tecnológicas

(JCCM)

(36)  Turklāt JCCM apgalvo, ka vēlāks ex post salīdzinošs izmaksu iedalījums apstiprina secinājumu, ka zemes risinājums būtu labāks nekā satelīta risinājums. Šis iedalījums papildina pētījumus, ko iepriekš Komisijai iesniedza JCCM, un tas parāda, ka, lai gan sākotnējais ieguldījums zemes risinājuma gadījumā bija nedaudz lielāks nekā satelīta risinājuma gadījumā, sākot ar ceturto gadu, zemes risinājums būtu bijis ekonomiski efektīvāks nekā Astra piedāvātā platforma. Šajā aprēķinā JCCM izmantoja izmaksu apsvērumus, ko sniedza Astra
  2011. gada 10. novembra memorandā.

36

JCCM

ex post

JCCM

Astra

JCCM

Astra

(37)  Pašlaik reģistrā ir iekļauti aptuveni 900 operatoru.

37

(38)  
  JCCM nolēma īstenot satelīta pakalpojumus mazapdzīvotos centros II zonā, kur nebija pārraides centru vai kur izmaksas, ko radītu esošās zemes infrastruktūras pielāgošana ciparu formātam, bija pārāk lielas. Ar pašvaldību iestādēm tika noslēgti 100 sadarbības līgumi, un tādējādi satelītu uztvērēji tika uzstādīti katrā mājsaimniecībā, un tas bija lētāk nekā jauna pārraides centra celtniecība.

38

JCCM

(39)  Šāda izslēgšana notika, lai izvairītos no tāda centra pielāgošanas ciparu formātam, uz kuru jau attiecās televīzijas raidorganizāciju oficiālais DTT pārklājuma pienākums I zonā.

39

DTT

(40)  Reģionā iedzīvotāju pārklājumu 60 % apmērā varēja sasniegt tikai (pamatojoties uz dažiem pārraides raksturlielumiem) ar 8–12 pārraides centriem reģiona galveno pilsētu nomalēs. Radiodifusión nav šādu centru. Visi šie pārraides centri, acīmredzot, pēdējo desmit gadu laikā ir veidojuši daļu no televīzijas raidorganizāciju oficiālā pārklājuma plāna. Tomēr ne valsts, ne reģionālā, ne vietējā valsts pārvalde neapsvērtu šādu centru pielāgošanu ciparu formātam, jo tie jau būtu iekļauti oficiālajā pārklājuma plānā saistībā ar DTT paplašināšanu reģionā.

40

Radiodifusión

DTT

(41)  
  JCCM sniedza divus ar Abertis noslēgtu sadarbības līgumu paraugus.

41

JCCM

Abertis

(42)  Dokumenta, ko Abertis Telecom iesniedza 2011. gada 31. janvārī, 22. punkts.

42

Abertis Telecom

(43)  
  Astra atsaucas uz savu iekšējo izmaksu pētījumu, kurš tika iesniegts kopā ar sūdzību un kurš tika sagatavots 2008. gada novembrī. Pētījumā salīdzinātas abu pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiju, t. i., zemes un satelīta, radītās izmaksas. Astra pētījumā izteiktie un Spānijas un Abertis vērā ņemtie pieņēmumi daudzējādā ziņā atšķiras, piemēram, saistībā ar satelītšķīvju izmaksām un nepieciešamību iegādāties ārējos dekoderus zemes ciparu televīzijas uztveršanai. Pētījumā secināts, ka pārklājuma paplašināšana, izmantojot satelīta tehnoloģiju, varētu nebūt dārgāka par zemes tehnoloģijas izmantošanu.

43

Astra

Astra

Abertis

(44)  
  Abertis atsaucas uz izmaksu pētījumu, ko tas veica 2010. gada janvārī, lai salīdzinātu attiecīgās izmaksas par DTT un satelīta tehnoloģijas izmantošanu ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanai II zonā. Saskaņā ar pētījuma rezultātiem kopējās DTT tehnoloģijas izmantošanas izmaksas desmit gadu periodā būtu aptuveni EUR 286 miljoni, savukārt satelīta tehnoloģijas izmantošanas izmaksas tikpat ilgā periodā sasniegtu aptuveni EUR 532 miljonus.

44

Abertis

DTT

DTT

(45)  SA.28599 – C(2013) 3204 final, 2013. gada 19. jūnijs.

45

(46)  Šādas norādes ir atrodamas attiecīgajos centrālās valdības dokumentos. Jo īpaši 2008. gada decembrī noslēgtajos pamatlīgumos, kuru nosaukums ir “Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas un [...] autonomās kopienas sadarbības pamatlīgums par Valsts plāna pārejai uz DTT izstrādi”, ir uzskaitītas darbības, ko centrālās un reģionālās iestādes finansēs, lai nodrošinātu tādu ciparu televīzijas pārklājumu, kurš būtu līdzvērtīgs esošajam analogās televīzijas pārklājumam. No vienas puses, līgumos ir atsauces uz esošajiem televīzijas raidorganizāciju modernizētajiem pārraides centriem (I zonā ieviestajiem DTT centriem), un, no otras puses, tajos minēti arī “pārklājuma paplašinājumi” – papildu centri, kas būs jāievieš, lai nodrošinātu tādu pašu ciparu televīzijas pārklājumu. Tā kā pārraides centri vajadzīgi tikai DTT tehnoloģijas izmantošanai, šķiet, ir skaidrs, ka plānotie pasākumi attiecas vienīgi uz DTT tehnoloģiju. Turklāt 2009. gada oktobrī–decembrī noslēgtajos pamatlīgumu pielikumos ir minēts finansējums pārklājuma paplašināšanai. Pielikumos ir noteikts, kā būtu jāsaprot “pārklājuma paplašināšanas pasākumi”, tieši atsaucoties vienīgi uz zemes tehnoloģiju.

46

DTT

DTT

DTT

DTT

(47)  Sanāksmēs ar autonomajām kopienām MIEyT pieminēja savu mērķi nodrošināt pāreju uz DTT II zonā. To apstiprina prezentācija, kas ir publiski pieejama internetā un ko parakstījusi MIEyT – http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. To apstiprina arī autonomo kopienu apgalvojumi, ko tās izteica, atbildot uz Komisijas pieprasījumu pēc informācijas. Autonomās kopienas atbildēs skaidri atsaucas uz Valsts pārejas plānu, kas pieņemts ar Karaļa Dekrētu 944/2005, un uz plānu Avanza. Skatīt, piemēram, Estremaduras atbildi: “Saskaņā ar [...] Karaļa Dekrētu 944/2005 [...], ar ko apstiprina Valsts tehnisko plānu zemes ciparu televīzijai, kurā izklāstīta vietējā iniciatīva DTT pārklājuma paplašināšanai [...].”

47

MIEyT

DTT

MIEyT

Avanza

DTT

(48)  Komisijas Lēmums N622/2003 Digitalisierungsfonds Austria, C25/2004 DVB-T Berlin Brandenburg (62. apsvērums), C34/2006 DVB-T North Rhine-Westphalia (83. apsvērums), C52/2005 Mediaset (96. apsvērums).

48

Digitalisierungsfonds Austria

DVB-T Berlin Brandenburg

DVB-T North Rhine-Westphalia

Mediaset

(49)  Lieta T-196/04 Ryanair Ltd/Eiropas Komisija, Krājums 2007, II-2379. lpp., 88. punkts.

49

Ryanair Ltd

.

(50)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-443/08 un T-455/08 Freistaat Sachsen and Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) un Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08)/Eiropas Komisija, Krājums 2011, II-1311. lpp., 115. punkts, kurā Tiesa nosaka: “Faktam, ka darbību nenodrošina privāti saimnieciskās darbības subjekti vai ka tā nav rentabla, nav nozīmes saimnieciskās darbības kvalificēšanas ietvaros.”

50

Freistaat Sachsen and Land Sachsen-Anhalt

Mitteldeutsche Flughafen AG

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

(51)  Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

51

(52)  Spriedums lietā C-364/92 SAT/Eurocontrol (Recueil 1994, I-43. lpp., 19.–30. punkts) un lietā C-113/07 P Selex (Krājums 2009, I–2207. lpp.).

52

SAT/Eurocontrol

Recueil

P Selex

(53)  Spriedums lietā C-343/95 Calì & Figli (Recueil 1997, I-1547. lpp., 22. punkts).

53

Calì & Figli

Recueil

(54)  Spriedums lietā T-155/04 Selex (Krājums 2006, II-4797. lpp., 73.–82. lpp.), ko apstiprina spriedums lietā C-113/07 Selex (Krājums 2009, I-2307. lpp.).

54

Selex

Selex

(55)  Kā izklāstīts 2.1.3. iedaļā, publiskajām televīzijas raidorganizācijām ir pienākums nodrošināt pārklājumu 98 % iedzīvotāju, un tāpēc tām pašām bija jāsedz izmaksas II zonā. Turklāt RTVE valsts publiskos televīzijas kanālus un reģionālos publiskos kanālus pārraida citā tīklā. Privātās televīzijas raidorganizācijas izmanto vienas frekvences tīkla (SFN) signālu, savukārt publiskās televīzijas raidorganizācijas izmanto Red Global Española (RGE) tīklu. Šo atšķirību dēļ katram no šiem diviem tīkliem vajadzīgs atšķirīgs zemes televīzijas aprīkojums.

55

RTVE

SFN

Red Global Española

RGE

(56)  Tā kā vietējais operators, piemēram, Radiodifusión, pārraidīja valsts televīzijas raidorganizāciju signālu, tas būtu varējis pieprasīt reģionālās subsīdijas. Tomēr netika organizēts konkurss, lai uzaicinātu iespējami ieinteresētos operatorus iesniegt savus piedāvājumus. Gluži pretēji, reģionālajām iestādēm bija jāuzņemas iniciatīva, jāatrod pārraides centri, kas pārraidīja valsts televīzijas raidorganizāciju signālu, un jāpiedāvā tiem atbalsts pielāgošanas ciparu formātam veikšanai. Šajā ziņā Radiodifusión norādīja, ka pat tad, kad tas retranslēja televīzijas signālu, valsts pārvalde ne reizi nemēģināja apspriest iespējamo finansējumu uzņēmuma tīkla pielāgošanai ciparu formātam.

56

Radiodifusión

Radiodifusión

(57)  
  DTT aprīkojuma nodošanas līgumu dēļ dažos gadījumos aprīkojumu, ko iegādājās Telecom CLM (par līdzekļiem, kas saņemti no JCCM), tika atdots JCCM pēc divu gadu ekspluatācijas.

57

DTT

Telecom CLM

JCCM

JCCM

(58)  [...].

58

(59)  Kā izklāstīts 24. apsvērumā, Abertis dominē zemes platformas bezmaksas televīzijas signālu pārraides tirgū I zonā un ar tā meitasuzņēmuma Hispasat starpniecību – III zonā. Līdz ar zemes ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu, aptverot II zonu, Abertis turpinās kontrolēt bezmaksas televīzijas signālu nodrošināšanu visā valstī. Astra ienākšana II zonā nākotnē varētu palielināt platformu konkurenci arī I un III zonā. Analoģijai – vairāki pētījumi liecina, ka satelīta ienākšana ASV televīzijas tirgū sniedza tādus ieguvumus kā cenu samazināšanu un pakalpojumu kvalitātes palielināšanu. Pirms satelīta ienākšanas tirgū kabeļtelevīzijas uzņēmumiem vietējās ģeogrāfiskajās teritorijās bija monopols. Salīdzinājumam skatīt, piemēram, Chenghuan Sean Chu, The effect of satellite entry on cable television prices and product, RAND Journal of Economics, 41. sēj., Nr. 4, 2010. g. ziema, 730.–764. lpp.

59

Abertis

Hispasat

Abertis

Astra

Chenghuan Sean Chu

The effect of satellite entry on cable television prices and product

RAND Journal of Economics

(60)  Atbalsts Nr. C-52/05 – Ciparu dekoderi Itālijā (OV C 118, 19.5.2006., 10. lpp., un OV L 147, 8.6.2007., 1. lpp.).

60

(61)  Daži konkursu uzvarētāju uzņēmumu piemēri: Tredess, kas ir ciparu pārraides aprīkojuma ražotājs un pieder uzņēmumu grupai Televes Group, kura arī ražo ciparu satelīta televīzijas uztvērējus, antenas, satelītšķīvjus (skatīt http://www.tredess.com un http://www.televes.es); līdzīgi – Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es/negocios/infraestructuras/telecomunicaciones/), Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

61

Tredess

Televes Group

Mier

Elecnor

Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

(62)  II zonā pārklājuma paplašināšanas konkursos nereti prasīti arī darbgatavi risinājumi, kuru vajadzībām jāintegrē, jāuzstāda un jāpiegādā vairākas aprīkojuma komponentes (šķīvis, antena, raidītājs, satelītu uztvērējs). Vairumā gadījumu nodrošinātais risinājums ietvēra satelītu uztvērēja aprīkojumu, lai varētu saņemt ciparu signālu, ko televīzijas raidorganizācijas jau pārraidīja pa satelītu.

62

(63)  Kastīlijas-Lamančas iestādes nevarēja sniegt piemēru attiecībā uz piedāvājumu, ko būtu iesniedzis cits telesakaru operators. Dažus piedāvājumus iesniedza telesakaru aprīkojuma uzstādītāji, bet tie tika izslēgti, pamatojoties uz to, ka tie nebija reģistrēti kā telesakaru operatori.

63

(64)  Piemēram, Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas.

64

Antena 3

Cuatro

Telecinco

La Sexta

La Siete

Teledeporte

TVE

La2

Canal 24 horas

(65)  Televīzijas tirgus analīze, ko Spānija iesniedza paziņojumā par pasākumu “Digitālās dividendes atbrīvošanas izraisītu zaudējumu kompensācija”, SA.32619 (2011/N).

65

(66)  Spriedums lietā T-55/99, Confederación Espanola de Transporte de Mercancias (CETM)/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil 2000, II-3207. lpp.).

66

Confederación Espanola de Transporte de Mercancias (CETM)

Recueil

(67)  COM(2002) 263 galīgā redakcija, E-Eiropa 2005 – informācijas sabiedrība visiem; COM(2003) 541 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (no “pārslēgšanas” uz ciparu formātu līdz analogā formāta “atslēgšanai”) un COM(2005) 204 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pārejas no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi paātrināšanu.

67

(68)  Skatīt “Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam”, COM(2005) 107 galīgā redakcija.

68

(69)  Skatīt 68. zemsvītras piezīmi, COM(2003) 541 galīgā redakcija.

69

(70)  Skatīt cita starpā N622/03 Digitalisierungsfonds – Austrija (OV C 228, 17.9.2005., 12. lpp.); C-25/04 Zemes ciparu apraides televīzijas (DVB-T) ieviešana Berlīnē un Brandenburgā – Vācija (OV L 200, 22.7.2006., 14. lpp.); C-24/04 Ciparu virszemes televīzija Zviedrijā (OV L 112, 30.4.2007., 77. lpp.); C-52/05 Ciparu dekoderi Itālijā (OV L 147, 8.6.2007., 1. lpp.); N270/06 Subsīdijas ciparu dekoderiem ar API – Itālija (OV C 80, 13.4.2007., 3. lpp.); N107/07 Subsīdijas IdTV – Itālija (OV C 246, 20.10.2007., 2. lpp.); C-34/06 Zemes ciparu televīzijas (DVB-T) ieviešana Ziemeļreinā-Vestfālenē (OV L 236, 3.9.2008., 10. lpp.); SA.28685 Captación de Televisión Digital en Cantabria – Spānija (OV C 119, 24.4.2012., 1. lpp.).

70

Digitalisierungsfonds

API

Captación de Televisión Digital en Cantabria

(71)  Skatīt 132. apsvērumu Komisijas Lēmumā C-25/04, Zemes ciparu apraides televīzijas (DVB-T) ieviešana Berlīnē un Brandenburgā – Vācija (OV L 200, 22.7.2006., 14. lpp.).

71

(72)  COM(2002) 263 galīgā redakcija, E-Eiropa 2005 – informācijas sabiedrība visiem.

72

(73)  COM(2003) 541 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (no “pārslēgšanas” uz ciparu formātu līdz analogā formāta “atslēgšanai”) un COM(2005) 204 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pārejas no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi paātrināšanu.

73

(74)  COM(2005) 229 galīgā redakcija, 2005. gada 1. jūnijs.

74

(75)  Skatīt 56. zemsvītras piezīmi.

75

(76)  
  2009. gada 6. oktobra spriedums lietā T-8/06 FAB Fernsehen aus Berlin GmbH/Komisija (Krājums 2009, II-4293. lpp.); 2011. gada 15. septembra spriedums lietā C-544/09 P Vācija/Komisija (vēl nav publicēts); 2010. gada 15. jūnija spriedums lietā T-177/07 Mediaset SpA/Komisija (Krājums 2010, II-2341. lpp.) un 2011. gada 28. jūlija spriedums lietā C-403/10 P Mediaset SpA/Komisija (vēl nav publicēts).

76

FAB Fernsehen aus Berlin GmbH

Mediaset SpA

Mediaset SpA

(77)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

77

(78)  Piemēram, ar pētījumu tika pamatota konkrētas tehnoloģijas izvēlē platjoslas gadījumā. Skatīt Komisijas Lēmumu N222/2006 – Atbalsts digitālās plaisas mazināšanai Sardīnijā (OV C 68, 24.3.2007., 6. lpp.)

78

(79)  Apvienotā Karaliste izvēlējās nodrošināt vietējās televīzijas pakalpojumus ar DTT, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes regulatora OFCOM sagatavotu ex ante pētījumu un ex ante apspriešanos ar tirgus dalībniekiem. Tāpēc Komisija neuzstāja, ka ir jārīko tehnoloģiski neitrāls konkurss. SA.33980 (2012/N) – Vietējā televīzija Apvienotajā Karalistē.

79

DTT

OFCOM

ex ante

ex ante

(80)  Skatīt 34. zemsvītras piezīmi.

80

(81)  Pētījumam ir arī vairāki citi trūkumi. Piemēram, tajā nav sniegts pietiekams pamatojums tam, kāpēc ņemti vērā tikai 2,85 % Kastīlijas-Lamančas iedzīvotāju. Šim pieņēmumam ir ietekme uz divu platformu rentabilitāti.

81

(82)  NPV ņem vērā to, vai maksājumi veikti šobrīd vai nākotnē (nākotnes ienākumi/izdevumi tiek diskontēti). Vienkārši ieviešot diezgan piesardzīgu diskonta likmi 4 % apmērā, starpība starp zemes un satelīta tehnoloģiju izmaksām samazinās.

82

(83)  Ja vērā ņem atjauninātos datus, saskaņā ar Komisijas aprēķiniem abos izmaksu scenārijos ir pārmaiņa: optimistiskā aplēse – EUR 36 466 648 apmērā satelīta tehnoloģijai un EUR 60 542 411 apmērā zemes tehnoloģijai – un pesimistiskā aplēse – EUR 56 760 211 apmērā satelīta tehnoloģijai un EUR 65 155 166 zemes tehnoloģijai. Aprēķini ir balstīti uz trim elementiem, kas papildināja Kastīlijas-Lamančas pētījumu: 1) NPV pieejas apsvēršana attiecībā uz regulārajām izmaksām 10 gadu periodam, 2) jauno pārraides centru skaits, lai nodrošinātu sagaidāmo papildu pārklājumu un 3) ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksu koriģētais līmenis. Dalījums optimistiskajā un pesimistiskajā scenārijā aizgūts no Kastīlijas-Lamančas pētījuma.

83

(84)  Tiek norādīti 15 % zemes pārraides, tostarp papildu aprīkojums, lai novērstu atbalsi, un 15 % zemes pārraides ar atbalsi (pētījuma 34. lappuse).

84

(85)  Piemēram, Francijā, Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Slovākijā.

85

(86)  Kā turpmāk norādīts valsts tiesas spriedumā. Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

86

(87)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

87

(88)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/

88

(89)  Saskaņā ar Astra aplēsēm pašreiz pārraidīto vietējo kanālu kopējais skaits ir mazāks nekā 415.

89

Astra

(90)  24. aprīļa Likums 11/1998, Vispārējais telesakaru likums.

90

(91)  Tie ietver pakalpojumus, kas saistīti ar sabiedrības aizsardzību, civilo aizsardzību un telefonijas tīkla ekspluatāciju.

91

(92)  3. novembra likums 32/2003, Vispārējais telekomunikāciju likums.

92

32/2003, Vispārējais telekomunikāciju likums.

(93)  Šā likuma 2. panta 1. punktā noteikts: “Telesakaru pakalpojumi ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, ko sniedz atbilstīgi brīvas konkurences noteikumiem.”

93

(94)  Likuma 32/2003 II pielikumā sniegtas precīzas un tehnoloģiski neitrālas jēdziena “telesakari” un “elektronisko sakaru tīkls” definīcijas. “Telesakari: jebkāda zīmju, signālu, rakstzīmju, attēlu un skaņu vai jebkādas informācijas jebkāda veida pārraide, emisija vai uztveršana, izmantojot vadu, radioelektriskās, optiskās vai citas elektromagnētiskās sistēmas.”
  “Elektronisko sakaru tīkls: pārraides sistēmas un attiecīgos gadījumos komutācijas un maršrutēšanas aprīkojums un citi resursi, tostarp tīkla elementi, kas nav aktīvi, ar kuriem var pārraidīt signālus, izmantojot vadus, radioviļņus, optiskos vai citus elektromagnētiskos līdzekļus, tostarp satelīta tīklus, fiksētos (ķēžu un pakešu komutācijas, tostarp Internetu) un mobilos zemes sakaru tīklus un elektrības kabeļu sistēmas, ciktāl tos izmanto, lai raidītu signālus, tīklus, ko izmanto radio un televīzijas apraidei, un kabeļtelevīzijas tīklus neatkarīgi no raidītās informācijas veida.”

94

(95)  Spriedums lietās T-195/01 un T-207/01 Gibraltar (Recueil 2002, II-2309. lpp., 109.–111. lpp.).

95

Gibraltar

Recueil

(96)  Spriedums lietā C-70/72 Komisija/Vācija (Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts).

96

Recueil

(97)  Spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija (Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

97

Recueil

(98)  Spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija (Recueil 1999, I-30671. lpp., 64.–65. punkts).

98

Recueil

(99)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

99

(100)  Ja atsevišķos gadījumos Spānija var pierādīt, ka attiecībā uz aprīkojuma piegādi notika publiskā iepirkuma procedūra, attiecīgā summa netiks atgūta.

100

(101)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

101

de minimis

(102)  Padomes 1998. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.).

102

(103)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

103

---

PIELIKUMS

Informācija par saņemtajām, atgūstamajām un jau atgūtajām atbalsta summām

| Atbalsta saņēmēja identitāte | Kopējā atbalsta summa, kas saņemta saskaņā ar shēmu (*1) | Kopējā atgūstamā atbalsta summa (*1)

  (Pamatsumma) | Kopējā jau atmaksātā atbalsta summa (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Atgūšanas procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Atbalsta saņēmēja identitāte

Kopējā atbalsta summa, kas saņemta saskaņā ar shēmu (*1)

Kopējā atgūstamā atbalsta summa (*1)

(Pamatsumma)

Kopējā jau atmaksātā atbalsta summa (*1)

Pamatsumma

Atgūšanas procenti

---

(*1)  Miljonos valsts valūtas.

---

PAMATNOSTĀDNES

| 17.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 222/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 222/85

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2016/1386

(2016. gada 2. augusts),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/7 par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2016/23)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1., 12.1. un 14.3. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (2012. gada 17. oktobris) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2012/24) (2),

tā kā:

| (1) | Dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku (NCB) sniegto vērtspapīru turējumu datu vispārējā kvalitāte jānovērtē ievaddatu (individuālu vērtspapīru) līmenī, kā arī izvaddatu (individuālu un kopsavilkuma) līmenī. Lai nodrošinātu vērtspapīru turējumu statistikas pilnīgumu, precizitāti un konsekvenci, jānosaka datu kvalitātes pārvaldības (DKP) regulējums. Vērtspapīru turējumu statistikas DKP regulējumā būtu jānosaka dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB atbildība par vērtspapīru turējumu izvaddatu kvalitāti un attiecīgos gadījumos Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) Vērtspapīru turējumu statistikas datubāzes operatoru, t. i., Eiropas Centrālās bankas un Deutsche Bundesbank atbildība. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku (NCB) sniegto vērtspapīru turējumu datu vispārējā kvalitāte jānovērtē ievaddatu (individuālu vērtspapīru) līmenī, kā arī izvaddatu (individuālu un kopsavilkuma) līmenī. Lai nodrošinātu vērtspapīru turējumu statistikas pilnīgumu, precizitāti un konsekvenci, jānosaka datu kvalitātes pārvaldības (DKP) regulējums. Vērtspapīru turējumu statistikas DKP regulējumā būtu jānosaka dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB atbildība par vērtspapīru turējumu izvaddatu kvalitāti un attiecīgos gadījumos Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) Vērtspapīru turējumu statistikas datubāzes operatoru, t. i., Eiropas Centrālās bankas un Deutsche Bundesbank atbildība.

| (2) | Procedūra, kuru NCB izmanto datu avotu pārbaudei, ir kritiski nozīmīga, lai nodrošinātu vērtspapīru turējumu datu kvalitāti ievadlīmenī. Informācijas par nacionālajām procedūrām apmaiņa var arī palīdzēt NCB uzlabot savus organizatoriskos pasākumus, ņemot vērā citu NCB piemēroto labāko praksi. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra, kuru NCB izmanto datu avotu pārbaudei, ir kritiski nozīmīga, lai nodrošinātu vērtspapīru turējumu datu kvalitāti ievadlīmenī. Informācijas par nacionālajām procedūrām apmaiņa var arī palīdzēt NCB uzlabot savus organizatoriskos pasākumus, ņemot vērā citu NCB piemēroto labāko praksi.

| (3) | Vērtspapīru turējumu statistikas DKP regulējumā būtu jāiekļauj DKP mērķi, kas atspoguļo kritērijus izvaddatu kvalitātes novērtēšanai, un DKP parametri, ar kuru palīdzību mēra to, ciktāl sasniegti noteikti DKP mērķi. Tie ir vajadzīgi, lai identificētu un par prioritāriem noteiktu izvaddatus, kuri jāpārbauda katram DKP mērķim. DKP regulējumam būtu arī jābalstās uz DKP robežlielumiem, kuri nosaka obligāto tās pārbaudes līmeni, kas jāveic attiecībā uz DKP mērķi. Ņemot vērā metodoloģiskās un praktiskās atšķirības etalondatu sagatavošanā, DKP mērķi ne vienmēr identificē kļūdas izvaddatos, bet var tikai identificēt gadījumus, kuros vajadzīga apstrādāto izvaddatu papildu pārbaude. Tādēļ gadījumos, kuros ECBS Vērtspapīru turējumu statistikas datubāzes operatori uzdod jautājumus NCB, NCB šie jautājumi būtu jāklasificē un uz tiem rakstiski jāatbild, ievērojot šai klasifikācijai piemērotus termiņus. |
| --- | --- |

(3)

Vērtspapīru turējumu statistikas DKP regulējumā būtu jāiekļauj DKP mērķi, kas atspoguļo kritērijus izvaddatu kvalitātes novērtēšanai, un DKP parametri, ar kuru palīdzību mēra to, ciktāl sasniegti noteikti DKP mērķi. Tie ir vajadzīgi, lai identificētu un par prioritāriem noteiktu izvaddatus, kuri jāpārbauda katram DKP mērķim. DKP regulējumam būtu arī jābalstās uz DKP robežlielumiem, kuri nosaka obligāto tās pārbaudes līmeni, kas jāveic attiecībā uz DKP mērķi. Ņemot vērā metodoloģiskās un praktiskās atšķirības etalondatu sagatavošanā, DKP mērķi ne vienmēr identificē kļūdas izvaddatos, bet var tikai identificēt gadījumus, kuros vajadzīga apstrādāto izvaddatu papildu pārbaude. Tādēļ gadījumos, kuros ECBS Vērtspapīru turējumu statistikas datubāzes operatori uzdod jautājumus NCB, NCB šie jautājumi būtu jāklasificē un uz tiem rakstiski jāatbild, ievērojot šai klasifikācijai piemērotus termiņus.

| (4) | Turklāt Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) grozīta, lai palielinātu informācijas apjomu, kas pieejams par banku grupu vērtspapīru turējumiem, un pieprasītu sniegt datus par papildu atribūtiem. Pamatnostādne ECB/2013/7 (3) jāgroza arī tādēļ, ka tā nosaka procedūras, kuras NCB jāievēro, sniedzot pārskatus ECB. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) grozīta, lai palielinātu informācijas apjomu, kas pieejams par banku grupu vērtspapīru turējumiem, un pieprasītu sniegt datus par papildu atribūtiem. Pamatnostādne ECB/2013/7 (3) jāgroza arī tādēļ, ka tā nosaka procedūras, kuras NCB jāievēro, sniedzot pārskatus ECB.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2013/7, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2013/7,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2013/7 groza šādi:

| 1) | ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:

  “1. pants
  Piemērošanas joma
  Ar šo pamatnostādni nosaka NCB pienākumus sniegt ECB vērtspapīru turējumu statistiku, kas savākta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), kā arī šīs statistikas datu kvalitātes pārvaldības regulējumu, kura mērķis ir nodrošināt izvaddatu pilnīgumu, precizitāti un konsekvenci, piemērojot šādiem datiem kvalitātes standartus.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:

“1. pants

Piemērošanas joma

Ar šo pamatnostādni nosaka NCB pienākumus sniegt ECB vērtspapīru turējumu statistiku, kas savākta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), kā arī šīs statistikas datu kvalitātes pārvaldības regulējumu, kura mērķis ir nodrošināt izvaddatu pilnīgumu, precizitāti un konsekvenci, piemērojot šādiem datiem kvalitātes standartus.”;

| 2) | ar šādu pantu aizstāj 2. pantu:

  “2. pants
  Definīcijas
  Ja vien šajā pamatnostādnē nav noteikts citādi, tajā piemēro Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) iekļautās definīcijas, papildus lietojot arī šādas definīcijas:






  1) | “ievaddati” ir dati, kuri tiek sniegti ECB; |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādu pantu aizstāj 2. pantu:

“2. pants

Definīcijas

Ja vien šajā pamatnostādnē nav noteikts citādi, tajā piemēro Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) iekļautās definīcijas, papildus lietojot arī šādas definīcijas:

1)

“ievaddati” ir dati, kuri tiek sniegti ECB;

| 2) | izvaddati ir dati, kurus ECB radījusi vērtspapīru turējumu statistikas ietvaros; |
| --- | --- |

2)

izvaddati ir dati, kurus ECB radījusi vērtspapīru turējumu statistikas ietvaros;

| 3) | “Datu kvalitātes pārvaldība” jeb “DKP” ir izvaddatu kvalitātes nodrošināšana, pārbaude un uzturēšana, izmantojot un piemērojot DKP mērķus, DKP parametrus un DKP robežlielumus; |
| --- | --- |

3)

“Datu kvalitātes pārvaldība” jeb “DKP” ir izvaddatu kvalitātes nodrošināšana, pārbaude un uzturēšana, izmantojot un piemērojot DKP mērķus, DKP parametrus un DKP robežlielumus;

| 4) | “Eiropas Centrālo banku sistēmas Vērtspapīru turējumu statistikas datubāze” jeb “VTSDB” ir tehniskais rīks, kura operatori ir ECB un Deutsche Bundesbank un ar kuru apkopo datus, kas savākti saskaņā ar šo pamatnostādni un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24); |
| --- | --- |

4)

“Eiropas Centrālo banku sistēmas Vērtspapīru turējumu statistikas datubāze” jeb “VTSDB” ir tehniskais rīks, kura operatori ir ECB un Deutsche Bundesbank un ar kuru apkopo datus, kas savākti saskaņā ar šo pamatnostādni un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24);

| 5) | “DKP mērķis” ir izvaddatu kvalitātes novērtējuma kritērijs; |
| --- | --- |

5)

“DKP mērķis” ir izvaddatu kvalitātes novērtējuma kritērijs;

| 6) | “DKP parametrs” ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību mēra līmeni, kādā izpildīts noteikts DKP mērķis; |
| --- | --- |

6)

“DKP parametrs” ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību mēra līmeni, kādā izpildīts noteikts DKP mērķis;

| 7) | “DKP robežlielums” ir tās pārbaudes obligātais līmenis, kura jāveic, lai izpildītu DKP regulējuma prasības DKP mērķim.”; |
| --- | --- |

7)

“DKP robežlielums” ir tās pārbaudes obligātais līmenis, kura jāveic, lai izpildītu DKP regulējuma prasības DKP mērķim.”;

| 3) | ar šādu virsrakstu aizstāj 3. panta virsrakstu:
  “NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz vērtspapīru ar ISIN kodu turējumu sektora datiem” |
| --- | --- |

3)

ar šādu virsrakstu aizstāj 3. panta virsrakstu:

“NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz vērtspapīru ar ISIN kodu turējumu sektora datiem”

ISIN

| 4) | ar šādiem punktiem aizstāj 3. panta 1. un 2. punktu:

  “1.   NCB vāc un sniedz ECB sektora datu pārskatu sniedzēju iesniegto statistisko informāciju par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmām, kas iekļautas I pielikuma 1. daļā (1.–3. tabula) un 2. daļā (1.–3. tabula), un atbilstoši elektroniskās pārskatu sniegšanas standartiem, kas norādīti atsevišķi, attiecībā uz šādiem instrumentu veidiem: parāda vērtspapīri (F.31 un F.32); biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511) un ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības (F.521 un F.522).
  NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem un: i) ceturkšņa beigu finanšu darījumiem par pārskata ceturksni, vai ii) mēneša beigu vai ceturkšņa beigu datiem, kas nepieciešami, lai iegūtu informāciju par finanšu darījumiem, kā izklāstīts 2. punktā. NCB sniedz datus arī par gada beigu atlikumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 3. panta 2.b punktā, saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmu I pielikuma 3. daļā (1.–2. tabula).
  Informāciju par finanšu darījumiem vai datiem, kas nepieciešami, lai iegūtu informāciju par finanšu darījumiem, ko faktiskie pārskatu sniedzēji sniedz NCB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) I pielikuma 1. nodaļas 1. daļu, mēra, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) II pielikuma 3. daļā.


  2.   NCB sniedz ECB 1. punktā minētos datus par šādiem pārskata periodiem un šādos termiņos:






  a) | attiecībā uz to rezidentu ieguldītāju vērtspapīru turējumiem, kas nav NCB, vērtspapīriem, kurus glabāšanā tur rezidenti vērtspapīru kontu turētāji citas euro zonas dalībvalsts rezidentu klientu vārdā, un vērtspapīriem, ko emitējušas euro zonas iestādes un ko rezidenti kontu turētāji glabā to klientu vārdā, kuri ir rezidenti valstīs, kuras nav euro zonas dalībvalstis:






  i) | NCB reizi ceturksnī sniedz pārskatu par ceturkšņa beigu atlikumiem individuālu vērtspapīru līmenī līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

ar šādiem punktiem aizstāj 3. panta 1. un 2. punktu:

“1.   NCB vāc un sniedz ECB sektora datu pārskatu sniedzēju iesniegto statistisko informāciju par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmām, kas iekļautas I pielikuma 1. daļā (1.–3. tabula) un 2. daļā (1.–3. tabula), un atbilstoši elektroniskās pārskatu sniegšanas standartiem, kas norādīti atsevišķi, attiecībā uz šādiem instrumentu veidiem: parāda vērtspapīri (F.31 un F.32); biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511) un ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības (F.521 un F.522).

NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem un: i) ceturkšņa beigu finanšu darījumiem par pārskata ceturksni, vai ii) mēneša beigu vai ceturkšņa beigu datiem, kas nepieciešami, lai iegūtu informāciju par finanšu darījumiem, kā izklāstīts 2. punktā. NCB sniedz datus arī par gada beigu atlikumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 3. panta 2.b punktā, saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmu I pielikuma 3. daļā (1.–2. tabula).

Informāciju par finanšu darījumiem vai datiem, kas nepieciešami, lai iegūtu informāciju par finanšu darījumiem, ko faktiskie pārskatu sniedzēji sniedz NCB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) I pielikuma 1. nodaļas 1. daļu, mēra, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) II pielikuma 3. daļā.

2.   NCB sniedz ECB 1. punktā minētos datus par šādiem pārskata periodiem un šādos termiņos:

a)

attiecībā uz to rezidentu ieguldītāju vērtspapīru turējumiem, kas nav NCB, vērtspapīriem, kurus glabāšanā tur rezidenti vērtspapīru kontu turētāji citas euro zonas dalībvalsts rezidentu klientu vārdā, un vērtspapīriem, ko emitējušas euro zonas iestādes un ko rezidenti kontu turētāji glabā to klientu vārdā, kuri ir rezidenti valstīs, kuras nav euro zonas dalībvalstis:

i)

NCB reizi ceturksnī sniedz pārskatu par ceturkšņa beigu atlikumiem individuālu vērtspapīru līmenī līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati;

| ii) | NCB sniedz pārskatus: 1) reizi ceturksnī par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī un, ja iespējams, par citām apjoma pārmaiņām par pārskata ceturksni līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati; vai 2) par atlikumiem individuālu vērtspapīru līmenī un, ja iespējams, citām apjoma pārmaiņām, kas nepieciešamas, lai iegūtu informāciju par darījumiem. Šādā gadījumā NCB sniedz pārskatus saskaņā ar pieejām, kas aprakstītas Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) I pielikuma 1. nodaļas 1. daļā, t. i., līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati – par ceturkšņa datiem individuālu vērtspapīru līmenī un 63. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati – par mēneša datiem individuālu vērtspapīru līmenī; |
| --- | --- |

ii)

NCB sniedz pārskatus: 1) reizi ceturksnī par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī un, ja iespējams, par citām apjoma pārmaiņām par pārskata ceturksni līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati; vai 2) par atlikumiem individuālu vērtspapīru līmenī un, ja iespējams, citām apjoma pārmaiņām, kas nepieciešamas, lai iegūtu informāciju par darījumiem. Šādā gadījumā NCB sniedz pārskatus saskaņā ar pieejām, kas aprakstītas Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) I pielikuma 1. nodaļas 1. daļā, t. i., līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati – par ceturkšņa datiem individuālu vērtspapīru līmenī un 63. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati – par mēneša datiem individuālu vērtspapīru līmenī;

| b) | attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību vērtspapīru turējumiem NCB reizi gadā sniedz pārskatus par gada beigu apkopotajiem atlikumiem, to izdarot līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā gada beigām, uz kuru attiecas dati.”; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību vērtspapīru turējumiem NCB reizi gadā sniedz pārskatus par gada beigu apkopotajiem atlikumiem, to izdarot līdz darbdienas beigām 70. kalendārajā dienā pēc tā gada beigām, uz kuru attiecas dati.”;

| 5) | svītro 3. panta 3., 4., 5. un 6. punktu; |
| --- | --- |

5)

svītro 3. panta 3., 4., 5. un 6. punktu;

| 6) | iekļauj šādu 3.a pantu:

  “3.a pants
  NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz vērtspapīru ar ISIN kodu turējumu grupas datiem

  1.   NCB vāc un sniedz ECB grupas datu pārskatu sniedzēju iesniegto statistisko informāciju par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmām, kas iekļautas I pielikuma 2. daļā (1.–3. tabula), un atbilstoši elektroniskās pārskatu sniegšanas standartiem, kas norādīti atsevišķi, attiecībā uz šādiem instrumentu veidiem: parāda vērtspapīri (F.31 un F.32); biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511) un ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības (F.521 un F.522).
  NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem, kā noteikts 2. punktā.


  2.   NCB sniedz ECB 1. punktā minētos datus līdz darbdienas beigām 55. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.
  Atkāpjoties no minētā, ECB var atļaut NCB sniegt datus līdz darbdienas beigām 62. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati. Šādos gadījumos NCB iesniedz ECB rakstisku lūgumu noteikt izņēmumu, norādot:






  a) | iemeslus, uz kuriem balstās lūgums un kuri norāda, ka tas vajadzīgs, lai nodrošinātu ECB sniedzamo datu precizitāti un konsekvenci, ļaujot NCB salīdzināt datus ar papildu datu avotiem, kur citādi nebūtu savlaicīgi pieejami ievaddatu kvalitātes pārbaudei; |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz vērtspapīru ar ISIN kodu turējumu grupas datiem

1.   NCB vāc un sniedz ECB grupas datu pārskatu sniedzēju iesniegto statistisko informāciju par vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmām, kas iekļautas I pielikuma 2. daļā (1.–3. tabula), un atbilstoši elektroniskās pārskatu sniegšanas standartiem, kas norādīti atsevišķi, attiecībā uz šādiem instrumentu veidiem: parāda vērtspapīri (F.31 un F.32); biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511) un ieguldījumu fondu akcijas vai apliecības (F.521 un F.522).

NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem, kā noteikts 2. punktā.

2.   NCB sniedz ECB 1. punktā minētos datus līdz darbdienas beigām 55. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.

Atkāpjoties no minētā, ECB var atļaut NCB sniegt datus līdz darbdienas beigām 62. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati. Šādos gadījumos NCB iesniedz ECB rakstisku lūgumu noteikt izņēmumu, norādot:

a)

iemeslus, uz kuriem balstās lūgums un kuri norāda, ka tas vajadzīgs, lai nodrošinātu ECB sniedzamo datu precizitāti un konsekvenci, ļaujot NCB salīdzināt datus ar papildu datu avotiem, kur citādi nebūtu savlaicīgi pieejami ievaddatu kvalitātes pārbaudei;

| b) | laika posmu, uz kuru jānosaka izņēmums. |
| --- | --- |

b)

laika posmu, uz kuru jānosaka izņēmums.

Pēc NCB lūguma izvērtēšanas ECB var noteikt izņēmumu uz noteiktu laika posmu, reizi gadā pārskatot vajadzību piemērot izņēmumu.”;

| 7) | iekļauj šādu 3.b pantu:

  “3.b pants
  NCB vispārīgie pārskatu sniegšanas pienākumi

  1.   ECB katru gadu līdz septembrim paziņo NCB konkrētus sniedzamo datu nosūtīšanas datumus nākamā gada pārskatu sniegšanas kalendāra veidā.


  2.   Mēneša un ceturkšņa datu korekcijai piemēro šādus vispārīgus noteikumus:






  a) | regulārās korekcijas NCB sniedz šādi:






  i) | mēneša datu korekcijas, kuras atsaucas uz trīs mēnešiem pirms pēdējā ceturkšņa un kuras nosūta reizi ceturksnī, sūta kopā ar datiem par pēdējo ceturksni (regulāra datu nosūtīšana); mēneša datu korekcijas, kuras atsaucas uz mēnesi pirms pēdējā mēneša un kuras nosūta reizi mēnesī, sūta kopā ar datiem par pēdējo mēnesi (regulāra datu nosūtīšana); |
| --- | --- | --- | --- |

7)

iekļauj šādu 3.b pantu:

“3.b pants

NCB vispārīgie pārskatu sniegšanas pienākumi

1.   ECB katru gadu līdz septembrim paziņo NCB konkrētus sniedzamo datu nosūtīšanas datumus nākamā gada pārskatu sniegšanas kalendāra veidā.

2.   Mēneša un ceturkšņa datu korekcijai piemēro šādus vispārīgus noteikumus:

a)

regulārās korekcijas NCB sniedz šādi:

i)

mēneša datu korekcijas, kuras atsaucas uz trīs mēnešiem pirms pēdējā ceturkšņa un kuras nosūta reizi ceturksnī, sūta kopā ar datiem par pēdējo ceturksni (regulāra datu nosūtīšana); mēneša datu korekcijas, kuras atsaucas uz mēnesi pirms pēdējā mēneša un kuras nosūta reizi mēnesī, sūta kopā ar datiem par pēdējo mēnesi (regulāra datu nosūtīšana);

| ii) | ceturkšņa datu korekcijas, kuras atsaucas uz ceturksni pirms pēdējā ceturkšņa, sūta kopā ar datiem par pēdējo ceturksni (regulāra datu nosūtīšana); |
| --- | --- |

ii)

ceturkšņa datu korekcijas, kuras atsaucas uz ceturksni pirms pēdējā ceturkšņa, sūta kopā ar datiem par pēdējo ceturksni (regulāra datu nosūtīšana);

| iii) | iepriekšējo trīs gadu (12 ceturkšņu) korekcijas sūta kopā ar regulāri nosūtāmiem datiem, kuri attiecas uz gada trešo ceturksni; |
| --- | --- |

iii)

iepriekšējo trīs gadu (12 ceturkšņu) korekcijas sūta kopā ar regulāri nosūtāmiem datiem, kuri attiecas uz gada trešo ceturksni;

| iv) | par jebkuru citu korekciju, kas nav minētas i)–iii) punktā, sniegšanu vienojas ar ECB. |
| --- | --- |

iv)

par jebkuru citu korekciju, kas nav minētas i)–iii) punktā, sniegšanu vienojas ar ECB.

| b) | ārkārtas korekcijas, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, NCB sniedz tiklīdz tās ir pieejamas, neievērojot regulāros nosūtīšanas periodus, ja par to panākta vienošanās ar ECB. |
| --- | --- |

b)

ārkārtas korekcijas, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, NCB sniedz tiklīdz tās ir pieejamas, neievērojot regulāros nosūtīšanas periodus, ja par to panākta vienošanās ar ECB.

NCB iesniedz ECB paskaidrojumu piezīmes, kurās izklāsta būtisku korekciju iemeslus. NCB var brīvprātīgi iesniegt ECB paskaidrojumu piezīmes arī par jebkurām citām korekcijām.

3.   Ja dalībvalsts ievieš euro pēc šīs pamatnostādnes spēkā stāšanās, uz šajā pantā noteiktajām pārskatu sniegšanas prasībām attiecas šādas retrospektīvo datu sniegšanas prasības:

| a) | dalībvalstu, kuras pievienojās Savienībai pirms 2012. gada decembra, NCB, darot visu iespējamo, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas aptver vismaz: 1) datu pārskata periodus, kuri sākas ar 2014. gada martu, vai 2) piecus gadus pirms attiecīgā dalībvalsts ieviesusi euro, atkarībā no tā, kurš no periodiem ir īsāks; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu, kuras pievienojās Savienībai pirms 2012. gada decembra, NCB, darot visu iespējamo, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas aptver vismaz: 1) datu pārskata periodus, kuri sākas ar 2014. gada martu, vai 2) piecus gadus pirms attiecīgā dalībvalsts ieviesusi euro, atkarībā no tā, kurš no periodiem ir īsāks;

| b) | dalībvalstu, kuras pievienojās Savienībai pēc 2012. gada decembra, NCB, darot visu iespējamo, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas aptver vismaz: 1) datu pārskata periodus, kuri sākas ar 2016. gada martu, vai 2) piecus gadus pirms attiecīgā dalībvalsts ieviesusi euro, atkarībā no tā, kurš no periodiem ir īsāks. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu, kuras pievienojās Savienībai pēc 2012. gada decembra, NCB, darot visu iespējamo, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas aptver vismaz: 1) datu pārskata periodus, kuri sākas ar 2016. gada martu, vai 2) piecus gadus pirms attiecīgā dalībvalsts ieviesusi euro, atkarībā no tā, kurš no periodiem ir īsāks.

4.   Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 5., 5.a un 5.b pantā minētos grāmatvedības noteikumus piemēro arī tad, ja NCB sniedz datus saskaņā ar šo pamatnostādni.”;

| 8) | ar šādu virsrakstu aizstāj 4. panta virsrakstu:
  “Pieejas pārskatu sniegšanai par vērtspapīru bez ISIN koda turējumu sektora datiem”; |
| --- | --- |

8)

ar šādu virsrakstu aizstāj 4. panta virsrakstu:

“Pieejas pārskatu sniegšanai par vērtspapīru bez ISIN koda turējumu sektora datiem”;

ISIN

| 9) | ar šādu punktu aizstāj 4. panta 1. punktu:

  “1.   NCB var lemt par to, vai sniegt ECB statistisko informāciju par vērtspapīriem bez ISIN koda, kuri ir monetāro finanšu iestāžu (MFI), ieguldījumu fondu (IF), vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību (FIS) un apdrošināšanas sabiedrību, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), turējumā vai kurus tur vērtspapīru kontu turētāji: i) rezidentu klientu vārdā, uz kuriem neattiecas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), ii) to nefinanšu klientu vārdā, kuri ir citas euro zonas dalībvalsts rezidenti, vai iii) to klientu vārdā, kuri ir ārpus euro zonas dalībvalstu rezidenti, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), un kuriem nav piešķirts atbrīvojums no pārskatu sniegšanas prasībām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24).”; |
| --- | --- |

9)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 1. punktu:

“1.   NCB var lemt par to, vai sniegt ECB statistisko informāciju par vērtspapīriem bez ISIN koda, kuri ir monetāro finanšu iestāžu (MFI), ieguldījumu fondu (IF), vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību (FIS) un apdrošināšanas sabiedrību, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), turējumā vai kurus tur vērtspapīru kontu turētāji: i) rezidentu klientu vārdā, uz kuriem neattiecas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), ii) to nefinanšu klientu vārdā, kuri ir citas euro zonas dalībvalsts rezidenti, vai iii) to klientu vārdā, kuri ir ārpus euro zonas dalībvalstu rezidenti, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), un kuriem nav piešķirts atbrīvojums no pārskatu sniegšanas prasībām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24).”;

| 10) | ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:

  “3.   Ceturkšņa datus pārskata saskaņā ar 3.b panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

10)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:

“3.   Ceturkšņa datus pārskata saskaņā ar 3.b panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu.”;

| 11) | iekļauj šādu 4.a pantu:

  “4.a pants
  Pieejas pārskatu sniegšanai par tādu vērtspapīru MFI turējumiem, kurus emitējuši to turētāji

  1.   NCB sniedz ECB statistisko informāciju attiecībā uz turētāju emitētu vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem un pēc katras attiecīgās NCB izvēles – informāciju attiecībā uz turētāju emitētu vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem, kuri ir MFI turējumā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24).
  NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem.


  2.   NCB, kas sniedz statistisko informāciju saskaņā ar 1. punktu, to dara atbilstoši noteikumiem, kuri izklāstīti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, izmantojot pārskatu sniegšanas shēmas, kas iekļautas I pielikuma 1. daļā (1., 2. un 5. tabula), kā arī elektroniskās pārskatu sniegšanas standartus, kas noteikti atsevišķi.


  3.   Ceturkšņa datus pārskata saskaņā ar 3.b panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu.


  4.   NCB iesniedz ECB paskaidrojumu piezīmes, kurās izklāsta būtisku korekciju iemeslus. NCB var brīvprātīgi iesniegt ECB paskaidrojumu piezīmes arī par jebkurām citām korekcijām. Turklāt NCB, ja iespējams, sniedz informāciju par būtiskiem pārklasificēšanas gadījumiem turētāju sektoros vai attiecībā uz instrumentu pārklasificēšanu.”; |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

Pieejas pārskatu sniegšanai par tādu vērtspapīru MFI turējumiem, kurus emitējuši to turētāji

1.   NCB sniedz ECB statistisko informāciju attiecībā uz turētāju emitētu vērtspapīru ar ISIN kodu turējumiem un pēc katras attiecīgās NCB izvēles – informāciju attiecībā uz turētāju emitētu vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem, kuri ir MFI turējumā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24).

NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem.

2.   NCB, kas sniedz statistisko informāciju saskaņā ar 1. punktu, to dara atbilstoši noteikumiem, kuri izklāstīti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, izmantojot pārskatu sniegšanas shēmas, kas iekļautas I pielikuma 1. daļā (1., 2. un 5. tabula), kā arī elektroniskās pārskatu sniegšanas standartus, kas noteikti atsevišķi.

3.   Ceturkšņa datus pārskata saskaņā ar 3.b panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu.

4.   NCB iesniedz ECB paskaidrojumu piezīmes, kurās izklāsta būtisku korekciju iemeslus. NCB var brīvprātīgi iesniegt ECB paskaidrojumu piezīmes arī par jebkurām citām korekcijām. Turklāt NCB, ja iespējams, sniedz informāciju par būtiskiem pārklasificēšanas gadījumiem turētāju sektoros vai attiecībā uz instrumentu pārklasificēšanu.”;

| 12) | iekļauj šādu 4.b pantu:

  “4.b pants
  NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz vērtspapīru bez ISIN koda turējumu grupas datiem

  1.   NCB vāc un sniedz ECB grupas datu pārskatu sniedzēju iesniegto statistisko informāciju par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmām, kas iekļautas I pielikuma 2. daļas 1., 2. un 4. tabulā, un atbilstoši elektroniskās pārskatu sniegšanas standartiem, kas norādīti atsevišķi.
  NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem, kā noteikts 2. punktā.


  2.   NCB sniedz ECB 1. punktā minētos datus līdz darbdienas beigām 55. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.
  Atkāpjoties no minētā, ECB var atļaut NCB sniegt datus līdz darbdienas beigām 62. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati. Šādos gadījumos NCB iesniedz ECB rakstisku lūgumu noteikt izņēmumu, norādot:






  a) | iemeslus, uz kuriem balstās lūgums un kuri norāda, ka tas vajadzīgs, lai nodrošinātu ECB sniedzamo datu precizitāti un konsekvenci, ļaujot NCB salīdzināt datus ar papildu datu avotiem, kur citādi nebūtu savlaicīgi pieejami ievaddatu kvalitātes pārbaudei; |
| --- | --- | --- |

12)

iekļauj šādu 4.b pantu:

“4.b pants

NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecībā uz vērtspapīru bez ISIN koda turējumu grupas datiem

1.   NCB vāc un sniedz ECB grupas datu pārskatu sniedzēju iesniegto statistisko informāciju par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmām, kas iekļautas I pielikuma 2. daļas 1., 2. un 4. tabulā, un atbilstoši elektroniskās pārskatu sniegšanas standartiem, kas norādīti atsevišķi.

NCB pārskatu sniegšanas pienākumi attiecas uz ceturkšņa beigu atlikumiem, kā noteikts 2. punktā.

2.   NCB sniedz ECB 1. punktā minētos datus līdz darbdienas beigām 55. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.

Atkāpjoties no minētā, ECB var atļaut NCB sniegt datus līdz darbdienas beigām 62. kalendārajā dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati. Šādos gadījumos NCB iesniedz ECB rakstisku lūgumu noteikt izņēmumu, norādot:

a)

iemeslus, uz kuriem balstās lūgums un kuri norāda, ka tas vajadzīgs, lai nodrošinātu ECB sniedzamo datu precizitāti un konsekvenci, ļaujot NCB salīdzināt datus ar papildu datu avotiem, kur citādi nebūtu savlaicīgi pieejami ievaddatu kvalitātes pārbaudei;

| b) | laika posmu, uz kuru jānosaka izņēmums. |
| --- | --- |

b)

laika posmu, uz kuru jānosaka izņēmums.

Pēc NCB lūguma izvērtēšanas ECB var noteikt izņēmumu uz noteiktu laika posmu, reizi gadā pārskatot vajadzību piemērot izņēmumu.;”

| 13) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu:






  “c) | ja sniegtie dati neatbilst b) apakšpunktā minētajiem kvalitātes standartiem, uzlabo šo datu kvalitāti, tostarp datu vākšanu no kontu turētājiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4. panta 1. un 4.b panta 3. punktā.”; |
| --- | --- | --- |

13)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu:

“c)

ja sniegtie dati neatbilst b) apakšpunktā minētajiem kvalitātes standartiem, uzlabo šo datu kvalitāti, tostarp datu vākšanu no kontu turētājiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4. panta 1. un 4.b panta 3. punktā.”;

| 14) | ar šādu punktu aizstāj 6. panta 2. punktu:

  “2.   NCB regulāri, vismaz reizi gadā, pārbauda Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4., 4.a un 4.b pantā izklāstīto nosacījumu izpildi attiecībā uz jebkura atbrīvojuma piešķiršanu, atjaunošanu vai atcelšanu.”; |
| --- | --- |

14)

ar šādu punktu aizstāj 6. panta 2. punktu:

“2.   NCB regulāri, vismaz reizi gadā, pārbauda Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4., 4.a un 4.b pantā izklāstīto nosacījumu izpildi attiecībā uz jebkura atbrīvojuma piešķiršanu, atjaunošanu vai atcelšanu.”;

| 15) | ar šādu punktu aizstāj 7. panta 1. punktu:

  “1.   ECB Padome identificē grupas datu pārskatu sniedzējus, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 4. punktā un saskaņā ar tajā noteiktajiem kritērijiem, pamatojoties uz decembra beigu datiem atbilstoši iepriekšējā kalendāra gada datiem (turpmāk – “pārskata dati”), kurus NCB ir sniegušas ECB, lai iegūtu Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) statistikas informāciju par konsolidētiem banku datiem attiecībā uz dalībvalstīm.”; |
| --- | --- |

15)

ar šādu punktu aizstāj 7. panta 1. punktu:

“1.   ECB Padome identificē grupas datu pārskatu sniedzējus, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 4. punktā un saskaņā ar tajā noteiktajiem kritērijiem, pamatojoties uz decembra beigu datiem atbilstoši iepriekšējā kalendāra gada datiem (turpmāk – “pārskata dati”), kurus NCB ir sniegušas ECB, lai iegūtu Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) statistikas informāciju par konsolidētiem banku datiem attiecībā uz dalībvalstīm.”;

| 16) | ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

  “8. pants
  Paziņošanas grupas datu pārskatu sniedzējiem procedūra

  1.   NCB izmanto standarta vēstuli, kas iekļauta II pielikumā (turpmāk tekstā – “paziņojuma vēstule”), lai ECB vārdā grupas datu pārskatu sniedzējiem paziņotu par ECB Padomes lēmumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 4. punktam par to pārskatu sniegšanas prasībām, kas noteiktas minētajā regulā. Paziņojuma vēstulē ir iekļauti kritēriji, ar kuriem pamato paziņojuma saņēmējas iestādes klasificēšanu par grupas datu pārskatu sniedzēju.


  2.   Attiecīgā NCB nosūta paziņojuma vēstuli grupas datu pārskatu sniedzējam 10 ECB darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas ECB Padomē un šīs vēstules kopiju nosūta ECB Sekretariātam.


  3.   Procedūra, kas aprakstīta 2. punktā, netiek piemērota, lai paziņojumus nosūtītu grupas datu pārskatu sniedzējiem, kurus ECB Padome identificējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 4. punktu pirms dienas, kurā stājas spēkā šī pamatnostādne.”; |
| --- | --- |

16)

ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

“8. pants

Paziņošanas grupas datu pārskatu sniedzējiem procedūra

1.   NCB izmanto standarta vēstuli, kas iekļauta II pielikumā (turpmāk tekstā – “paziņojuma vēstule”), lai ECB vārdā grupas datu pārskatu sniedzējiem paziņotu par ECB Padomes lēmumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 4. punktam par to pārskatu sniegšanas prasībām, kas noteiktas minētajā regulā. Paziņojuma vēstulē ir iekļauti kritēriji, ar kuriem pamato paziņojuma saņēmējas iestādes klasificēšanu par grupas datu pārskatu sniedzēju.

2.   Attiecīgā NCB nosūta paziņojuma vēstuli grupas datu pārskatu sniedzējam 10 ECB darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas ECB Padomē un šīs vēstules kopiju nosūta ECB Sekretariātam.

3.   Procedūra, kas aprakstīta 2. punktā, netiek piemērota, lai paziņojumus nosūtītu grupas datu pārskatu sniedzējiem, kurus ECB Padome identificējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 4. punktu pirms dienas, kurā stājas spēkā šī pamatnostādne.”;

| 17) | ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:

  “9. pants
  ECB Padomes veiktā pārskatīšanas procedūra

  1.   Ja grupas datu pārskatu sniedzējs, kuram tiek nosūtīts paziņojums saskaņā ar 8. pantu, 15 ECB darbdienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas iesniedz rakstisku lūgumu ar pamatojošu informāciju attiecīgai NCB pārskatīt tā klasificēšanu par grupas datu pārskatu sniedzēju, attiecīgā NCB šādu lūgumu nosūta ECB Padomei 10 ECB darbdienu laikā.


  2.   Pēc rakstiska lūguma saņemšanas atbilstoši 1. punktam ECB Padome pārskata klasificēšanu un divu mēnešu laikā pēc lūguma saņemšanas paziņo savu pamatoto lēmumu attiecīgajai NCB, kura paziņo grupas datu pārskatu sniedzējam par ECB Padomes lēmumu 10 ECB darbdienu laikā.”; |
| --- | --- |

17)

ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:

“9. pants

ECB Padomes veiktā pārskatīšanas procedūra

1.   Ja grupas datu pārskatu sniedzējs, kuram tiek nosūtīts paziņojums saskaņā ar 8. pantu, 15 ECB darbdienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas iesniedz rakstisku lūgumu ar pamatojošu informāciju attiecīgai NCB pārskatīt tā klasificēšanu par grupas datu pārskatu sniedzēju, attiecīgā NCB šādu lūgumu nosūta ECB Padomei 10 ECB darbdienu laikā.

2.   Pēc rakstiska lūguma saņemšanas atbilstoši 1. punktam ECB Padome pārskata klasificēšanu un divu mēnešu laikā pēc lūguma saņemšanas paziņo savu pamatoto lēmumu attiecīgajai NCB, kura paziņo grupas datu pārskatu sniedzējam par ECB Padomes lēmumu 10 ECB darbdienu laikā.”;

| 18) | ar šādu punktu aizstāj 10. panta 2. punktu:

  “2.   NCB nodrošina, ka 1. punktā minētie dati atbilst ECB obligātajiem statistikas standartiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) III pielikumā, kā arī jebkurām citām Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) paredzētajām prasībām, pirms to nosūtīšanas ECB saskaņā ar 3., 3.a un 3.b pantu.”; |
| --- | --- |

18)

ar šādu punktu aizstāj 10. panta 2. punktu:

“2.   NCB nodrošina, ka 1. punktā minētie dati atbilst ECB obligātajiem statistikas standartiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) III pielikumā, kā arī jebkurām citām Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) paredzētajām prasībām, pirms to nosūtīšanas ECB saskaņā ar 3., 3.a un 3.b pantu.”;

| 19) | ar šādu pantu aizstāj 11. pantu:

  “11. pants
  Pārbaude

  1.   Neskarot ECB pārbaudes tiesības, kas izklāstītas Regulā (EK) Nr. 2533/98 un Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), NCB uzrauga un nodrošina statistikas informācijas kvalitāti un ticamību, kura darīta pieejama ECB, un cieši sadarbojas ar VTSDB operatoriem, šādi īstenojot daļu no vispārējās DKP.


  2.   ECB šos datus novērtē līdzīgā veidā, cieši sadarbojoties ar VTSDB operatoriem. Novērtējumu veic savlaicīgi.


  3.   Reizi divos gados ECB un NCB sniedz informāciju ECBS Statistikas komitejai un attiecīgos gadījumos tiešajiem lietotājiem par paņēmieniem, pasākumiem un procedūrām, kuras piemēro vērtspapīru turējumu statistikas apkopošanai.


  4.   NCB nodrošina, pārbauda un uztur vērtspapīru turējumu statistikas datu kvalitāti, izmantojot un piemērojot DKP mērķus, DKP parametrus un DKP robežlielumus. DKP mērķi nodrošina: a) kopsavilkuma izvaddatu kvalitāti; b) turējumu datu un atsauces datu konsekvenci; un c) atbilstību pārējai statistikai.


  5.   Ja VTSDB operatori uzdod jautājumus NCB, operatori šos jautājumus klasificē šādi: a) augstas prioritātes jautājumi; b) prioritāri jautājumi; vai c) pārējie jautājumi. NCB uz šiem jautājumiem rakstiski atbild termiņos, kas atbilst jautājumu klasifikācijai.


  6.   Datus no Centralizētās vērtspapīru datubāzes, kurus izmanto vērtspapīru turējumu statistikai, pārbauda saskaņā ar Eiropas centrālās bankas Pamatnostādni ECB/2012/21 (*1).



  (*1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/21 (2012. gada 26. septembris) par datu kvalitātes pārvaldības sistēmu Centralizētajai vērtspapīru datubāzei (OV L 307, 7.11.2012., 89. lpp.).”;" |
| --- | --- |

19)

ar šādu pantu aizstāj 11. pantu:

“11. pants

Pārbaude

1.   Neskarot ECB pārbaudes tiesības, kas izklāstītas Regulā (EK) Nr. 2533/98 un Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), NCB uzrauga un nodrošina statistikas informācijas kvalitāti un ticamību, kura darīta pieejama ECB, un cieši sadarbojas ar VTSDB operatoriem, šādi īstenojot daļu no vispārējās DKP.

2.   ECB šos datus novērtē līdzīgā veidā, cieši sadarbojoties ar VTSDB operatoriem. Novērtējumu veic savlaicīgi.

3.   Reizi divos gados ECB un NCB sniedz informāciju ECBS Statistikas komitejai un attiecīgos gadījumos tiešajiem lietotājiem par paņēmieniem, pasākumiem un procedūrām, kuras piemēro vērtspapīru turējumu statistikas apkopošanai.

4.   NCB nodrošina, pārbauda un uztur vērtspapīru turējumu statistikas datu kvalitāti, izmantojot un piemērojot DKP mērķus, DKP parametrus un DKP robežlielumus. DKP mērķi nodrošina: a) kopsavilkuma izvaddatu kvalitāti; b) turējumu datu un atsauces datu konsekvenci; un c) atbilstību pārējai statistikai.

5.   Ja VTSDB operatori uzdod jautājumus NCB, operatori šos jautājumus klasificē šādi: a) augstas prioritātes jautājumi; b) prioritāri jautājumi; vai c) pārējie jautājumi. NCB uz šiem jautājumiem rakstiski atbild termiņos, kas atbilst jautājumu klasifikācijai.

6.   Datus no Centralizētās vērtspapīru datubāzes, kurus izmanto vērtspapīru turējumu statistikai, pārbauda saskaņā ar Eiropas centrālās bankas Pamatnostādni ECB/2012/21 (*1).

(*1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/21 (2012. gada 26. septembris) par datu kvalitātes pārvaldības sistēmu Centralizētajai vērtspapīru datubāzei (OV L 307, 7.11.2012., 89. lpp.).”;"

*1

| 20) | pamatnostādnes I pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes I pielikumu; |
| --- | --- |

20)

pamatnostādnes I pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes I pielikumu;

| 21) | pamatnostādnes II pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes II pielikumu; |
| --- | --- |

21)

pamatnostādnes II pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes II pielikumu;

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo NCB. Eurosistēmas centrālās bankas atbilst 1. panta 1., 2. un 15. punkta noteikumiem no minētās dienas. Eurosistēmas centrālās bankas atbilst šīs pamatnostādnes 1. panta 3.–14. punkta, kā arī 16. un 17. punkta noteikumiem no 2018. gada 1. oktobra.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 2. augustā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  
  OV L 305, 1.11.2012., 6. lpp.

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/7 (2013. gada 22. marts) par vērtspapīru turējumu statistiku (OV L 125, 7.5.2013., 17. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2013/7 I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

PĀRSKATU SNIEGŠANAS SHĒMAS

1. DAĻA

Vērtspapīru turējumi sektoru dalījumā, izņemot nacionālo centrālo banku turējumus

1. tabula

Vispārēja informācija un paskaidrojumu piezīmes

| Sniegtā informācija (1) | Atribūts | Statuss (2) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vispārēja informācija |

Sniegtā informācija (1)

Atribūts

Statuss (2)

Apraksts

1.

Pārskatu sniedzēja iestāde

M

Pārskatu sniedzējas iestādes identifikācijas kods

Iesniegšanas datums

M

Datums, kurā datus iesniedz Vērtspapīru turējumu statistikas datubāzē (VTSDB)

Pārskata periods

M

Periods, uz kuru dati attiecas

Pārskatu sniegšanas biežums

M

Ceturkšņa dati

Mēneša dati (3)

| 2. | Paskaidrojumu piezīmes (metadati) |
| --- | --- |

2.

M

Pirmstermiņa dzēšanas uzskaite

M

Uzkrāto procentu uzskaite

2. tabula.

Informācija par vērtspapīru turējumiem

| Sniegtā informācija (4) | Atribūts | Statuss (5) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informācija par vērtspapīriem |

Sniegtā informācija (4)

Atribūts

Statuss (5)

Apraksts

1.

Turētāja sektors

M

Ieguldītāja sektors/apakšsektors.

Nefinanšu sabiedrības (S.11) (6)

Noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālās bankas (S.122)

Naudas tirgus fondi (NTF) (S.123)

Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124)

Citas finanšu sabiedrības (7), izņemot vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības

Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības

Apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

Pensiju fondi (S.129)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (apakšektors nav identificēts) (S.128+S.129) (pārejas periods)

Centrālā valdība (S.1311) (brīvprātīgs dalījums)

Pavalsts valdība (S.1312) (brīvprātīgs dalījums)

Vietējā valdība (S.1313) (brīvprātīgs dalījums)

Sociālās nodrošināšanas fondi (S.1314) (brīvprātīgs dalījums)

Pārējā vispārējā valdība (apakšsektors nav identificēts)

Mājsaimniecības, izņemot mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14) (brīvprātīgs dalījums ieguldītājiem rezidentiem, obligāts dalījums trešo personu turējumiem)

Mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15) (brīvprātīgs dalījums)

Citas mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15) (apakšsektors nav identificēts)

Nefinanšu ieguldītāji, izņemot mājsaimniecības (tikai trešo personu turējumiem) (S.11 + S.13 + S.15) (8)

Centrālo banku un vispārējās valdības dati jāsniedz tikai attiecībā uz ārpus euro zonas valstu turējumiem (S.121 + S.13) (9)

Ieguldītāju, kas nav centrālas bankas un valdības, dati jāsniedz tikai attiecībā uz ārpus euro zonas valstu turējumiem (9)

Nezināms sektors (10)

Turētāja valsts

M

Ieguldītāja rezidences valsts

Avots

M

Par vērtspapīru turējumiem iesniegtās informācijas avots

Tieša pārskatu sniegšana

Pārskatu sniegšanu veic kontu turētājs

Jaukta pārskatu sniegšana (11)

Nav pieejams

Funkcija

M

Ieguldījuma funkcija saskaņā ar maksājumu bilances statistikas klasifikāciju

Tiešās investīcijas

Portfeļieguldījumi

Nav norādīta

Pārskata bāze

V

Norāda, vai vērtspapīrs tiek kotēts procentos vai vienībās

Procenti

Vienības

Nomināla valūta

V

Valūta, kādā denominēts vērtspapīrs, par to sniedz ziņas, ja pārskata bāze ir līdzvērtīga procentiem

Atlikumi

M

Kopējais vērtspapīru apjoms turējumā

Nominālvērtībā (12). Vērtspapīra daļu vai vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība (nomināla valūtā vai euro), ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu, nevis vienībās, izņemot uzkrātos procentus

Tirgus vērtībā. Turējuma summa tirgus kotācijas cenā, kas izteikta euro, ieskaitot uzkrātos procentus (13)

Atlikumi: kuru apjoms ir

M (14)

Vērtspapīru apjoms, kuri ir divu lielāko ieguldītāju turējumā

Nominālvērtībā, saskaņā ar to pašu vērtēšanas metodi kā atlikumiem

Tirgus vērtībā, saskaņā ar to pašu vērtēšanas metodi kā atlikumiem

Formāts

M (12)

Precizē formātu, kas izmantots atlikumiem nominālvērtībā

Nominālvērtība, kas izteikta euro vai citā attiecīgā valūtā

Daļu/vienību skaits (15)

Citas apjoma pārmaiņas

M

Citas pārmaiņas vērtspapīru turējuma apjomā

Nominālvērtībā tajā pašā formātā kā atlikumi nominālvērtībā

Tirgus vērtībā, kas izteikta euro

Citas pārmaiņas apjomā: kuru apjoms ir

M ( (14))

Citas pārmaiņas apjomā: kuru apjoms ir

Nominālvērtībā, saskaņā ar to pašu vērtēšanas metodi kā atlikumiem

Tirgus vērtībā, saskaņā ar to pašu vērtēšanas metodi kā atlikumiem

Finanšu darījumi

M (16)

Vērtspapīra pirkumu summa, no kuras atņemta pārdošana, darījuma vērtību uzrādot euro, ieskaitot uzkrātos procentus (13)

Finanšu darījumi: kuru apjoms ir

M (17)

Divu lielāko darījumu summa absolūtajā izteiksmē par katru atsevišķu turētāju, saskaņā ar to pašu vērtēšanas metodi kā finanšu darījumiem

Konfidencialitātes statuss

M (18)

Konfidencialitātes statuss attiecībā uz atlikumiem, darījumiem, citām pārmaiņām apjomā

Nav paredzēts publicēšanai, tikai iekšējai izmantošanai

Konfidenciāla statistiskā informācija

Nepiemēro (19)

3. tabula

Vērtspapīru ar ISIN kodu turējumi

| Sniegtā informācija (20) | Atribūts | Statuss (21) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pārskata dati |

Sniegtā informācija (20)

Atribūts

Statuss (21)

Apraksts

1.

ISIN kods

M

ISIN kods

4. tabula

Vērtspapīru bez ISIN koda turējumi

| Sniegtā informācija (22) | Atribūts | Statuss (23) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pārskata pamatdati |

Sniegtā informācija (22)

Atribūts

Statuss (23)

Apraksts

1.

Apkopošanas norāde

M

Datu veids

Dati, kurus sniedz individuālu vērtspapīru līmenī

Kopsavilkuma dati (nesniedz individuālu vērtspapīru līmenī)

Vērtspapīru/kopsavilkumu identifikācijas numurs

M

Vērtspapīru iekšējais identifikācijas numurs vērtspapīriem bez ISIN koda un kopsavilkuma datiem par vērtspapīru turējumiem

Vērtspapīru identifikācijas numura veids

M (24)

Precizē vērtspapīru identifikācijas numuru vērtspapīriem, kurus sniedz individuālu vērtspapīru līmenī (25)

nacionālās centrālās bankas (NCB) iekšējais numurs

Committee on Uniform Security Identification Procedures (CUSIP)

Stock Exchange Daily Official List (SEDOL)

cits (tiks precizēts metadatos)

Instrumentu klasifikācija

M

Vērtspapīru klasifikācija saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

Biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511)

Naudas tirgus fondu (NTF) akcijas vai apliecības (F.521)

Ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522)

Citi vērtspapīru veidi (26)

Emitenta sektors

M

Emitenta institucionālais sektors saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Emitenta valsts

M

Vērtspapīra emitenta juridiskās reģistrācijas vai mītnes valsts

Cenas vērtība (27)

V

Vērtspapīra cena pārskata perioda beigās.

Cenas vērtības bāze (27)

V

Bāze cenas vērtības noteikšanai

Euro vai cita attiecīga valūta

Procenti

| 2. | Pārskata papilddati |
| --- | --- |

2.

Emitenta nosaukums

V

Emitenta nosaukums

Saīsināts nosaukums

V

Emitenta dots vērtspapīra saīsināts nosaukums, ņemot vērā vērtspapīra raksturīgās iezīmes un jebkādu citu pieejamu informāciju

Emisijas datums

V

Datums, kurā emitents nogādā vērtspapīrus emisijas izplatītājam, pretī saņemot maksājumu. Šis ir datums, kurā pirmo reizi vērtspapīri ir pieejami piegādei ieguldītājiem.

Termiņa beigu datums

V

Datums, kurā instruments tiek dzēsts

Nesamaksātā summa

V

Nesamaksātā summa, kas konvertēta euro

Tirgus kapitalizācija

V

Pēdējā pieejamā tirgus kapitalizācija euro

Uzkrātie procenti

V

Uzkrātie procenti pēc pēdējiem kupona maksājumiem vai kopš uzkrāšanas sākuma datuma

Pēdējā dalījuma faktors

V

Krājumu dalīšana un reversā daļu dalīšana

Pēdējā dalījuma datums

V

Datums, kurā krājumu dalījums stājas spēkā

Kupona veids

V

Kupona veids (fiksētais, svārstīgais, pieaugošais utt.)

Parāda veids

V

Parāda instrumenta veids

Dividenžu apjoms

V

Pēdējā dividenžu maksājuma apjoms par daļu dividenžu apjoma veidā pirms nodokļu nomaksas (bruto dividendes)

Dividenžu apjoma veids

V

Izteikts dividenžu valūtā, vai daļu skaitā

Dividenžu valūta

V

Pēdējā dividenžu maksājuma valūta

Aktīvu vērtspapīrošanas veids

V

Aktīvu nodrošinājuma veids

5. tabula

Turētāja emitētu vērtspapīru turējumi

| Sniegtā informācija (28) | Atribūts | Statuss (29) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pārskata pamatdati |

Sniegtā informācija (28)

Atribūts

Statuss (29)

Apraksts

1.

Kopsavilkumu identifikācijas numurs

M (30)

Vērtspapīru iekšējais identifikācijas numurs vērtspapīru turējumu kopsavilkuma datiem

Instrumentu klasifikācija

M

Vērtspapīru klasifikācija saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

Biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511)

NTF akcijas vai apliecības (F.521)

Atlikumi tirgus vērtībā

M

Kopējais vērtspapīru apjoms turējumā Tirgus vērtībā. Turējuma summa tirgus kotācijas cenā, kas izteikta euro, ieskaitot uzkrātos procentus (31)

2. DAĻA

Pārskatu sniedzēju grupu vērtspapīru turējumi

1. tabula

Vispārēja informācija un paskaidrojumu piezīmes

| Sniegtā informācija (32) | Atribūts | Statuss (33) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vispārēja informācija |

Sniegtā informācija (32)

Atribūts

Statuss (33)

Apraksts

1.

Pārskatu sniedzēja iestāde

M

Pārskatu sniedzējas iestādes identifikācijas kods

Iesniegšanas datums

M

Datu iesniegšanas datums VTSDB

Pārskata periods

M

Periods, uz kuru dati attiecas

Pārskatu sniegšanas biežums

M

Ceturkšņa dati

| 2. | Paskaidrojumu piezīmes (metadati) |
| --- | --- |

2.

M

Pirmstermiņa dzēšanas uzskaite

M

Uzkrāto procentu uzskaite

2. tabula

Informācija par vērtspapīru turējumiem

| Sniegtā informācija (34) | Atribūts | Statuss (35) | Pārskatu sniegšanas līmenis (36) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informācija par turētājiem |

Sniegtā informācija (34)

Atribūts

Statuss (35)

Pārskatu sniegšanas līmenis (36)

Apraksts

1.

Pārskatu sniedzējas grupas ID

M

G

Standarta kods, kas ir pārskatu sniedzējas grupas unikāls identifikators (37)

Pārskatu sniedzējas grupas ID veids

M

G

Norāda pārskatu sniedzējai grupai izmantotā koda veidu

Pārskatu sniedzējas grupas JPI

M

G

JPI saskaņā ar pārskatu sniedzējas grupas Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) 17442

Iestādes ID

M

E

Standarta kods, kas ir grupas iestādes unikāls identifikators (37)

Iestādes ID veids

M

E

Norāda grupas iestādei izmantotā koda veidu

Iestādes JPI

M

E

Grupas iestādes JPI saskaņā ar ISO 17442

Iestādes rezidences valsts

M

E

Iestādes juridiskās reģistrācijas vai rezidences valsts

Pārskatu sniedzējas grupas nosaukums

M

G

Pārskatu sniedzējas grupas pilns juridiskais nosaukums.

Iestādes nosaukums

M

E

Grupas iestādes pilns juridiskais nosaukums.

Grupas sektora galvenā iestāde

M

G

Grupas datu pārskata sniedzēja institucionālais sektors saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Iestādes sektors

M

E

Grupas iestādes institucionālais sektors saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Tiešā mātesuzņēmuma ID

M

E

Standarta kods, kas ir tās tiešās juridiskās personas unikāls identifikators, kuras juridiski atkarīga daļa ir iestāde (37)

Tiešā mātesuzņēmuma ID veids

M

E

Norāda tiešajam mātesuzņēmumam izmantotā identifikācijas koda veidu

Grupas veids

M

G

Grupas veids

| 2. | Informācija par vērtspapīriem |
| --- | --- |

2.

Pārskata bāze

V

E

Norāda, vai vērtspapīrs tiek kotēts procentos vai vienībās

Procenti

Vienības

Nomināla valūta

V

E

Valūta, kādā denominēts vērtspapīrs, par to sniedz ziņas, ja pārskata bāze ir līdzvērtīga procentiem

Formāts

M (38)

E

Precizē formātu, kas izmantots atlikumiem nominālvērtībā

Nominālvērtība, kas izteikta euro vai citā attiecīgā valūtā

Daļu/vienību skaits (39)

Atlikumi

M

E

Kopējais vērtspapīru apjoms turējumā

Nominālvērtībā (38). Vērtspapīra daļu vai vienību skaits vai kopsavilkum nominālvērtība nomināla valūtā vai euro, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu, nevis vienībās, izņemot uzkrātos procentus

Tirgus vērtībā. Vērtspapīru turējuma summa tirgus kotācijas cenā, kas izteikta euro, ieskaitot uzkrātos procentus (40)
   (41)

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (uzraudzības tvērumā)

M

G

Norāda, vai vērtspapīru ir emitējusi tās pašas grupas iestāde saskaņā ar konsolidācijas uzraudzības tvērumu.

Emitents ir pārskata sniedzēju grupas daļa (grāmatvedības tvērumā)

M

G

Norāda, vai vērtspapīru ir emitējusi tās pašas grupas iestāde saskaņā ar konsolidācijas grāmatvedības tvērumu.

| 3. | Informācija par grāmatvedību un risku |
| --- | --- |

3.

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statuss

M

G

Pārskatītu un pārstrukturētu instrumentu identifikācija.

Pārskatīšanas un pārstrukturēšanas statusa datums

M

G

Datums, kurā ir iegūts datu atribūtā “Pārskatīta un pārstrukturēta instrumenta statuss” norādītais pārskatīta un pārstrukturēta instrumenta statuss.

Instrumenta saistību izpildes statuss

M

G

Instrumentu, kuri ir ienākumus nenesoši, identifikācija saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (42).

Instrumenta saistību izpildes statusa datums

M

G

Datums, kurā ir iegūts vai mainīts datu atribūtā “instrumenta saistību izpildes statuss” norādītais saistību izpildes statuss.

Emitenta saistību neizpildes statuss

M

G

Emitenta saistību neizpildes statusa identifikācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu

Emitenta saistību neizpildes statusa datums

M

G

Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “emitenta saistību neizpildes statuss” norādītais saistību neizpildes statuss.

Instrumenta saistību neizpildes statuss

M

G

Instrumenta saistību neizpildes statusa identifikācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu (43)

Instrumenta saistību neizpildes statusa datums

M

G

Datums, kurā stājās spēkā vai tika grozīts datu atribūtā “instrumenta saistību neizpildes statuss” norādītais saistību neizpildes statuss.

Grāmatvedības standarts

M

G un E

Pārskatu sniedzēja lietotais grāmatvedības standarts.

Uzskaites vērtība

M

E

Uzskaites vērtība saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikumu.

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā būtu jākonvertē euro atbilstīgi attiecīgajam Eiropas Centrālās bankas (ECB) euro ārvalstu valūtas atsauces kursam, piem., vidējam tirgus kursam pārskata dienā.

Vērtības samazinājuma veids

M

E

Vērtības samazinājuma veids

Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode

M

E

Metode, kuru izmanto vērtības samazinājuma novērtēšanai gadījumos, kad instruments ir pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Izdala kolektīvo un individuālo metodi.

Uzkrātā vērtības samazinājuma summa

M

E

Summa attiecībā uz atskaitījumiem kredītu zaudējumiem, kuras ir piemērotas vai piešķirtas instrumentam pārskata datumā. Šo datu atribūtu piemēro instrumentiem, uz kuriem attiecas vērtības samazinājums atbilstoši grāmatvedības standartiem.

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā būtu jākonvertē euro atbilstīgi attiecīgajam ECB euro ārvalstu valūtas atsauces kursam, piem., vidējam tirgus kursam pārskata dienā.

Apgrūtinājuma avoti

M

E

Darījuma veids, kurā darījums tiek apgrūtināts saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014. Aktīvu uzskata par apgrūtinātu, ja tas ir ieķīlāts vai uz to attiecas jebkura veida vienošanās instrumentu nodrošināt, vērtspapīrot vai uzlabot kredīta kvalitāti, no kuras to nevar brīvi izņemt.

Instrumentu grāmatvedības klasifikācija

M

E

Grāmatvedības portfelis, kurā instruments tiek uzrādīts saskaņā ar pārskata sniedzēja piemēroto grāmatvedības standartu.

Prudenciālo uzkrājumu portfelis (Prudential portfolio)

M

E

Tirdzniecības portfeļa un netirgojamo aktīvu portfeļa klasifikācija Instruments atrodas tirdzniecības portfelī, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 86) apakšpunktā.

Uzkrātās izmaiņas patiesajā vērtībā kredītriska dēļ

M

E

Patiesās vērtības uzkrātās izmaiņas kredītriska rezultātā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 46. punktu.

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā būtu jākonvertē euro atbilstīgi attiecīgajam ECB euro ārvalstu valūtas atsauces kursam, piem., vidējam tirgus kursam pārskata dienā.

Kumulatīvās piedzītās summas kopš saistību neizpildes

M

E

Kopējā piedzītā summa kopš saistību neizpildes dienas. Summa euro. Summas ārvalstu valūtā būtu jākonvertē euro atbilstīgi attiecīgajam ECB euro ārvalstu valūtas atsauces kursam, piem., vidējam tirgus kursam pārskata dienā.

Emitenta saistību neizpildes varbūtība

M (44)

G

Varbūtība, ka emitents viena gada laikā neizpildīs savas saistības, nosakot to saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 160., 163., 179. un 180. pantu

Saistību neizpildes zaudējumi ekonomikas lejupslīdes laikā

M (44))

G

Tās summas, kura varētu tikt zaudēta riska darījumā ekonomikas lejupslīdes laikā, ja saistības netiktu izpildītas viena gada laikā, attiecība pret neatmaksāto summu saistību neizpildes gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. pantu

Saistību neizpildes zaudējumi parastos ekonomikas attīstības periodos.

M (44)

G

Tās summas, kura varētu tikt zaudēta riska darījumā parastos ekonomikas attīstības periodos, ja saistības netiktu izpildītas viena gada laikā, attiecība pret neatmaksāto summu neizpildes gadījumā.

Riska svērums

M (45)

G

Ar riska darījumu saistīto risku svērums saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013

Riska vērtība (risks saistību neizpildes gadījumā)

M

E

Riska darījuma vērtība pēc kredītriska samazināšanas un kredīta konversijas faktoru piemērošanas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 680/2014.

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā būtu jākonvertē euro atbilstīgi attiecīgajam ECB euro ārvalstu valūtas atsauces kursam, piem., vidējam tirgus kursam pārskata dienā.

Kapitāla aprēķināšanas metode prudenciāliem mērķiem

M

E

Identificē metodi, ar kādu aprēķina riska darījumu riska svērtās vērtības Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punkta a) un f) apakšpunkta vajadzībām.

Riska darījuma klase

M

E

Riska darījuma klase saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

3. tabula

Vērtspapīru ar kodu turējumi

| Sniegtā informācija (46) | Atribūts | Statuss (47) | Pārskatu sniegšanas līmenis (48) | Apraksts ISIN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārskata dati | ISIN kods | M | E | ISIN kods |

Sniegtā informācija (46)

Atribūts

Statuss (47)

Pārskatu sniegšanas līmenis (48)

Apraksts ISIN

Pārskata dati

ISIN kods

M

E

ISIN kods

4. tabula

Vērtspapīru bez ISIN koda turējumi

| Sniegtā informācija (49) | Atribūts | Statuss (50) | Pārskatu sniegšanas līmenis (51) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pārskata pamatdati |

Sniegtā informācija (49)

Atribūts

Statuss (50)

Pārskatu sniegšanas līmenis (51)

Apraksts

1.

Vērtspapīru identifikācijas numurs

M

E

NCB iekšējais identifikācijas numurs vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem, par kuriem pārskatu sniedz individuālu vērtspapīru līmenī

Vērtspapīru identifikācijas numura veids

M

E

Precizē vērtspapīru identifikācijas numuru vērtspapīriem, par kuriem pārskatu sniedz individuālu vērtspapīru līmenī (52)

NCB iekšējais numurs

CUSIP

SEDOL

Cits (53)

Instrumentu klasifikācija

M

E

Vērtspapīru klasifikācija saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

Biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511)

NTF akcijas vai apliecības (F.521)

Ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522)

Citi vērtspapīru veidi (54)

Emitenta sektors

M

E

Emitenta institucionālais sektors saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Emitenta valsts

M

E

Vērtspapīra emitenta juridiskās reģistrācijas vai mītnes valsts

| 2. | Pārskata papilddati |
| --- | --- |

2.

Emitenta ID

M

E

Standarta kods, kas ir emitenta unikāls identifikators (55)

Emitenta ID veids

M

E

Norāda emitentam izmantotā koda veidu

Emitenta nosaukums

M

E

Emitenta nosaukums

Emitenta JPI

M

E

Emitenta JPI saskaņā ar ISO 17442

Emitenta NACE sektors

M

E

Darījuma partneru klasifikācija pēc to saimnieciskās darbības sektora atbilstoši NACE 2.red. statistiskajai klasifikācijai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006 (56).

Iestādes statuss

M

E

Papildu atribūts, kas ietver informāciju par emitentu statusu, t.sk. saistību neizpildes statusu, kā arī kategorijas, kuras apraksta apstākļus, kādos iestādei var būt saistību neizpildes statuss saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu, kā arī jebkuru citus iestādes statusa veidus, piem., apvienošanos, iegādi utt.

Iestādes statusa datums

M

E

Datums, kurā tika grozīts iestādes statuss

Emisijas datums

M

E

Datums, kurā emitents nogādā vērtspapīrus emisijas izplatītājam, pretī saņemot maksājumu. Šis ir datums, kurā pirmo reizi vērtspapīri ir pieejami piegādei ieguldītājiem.

Termiņa beigu datums

M

E

Datums, kurā instruments tiek dzēsts

Nomināla valūta

M

E

Vērtspapīra denominācijas valūta

Galvenā aktīva klasifikācija

M

E

Instrumenta klasifikācija.

Aktīvu vērtspapīrošanas veids

M

E

Aktīvu nodrošinājuma veids

Vērtspapīra statuss

M

E

Papildu atribūts, kas ļaij identificēt vērtspapīra statusu un kas var norādīt vai instruments ir spēkā esošs vai neesošs, piem., neizpildītas saistības, beidzies termiņš vai dzēšana pirms termiņa.

Vērtspapīra statusa datums

M

E

Datums, kurā iestājies vērtspapīra statuss, kas norādīts “Vērtspapīra statusā”

Instrumenta kavētie maksājumi

M

E

Kopējā summa, ko veido pārskata dienā nenomaksātā pamatsumma, procentu maksājumi un visa veida komisijas maksas, kurai ir iestājies līgumā noteiktas atmaksas termiņš un tā nav nomaksāta (ir iestājies kavējums). Šī summa ir jāuzrāda vienmēr. Jāuzrāda 0 tad, ja pārskata dienā instrumentam nav iestājies kavējums. Summu uzrāda euro. Summas ārvalstu valūtā būtu jākonvertē euro atbilstīgi attiecīgajam ECB euro ārvalstu valūtas atsauces kursam, piem., vidējam tirgus kursam pārskata dienā.

Instrumenta kavēto maksājumu datums

M

E

Datums, kurā attiecībā uz instrumentu ir iestājies kavējums saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 48. punktu. Tas ir agrākais datums, kurā instrumentam ir nenomaksāta summa pārskata datumā, un tas ir jāuzrāda gadījumā, ja pārskata dienā instrumentam ir kavējums.

Instrumenta senioritātes veids

M

E

Norāda, vai instruments ir garantēts vai nav garantēts, tā ranga līmeni un vai tas ir nodrošināts vai nenodrošināts.

Nodrošinājuma ģeogrāfiskā atrašanās vieta

M

E

Nodrošinājums ģeogrāfiskā dalījumā

Garantijas devēja ID

M

E

Standarta kods, kas ir garantijas devēja unikāls identifikators (57)

Garantijas devēja ID veids

M

E

Norāda garantijas devējam izmantotā koda veidu

3. DAĻA

Apdrošināšanas sabiedrību vērtspapīru turējumu gada dati

1. tabula

Vispārēja informācija un paskaidrojumu piezīmes

| Sniegtā informācija (58) | Atribūts | Statuss (59) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vispārēja informācija |

Sniegtā informācija (58)

Atribūts

Statuss (59)

Apraksts

1.

Pārskatu sniedzēja iestāde

M

Pārskatu sniedzējas iestādes identifikācijas kods

Iesniegšanas datums

M

Datu iesniegšanas datums VTSDB

Pārskata periods

M

Periods, uz kuru dati attiecas

Pārskatu sniegšanas biežums

M

Gada dati

| 2. | Paskaidrojumu piezīmes (metadati) |
| --- | --- |

2.

M

Pirmstermiņa dzēšanas uzskaite

M

Uzkrāto procentu uzskaite

2. tabula

Informācija par vērtspapīru turējumiem

| Sniegtā informācija (60) | Atribūts | Statuss (61) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informācija par vērtspapīriem |

Sniegtā informācija (60)

Atribūts

Statuss (61)

Apraksts

1.

Turētāja sektors

M

Ieguldītāja sektors/apakšsektors.

Apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

Avots

M

Par vērtspapīru turējumiem iesniegtās informācijas avots

Tieša pārskatu sniegšana

Pārskatu sniegšanu veic kontu turētājs

Jaukta pārskatu sniegšana (62)

Nav pieejams

AS iestāžu mītnes valstis (galvenais birojs un filiāles)

AS iestāžu mītnes valstis (galvenais birojs un filiāles)

Rezidents galvenā biroja valstī

Nav rezidents galvenā biroja valstī

Ja nav rezidents galvenā biroja valstī, ir citas EEZ valsts rezidents, valstu dalījumā

Ja nav rezidents galvenā biroja valstī, ir rezidents valstī, kas nav EEZ valsts

Pārskata bāze

V

Norāda, vai vērtspapīrs tiek kotēts procentos vai vienībās

Procenti

Vienības

Nomināla valūta

V

Valūta, kādā denominēts vērtspapīrs, par to sniedz ziņas, pārskata bāze ir līdzvērtīga procentiem

Atlikumi

M

Kopējais vērtspapīru apjoms turējumā

Nominālvērtībā (63). Vērtspapīra daļu vai vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība (nomināla valūtā vai euro), ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu, nevis vienībās, izņemot uzkrātos procentus

Tirgus vērtībā. Turējuma summa tirgus kotācijas cenā, kas izteikta euro, ieskaitot uzkrātos procentus (64)

Formāts

V (65)

Precizē formātu, kas izmantots atlikumiem nominālvērtībā

Nominālvērtība, kas izteikta euro vai citā attiecīgā valūtā

Daļu/vienību skaits

Konfidencialitātes statuss

M

Konfidencialitātes statuss attiecībā uz atlikumiem

Nav paredzēts publicēšanai, tikai iekšējai izmantošanai

Konfidenciāla statistiskā informācija

Nav piemērojama

| 2. | Pārskata pamatdati |
| --- | --- |

2.

Apkopošanas norāde

M

Datu veids

Kopsavilkuma dati (nesniedz individuālu vērtspapīru līmenī)

Instrumentu klasifikācija

M

Vērtspapīru klasifikācija saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Īstermiņa parāda vērtspapīri (F.31)

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri (F.32)

Biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511)

NTF akcijas vai apliecības (F.521)

Ieguldījumu fondu, kas nav NTF, akcijas vai apliecības (F.522)

Emitenta sektors

M

Emitenta institucionālais sektors saskaņā ar EKS 2010 un Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Emitenta valsts

M

Vērtspapīra emitenta juridiskās reģistrācijas vai mītnes valsts

Euro zonas valstis

Ārpus euro zonas Eiropas Savienības valstis

Ārpus Eiropas Savienības valstis

---

(1)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

1

(2)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

2

(3)  Tikai attiecībā uz atlikumiem, ja informācija par darījumiem ir iegūta no mēneša atlikumiem VTSDB.

3

(4)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

4

(5)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

5

(6)  Kategoriju numerācija šajā pamatnostādnē atspoguļo numerāciju, kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.) (turpmāk – “EKS 2010”).

6

(7)  Citi finanšu starpnieki (S.125) + finanšu palīgsabiedrības (S.126) + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127).

7

(8)  Tikai gadījumā, kad netiek atsevišķi sniegti dati par S.11, S.13 un S.15.

8

(9)  Attiecībā uz datiem, kurus sniedz to ārpus euro zonas valstu NCB tikai pārskatu sniegšanai par nerezidentu ieguldītāju turējumiem.

9

(10)  Rezidents turētāja valstī, kuram nav piešķirts sektors, t. i., nebūtu jāsniedz pārskati par nezināmu valstu nezināmiem sektoriem. Statistiski nozīmīgu vērtību gadījumā NCB informē VTSDB operatorus par iemesliem, kāpēc sektors nav zināms.

10

(11)  Tikai tad, ja nevar nodalīt tiešu un kontu turētāju veiktu pārskatu sniegšanu.

11

(12)  Nav jāsniedz, ja tiek sniegti dati par tirgus vērtībām (un attiecīgajām citām pārmaiņām apjomā/darījumiem).

12

(13)  Ieteicams iekļaut uzkrātos procentus, maksimāli izmantojot savas iespējas.

13

(14)  Ja NCB paziņo par konfidencialitātes statusu, par šo atribūtu pārskats nav jāsniedz. Apjoms var attiekties uz vislielāko ieguldītāju, nevis diviem lielākajiem ieguldītājiem, kas ir pārskatu sniedzējas NCB atbildībā.

14

(15)  NCB tiek rosinātas sniegt pārskatu par nominālvērtību vērtspapīru vienību skaitā, ja vērtspapīri tiek kotēti vienībās Centralizētajā vērtspapīru datubāzē (CVDB).

15

(16)  Jāsniedz pārskati tikai tad, ja informācija par darījumiem nav iegūta no datiem par atlikumiem VTSDB.

16

(17)  Jāsniedz pārskati tikai par darījumiem, kas iegūti no pārskatu sniedzējiem, nav jāsniedz pārskati par darījumiem, par kuriem informācija iegūta no datiem par atlikumiem vērtspapīru turējumu statistikas datubāzē.

17

(18)  Jāsniedz pārskati, ja nav pieejama/sniegta informācija par divu lielāko ieguldītāju attiecīgajiem atlikumu, darījumu apjomiem, citām pārmaiņām vērtspapīru apjomā.

18

(19)  Jāizmanto tikai tad, ja informācija par darījumiem ir iegūta no datiem par atlikumiem vērtspapīru turējumu statistikas datubāzē. Šādos gadījumos informāciju par konfidencialitātes statusu iegūs vērtspapīru turējumu statistikas datubāzē, t. i., ja sākotnējie un/vai beigu atlikumi ir konfidenciāli, iegūtā informācija par darījumiem tiek apzīmēta kā konfidenciāla.

19

(20)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

20

(21)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

21

(22)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

22

(23)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

23

(24)  Nav prasīts attiecībā uz vērtspapīriem, par kuriem pārskatus sniedz uz kopsavilkuma bāzes.

24

(25)  NCB būtu jāizmanto to pašu vērtspapīru identifikācijas numuru katram vērtspapīram vairāku gadu laikposmā. Turklāt katram vērtspapīru identifikācijas numuram būtu jāattiecas tikai uz vienu vērtspapīru. NCB ir jāinformē VTSDB operatori, ja tās to nespēj izdarīt. CUSIP un SEDOL kodus var izmantot kā NCB iekšējos numurus.

25

CUSIP

SEDOL

(26)  Šie vērtspapīri netiks iekļauti, lai iegūtu kopsavilkuma rādītājus.

26

(27)  Lai aprēķinātu atlikumus tirgus vērtībā, izmantojot datus par atlikumu nominālo vērtību.

27

(28)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

28

(29)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

29

(30)  NCB izmanto iepriekš noteiktus identifikācijas numurus, par kuriem panākta vienošanās ar VTSDB operatoriem.

30

(31)  Ieteicams iekļaut uzkrātos procentus, maksimāli izmantojot savas iespējas.

31

(32)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

32

(33)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

33

(34)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

34

(35)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

35

(36)  G: Grupas līmenis; E: Iestādes līmenis. Ja tiek piemērots Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4.a panta 3. punktā paredzētais atbrīvojums, datu ailes, kas atsaucas un pārskatu sniegšanu individuālu iestāžu līmenī, jāsniedz saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem noteikumiem, kurus noteikusi NCB, kura atbild par atbrīvojumu, nodrošinot, ka dati ir viendabīgi attiecībā pret obligātajiem dalījumiem.

36

(37)  Identifikators jānosaka atsevišķi.

37

(38)  Nav jāsniedz, ja tiek sniegti dati par tirgus vērtībām.

38

(39)  NCB tiek rosinātas sniegt pārskatu par nominālvērtību vērtspapīru vienību skaitā, ja vērtspapīri tiek kotēti vienībās Centralizētajā vērtspapīru datubāzē (CVDB).

39

(40)  Ieteicams iekļaut uzkrātos procentus, maksimāli izmantojot savas iespējas.

40

(41)  Par vērtspapīriem ar ISIN kodu vērtspapīru turējumā kopējo summu sniedz tirgus vērtībā, t. i., turējuma summu tirgus kotācijas cenā, kas izteikta euro, ieskaitot uzkrātos procentus. Drīkst izmantot alternatīvas aplēses, piem., uzskaites vērtības, ievērojot principu, ka darīts viss iespējamais, ja tirgus vērtība nav pieejama.

41

ISIN

(42)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

42

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

43

(44)  Sniedz, ja piemēro uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā.

44

(45)  Sniedz, ja nepiemēro IRB metodi regulētā kapitāla aprēķināšanai vai ja dati ir pieejami citā veidā.

45

(46)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

46

(47)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

47

(48)  G: Grupas līmenis; E: Iestādes līmenis. Ja tiek piemērots Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4.a panta 3. punktā paredzētais atbrīvojums, datu ailes, kas atsaucas un pārskatu sniegšanu individuālu iestāžu līmenī, jāsniedz saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem noteikumiem, kurus noteikusi NCB, kura atbild par atbrīvojumu, nodrošinot, ka dati ir viendabīgi attiecībā pret obligātajiem dalījumiem.

48

(49)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

49

(50)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

50

(51)  G: Grupas līmenis; E: Iestādes līmenis. Ja tiek piemērots Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4.a panta 3. punktā paredzētais atbrīvojums, datu ailes, kas atsaucas un pārskatu sniegšanu individuālu iestāžu līmenī, jāsniedz saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem noteikumiem, kurus noteikusi NCB, kura atbild par atbrīvojumu, nodrošinot, ka dati ir viendabīgi attiecībā pret obligātajiem dalījumiem.

51

(52)  NCB būtu jāizmanto to pašu vērtspapīru identifikācijas numuru katram vērtspapīram vairāku gadu laikposmā. Turklāt katram vērtspapīru identifikācijas numuram būtu jāattiecas tikai uz vienu vērtspapīru. NCB ir jāinformē VTSDB operatori, ja tās to nespēj izdarīt. CUSIP un SEDOL kodus var izmantot kā NCB iekšējos numurus.

52

CUSIP

SEDOL

(53)  NCB metadatos būtu jānorāda izmantotā identifikācijas numura veids.

53

(54)  Šie vērtspapīri netiks iekļauti, lai iegūtu kopsavilkuma rādītājus.

54

(55)  Identifikators jānosaka atsevišķi.

55

(56)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006 ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

56

NACE

(57)  Identifikators jānosaka atsevišķi. Attiecīgos gadījumos izmanto JPI.

57

(58)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

58

(59)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

59

(60)  Elektroniskās pārskatu sniegšanas standarti ir noteikti atsevišķi.

60

(61)  M: obligāts atribūts; V: brīvprātīgi izvēlēts atribūts.

61

(62)  Tikai tad, ja nevar nodalīt tiešu un kontu turētāju veiktu pārskatu sniegšanu.

62

(63)  Nav jāsniedz, ja tiek sniegti dati par tirgus vērtībām.

63

(64)  Ieteicams iekļaut uzkrātos procentus, maksimāli izmantojot savas iespējas.

64

(65)  Nav jāsniedz, ja tiek sniegti dati par tirgus vērtībām (un attiecīgajām citām pārmaiņām apjomā/darījumiem).”

65

---

II PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2013/7 II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

PAZIŅOJUMA VĒSTULE GRUPAS DATU PĀRSKATU SNIEDZĒJIEM

Paziņojums par grupas datu pārskatu sniedzēja klasifikāciju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (1)

Ar šo mēs Eiropas Centrālās bankas (ECB) vārdā paziņojam, ka ECB Padome ir klasificējusi [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] kā grupas datu pārskatu sniedzēju statistikas vajadzībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. panta 4. punktu.

Grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] kā grupas datu pārskatu sniedzēja pārskatu sniegšanas pienākumi ir noteikti Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 3.a pantā.

“Grupas datu pārskatu sniedzēja” klasifikācijas pamatojums

ECB Padome ir noteikusi, ka saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] kvalificējas kā grupas datu pārskatu sniedzējs atbilstoši šādiem kritērijiem:

| a) | [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] ir banku grupas galvenā iestāde, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 1. panta 10. punktā un minēts tās 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā, vai ir iestāde vai finanšu iestāde, kura veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs un kura nav banku grupas daļa (turpmāk – “iestāde”)) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu; |
| --- | --- |

a)

[grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] ir banku grupas galvenā iestāde, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 1. panta 10. punktā un minēts tās 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā, vai ir iestāde vai finanšu iestāde, kura veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs un kura nav banku grupas daļa (turpmāk – “iestāde”)) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu;

| b) | [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] atbilst šādiem kritērijiem (2):






  i) | [[grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] banku grupas kopējo bilances aktīvu vērtība; vai [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] kopējo bilances aktīvu vērtība ir lielāka par 0,5 % no Eiropas Savienības banku grupu kopējās konsolidētās bilances aktīviem saskaņā ar visjaunākajiem datiem, kas pieejami ECB, t. i., a) datiem, kuri attiecas uz decembra beigām kalendārajā gadā, kas bijis pirms šīs vēstules nosūtīšanas; vai b) ja a) apakšpunktā minētie dati nav pieejami – datiem, kuri attiecas uz iepriekšējā gada decembra beigām]; |
| --- | --- | --- |

b)

[grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] atbilst šādiem kritērijiem (2):

i)

[[grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] banku grupas kopējo bilances aktīvu vērtība; vai [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] kopējo bilances aktīvu vērtība ir lielāka par 0,5 % no Eiropas Savienības banku grupu kopējās konsolidētās bilances aktīviem saskaņā ar visjaunākajiem datiem, kas pieejami ECB, t. i., a) datiem, kuri attiecas uz decembra beigām kalendārajā gadā, kas bijis pirms šīs vēstules nosūtīšanas; vai b) ja a) apakšpunktā minētie dati nav pieejami – datiem, kuri attiecas uz iepriekšējā gada decembra beigām];

| ii) | [banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai euro zonā šādu iemeslu dēļ: [šeit pievienot pamatojumu, kāpēc banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai euro zonā:







  — | banku grupa vai iestāde ir cieši un plaši savstarpēji saistīta ar citām finanšu iestādēm euro zonā, |
| --- | --- | --- |

ii)

[banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai euro zonā šādu iemeslu dēļ: [šeit pievienot pamatojumu, kāpēc banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai euro zonā:

—

banku grupa vai iestāde ir cieši un plaši savstarpēji saistīta ar citām finanšu iestādēm euro zonā,

| — | banku grupai vai iestādei ir stabila un plaša pārrobežu darbība, |
| --- | --- |

—

banku grupai vai iestādei ir stabila un plaša pārrobežu darbība,

| — | banku grupas vai iestādes darbība ir lielā mērā koncentrēta uz vienu segmentu euro zonas banku uzņēmējdarbībā, kurā tā ir nozīmīgs dalībnieks, |
| --- | --- |

—

banku grupas vai iestādes darbība ir lielā mērā koncentrēta uz vienu segmentu euro zonas banku uzņēmējdarbībā, kurā tā ir nozīmīgs dalībnieks,

| — | banku grupai vai iestādei ir kompleksa korporatīvā struktūra, kas pārsniedz iekšzemes teritorijas robežas]]; |
| --- | --- |

—

banku grupai vai iestādei ir kompleksa korporatīvā struktūra, kas pārsniedz iekšzemes teritorijas robežas]];

| iii) | [banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai [attiecīgajās euro zonas dalībvalstīs] šādu iemeslu dēļ: [šeit pievienot pamatojumu, kāpēc banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai attiecīgajās euro zonas dalībvalstīs:






  — | banku grupa vai iestāde ir cieši un plaši savstarpēji saistīta ar citām finanšu iestādēm iekšzemē, |
| --- | --- | --- |

iii)

[banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai [attiecīgajās euro zonas dalībvalstīs] šādu iemeslu dēļ: [šeit pievienot pamatojumu, kāpēc banku grupa vai iestāde ir nozīmīga finanšu sistēmas stabilitātei un darbībai attiecīgajās euro zonas dalībvalstīs:

—

banku grupa vai iestāde ir cieši un plaši savstarpēji saistīta ar citām finanšu iestādēm iekšzemē,

| — | banku grupas vai iestādes darbība ir lielā mērā koncentrēta uz [norādiet banku uzņēmējdarbības segmentu], kurā tā ir nozīmīgs dalībnieks]]. |
| --- | --- |

—

banku grupas vai iestādes darbība ir lielā mērā koncentrēta uz [norādiet banku uzņēmējdarbības segmentu], kurā tā ir nozīmīgs dalībnieks]].

Informācijas avoti, kas pamato klasificēšanu par “grupas datu pārskatu sniedzēju”

Datus par Eiropas Savienības iestāžu vai banku grupu kopējās bilances aktīviem ECB iegūst, pamatojoties uz nacionālo centrālo banku sniegto informāciju par banku grupu kopējās konsolidētās bilances aktīviem attiecīgajā dalībvalstī, kas aprēķināti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 18. panta 1. punktu, 18. panta 4. punktu, 18. panta 8. punktu, 19. panta 1. punktu, 19. panta 3. punktu, un 23. pantu.

[Ja nepieciešams, šeit būtu jāpievieno plašāks skaidrojums par metodoloģiju, kas izmantota saistībā ar jebkādiem papildu iekļaušanas kritērijiem, ko apstiprinājusi ECB Padome.]

Iebildumi un pārskatīšana, ko veic ECB Padome

Jebkurš lūgums ECB Padomei pārskatīt [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] kā grupas datu pārskatu sniedzēja klasifikāciju, kas īstenota iepriekš norādītā pamatojuma rezultātā, tiek izskatīts 15 ECB darbdienu laikā, kopš šo vēstuli saņēmusi [iekļaut NCB nosaukumu un adresi]. [Grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] norāda šāda lūguma iemeslus un visu pamatojošo informāciju.

Pārskatu sniegšanas pienākuma sākuma datums

Ja nav nekādu iebildumu, [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] sniedz statistisko informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 3.a pantu līdz [iekļaut pārskatu sniegšanas sākuma datumu, t. i., ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc vēstules nosūtīšanas].

Paziņojuma saņēmējas iestādes statusa pārmaiņas

Jūs tiekat lūgts informēt [paziņojuma nosūtītājas NCB nosaukums] par jebkādām pārmaiņām attiecībā uz [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] nosaukumu vai juridisko statusu, apvienošanos, pārstrukturēšanu un jebkādu citu notikumu vai apstākļiem, kas var ietekmēt [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] pārskatu sniegšanas pienākumus, 10 ECB darbdienu laikā pēc šāda notikuma.

Neskatoties uz šāda notikuma faktu, uz [grupas datu pārskatu sniedzēja juridiskais nosaukums] attiecas pārskatu sniegšanas pienākumi, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), līdz laikam, kad ECB vārdā jūs informējam par pretējo.

Ar cieņu

[paraksts]”.

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (2012. gada 17. oktobris) par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2012/24) (OV L 305, 1.11.2012., 6. lpp.).

1

(2)  Ievietot attiecīgos kritērijus, kuriem paziņojuma saņēmēja banku grupas galvenā iestāde atbilst kā grupas datu pārskatu sniedzējs atbilstoši ECB Padomes lēmumam.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

3

---