# Úřední věstník L 144/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 144 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 591. června 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 144

České vydání

Právní předpisy

Ročník 591. června 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2016/859 ze dne 4. března 2016 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii | 1 |
| | | Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii | 3 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/860 ze dne 4. února 2016, kterým se dále upřesňují určité okolnosti, za nichž je nutné vyloučení z výkonu pravomocí k odpisu nebo konverzi podle čl. 44 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků | 11 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/861 ze dne 18. února 2016, kterým se opravuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro rizika opcí jiná než rizika delta v rámci standardizovaného přístupu k tržním rizikům, a kterým se opravuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce (
  1
  ) | 21 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/862 ze dne 31. května 2016 o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se netýká snížení rizika onemocnění ani vývoje a zdraví dětí (
  1
  ) | 24 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2016/863 ze dne 31. května 2016, kterým se mění přílohy VII a VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o žíravost/dráždivost pro kůži, vážné poškození očí/podráždění očí a akutní toxicitu (
  1
  ) | 27 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/864 ze dne 31. května 2016, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky triasulfuron a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 32 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/865 ze dne 31. května 2016, kterým se zahajuje šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem některých mírně upravených hliníkových fólií z Čínské lidové republiky a kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu | 35 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/866 ze dne 31. května 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 42 |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13) | 44 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/868 ze dne 18. května 2016, kterým se mění rozhodnutí ECB/2014/6 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (ECB/2016/14) | 99 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2016/859 ze dne 4. března 2016 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

1

Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

3

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/860 ze dne 4. února 2016, kterým se dále upřesňují určité okolnosti, za nichž je nutné vyloučení z výkonu pravomocí k odpisu nebo konverzi podle čl. 44 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků

11

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/861 ze dne 18. února 2016, kterým se opravuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro rizika opcí jiná než rizika delta v rámci standardizovaného přístupu k tržním rizikům, a kterým se opravuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce (
  1
  )

1

21

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/862 ze dne 31. května 2016 o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se netýká snížení rizika onemocnění ani vývoje a zdraví dětí (
  1
  )

1

24

*

Nařízení Komise (EU) 2016/863 ze dne 31. května 2016, kterým se mění přílohy VII a VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o žíravost/dráždivost pro kůži, vážné poškození očí/podráždění očí a akutní toxicitu (
  1
  )

1

27

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/864 ze dne 31. května 2016, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky triasulfuron a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

1

32

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/865 ze dne 31. května 2016, kterým se zahajuje šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem některých mírně upravených hliníkových fólií z Čínské lidové republiky a kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu

35

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/866 ze dne 31. května 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

42

*

Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13)

44

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/868 ze dne 18. května 2016, kterým se mění rozhodnutí ECB/2014/6 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (ECB/2016/14)

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/859

ze dne 4. března 2016

o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána v Lucemburku 17. června 2002 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006. |
| --- | --- |

(1)

Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána v Lucemburku 17. června 2002 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006.

| (2) | Chorvatská republika se stala členským státem Evropské unie dne 1. července 2013. |
| --- | --- |

(2)

Chorvatská republika se stala členským státem Evropské unie dne 1. července 2013.

| (3) | Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být přistoupení Chorvatské republiky k dohodě schváleno formou protokolu k uvedené dohodě uzavřeného mezi Radou, jež jedná jménem Unie a jednomyslně jménem členských států, a Libanonskou republikou. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být přistoupení Chorvatské republiky k dohodě schváleno formou protokolu k uvedené dohodě uzavřeného mezi Radou, jež jedná jménem Unie a jednomyslně jménem členských států, a Libanonskou republikou.

| (4) | Dne 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s Libanonskou republikou. Jednání byla úspěšně završena parafováním protokolu připojeného k tomuto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

Dne 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s Libanonskou republikou. Jednání byla úspěšně završena parafováním protokolu připojeného k tomuto rozhodnutí.

| (5) | Článek 7 protokolu stanoví prozatímní provádění protokolu do jeho vstupu v platnost. |
| --- | --- |

(5)

Článek 7 protokolu stanoví prozatímní provádění protokolu do jeho vstupu v platnost.

| (6) | Protokol by měl být podepsán s výhradou jeho pozdějšího uzavření a měl by být prováděn prozatímně, |
| --- | --- |

(6)

Protokol by měl být podepsán s výhradou jeho pozdějšího uzavření a měl by být prováděn prozatímně,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpis Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii jménem Evropské unie a jejích členských států se schvaluje s výhradou uzavření uvedeného protokolu.

Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Unie.

Článek 3

Protokol je prováděn prozatímně v souladu se svým článkem 7 do dokončení postupů nezbytných pro jeho uzavření.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 4. března 2016.

Za Radu

předsedkyně

S.A.M. DIJKSMA

---

(1)  
  Úř. věst. L 143, 30.5.2006, s. 2.

1

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/3

---

PROTOKOL

k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

BULHARSKÁ REPUBLIKA,

ČESKÁ REPUBLIKA,

DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

ESTONSKÁ REPUBLIKA,

IRSKO,

ŘECKÁ REPUBLIKA,

ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

ITALSKÁ REPUBLIKA,

KYPERSKÁ REPUBLIKA,

LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

LITEVSKÁ REPUBLIKA,

LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

MAĎARSKO,

REPUBLIKA MALTA,

NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

POLSKÁ REPUBLIKA,

PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

RUMUNSKO,

REPUBLIKA SLOVINSKO,

SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

FINSKÁ REPUBLIKA,

ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie, dále jen „členské státy“, zastoupené Radou Evropské unie a

EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,

na jedné straně a

LIBANONSKÁ REPUBLIKA, dále jen „Libanon“,

na straně druhé,

pro účely tohoto protokolu dále jen „smluvní strany“,

Vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána v Lucemburku dne 17. června 2002 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006. |
| --- | --- |

(1)

Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána v Lucemburku dne 17. června 2002 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006.

| (2) | Smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii byla podepsána v Bruselu dne 9. prosince 2011 a vstoupila v platnost dne 1. července 2013. |
| --- | --- |

(2)

Smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii byla podepsána v Bruselu dne 9. prosince 2011 a vstoupila v platnost dne 1. července 2013.

| (3) | Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být její přistoupení k dohodě schváleno uzavřením protokolu k dohodě. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být její přistoupení k dohodě schváleno uzavřením protokolu k dohodě.

| (4) | Proběhly konzultace podle čl. 22 odst. 2 dohody, aby se zajistilo zohlednění oboustranných zájmů Unie i Libanonu, |
| --- | --- |

(4)

Proběhly konzultace podle čl. 22 odst. 2 dohody, aby se zajistilo zohlednění oboustranných zájmů Unie i Libanonu,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Chorvatská republika přistupuje jako smluvní strana k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé a přijímá a bere na vědomí, stejně jako ostatní členské státy Unie, znění dohody i společných prohlášení a prohlášení.

KAPITOLA I

ZMĚNY ZNĚNÍ DOHODY VČETNĚ JEJÍCH PŘÍLOH A PROTOKOLŮ

Článek 2

Pravidla původu

Protokol 4 se mění takto:

| 1. | V čl. 18 odst. 4 se doplňuje nová věta, která zní: „Izdano naknadno“. |
| --- | --- |

1.

V čl. 18 odst. 4 se doplňuje nová věta, která zní: „Izdano naknadno“.

| 2. | Příloha V se nahrazuje tímto:


  „1.   PŘÍLOHA V

  ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ NA FAKTUŘE
  Prohlášení na faktuře, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou však není třeba uvádět.
  Bulharské znění
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Španělské znění
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial... (2).
  České znění
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Dánské znění
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Německé znění
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Estonské znění
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Řecké znění
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Anglické znění
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Francouzské znění
  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
  Chorvatské znění
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
  Italské znění
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lotyšské znění
  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).
  Litevské znění
  Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.
  Maďarské znění
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Maltské znění
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Nizozemské znění
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...oorsprong zijn (2).
  Polské znění
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalské znění
  O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Rumunské znění
  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Slovinské znění
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Slovenské znění
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Finské znění
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.
  Švédské znění
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Arabské znění





  ... (3)

  (Místo a datum)
  ... (4)

  (Podpis vývozce; dále musí být čitelně uvedeno jméno osoby, která prohlášení podepisuje.) |
| --- | --- |

2.

Příloha V se nahrazuje tímto:

„1.   PŘÍLOHA V

ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ NA FAKTUŘE

Prohlášení na faktuře, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou však není třeba uvádět.

Bulharské znění

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Španělské znění

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial... (2).

České znění

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Dánské znění

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Německé znění

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Estonské znění

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Řecké znění

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Anglické znění

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Francouzské znění

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Chorvatské znění

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Italské znění

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lotyšské znění

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Litevské znění

Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Maďarské znění

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Maltské znění

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Nizozemské znění

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...oorsprong zijn (2).

Polské znění

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalské znění

O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumunské znění

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovinské znění

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovenské znění

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Finské znění

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Švédské znění

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Arabské znění

Image 1

... (3)

(Místo a datum)

... (4)

(Podpis vývozce; dále musí být čitelně uvedeno jméno osoby, která prohlášení podepisuje.)

KAPITOLA II

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Článek 3

Tranzit zboží

Ustanovení dohody mohou být použita na zboží vyvážené z Libanonu do Chorvatska nebo z Chorvatska do Libanonu, které je v souladu s ustanoveními protokolu 4 dohody a které bylo ke dni přistoupení Chorvatska buď na cestě, nebo v dočasném uskladnění nebo v celním skladu nebo ve svobodném celním pásmu v Libanonu nebo v Chorvatsku.

V takových případech lze přiznat preferenční zacházení, je-li celním orgánům dovážející země do čtyř měsíců ode dne přistoupení Chorvatska předložen doklad o původu vystavený dodatečně celními orgány vyvážející země.

KAPITOLA III

ZÁVĚREČNÁ A OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 4

Libanon se zavazuje, že v souvislosti s tímto rozšířením Unie nevznese žádný nárok, požadavek či žalobu, ani nezmění či nestáhne žádnou koncesi podle čl. XXIV odst. 6 a článku XXVIII GATT 1994.

Článek 5

V přiměřené lhůtě po parafování tohoto protokolu sdělí Unie svým členským státům a Libanonu chorvatské jazykové znění dohody. S výhradou vstupu tohoto protokolu v platnost se jazykové znění uvedené v první větě tohoto článku stává platným za stejných podmínek jako anglické, arabské, bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské jazykové znění dohody.

Článek 6

Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.

Článek 7

Tento protokol schválí Unie, Rada Evropské unie jménem členských států a Libanon podle svých postupů. Strany si vzájemně oznámí dokončení postupů potřebných k tomuto účelu. Listiny o schválení se uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si všechny strany navzájem oznámí, že byly dokončeny postupy k tomu nezbytné.

Až do svého vstupu v platnost je protokol prováděn prozatímně ode dne 1. července 2013.

Článek 8

Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, arabském, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a arabském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní a řádně pověření zástupci k tomuto protokolu své podpisy.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми април през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého dubna dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta aprillikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of April in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit avril deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog travnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto aprile duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų balandžio dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év április havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ April fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig april tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego kwietnia roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de abril de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt aprilie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho apríla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega aprila leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde april år tjugohundrasexton.

Image 2

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 3

Image 4

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 5

Image 6

За Ливанската република

Por la República Libanesa

Za Libanonskou republiku

For Den Libanesiske Republik

Für die Libanesische Republik

Liibanoni Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου

For the Lebanese Republic

Pour la République libanaise

Za Libanonsku Republiku

Per la Repubblica libanese

Libānas Republikas vārdā –

Libano Respublikos vardu

A Libanoni Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Libaniża

Voor de Republiek Libanon

W imieniu Republiki Libańskiej

Pela República Libanesa

Pentru Republica Libaneză

Za Libanonskú republiku

Za Libanonsko republiko

Libanonin tasavallan puolesta

För Republiken Libanon

Image 7

Image 8

---

(1)  Činí-li prohlášení na faktuře schválený vývozce ve smyslu článku 22 protokolu, uvede se na tomto místě číslo povolení schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení na faktuře schválený vývozce, slova v závorkách se musí vynechat nebo musí místo zůstat prázdné.

1

(2)  Uvede se původ produktů. Týká-li se prohlášení na faktuře zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 38 protokolu, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, pomocí zkratky „CM“.

2

(3)  Tyto údaje lze vypustit, je-li informace uvedena v samotném dokladu.

3

(4)  Viz čl. 22 odst. 5 protokolu. Není-li vývozce povinen prohlášení podepisovat, vztahuje se toto osvobození i na jméno podepisující osoby.“

4

---

NAŘÍZENÍ

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/860

ze dne 4. února 2016,

kterým se dále upřesňují určité okolnosti, za nichž je nutné vyloučení z výkonu pravomocí k odpisu nebo konverzi podle čl. 44 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 44 odst. 11 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souvislosti s řešením sporů je nanejvýš důležité, aby orgány příslušné k řešení krize měly k dispozici dostatečné pokyny, které zaručují, že je nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů uplatňován řádně a důsledně v celé Unii. Zastřešující zásada zní, že nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů lze uplatnit na všechny závazky, pokud nejsou výslovně vyloučeny podle čl. 44 odst. 2 směrnice 2014/59/EU. Z toho důvodu nelze u žádných závazků předpokládat, že budou vždy vyloučeny z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, pokud nepatří do seznamu závazků, které jsou podle uvedeného ustanovení výslovně vyloučeny. Samozřejmě již ve fázi plánování řešení krize a posuzování způsobilosti k řešení krize by se měl orgán příslušný k řešení krize snažit co nejvíce snížit počet případů vyloučení z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, aby byla dodržena zásada, že akcionáři a věřitelé budou absorbovat náklady na řešení krize. |
| --- | --- |

(1)

V souvislosti s řešením sporů je nanejvýš důležité, aby orgány příslušné k řešení krize měly k dispozici dostatečné pokyny, které zaručují, že je nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů uplatňován řádně a důsledně v celé Unii. Zastřešující zásada zní, že nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů lze uplatnit na všechny závazky, pokud nejsou výslovně vyloučeny podle čl. 44 odst. 2 směrnice 2014/59/EU. Z toho důvodu nelze u žádných závazků předpokládat, že budou vždy vyloučeny z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, pokud nepatří do seznamu závazků, které jsou podle uvedeného ustanovení výslovně vyloučeny. Samozřejmě již ve fázi plánování řešení krize a posuzování způsobilosti k řešení krize by se měl orgán příslušný k řešení krize snažit co nejvíce snížit počet případů vyloučení z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, aby byla dodržena zásada, že akcionáři a věřitelé budou absorbovat náklady na řešení krize.

| (2) | Obecnou zásadou, která upravuje řešení krize, je, že akcionáři a věřitelé by měli absorbovat ztráty při řešení krize v souladu s pořadím priority jejich pohledávek v běžném úpadkovém řízení. Kromě toho by se věřitelům stejné třídy mělo dostat rovného zacházení. Na tomto základě je třeba jasně definovat diskreční pravomoc orgánů příslušných k řešení krize zcela či zčásti vyloučit určité závazky z rekapitalizace z vnitřních zdrojů a přenést ztráty na věřitele nebo v nezbytném případě na fondy pro řešení krizí. Proto je třeba důkladněji objasnit okolnosti, které umožňují, aby byli věřitelé vyloučeni z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, a každá odchylka od zásady rovného zacházení s věřiteli stejného pořadí (tzv. zásada pari passu) musí být přiměřená, zdůvodněná veřejným zájmem a nediskriminační. |
| --- | --- |

(2)

Obecnou zásadou, která upravuje řešení krize, je, že akcionáři a věřitelé by měli absorbovat ztráty při řešení krize v souladu s pořadím priority jejich pohledávek v běžném úpadkovém řízení. Kromě toho by se věřitelům stejné třídy mělo dostat rovného zacházení. Na tomto základě je třeba jasně definovat diskreční pravomoc orgánů příslušných k řešení krize zcela či zčásti vyloučit určité závazky z rekapitalizace z vnitřních zdrojů a přenést ztráty na věřitele nebo v nezbytném případě na fondy pro řešení krizí. Proto je třeba důkladněji objasnit okolnosti, které umožňují, aby byli věřitelé vyloučeni z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, a každá odchylka od zásady rovného zacházení s věřiteli stejného pořadí (tzv. zásada pari passu) musí být přiměřená, zdůvodněná veřejným zájmem a nediskriminační.

| (3) | Je důležité vymezit rámec, v němž by orgány příslušné k řešení krize vykonávaly pravomoc vyloučit za výjimečných okolností, které jsou vymezeny v čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, aby se do daného scénáře řešení krize vnesla větší jasnost. Je však nutné zajistit orgánům příslušným k řešení krize určitou míru pružnosti, aby mohly v individuálních případech posuzovat, zda jsou vyloučení nezbytně nutná a přiměřená. |
| --- | --- |

(3)

Je důležité vymezit rámec, v němž by orgány příslušné k řešení krize vykonávaly pravomoc vyloučit za výjimečných okolností, které jsou vymezeny v čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, aby se do daného scénáře řešení krize vnesla větší jasnost. Je však nutné zajistit orgánům příslušným k řešení krize určitou míru pružnosti, aby mohly v individuálních případech posuzovat, zda jsou vyloučení nezbytně nutná a přiměřená.

| (4) | Mělo by se přijmout rozhodnutí o využití nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů (nebo jiných nástrojů k řešení krize), aby bylo dosaženo účelů řešení krize podle čl. 31 odst. 2 směrnice 2014/59/EU. Ve stejném duchu by uvedené účely řešení krize měly rovněž mít vliv na rozhodnutí o použití nástroje včetně rozhodnutí o vyloučení závazku nebo třídy závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů v konkrétním případě. |
| --- | --- |

(4)

Mělo by se přijmout rozhodnutí o využití nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů (nebo jiných nástrojů k řešení krize), aby bylo dosaženo účelů řešení krize podle čl. 31 odst. 2 směrnice 2014/59/EU. Ve stejném duchu by uvedené účely řešení krize měly rovněž mít vliv na rozhodnutí o použití nástroje včetně rozhodnutí o vyloučení závazku nebo třídy závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů v konkrétním případě.

| (5) | V souladu s těmito zásadami by měla být schopnost vyloučit nebo zčásti vyloučit určité závazky z výkonu pravomocí k odpisu nebo konverzi podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU omezena na minimum nezbytné k dosažení cílů, které vyloučení zdůvodňují. Za tímto účelem by měla být možnost zčásti vyloučit závazek omezením rozsahu jeho odpisu, je-li to dostačující k dosažení cíle, pokud možno upřednostňována před možností úplného vyloučení závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s těmito zásadami by měla být schopnost vyloučit nebo zčásti vyloučit určité závazky z výkonu pravomocí k odpisu nebo konverzi podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU omezena na minimum nezbytné k dosažení cílů, které vyloučení zdůvodňují. Za tímto účelem by měla být možnost zčásti vyloučit závazek omezením rozsahu jeho odpisu, je-li to dostačující k dosažení cíle, pokud možno upřednostňována před možností úplného vyloučení závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů.

| (6) | Výjimečné využití pravomoci zcela nebo zčásti vyloučit závazek nebo třídu závazků by nemělo ovlivnit odpovědnost orgánů příslušných k řešení krize za zaručení toho, že jsou instituce a skupiny způsobilé k řešení a že disponují dostatečnými prostředky, aby splňovaly minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky a mohly absorbovat ztráty při řešení krize a zaručit rekapitalizaci v souladu s plánem řešení krize. Podle čl. 45 odst. 6 písm. c) směrnice 2014/59/EU musejí relevantní orgány příslušné k řešení krize ve snaze zaručit, že má instituce dostatečnou schopnost absorbovat ztráty a schopnost rekapitalizace, samozřejmě zohlednit všechna pravděpodobná vyloučení. Pokud by vyloučení určitých závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů mohlo výrazně snížit úroveň této schopnosti dostupnou při řešení krize, měl by se orgán příslušný k řešení krize při stanovení minimálních požadavků na kapitál a způsobilé závazky v souladu s čl. 45 odst. 6 písm. c) směrnice 2014/59/EU zabývat pravděpodobnou potřebou takovýchto vyloučení. |
| --- | --- |

(6)

Výjimečné využití pravomoci zcela nebo zčásti vyloučit závazek nebo třídu závazků by nemělo ovlivnit odpovědnost orgánů příslušných k řešení krize za zaručení toho, že jsou instituce a skupiny způsobilé k řešení a že disponují dostatečnými prostředky, aby splňovaly minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky a mohly absorbovat ztráty při řešení krize a zaručit rekapitalizaci v souladu s plánem řešení krize. Podle čl. 45 odst. 6 písm. c) směrnice 2014/59/EU musejí relevantní orgány příslušné k řešení krize ve snaze zaručit, že má instituce dostatečnou schopnost absorbovat ztráty a schopnost rekapitalizace, samozřejmě zohlednit všechna pravděpodobná vyloučení. Pokud by vyloučení určitých závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů mohlo výrazně snížit úroveň této schopnosti dostupnou při řešení krize, měl by se orgán příslušný k řešení krize při stanovení minimálních požadavků na kapitál a způsobilé závazky v souladu s čl. 45 odst. 6 písm. c) směrnice 2014/59/EU zabývat pravděpodobnou potřebou takovýchto vyloučení.

| (7) | Vzhledem k výjimečnému charakteru možnosti, aby orgán příslušný k řešení krize vyloučil závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, musí být posouzení provedené tímto orgánem řádně opodstatněné. Pokud by taková vyloučení znamenala, že bude třeba využít fond pro řešení krizí, orgán příslušný k řešení krize by měl podrobně vysvětlit, jaké výjimečné okolnosti k vyloučení vedly. Toto vysvětlení má zásadní význam pro to, aby Komise mohla plnit své pověření podle čl. 44 odst. 12 směrnice 2014/59/EU, podle nějž musí do 24 hodin od okamžiku, kdy od orgánu příslušného k řešení krize obdržela oznámení o rozhodnutí vyloučit určité závazky, rozhodnout, zda navržené vyloučení zakáže nebo zda bude vyžadovat jeho změnu. Vysvětlení, které orgán příslušný k řešení krize poskytuje Komisi, by mělo být přiměřené a měla by být zohledněna potřeba účelnosti vyžadovaná okolnostmi daného případu. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k výjimečnému charakteru možnosti, aby orgán příslušný k řešení krize vyloučil závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, musí být posouzení provedené tímto orgánem řádně opodstatněné. Pokud by taková vyloučení znamenala, že bude třeba využít fond pro řešení krizí, orgán příslušný k řešení krize by měl podrobně vysvětlit, jaké výjimečné okolnosti k vyloučení vedly. Toto vysvětlení má zásadní význam pro to, aby Komise mohla plnit své pověření podle čl. 44 odst. 12 směrnice 2014/59/EU, podle nějž musí do 24 hodin od okamžiku, kdy od orgánu příslušného k řešení krize obdržela oznámení o rozhodnutí vyloučit určité závazky, rozhodnout, zda navržené vyloučení zakáže nebo zda bude vyžadovat jeho změnu. Vysvětlení, které orgán příslušný k řešení krize poskytuje Komisi, by mělo být přiměřené a měla by být zohledněna potřeba účelnosti vyžadovaná okolnostmi daného případu.

| (8) | V případě řešení krize by měly být závazky, které se počítají do minimálních požadavků na kapitál, a způsobilé závazky vždy rekapitalizovány z vnitřních zdrojů, a to v míře nutné k absorbování ztrát a rekapitalizaci instituce, jestliže orgány příslušné k řešení krize v době plánování řešení krize předpokládají, že uvedené závazky důvěryhodným a proveditelným způsobem přispívají k absorpci ztráty a rekapitalizaci. Ve výjimečných případech, kdy orgán příslušný k řešení krize potřebuje využít vyloučení podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, které nebylo zváženo při plánování řešení krize, a pokud by taková vyloučení znamenala, že bude nutné využít fond k řešení krizí, měl by orgán příslušný k řešení krize vysvětlit, které výjimečné okolnosti vyloučení zdůvodňují, a uvést důvody, proč tyto výjimečné okolnosti nemohl předvídat v době, kdy plánoval řešení krize. Požadavek, aby byly tyto faktory vysvětleny, by se měl uplatnit přiměřeným a vhodným způsobem ve vztahu k potřebě včas provést opatření k řešení krize. |
| --- | --- |

(8)

V případě řešení krize by měly být závazky, které se počítají do minimálních požadavků na kapitál, a způsobilé závazky vždy rekapitalizovány z vnitřních zdrojů, a to v míře nutné k absorbování ztrát a rekapitalizaci instituce, jestliže orgány příslušné k řešení krize v době plánování řešení krize předpokládají, že uvedené závazky důvěryhodným a proveditelným způsobem přispívají k absorpci ztráty a rekapitalizaci. Ve výjimečných případech, kdy orgán příslušný k řešení krize potřebuje využít vyloučení podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, které nebylo zváženo při plánování řešení krize, a pokud by taková vyloučení znamenala, že bude nutné využít fond k řešení krizí, měl by orgán příslušný k řešení krize vysvětlit, které výjimečné okolnosti vyloučení zdůvodňují, a uvést důvody, proč tyto výjimečné okolnosti nemohl předvídat v době, kdy plánoval řešení krize. Požadavek, aby byly tyto faktory vysvětleny, by se měl uplatnit přiměřeným a vhodným způsobem ve vztahu k potřebě včas provést opatření k řešení krize.

| (9) | Při výkonu možnosti vyloučit závazky z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU by měly být plně dodržovány obecné zásady práva Unie a zejména by neměly být dotčeny záruky, které chrání ostatní věřitele, konkrétně zásada, že by věřitel neměl nést větší ztráty, než jaké by mu bývaly vznikly, kdyby byla instituce bývala zlikvidována v běžném úpadkovém řízení (zásada, „že žádnému věřiteli nevzniknou větší ztráty“). Při provádění vyloučení podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU a přípravě plánu řešení krize by si orgány příslušné k řešení krize měly být vědomy potřeby respektovat uvedené záruky a rizika odškodnění věřitelů spojeného s porušením těchto záruk. Skutečnost, že soudy mohou přezkoumat rozhodnutí orgánu příslušného k řešení krize o vyloučení závazku, by však neměla být jediným důvodem k dalšímu vyloučení. Tím by nemělo být dotčeno patřičné zohlednění předchozích rozhodnutí soudu, která se týkala opatření k řešení krize, jestliže jsou tato rozhodnutí pro daný případ významná. |
| --- | --- |

(9)

Při výkonu možnosti vyloučit závazky z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU by měly být plně dodržovány obecné zásady práva Unie a zejména by neměly být dotčeny záruky, které chrání ostatní věřitele, konkrétně zásada, že by věřitel neměl nést větší ztráty, než jaké by mu bývaly vznikly, kdyby byla instituce bývala zlikvidována v běžném úpadkovém řízení (zásada, „že žádnému věřiteli nevzniknou větší ztráty“). Při provádění vyloučení podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU a přípravě plánu řešení krize by si orgány příslušné k řešení krize měly být vědomy potřeby respektovat uvedené záruky a rizika odškodnění věřitelů spojeného s porušením těchto záruk. Skutečnost, že soudy mohou přezkoumat rozhodnutí orgánu příslušného k řešení krize o vyloučení závazku, by však neměla být jediným důvodem k dalšímu vyloučení. Tím by nemělo být dotčeno patřičné zohlednění předchozích rozhodnutí soudu, která se týkala opatření k řešení krize, jestliže jsou tato rozhodnutí pro daný případ významná.

| (10) | Celková schopnost orgánu příslušného k řešení krize provádět vyloučení je omezena skutečností, že ztráty, které nejsou věřiteli plně absorbovány v důsledku vyloučení, lze pokrýt mechanismem k financování řešení krizí pouze tehdy, když akcionáři a věřitelé přispěli částkou rovnající se alespoň 8 % celkových závazků včetně kapitálu instituce. |
| --- | --- |

(10)

Celková schopnost orgánu příslušného k řešení krize provádět vyloučení je omezena skutečností, že ztráty, které nejsou věřiteli plně absorbovány v důsledku vyloučení, lze pokrýt mechanismem k financování řešení krizí pouze tehdy, když akcionáři a věřitelé přispěli částkou rovnající se alespoň 8 % celkových závazků včetně kapitálu instituce.

| (11) | Vyloučení by měla být zvažována v každém případě zvlášť na základě analýzy relevantních úvah v rámci každého z potenciálních důvodů pro vyloučení podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU spíše než na základě specifické povahy dotčených institucí odděleně. Tento přístup by měl zaručit jednotné zvažování výjimečných okolností a zabránit zbytečnému narušování soutěže. Ve vhodných případech by měly být zohledněny vlastnosti instituce (např. velikost, provázanost nebo složitost), aby bylo možné posoudit, zda nastaly okolnosti, které zdůvodňují vyloučení závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Tyto vlastnosti by však neměly automaticky zdůvodňovat osvobození závazků takovéto instituce od rekapitalizace z vnitřních zdrojů. |
| --- | --- |

(11)

Vyloučení by měla být zvažována v každém případě zvlášť na základě analýzy relevantních úvah v rámci každého z potenciálních důvodů pro vyloučení podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU spíše než na základě specifické povahy dotčených institucí odděleně. Tento přístup by měl zaručit jednotné zvažování výjimečných okolností a zabránit zbytečnému narušování soutěže. Ve vhodných případech by měly být zohledněny vlastnosti instituce (např. velikost, provázanost nebo složitost), aby bylo možné posoudit, zda nastaly okolnosti, které zdůvodňují vyloučení závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Tyto vlastnosti by však neměly automaticky zdůvodňovat osvobození závazků takovéto instituce od rekapitalizace z vnitřních zdrojů.

| (12) | Pravděpodobnost, že nastanou výjimečné okolnosti definované v čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, by mohly ovlivnit některé obecné faktory, např. tržní podmínky, okolnosti selhání nebo úroveň ztrát vzniklých instituci. Tyto obecné faktory by však neměly představovat další nezávislé důvody pro vyloučení nad rámec těch, které jsou uvedeny v čl. 44 odst. 3 písm. a) až d) směrnice 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(12)

Pravděpodobnost, že nastanou výjimečné okolnosti definované v čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, by mohly ovlivnit některé obecné faktory, např. tržní podmínky, okolnosti selhání nebo úroveň ztrát vzniklých instituci. Tyto obecné faktory by však neměly představovat další nezávislé důvody pro vyloučení nad rámec těch, které jsou uvedeny v čl. 44 odst. 3 písm. a) až d) směrnice 2014/59/EU.

| (13) | Při zvažování, zda jsou splněny jedna či více okolností, které zdůvodňují vyloučení z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, by měl orgán příslušný k řešení krize vzít v úvahu dobu, po jejímž uplynutí již nelze bezprostředně hrozící selhání instituce zvládnout spořádaným způsobem. Jestliže byly definovány plány řešení krize a minimální požadavky na kapitál a způsobilé závazky každé z institucí a byly odstraněny překážky bránící řešení krize, očekává se, že by instituce měla mít nezbytnou kapacitu k absorbování ztrát a rekapitalizaci. Program řešení krize by se samozřejmě měl řídit plánem řešení krize včetně strategie řešení krize, pokud ovšem orgán příslušný k řešení krize s přihlédnutím k okolnostem daného případu nedojde na základě posouzení k závěru, že účelů řešení krize bude účinněji dosaženo prostřednictvím opatření, která v plánu řešení krize obsažena nejsou. |
| --- | --- |

(13)

Při zvažování, zda jsou splněny jedna či více okolností, které zdůvodňují vyloučení z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, by měl orgán příslušný k řešení krize vzít v úvahu dobu, po jejímž uplynutí již nelze bezprostředně hrozící selhání instituce zvládnout spořádaným způsobem. Jestliže byly definovány plány řešení krize a minimální požadavky na kapitál a způsobilé závazky každé z institucí a byly odstraněny překážky bránící řešení krize, očekává se, že by instituce měla mít nezbytnou kapacitu k absorbování ztrát a rekapitalizaci. Program řešení krize by se samozřejmě měl řídit plánem řešení krize včetně strategie řešení krize, pokud ovšem orgán příslušný k řešení krize s přihlédnutím k okolnostem daného případu nedojde na základě posouzení k závěru, že účelů řešení krize bude účinněji dosaženo prostřednictvím opatření, která v plánu řešení krize obsažena nejsou.

| (14) | Během období, kdy plány řešení krize a minimální požadavky na kapitál a způsobilé závazky ještě nebyly přijaty a kdy má orgán příslušný k řešení krize jen omezenou dobu na to, aby rozhodl o podrobném provádění strategie řešení krize, je pravděpodobnější, že nastanou případy, kdy není možné použít nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů na všechny způsobilé závazky v přiměřené lhůtě. Je třeba propojit určení „přiměřené lhůty“ s rychlostí a jistotou, které jsou nutné k dokončení rekapitalizace z vnitřních zdrojů do určitého data s cílem stabilizovat firmu. Pokud není možné provést všechny úkoly nutné k tomu, aby byly do daného data rekapitalizovány z vnitřních zdrojů určité závazky, mělo by se mít za to, že rekapitalizaci není možné provést v „přiměřené lhůtě“. Rozhodnutí o tom, kdy se „obtížné“ stává „nemožným“, by mělo být založeno na kritériích, která definují „přiměřenou lhůtu“. |
| --- | --- |

(14)

Během období, kdy plány řešení krize a minimální požadavky na kapitál a způsobilé závazky ještě nebyly přijaty a kdy má orgán příslušný k řešení krize jen omezenou dobu na to, aby rozhodl o podrobném provádění strategie řešení krize, je pravděpodobnější, že nastanou případy, kdy není možné použít nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů na všechny způsobilé závazky v přiměřené lhůtě. Je třeba propojit určení „přiměřené lhůty“ s rychlostí a jistotou, které jsou nutné k dokončení rekapitalizace z vnitřních zdrojů do určitého data s cílem stabilizovat firmu. Pokud není možné provést všechny úkoly nutné k tomu, aby byly do daného data rekapitalizovány z vnitřních zdrojů určité závazky, mělo by se mít za to, že rekapitalizaci není možné provést v „přiměřené lhůtě“. Rozhodnutí o tom, kdy se „obtížné“ stává „nemožným“, by mělo být založeno na kritériích, která definují „přiměřenou lhůtu“.

| (15) | V zásadě mohou být závazky, které se řídí právem třetí země, rekapitalizovány z vnitřních zdrojů, pokud nejsou vyloučeny podle čl. 44 odst. 2. Cílem mechanismu stanoveného v článku 55 směrnice 2014/59/EU je zvýšit pravděpodobnost, že tyto závazky lze rekapitalizovat z vnitřních zdrojů v přiměřené lhůtě. Stejně důležité je, že článek 67 směrnice 2014/59/EU poskytuje orgánům příslušným k řešení krize diskreční pravomoc vyžadovat, aby správce, konkurzní správce, příjemce nebo jiná osoba vykonávající kontrolu nad institucí v režimu řešení krize podnikli veškeré nezbytné kroky k zajištění toho, aby odpis nebo konverze závazků, které se řídí právem třetí země, nabyly účinnosti. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že se tyto závazky neřídí právem EU, přetrvává zbytkové riziko, že ve výjimečných případech se mohou i přes veškeré úsilí orgánu příslušného k řešení krize, včetně výkonu diskreční pravomoci podle článku 67, objevit problémy v souvislosti s rekapitalizací těchto závazků z vnitřních zdrojů v přiměřené lhůtě. |
| --- | --- |

(15)

V zásadě mohou být závazky, které se řídí právem třetí země, rekapitalizovány z vnitřních zdrojů, pokud nejsou vyloučeny podle čl. 44 odst. 2. Cílem mechanismu stanoveného v článku 55 směrnice 2014/59/EU je zvýšit pravděpodobnost, že tyto závazky lze rekapitalizovat z vnitřních zdrojů v přiměřené lhůtě. Stejně důležité je, že článek 67 směrnice 2014/59/EU poskytuje orgánům příslušným k řešení krize diskreční pravomoc vyžadovat, aby správce, konkurzní správce, příjemce nebo jiná osoba vykonávající kontrolu nad institucí v režimu řešení krize podnikli veškeré nezbytné kroky k zajištění toho, aby odpis nebo konverze závazků, které se řídí právem třetí země, nabyly účinnosti. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že se tyto závazky neřídí právem EU, přetrvává zbytkové riziko, že ve výjimečných případech se mohou i přes veškeré úsilí orgánu příslušného k řešení krize, včetně výkonu diskreční pravomoci podle článku 67, objevit problémy v souvislosti s rekapitalizací těchto závazků z vnitřních zdrojů v přiměřené lhůtě.

| (16) | Praktickou překážkou bránící rekapitalizaci určitých závazků z vnitřních zdrojů může být i skutečnost, že není určena výše závazku nebo je obtížné ji stanovit v okamžiku, kdy orgán příslušný k řešení krize nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů používá. To může být případ zajištěných závazků, které přesahují hodnotu relevantního zajištění, nebo závazků, které jsou podmíněny nejistými událostmi v budoucnosti, např. podrozvahových položek nebo nečerpaných příslibů. Tyto překážky lze překonat prostřednictvím přiměřeného ocenění, např. zrušením závazku a určením hodnoty odhadem za použití relevantní metodiky oceňování nebo uplatněním „virtuálního“ procentního srážkového poměru. |
| --- | --- |

(16)

Praktickou překážkou bránící rekapitalizaci určitých závazků z vnitřních zdrojů může být i skutečnost, že není určena výše závazku nebo je obtížné ji stanovit v okamžiku, kdy orgán příslušný k řešení krize nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů používá. To může být případ zajištěných závazků, které přesahují hodnotu relevantního zajištění, nebo závazků, které jsou podmíněny nejistými událostmi v budoucnosti, např. podrozvahových položek nebo nečerpaných příslibů. Tyto překážky lze překonat prostřednictvím přiměřeného ocenění, např. zrušením závazku a určením hodnoty odhadem za použití relevantní metodiky oceňování nebo uplatněním „virtuálního“ procentního srážkového poměru.

| (17) | I když je pravda, že v některých případech může být obtížné rekapitalizovat z vnitřních zdrojů deriváty, článek 49 směrnice 2014/59/EU jasně stanoví, jak by měly být deriváty rekapitalizovány z vnitřních zdrojů, a to zejména po závěrečném vypořádání. Skutečnost, že muže být obtížné v krátké lhůtě určit očištěnou částku po závěrečném vypořádání, by neměla znamenat automatické vyloučení, jelikož tuto situaci lze řešit prostřednictvím příslušných metodik oceňování stanovených Komisí podle čl. 49 odst. 5 směrnice 2014/59/EU, a to zejména ve fázi prozatímního ocenění. V tomto duchu by se od institucí mělo vyžadovat, aby prokázaly, že jsou schopny poskytovat informace nutné k provádění ocenění pro účely řešení krize. Orgány příslušné k řešení krize by zejména měly zaručit, že instituce jsou v takovém postavení, aby mohly v daném časovém rámci podle strategie řešení krize předložit požadované aktuální informace, a to zejména na podporu důvěryhodného ocenění před řešením krize podle článku 36 směrnice 2014/59/EU a po něm. Kromě toho pokyny stanoví, že by orgány příslušné k řešení krize měly zvážit, zda od institucí nebudou vyžadovat, aby odprodaly aktiva, která výrazně omezují proveditelnost ocenění. |
| --- | --- |

(17)

I když je pravda, že v některých případech může být obtížné rekapitalizovat z vnitřních zdrojů deriváty, článek 49 směrnice 2014/59/EU jasně stanoví, jak by měly být deriváty rekapitalizovány z vnitřních zdrojů, a to zejména po závěrečném vypořádání. Skutečnost, že muže být obtížné v krátké lhůtě určit očištěnou částku po závěrečném vypořádání, by neměla znamenat automatické vyloučení, jelikož tuto situaci lze řešit prostřednictvím příslušných metodik oceňování stanovených Komisí podle čl. 49 odst. 5 směrnice 2014/59/EU, a to zejména ve fázi prozatímního ocenění. V tomto duchu by se od institucí mělo vyžadovat, aby prokázaly, že jsou schopny poskytovat informace nutné k provádění ocenění pro účely řešení krize. Orgány příslušné k řešení krize by zejména měly zaručit, že instituce jsou v takovém postavení, aby mohly v daném časovém rámci podle strategie řešení krize předložit požadované aktuální informace, a to zejména na podporu důvěryhodného ocenění před řešením krize podle článku 36 směrnice 2014/59/EU a po něm. Kromě toho pokyny stanoví, že by orgány příslušné k řešení krize měly zvážit, zda od institucí nebudou vyžadovat, aby odprodaly aktiva, která výrazně omezují proveditelnost ocenění.

| (18) | Článek 2 směrnice 2014/59/EU definuje koncepci zásadních funkcí a hlavních linií podnikání. Komise je zmocněna přijmout akt v přenesené pravomoci, jímž dále upřesní okolnosti, za nichž by určité činnosti, služby a operace mohly spadat do definice zásadních funkcí nebo hlavních linií podnikání. V tomto ohledu není ziskovost linie podnikání sama o sobě dostatečným důvodem k tomu, aby byly závazky týkající se této linie podnikání vyloučeny z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Vyloučení však může být odůvodněné, pokud má zachování hlavní linie podnikání kritický význam pro dosažení cílů řešení krize, a to včetně zachování zásadních funkcí, jsou-li tyto funkce podporovány pokračováním klíčových operací, služeb a transakcí. |
| --- | --- |

(18)

Článek 2 směrnice 2014/59/EU definuje koncepci zásadních funkcí a hlavních linií podnikání. Komise je zmocněna přijmout akt v přenesené pravomoci, jímž dále upřesní okolnosti, za nichž by určité činnosti, služby a operace mohly spadat do definice zásadních funkcí nebo hlavních linií podnikání. V tomto ohledu není ziskovost linie podnikání sama o sobě dostatečným důvodem k tomu, aby byly závazky týkající se této linie podnikání vyloučeny z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Vyloučení však může být odůvodněné, pokud má zachování hlavní linie podnikání kritický význam pro dosažení cílů řešení krize, a to včetně zachování zásadních funkcí, jsou-li tyto funkce podporovány pokračováním klíčových operací, služeb a transakcí.

| (19) | Orgány příslušné k řešení krize mohou vyloučit pouze závazky, které jsou požadovány pro účely řízení rizik (zajištění) v souvislosti se zásadními funkcemi, jestliže je řízení rizik (zajištění) uznáno pro obezřetnostní účely a je důležité pro zachování operací souvisejících se zásadními funkcemi, aby v případě, že by zajištění bylo ukončeno, nebyla vážně ohrožena kontinuita zásadní funkce. |
| --- | --- |

(19)

Orgány příslušné k řešení krize mohou vyloučit pouze závazky, které jsou požadovány pro účely řízení rizik (zajištění) v souvislosti se zásadními funkcemi, jestliže je řízení rizik (zajištění) uznáno pro obezřetnostní účely a je důležité pro zachování operací souvisejících se zásadními funkcemi, aby v případě, že by zajištění bylo ukončeno, nebyla vážně ohrožena kontinuita zásadní funkce.

| (20) | Orgány příslušné k řešení krize mohou rovněž vyloučit pouze závazky, které jsou požadovány pro účely řízení rizik (zajištění) v kontextu zásadních funkcí, jestliže by v případě, že by opatření k řízení rizik bylo ukončeno, bylo nemožné, aby je instituce za přiměřených podmínek nahradila ve lhůtě požadované k zachování zásadní funkce, např. kvůli rozpětím či nejistotě při ocenění. |
| --- | --- |

(20)

Orgány příslušné k řešení krize mohou rovněž vyloučit pouze závazky, které jsou požadovány pro účely řízení rizik (zajištění) v kontextu zásadních funkcí, jestliže by v případě, že by opatření k řízení rizik bylo ukončeno, bylo nemožné, aby je instituce za přiměřených podmínek nahradila ve lhůtě požadované k zachování zásadní funkce, např. kvůli rozpětím či nejistotě při ocenění.

| (21) | Dalším cílem řešení krize, který může zdůvodnit vyloučení z použití nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů, je snaha zabránit šíření krize, a tím se vyhnout nepříznivým důsledkům pro finanční systém. V každém případě by k vyloučení na tomto základě mělo dojít pouze tehdy, je-li to nezbytně nutné a přiměřené, ale také v případech, kdy je šíření krize natolik závažné, že by bylo rozsáhlé a vážně by narušilo fungování finančních trhů způsobem, jenž by mohl těžce poškodit hospodářství členského státu nebo Unie. |
| --- | --- |

(21)

Dalším cílem řešení krize, který může zdůvodnit vyloučení z použití nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů, je snaha zabránit šíření krize, a tím se vyhnout nepříznivým důsledkům pro finanční systém. V každém případě by k vyloučení na tomto základě mělo dojít pouze tehdy, je-li to nezbytně nutné a přiměřené, ale také v případech, kdy je šíření krize natolik závažné, že by bylo rozsáhlé a vážně by narušilo fungování finančních trhů způsobem, jenž by mohl těžce poškodit hospodářství členského státu nebo Unie.

| (22) | Nedílnou součástí nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů může být určité riziko, že dojde k šíření krize. Legislativní rozhodnutí začlenit nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů do směrnice 2014/59/EU jako klíčový nástroj k řešení krize společně se zásadou, že by věřitelé a akcionáři měli nést ztráty, znamená, že by neodmyslitelné riziko šíření krize, které může být součástí rekapitalizace z vnitřních zdrojů, nemělo být automaticky považováno za důvod k vyloučení závazků. Orgány příslušné k řešení krize by proto měly tyto důvody důkladně posoudit a vysvětlit vyloučení závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů tím, že daný závazek způsobí rozsáhlé šíření krize druhu, jenž je popsán v čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU, pravděpodobněji než závazky, které vyloučeny nebudou. Za tímto účelem by měly orgány posouzení založit na odpovídajících metodikách včetně kvantitativní analýzy, aby bylo možné určit riziko a závažnost rozsáhlého šíření krize a vážného poškození hospodářství členského státu nebo Unie. |
| --- | --- |

(22)

Nedílnou součástí nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů může být určité riziko, že dojde k šíření krize. Legislativní rozhodnutí začlenit nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů do směrnice 2014/59/EU jako klíčový nástroj k řešení krize společně se zásadou, že by věřitelé a akcionáři měli nést ztráty, znamená, že by neodmyslitelné riziko šíření krize, které může být součástí rekapitalizace z vnitřních zdrojů, nemělo být automaticky považováno za důvod k vyloučení závazků. Orgány příslušné k řešení krize by proto měly tyto důvody důkladně posoudit a vysvětlit vyloučení závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů tím, že daný závazek způsobí rozsáhlé šíření krize druhu, jenž je popsán v čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU, pravděpodobněji než závazky, které vyloučeny nebudou. Za tímto účelem by měly orgány posouzení založit na odpovídajících metodikách včetně kvantitativní analýzy, aby bylo možné určit riziko a závažnost rozsáhlého šíření krize a vážného poškození hospodářství členského státu nebo Unie.

| (23) | Potřeba vyloučit závazek na základě rizika rozsáhlého šíření krize by mohla být ovlivněna tržními podmínkami v okamžiku rekapitalizace z vnitřních zdrojů, a to zejména tehdy, dojde-li k selhání podniku v době, kdy je finanční systém pod velkým tlakem nebo trpí nedostatkem důvěry. Riziko, že by použití nástrojů a pravomocí k řešení krize mohlo mít značný přímý či nepřímý nepříznivý dopad na finanční stabilitu a důvěru trhů, by se mělo řešit v rámci posouzení způsobilosti k řešení krize, které je požadováno v bodě 26 oddílu C přílohy směrnice 2014/59/EU. Proto se očekává, že orgán příslušný k řešení krize při vylučování závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 uvedené směrnice na základě rizika rozsáhlého šíření krize vysvětlí, proč se nezabýval překážkami, jež bránily rekapitalizaci z vnitřních zdrojů, během plánování řešení krize, pokud uvedená vyloučení představují překážku způsobilosti k řešení krize. Orgán příslušný k řešení krize by měl rovněž posoudit, zda je šíření krize výsledkem použití nástroje k rekapitalizaci z vnitřních zdrojů na dotčené závazky či zda je použitím výrazně prohloubeno nebo zda je ve skutečnosti způsobeno selháním samotné instituce. |
| --- | --- |

(23)

Potřeba vyloučit závazek na základě rizika rozsáhlého šíření krize by mohla být ovlivněna tržními podmínkami v okamžiku rekapitalizace z vnitřních zdrojů, a to zejména tehdy, dojde-li k selhání podniku v době, kdy je finanční systém pod velkým tlakem nebo trpí nedostatkem důvěry. Riziko, že by použití nástrojů a pravomocí k řešení krize mohlo mít značný přímý či nepřímý nepříznivý dopad na finanční stabilitu a důvěru trhů, by se mělo řešit v rámci posouzení způsobilosti k řešení krize, které je požadováno v bodě 26 oddílu C přílohy směrnice 2014/59/EU. Proto se očekává, že orgán příslušný k řešení krize při vylučování závazku z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 uvedené směrnice na základě rizika rozsáhlého šíření krize vysvětlí, proč se nezabýval překážkami, jež bránily rekapitalizaci z vnitřních zdrojů, během plánování řešení krize, pokud uvedená vyloučení představují překážku způsobilosti k řešení krize. Orgán příslušný k řešení krize by měl rovněž posoudit, zda je šíření krize výsledkem použití nástroje k rekapitalizaci z vnitřních zdrojů na dotčené závazky či zda je použitím výrazně prohloubeno nebo zda je ve skutečnosti způsobeno selháním samotné instituce.

| (24) | Riziko rozsáhlého šíření krize může být přímé, jestliže ztráty, které utrpí protistrany instituce v režimu řešení krize, mohou vést k selhání těchto protistran nebo k jejich vážným problémům s platební schopností, což následně může vést k selhání a problémům protistran těchto protistran. Možnost, že jedna či více finančních institucí v přímém důsledku rekapitalizace z vnitřních zdrojů selžou nebo se dostanou do problémů, by automaticky neměla být důvodem k vyloučení závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Rozhodnutí o vyloučení by mělo být učiněno tak, aby bylo úměrné systémovým rizikům, k jejichž vzniku může přímé šíření krize vést. |
| --- | --- |

(24)

Riziko rozsáhlého šíření krize může být přímé, jestliže ztráty, které utrpí protistrany instituce v režimu řešení krize, mohou vést k selhání těchto protistran nebo k jejich vážným problémům s platební schopností, což následně může vést k selhání a problémům protistran těchto protistran. Možnost, že jedna či více finančních institucí v přímém důsledku rekapitalizace z vnitřních zdrojů selžou nebo se dostanou do problémů, by automaticky neměla být důvodem k vyloučení závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Rozhodnutí o vyloučení by mělo být učiněno tak, aby bylo úměrné systémovým rizikům, k jejichž vzniku může přímé šíření krize vést.

| (25) | Riziko rozsáhlého šíření krize může být také nepřímé, např. v důsledku ztráty důvěry určitých účastníků trhu, např. vkladatelů, nebo může mít formu účinků na cenu aktiv. Významným způsobem nepřímého šíření krize může být ztráta důvěry v trhy financování (maloobchodní a velkoobchodní), což vede k oslabení nabídky, větším požadavkům na rozpětí obecně nebo požadavkům na rozpětí pro instituce s obdobnými vlastnostmi, jako má instituce v selhání, nebo k nucenému prodeji aktiv institucí, které trpí nedostatkem likvidity. |
| --- | --- |

(25)

Riziko rozsáhlého šíření krize může být také nepřímé, např. v důsledku ztráty důvěry určitých účastníků trhu, např. vkladatelů, nebo může mít formu účinků na cenu aktiv. Významným způsobem nepřímého šíření krize může být ztráta důvěry v trhy financování (maloobchodní a velkoobchodní), což vede k oslabení nabídky, větším požadavkům na rozpětí obecně nebo požadavkům na rozpětí pro instituce s obdobnými vlastnostmi, jako má instituce v selhání, nebo k nucenému prodeji aktiv institucí, které trpí nedostatkem likvidity.

| (26) | Při rekapitalizaci určitých závazků z vnitřních zdrojů by mohlo dojít ke snížení hodnoty, jestliže tyto závazky tvoří část úspěšné linie podnikání, která by jinak výrazně zvyšovala hodnotu banky, např. při prodeji kupujícímu ze soukromého sektoru. Aby mohl orgán příslušný k řešení krize vyloučit závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, je třeba, aby zachovaná hodnota stačila k tomu, aby se (potenciálně) zlepšila situace nevyloučených věřitelů ve srovnání se situací, kdy by dotčené závazky z rekapitalizace z vnitřních zdrojů vyloučeny nebyly. Proto mohou orgány příslušné k řešení krize vyloučit závazek z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 písm. d) směrnice 2014/59/EU tehdy, pokud by přínos, který z vyloučení plyne jiným věřitelům, vyvážil jejich příspěvek k absorbování ztráty a rekapitalizaci za situace, že by k vyloučení nedošlo. To může nastat například v případech, kdy by bylo možné zachovanou hodnotu jasně určit podle odpovídajícího navýšení protiplnění uhrazeného kupujícím ze soukromého sektoru. |
| --- | --- |

(26)

Při rekapitalizaci určitých závazků z vnitřních zdrojů by mohlo dojít ke snížení hodnoty, jestliže tyto závazky tvoří část úspěšné linie podnikání, která by jinak výrazně zvyšovala hodnotu banky, např. při prodeji kupujícímu ze soukromého sektoru. Aby mohl orgán příslušný k řešení krize vyloučit závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, je třeba, aby zachovaná hodnota stačila k tomu, aby se (potenciálně) zlepšila situace nevyloučených věřitelů ve srovnání se situací, kdy by dotčené závazky z rekapitalizace z vnitřních zdrojů vyloučeny nebyly. Proto mohou orgány příslušné k řešení krize vyloučit závazek z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 písm. d) směrnice 2014/59/EU tehdy, pokud by přínos, který z vyloučení plyne jiným věřitelům, vyvážil jejich příspěvek k absorbování ztráty a rekapitalizaci za situace, že by k vyloučení nedošlo. To může nastat například v případech, kdy by bylo možné zachovanou hodnotu jasně určit podle odpovídajícího navýšení protiplnění uhrazeného kupujícím ze soukromého sektoru.

| (27) | V souvislosti s posuzováním potenciálních přínosů, které může mít vyloučení z rekapitalizace z vnitřních zdrojů z hlediska zachování hodnoty, zmocňují ustanovení čl. 36 odst. 16 a čl. 49 odst. 5 směrnice 2014/59/EU Komisi k tomu, aby přijímala regulační technické normy týkající se oceňování derivátů a oceňování za účelem řešení krize. V závislosti na použitelné metodice mohou vyjít najevo dodatečné ztráty plynoucí ze závěrečného vypořádání derivátů a tyto ztráty mohou přesáhnout potenciál rekapitalizace odpovídajícího závazku z vnitřních zdrojů, čímž mohou vzniknout další ztráty, které mohou zvýšit zátěž dalších věřitelů instituce, která je v režimu řešení krize, spojenou s rekapitalizací z vnitřních zdrojů. Dodatečné ztráty mohou vzniknout v důsledku nákladů protistrany na výměnu nebo v důsledku nákladů, které vzniknou instituci v režimu řešení krize při opětovné tvorbě zajištění, která byla ponechána otevřená, a neodrážejí se v hodnotě derivátů za předpokladu nepřetržitého trvání podniku. Za takovýchto okolností by měl orgán příslušný k řešení krize posoudit, zda by snížení hodnoty znamenalo, že by ztráty, které ponesou nevyloučení věřitelé, byly vyšší než v případě, že by byl dotčený závazek vyloučen z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Čistě spekulativní očekávání, že dojde k potenciálnímu nárůstu hodnoty, nemůže sloužit jako důvod k vyloučení, |
| --- | --- |

(27)

V souvislosti s posuzováním potenciálních přínosů, které může mít vyloučení z rekapitalizace z vnitřních zdrojů z hlediska zachování hodnoty, zmocňují ustanovení čl. 36 odst. 16 a čl. 49 odst. 5 směrnice 2014/59/EU Komisi k tomu, aby přijímala regulační technické normy týkající se oceňování derivátů a oceňování za účelem řešení krize. V závislosti na použitelné metodice mohou vyjít najevo dodatečné ztráty plynoucí ze závěrečného vypořádání derivátů a tyto ztráty mohou přesáhnout potenciál rekapitalizace odpovídajícího závazku z vnitřních zdrojů, čímž mohou vzniknout další ztráty, které mohou zvýšit zátěž dalších věřitelů instituce, která je v režimu řešení krize, spojenou s rekapitalizací z vnitřních zdrojů. Dodatečné ztráty mohou vzniknout v důsledku nákladů protistrany na výměnu nebo v důsledku nákladů, které vzniknou instituci v režimu řešení krize při opětovné tvorbě zajištění, která byla ponechána otevřená, a neodrážejí se v hodnotě derivátů za předpokladu nepřetržitého trvání podniku. Za takovýchto okolností by měl orgán příslušný k řešení krize posoudit, zda by snížení hodnoty znamenalo, že by ztráty, které ponesou nevyloučení věřitelé, byly vyšší než v případě, že by byl dotčený závazek vyloučen z rekapitalizace z vnitřních zdrojů. Čistě spekulativní očekávání, že dojde k potenciálnímu nárůstu hodnoty, nemůže sloužit jako důvod k vyloučení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

1.   Toto nařízení stanoví pravidla, která dále upřesňují výjimečné okolnosti stanovené v čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, za nichž může orgán příslušný k řešení krize zcela nebo zčásti vyloučit určité závazky z výkonu pravomocí k odpisu nebo konverzi v případech, kdy je použit nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů.

2.   Ustanovení tohoto nařízení je uplatňováno orgánem příslušným k řešení krize, který byl určen členským státem v souladu s článkem 3 směrnice 2014/59/EU, a Jednotným výborem pro řešení krizí v rámci jeho úkolů a pravomocí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (2).

Článek 2

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na subjekty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a) až e) směrnice 2014/59/EU.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 směrnice 2014/59/EU. Pro účely tohoto nařízení se rovněž použijí tyto definice:

| 1) | „přímým šířením krize“ se rozumí situace, kdy přímé ztráty protistran instituce v režimu řešení krize, které vyplývají z odpisu závazků této instituce, vedou k bezprostřednímu selhání či bezprostřední hrozbě pravděpodobného selhání těchto protistran; |
| --- | --- |

1)

„přímým šířením krize“ se rozumí situace, kdy přímé ztráty protistran instituce v režimu řešení krize, které vyplývají z odpisu závazků této instituce, vedou k bezprostřednímu selhání či bezprostřední hrozbě pravděpodobného selhání těchto protistran;

| 2) | „nepřímým šířením krize“ se rozumí situace, kdy odpis či konverze závazků instituce vyvolá negativní reakci účastníků trhu, která vede k vážnému narušení kontinuity finančního systému, jež může potenciálně poškodit reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

2)

„nepřímým šířením krize“ se rozumí situace, kdy odpis či konverze závazků instituce vyvolá negativní reakci účastníků trhu, která vede k vážnému narušení kontinuity finančního systému, jež může potenciálně poškodit reálnou ekonomiku.

Článek 4

Společná ustanovení

1.   Orgány příslušné k řešení krize nevyloučí závazek či třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, pokud tyto závazky nespadají do seznamu závazků uvedeného v čl. 44 odst. 2 směrnice 2014/59/EU.

2.   Rozhodnutí orgánu příslušného k řešení krize vyloučit závazek nebo třídu závazků z použití nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU je založeno na analýze instituce v režimu řešení krize, která se provádí v každém případě zvlášť, a není automatické.

3.   Při úvahách o vyloučení podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU a předtím, než závazek nebo třídu závazků zcela vyloučí z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, orgán příslušný k řešení krize nejprve zváží možnost zčásti vyloučit daný závazek tím, že omezí rozsah jeho odpisu, kdykoli je to možné.

4.   Při rozhodování o tom, zda by měl být závazek vyloučen podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, orgán příslušný k řešení krize posoudí, zda jsou v okamžiku, kdy se nástroj rekapitalizace z vnitřních zdrojů použije na danou instituci, splněny podmínky obsažené v uvedené směrnici. Zmíněným posouzením není dotčen závazek orgánu příslušného k řešení krize dodržovat plán řešení krize stanovený v článku 87 směrnice 2014/59/EU.

5.   Rozhodnutí vyloučit závazek nebo třídu závazků z použití nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU je založeno alespoň na jednom z účelů řešení krize popsaných v čl. 31 odst. 2 uvedené směrnice.

6.   Rozhodnutí vyloučit nebo zčásti vyloučit závazek nebo třídu závazků z použití nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, s nímž by souviselo využití fondu k řešení krizí, je řádně zdůvodněné a zohledňuje potřebu účelnosti vyžadovanou okolnostmi konkrétního případu.

7.   Pokud orgán příslušný k řešení krize předpokládal, že by závazek nebo třída závazků důvěryhodně a vhodně přispěly k absorpci ztráty a rekapitalizaci a že by tyto závazky nesplnily požadavky pro vyloučení podle čl. 44 odst. 3, tento orgán v případě, že se poté rozhodne zcela či zčásti vyloučit závazek nebo třídu závazků podle čl. 44 odst. 3, s čímž by souviselo přenesení ztrát na fond pro řešení krizí, vysvětlí každý z následujících bodů:

| a) | výjimečné okolnosti, které se liší od těch, jež panovaly v době plánování řešení krize, a kvůli nimž je v okamžiku, kdy je přijímáno opatření k řešení krize, nutné dané závazky vyloučit z rekapitalizace z vnitřních zdrojů; |
| --- | --- |

a)

výjimečné okolnosti, které se liší od těch, jež panovaly v době plánování řešení krize, a kvůli nimž je v okamžiku, kdy je přijímáno opatření k řešení krize, nutné dané závazky vyloučit z rekapitalizace z vnitřních zdrojů;

| b) | proč je vyloučení nutné a zejména proč nebylo možné předvídat výjimečné okolnosti, které k němu vedly, při plánování řešení krize; |
| --- | --- |

b)

proč je vyloučení nutné a zejména proč nebylo možné předvídat výjimečné okolnosti, které k němu vedly, při plánování řešení krize;

| c) | jestliže bylo vyloučení stanoveno v plánu řešení krize, jak orgán příslušný k řešení krize tuto potřebu řešil, aby zabránil tomu, že vyloučení bude překážkou způsobilosti k řešení krize. |
| --- | --- |

c)

jestliže bylo vyloučení stanoveno v plánu řešení krize, jak orgán příslušný k řešení krize tuto potřebu řešil, aby zabránil tomu, že vyloučení bude překážkou způsobilosti k řešení krize.

8.   Při rozhodování o tom, zda závazek nebo třídu závazků zcela či zčásti vyloučit podle čl. 44 odst. 3 písm. a) směrnice 2014/59/EU, orgán příslušný k řešení krize v případě, že by vyloučení znamenalo přenesení ztrát na fond pro řešení krizí, rovněž vysvětlí:

| a) | jak/zda jsou splněny požadavky stanovené v článcích 5 a 6 tohoto nařízení a |
| --- | --- |

a)

jak/zda jsou splněny požadavky stanovené v článcích 5 a 6 tohoto nařízení a

| b) | proč nebylo možné potřebu vyloučení řešit vhodnou metodou ocenění podle článku 36 směrnice 2014/59/EU. |
| --- | --- |

b)

proč nebylo možné potřebu vyloučení řešit vhodnou metodou ocenění podle článku 36 směrnice 2014/59/EU.

9.   Při rozhodování o tom, zda závazek nebo třídu závazků zcela či zčásti vyloučit v zájmu zachování kontinuity zásadních funkcí a hlavních linií podnikání podle čl. 44 odst. 3 písm. b) směrnice 2014/59/EU, orgán příslušný k řešení krize v případě, že by vyloučení znamenalo přenesení ztrát na fond pro řešení krizí, rovněž vysvětlí:

| a) | jak/zda jsou splněny požadavky stanovené v článku 7 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

jak/zda jsou splněny požadavky stanovené v článku 7 tohoto nařízení;

| b) | proč jsou závazky, které mají být vyloučeny, pro kontinuitu jasně vymezených zásadních funkcí nebo hlavních linií podnikání důležitější než závazky, které vyloučeny být nemají. |
| --- | --- |

b)

proč jsou závazky, které mají být vyloučeny, pro kontinuitu jasně vymezených zásadních funkcí nebo hlavních linií podnikání důležitější než závazky, které vyloučeny být nemají.

10.   Pokud orgán příslušný k řešení krize zcela nebo zčásti vyloučí závazek nebo třídu závazků s cílem zabránit rozsáhlému šíření krize podle čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU, tento orgán v případě, že by vyloučení znamenalo přenesení ztrát na fond pro řešení krizí, rovněž vysvětlí:

| a) | jak/zda jsou splněny požadavky stanovené v článku 8 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

jak/zda jsou splněny požadavky stanovené v článku 8 tohoto nařízení;

| b) | proč vyloučené závazky způsobí rozsáhlé rozšíření krize druhu, jenž je popsán v čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU, pravděpodobněji než závazky, které vyloučeny nejsou. |
| --- | --- |

b)

proč vyloučené závazky způsobí rozsáhlé rozšíření krize druhu, jenž je popsán v čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU, pravděpodobněji než závazky, které vyloučeny nejsou.

11.   Pokud orgán příslušný k řešení krize zcela nebo zčásti vyloučí závazek nebo třídu závazků podle čl. 44 odst. 3 písm. d) směrnice 2014/59/EU, tento orgán v případě, že by vyloučení znamenalo přenesení ztrát na fond pro řešení krizí, rovněž vysvětlí, jak/zda jsou splněny požadavky stanovené v článku 9 tohoto nařízení.

Článek 5

Vyloučení z důvodu nemožnosti provést rekapitalizaci z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 písm. a) směrnice 2014/59/EU

1.   Orgány příslušné k řešení krize mohou závazek nebo třídu závazků vyloučit z rekapitalizace z vnitřních zdrojů pouze tehdy, pokud překážky, které brání rekapitalizaci, neumožňují, aby byla provedena v přiměřené lhůtě, a to navzdory veškerému úsilí orgánu příslušného k řešení krize.

2.   Pokud jde o odstavec 1, orgány příslušné k řešení krize předtím, než rozhodnou o vyloučení uvedeném ve zmíněném odstavci, zejména splní tyto požadavky:

| a) | závazek orgánu příslušného k řešení krize uvést v plánu řešení krize popis procesů, jimiž je zaručeno, že bude ve vhodném časovém rámci zaručena dostupnost informací, které jsou požadovány pro účely ocenění podle článků 36 a 49 směrnice 2014/59/EU; |
| --- | --- |

a)

závazek orgánu příslušného k řešení krize uvést v plánu řešení krize popis procesů, jimiž je zaručeno, že bude ve vhodném časovém rámci zaručena dostupnost informací, které jsou požadovány pro účely ocenění podle článků 36 a 49 směrnice 2014/59/EU;

| b) | závazek orgánu příslušného k řešení krize odstranit veškeré překážky způsobilosti instituce k řešení krize, včetně okolností, které vedou k potenciálnímu vyloučení, které bylo možné předvídat v průběhu plánování řešení krize, jestliže tato potenciální vyloučení představují překážky způsobilosti k řešení krize. |
| --- | --- |

b)

závazek orgánu příslušného k řešení krize odstranit veškeré překážky způsobilosti instituce k řešení krize, včetně okolností, které vedou k potenciálnímu vyloučení, které bylo možné předvídat v průběhu plánování řešení krize, jestliže tato potenciální vyloučení představují překážky způsobilosti k řešení krize.

Článek 6

Přiměřená lhůta

1.   Ve snaze vyloučit závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle čl. 44 odst. 3 písm. a) směrnice 2014/59/EU a s cílem určit, co představuje „přiměřenou lhůtu“, orgány příslušné k řešení krize určí:

| a) | kdy je třeba s konečnou platností určit částku odpisu; |
| --- | --- |

a)

kdy je třeba s konečnou platností určit částku odpisu;

| b) | dokdy je třeba provést všechny úkony nutné k rekapitalizaci takových závazků z vnitřních zdrojů, aby byly splněny účely řešení krize s ohledem na situaci v době přijetí opatření k řešení krize. |
| --- | --- |

b)

dokdy je třeba provést všechny úkony nutné k rekapitalizaci takových závazků z vnitřních zdrojů, aby byly splněny účely řešení krize s ohledem na situaci v době přijetí opatření k řešení krize.

2.   Při určování požadavků stanovených v odstavci 1 orgány příslušné k řešení krize posoudí:

| a) | nutnost zveřejnit rozhodnutí o rekapitalizaci z vnitřních zdrojů a určit částku, která se má z vnitřních zdrojů rekapitalizovat, a její konečné přidělení různým třídám věřitelů; |
| --- | --- |

a)

nutnost zveřejnit rozhodnutí o rekapitalizaci z vnitřních zdrojů a určit částku, která se má z vnitřních zdrojů rekapitalizovat, a její konečné přidělení různým třídám věřitelů;

| b) | důsledky odkládání toho rozhodnutí na důvěru trhů, potenciální reakce trhů, např. odlivy likvidních prostředků, a účinnost opatření k řešení krize, přičemž se zohlední oba následující body:






  i) | zda jsou účastníkům trhu známy problémy a riziko selhání instituce, |
| --- | --- | --- |

b)

důsledky odkládání toho rozhodnutí na důvěru trhů, potenciální reakce trhů, např. odlivy likvidních prostředků, a účinnost opatření k řešení krize, přičemž se zohlední oba následující body:

i)

zda jsou účastníkům trhu známy problémy a riziko selhání instituce,

| ii) | zda jsou pro účastníky trhu viditelné důsledky problémů či potenciálního selhání instituce; |
| --- | --- |

ii)

zda jsou pro účastníky trhu viditelné důsledky problémů či potenciálního selhání instituce;

| c) | otevírací doby trhu v rozsahu, v němž mohou mít dopad na kontinuitu zásadních funkcí a na šíření krize; |
| --- | --- |

c)

otevírací doby trhu v rozsahu, v němž mohou mít dopad na kontinuitu zásadních funkcí a na šíření krize;

| d) | referenční datum (data), do nichž je třeba splnit kapitálové požadavky; |
| --- | --- |

d)

referenční datum (data), do nichž je třeba splnit kapitálové požadavky;

| e) | data, do nichž má instituce provést platby, a dobu splatnosti dotčených závazků. |
| --- | --- |

e)

data, do nichž má instituce provést platby, a dobu splatnosti dotčených závazků.

Článek 7

Vyloučení z důvodů zachování určitých zásadních funkcí a hlavních linií podnikání podle čl. 44 odst. 3 písm. b) směrnice 2014/59/EU

1.   Orgány příslušné k řešení krize mohou vyloučit závazky nebo třídu závazků, protože je vyloučení nezbytné a přiměřené k zachování určitých zásadních funkcí, v případech, kdy se domnívají, že závazek nebo třída závazků souvisejí se zásadní funkcí a že by v zájmu zachování její kontinuity daný závazek nebo třída závazků neměly být rekapitalizovány z vnitřních zdrojů, jestliže je splněn jeden z následujících bodů:

| a) | rekapitalizace závazku nebo třídy závazků z vnitřních zdrojů by oslabila funkci kvůli dostupnosti financování nebo závislosti na protistranách, např. protistranách poskytujících zajištění, na infrastruktuře nebo na subjektech, které dané instituci poskytují služby, a těmto protistranám by mohlo být zabráněno v tom, aby po rekapitalizaci z vnitřních zdrojů pokračovaly v transakcích s danou institucí, nebo by tyto protistrany mohly ztratit k takovým transakcím ochotu; |
| --- | --- |

a)

rekapitalizace závazku nebo třídy závazků z vnitřních zdrojů by oslabila funkci kvůli dostupnosti financování nebo závislosti na protistranách, např. protistranách poskytujících zajištění, na infrastruktuře nebo na subjektech, které dané instituci poskytují služby, a těmto protistranám by mohlo být zabráněno v tom, aby po rekapitalizaci z vnitřních zdrojů pokračovaly v transakcích s danou institucí, nebo by tyto protistrany mohly ztratit k takovým transakcím ochotu;

| b) | dotčená kritická funkce je služba, kterou instituce poskytuje třetím stranám a která závisí na nepřerušeném plnění závazku. |
| --- | --- |

b)

dotčená kritická funkce je služba, kterou instituce poskytuje třetím stranám a která závisí na nepřerušeném plnění závazku.

2.   Orgány příslušné k řešení krize mohou vyloučit pouze závazky, které jsou požadovány pro účely řízení rizik (zajištění) v kontextu zásadních funkcí, pokud jsou splněny obě tyto podmínky:

| a) | řízení rizik (zajištění) je uznáno pro obezřetnostní účely a má zásadní význam pro zachování operací souvisejících se zásadními funkcemi; |
| --- | --- |

a)

řízení rizik (zajištění) je uznáno pro obezřetnostní účely a má zásadní význam pro zachování operací souvisejících se zásadními funkcemi;

| b) | nebylo by možné, aby instituce za rozumných podmínek ve lhůtě požadované pro zachování zásadní funkce nahradila ukončené opatření k řízení rizik. |
| --- | --- |

b)

nebylo by možné, aby instituce za rozumných podmínek ve lhůtě požadované pro zachování zásadní funkce nahradila ukončené opatření k řízení rizik.

3.   Orgány příslušné k řešení krize mohou závazky pro účely zachování finančního vztahu vyloučit pouze tehdy, jsou-li splněny obě následující podmínky:

| a) | orgán příslušný k řešení krize dojde na základě posouzení k závěru, že financování je důležité pro zachování zásadní funkce; |
| --- | --- |

a)

orgán příslušný k řešení krize dojde na základě posouzení k závěru, že financování je důležité pro zachování zásadní funkce;

| b) | s přihlédnutím k článku 6 tohoto nařízení by nebylo možné, aby instituce nahradila financování ve lhůtě požadované pro zachování zásadní funkce. |
| --- | --- |

b)

s přihlédnutím k článku 6 tohoto nařízení by nebylo možné, aby instituce nahradila financování ve lhůtě požadované pro zachování zásadní funkce.

4.   Orgány příslušné k řešení krize nevyloučí závazek či třídu závazků pouze na základě kteréhokoli z těchto důvodů:

| a) | jejich splatnosti; |
| --- | --- |

a)

jejich splatnosti;

| b) | očekávaného nárůstu nákladů na financování, který neohrožuje kontinuitu zásadní funkce; |
| --- | --- |

b)

očekávaného nárůstu nákladů na financování, který neohrožuje kontinuitu zásadní funkce;

| c) | očekávaného budoucího potenciálního zisku. |
| --- | --- |

c)

očekávaného budoucího potenciálního zisku.

5.   Orgány příslušné k řešení krize mohou vyloučit závazky nebo třídu závazků, protože je to nezbytné a přiměřené v zájmu zachování hlavní linie podnikání, jestliže má vyloučení daného závazku zásadní význam pro zachování schopnosti instituce v režimu řešení krize pokračovat v klíčových operacích, službách a transakcích a pro dosažení účelů řešení krize, které jsou stanoveny v čl. 31 odst. 2 písm. a) a b) směrnice 2014/59/EU.

Článek 8

Vyloučení ve snaze zabránit rozsáhlému šíření krize podle čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU

1.   Při úvahách o vyloučení na základě rizika přímého šíření krize podle čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU by orgány příslušné k řešení krize měly v maximálním možném rozsahu posoudit provázanost instituce v režimu řešení krize s jejími protistranami.

Posouzení podle prvního pododstavce zahrnuje všechny tyto body:

| a) | zvážení expozic vůči relevantním protistranám, pokud jde o riziko, že by rekapitalizace takovýchto expozic z vnitřních zdrojů mohla způsobit řetězová selhání; |
| --- | --- |

a)

zvážení expozic vůči relevantním protistranám, pokud jde o riziko, že by rekapitalizace takovýchto expozic z vnitřních zdrojů mohla způsobit řetězová selhání;

| b) | systémový význam protistran, které jsou v riziku selhání, zejména pokud jde o ostatní účastníky finančních trhů a poskytovatele infrastruktury finančních trhů. |
| --- | --- |

b)

systémový význam protistran, které jsou v riziku selhání, zejména pokud jde o ostatní účastníky finančních trhů a poskytovatele infrastruktury finančních trhů.

2.   Při úvahách o vyloučení na základě rizika nepřímého šíření krize podle čl. 44 odst. 3 písm. c) směrnice 2014/59/EU by orgán příslušný k řešení krize měl v maximálním možném rozsahu posoudit potřebnost a přiměřenost vyloučení na základě více ukazatelů týkajících se účelů. Ukazatele, které mohou být pro daný případ relevantní, zahrnují:

| a) | počet, velikost a provázanost institucí s podobnými vlastnostmi, jako má instituce v režimu řešení krize, pokud by tyto faktory mohly způsobit rozsáhlou ztrátu důvěry v bankovním sektoru nebo v širším finančním systému; |
| --- | --- |

a)

počet, velikost a provázanost institucí s podobnými vlastnostmi, jako má instituce v režimu řešení krize, pokud by tyto faktory mohly způsobit rozsáhlou ztrátu důvěry v bankovním sektoru nebo v širším finančním systému;

| b) | počet fyzických osob, které jsou přímo a nepřímo ovlivněny rekapitalizací z vnitřních zdrojů, viditelnost opatření k řešení krize a jeho pokrytí v tisku, jestliže hrozí, že tyto faktory výrazně oslabí celkovou důvěru v bankovním sektoru a širším finančním systému; |
| --- | --- |

b)

počet fyzických osob, které jsou přímo a nepřímo ovlivněny rekapitalizací z vnitřních zdrojů, viditelnost opatření k řešení krize a jeho pokrytí v tisku, jestliže hrozí, že tyto faktory výrazně oslabí celkovou důvěru v bankovním sektoru a širším finančním systému;

| c) | počet, velikost, provázanost protistran, které jsou ovlivněny rekapitalizací z vnitřních zdrojů, včetně účastníků trhu z nebankovního sektoru a významu zásadních funkcí, které tyto protistrany vykonávají; |
| --- | --- |

c)

počet, velikost, provázanost protistran, které jsou ovlivněny rekapitalizací z vnitřních zdrojů, včetně účastníků trhu z nebankovního sektoru a významu zásadních funkcí, které tyto protistrany vykonávají;

| d) | schopnost protistran získat přístup k alternativním poskytovatelům služeb pro funkce, které byly posouzeny jako nahraditelné, a to s ohledem na konkrétní situaci; |
| --- | --- |

d)

schopnost protistran získat přístup k alternativním poskytovatelům služeb pro funkce, které byly posouzeny jako nahraditelné, a to s ohledem na konkrétní situaci;

| e) | otázku, zda by po rekapitalizaci z vnitřních zdrojů značný počet protistran stáhl financování nebo by přestal provádět transakce s dalšími institucemi nebo zda by trhy přestaly v důsledku rekapitalizace takovýchto účastníků trhu z vnitřních zdrojů řádně fungovat, a to zejména v případě obecné ztráty důvěry trhů nebo paniky trhů; |
| --- | --- |

e)

otázku, zda by po rekapitalizaci z vnitřních zdrojů značný počet protistran stáhl financování nebo by přestal provádět transakce s dalšími institucemi nebo zda by trhy přestaly v důsledku rekapitalizace takovýchto účastníků trhu z vnitřních zdrojů řádně fungovat, a to zejména v případě obecné ztráty důvěry trhů nebo paniky trhů;

| f) | rozsáhlé stažení krátkodobého financování či vkladů značných částek; |
| --- | --- |

f)

rozsáhlé stažení krátkodobého financování či vkladů značných částek;

| g) | počet, velikost či význam institucí, jimž hrozí, že splní podmínky pro včasný zásah nebo že splní podmínky selhání nebo pravděpodobné selhání podle čl. 32 odst. 4 směrnice 2014/59/EU; |
| --- | --- |

g)

počet, velikost či význam institucí, jimž hrozí, že splní podmínky pro včasný zásah nebo že splní podmínky selhání nebo pravděpodobné selhání podle čl. 32 odst. 4 směrnice 2014/59/EU;

| h) | riziko významného přerušení zásadních funkcí či značného nárůstu cen za poskytování takovýchto funkcí [patrné ze změn tržních podmínek pro tyto funkce či jejich dostupnosti] nebo očekávání protistran či jiných účastníků trhu; |
| --- | --- |

h)

riziko významného přerušení zásadních funkcí či značného nárůstu cen za poskytování takovýchto funkcí [patrné ze změn tržních podmínek pro tyto funkce či jejich dostupnosti] nebo očekávání protistran či jiných účastníků trhu;

| i) | rozsáhlé významné poklesy cen akcií institucí nebo cen aktiv, která mají instituce v držení, zejména pokud mohou mít dopad na kapitálovou situaci institucí; |
| --- | --- |

i)

rozsáhlé významné poklesy cen akcií institucí nebo cen aktiv, která mají instituce v držení, zejména pokud mohou mít dopad na kapitálovou situaci institucí;

| j) | obecné a rozsáhlé významné snížení krátkodobého a střednědobého financování, které mají instituce k dispozici; |
| --- | --- |

j)

obecné a rozsáhlé významné snížení krátkodobého a střednědobého financování, které mají instituce k dispozici;

| k) | významné zhoršení fungování mezibankovního finančního trhu, které je zjevné z výrazného nárůstu požadavků na rozpětí a poklesu zajištění, které mají instituce k dispozici; |
| --- | --- |

k)

významné zhoršení fungování mezibankovního finančního trhu, které je zjevné z výrazného nárůstu požadavků na rozpětí a poklesu zajištění, které mají instituce k dispozici;

| l) | významné a rozsáhlé nárůsty cen pojištění úvěrového selhání a zhoršení uvěrového ratingu institucí či jiných účastníků trhu, které jsou relevantní pro finanční situaci institucí. |
| --- | --- |

l)

významné a rozsáhlé nárůsty cen pojištění úvěrového selhání a zhoršení uvěrového ratingu institucí či jiných účastníků trhu, které jsou relevantní pro finanční situaci institucí.

Článek 9

Vyloučení z důvodu zamezení snížení hodnoty podle čl. 44 odst. 3 písm. d) směrnice 2014/59/EU

1.   Orgány příslušné k řešení krize mohou vyloučit závazek nebo třídu závazků z rekapitalizace z vnitřních zdrojů, pokud by takové vyloučení zabránilo snížení hodnoty, aby držitelé nevyloučených závazků byli v lepší situaci, než v jaké by se nacházeli, kdyby závazky z vnitřních zdrojů rekapitalizovány byly.

2.   Aby bylo možné posoudit, zda je splněna podmínka odstavce 1, orgány příslušné k řešení krize u všech věřitelů srovnají a vyhodnotí výsledky v případě, že by k rekapitalizaci z vnitřních zdrojů došlo, a v případě, že by k ní nedošlo, a to podle čl. 36 odst. 16 a čl. 49 odst. 5 směrnice 2014/59/EU.

Článek 10

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. února 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1).

2

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/861

ze dne 18. února 2016,

kterým se opravuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro rizika opcí jiná než rizika delta v rámci standardizovaného přístupu k tržním rizikům, a kterým se opravuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na čl. 329 odst. 3 třetí pododstavec, čl. 352 odst. 6 třetí pododstavec a čl. 358 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 329 odst. 3, čl. 352 odst. 6 třetím pododstavci a čl. 358 odst. 4 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 575/2013 se stanoví, že Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) vypracuje soubor metod, jak v kapitálových požadavcích institucí zohlednit kromě rizika delta i jiná rizika způsobem přiměřeným rozsahu a složitosti činností jednotlivých institucí v oblasti opcí a opčních listů. Orgán EBA proto v této souvislosti vypracoval návrh regulačních technických norem, který Komise podpořila a přijala v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

V čl. 329 odst. 3, čl. 352 odst. 6 třetím pododstavci a čl. 358 odst. 4 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 575/2013 se stanoví, že Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) vypracuje soubor metod, jak v kapitálových požadavcích institucí zohlednit kromě rizika delta i jiná rizika způsobem přiměřeným rozsahu a složitosti činností jednotlivých institucí v oblasti opcí a opčních listů. Orgán EBA proto v této souvislosti vypracoval návrh regulačních technických norem, který Komise podpořila a přijala v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 (3).

| (2) | Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vypracoval orgán EBA v této souvislosti návrh regulačních technických norem, který Komise podpořila a přijala v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vypracoval orgán EBA v této souvislosti návrh regulačních technických norem, který Komise podpořila a přijala v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 (4).

| (3) | V nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 se objevily některé chyby, které je třeba opravit. |
| --- | --- |

(3)

V nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 se objevily některé chyby, které je třeba opravit.

| (4) | Podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 by zjednodušený přístup měl být dostupný pouze pro instituce, které nakupují pouze opce a opční listy, avšak tyto instituce by neměly být povinny uvedený přístup využívat. Je proto vhodné opravit znění článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014, podle něhož uvedené instituce mají povinnost zjednodušený přístup využívat a jenž nebrání ostatním institucím, aby uvedený přístup také využívaly. |
| --- | --- |

(4)

Podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 by zjednodušený přístup měl být dostupný pouze pro instituce, které nakupují pouze opce a opční listy, avšak tyto instituce by neměly být povinny uvedený přístup využívat. Je proto vhodné opravit znění článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014, podle něhož uvedené instituce mají povinnost zjednodušený přístup využívat a jenž nebrání ostatním institucím, aby uvedený přístup také využívaly.

| (5) | Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno, aby všichni zaměstnanci, jejichž celková odměna je řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení a zaměstnance odpovědné za činnosti spojené s podstupováním rizik, byli zařazeni jako „osoby podstupujících podstatné riziko“, tedy osoby, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno, aby všichni zaměstnanci, jejichž celková odměna je řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení a zaměstnance odpovědné za činnosti spojené s podstupováním rizik, byli zařazeni jako „osoby podstupujících podstatné riziko“, tedy osoby, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce.

| (6) | Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA. |
| --- | --- |

(6)

Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.

| (7) | Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (5). |
| --- | --- |

(7)

Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (5).

| (8) | S cílem zajistit, aby regulační technické normy mohly být co nejdříve správně uplatňovány, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(8)

S cílem zajistit, aby regulační technické normy mohly být co nejdříve správně uplatňovány, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oprava nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014

Článek 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Pouze instituce, které pouze nakupují opce a opční listy, mohou využít zjednodušeného přístupu.“

Článek 2

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014

V čl. 4 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 se písmeno c) nahrazuje tímto:

| „c) | zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo zaměstnanci, který splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14, nebo odměna, která je vyšší.“ |
| --- | --- |

„c)

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. února 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  
  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 528/2014 ze dne 12. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro rizika opcí jiná než rizika delta v rámci standardizovaného přístupu k tržním rizikům (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 29).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 604/2014 ze dne 4. března 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce (Úř. věst. L 167, 6.6.2014, s. 30).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

5

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/24

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/862

ze dne 31. května 2016

o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se netýká snížení rizika onemocnění ani vývoje a zdraví dětí

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin (1), a zejména na čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle nařízení (ES) č. 1924/2006 jsou zdravotní tvrzení při označování potravin zakázána, pokud je Komise v souladu s uvedeným nařízením neschválí a nezařadí na seznam schválených tvrzení. |
| --- | --- |

(1)

Podle nařízení (ES) č. 1924/2006 jsou zdravotní tvrzení při označování potravin zakázána, pokud je Komise v souladu s uvedeným nařízením neschválí a nezařadí na seznam schválených tvrzení.

| (2) | Nařízení (ES) č. 1924/2006 rovněž stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků mohou podávat žádosti o schválení zdravotních tvrzení u příslušného vnitrostátního orgánu členského státu. Příslušný vnitrostátní orgán postoupí platné žádosti Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA, dále jen „úřad“) k vědeckému hodnocení a Komisi a členským státům pro informaci. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 1924/2006 rovněž stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků mohou podávat žádosti o schválení zdravotních tvrzení u příslušného vnitrostátního orgánu členského státu. Příslušný vnitrostátní orgán postoupí platné žádosti Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA, dále jen „úřad“) k vědeckému hodnocení a Komisi a členským státům pro informaci.

| (3) | Komise rozhodne o schválení zdravotních tvrzení s ohledem na stanovisko úřadu. V některých případech nemůže vědecké hodnocení rizik samo o sobě poskytnout všechny informace, z nichž by mělo vycházet rozhodnutí o řízení rizik, a proto by měly být zohledněny další opodstatněné a pro danou záležitost důležité faktory. |
| --- | --- |

(3)

Komise rozhodne o schválení zdravotních tvrzení s ohledem na stanovisko úřadu. V některých případech nemůže vědecké hodnocení rizik samo o sobě poskytnout všechny informace, z nichž by mělo vycházet rozhodnutí o řízení rizik, a proto by měly být zohledněny další opodstatněné a pro danou záležitost důležité faktory.

| (4) | V návaznosti na žádost společnosti Oy Karl Fazer AB předloženou podle čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1924/2006 byl úřad požádán o vydání stanoviska ke zdravotnímu tvrzení týkajícímu se žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny a snížení postprandiální glykemické odezvy (otázka č. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Navrhované tvrzení zformuloval žadatel takto: „Konzumace žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny přispívá ke snížení glykemické odezvy doprovázenému nižší inzulinovou odezvou po jídle.“ Žadatel na žádost úřadu uvedl, že údajný účinek žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny by měl být porovnáván s účinkem glukózy. |
| --- | --- |

(4)

V návaznosti na žádost společnosti Oy Karl Fazer AB předloženou podle čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1924/2006 byl úřad požádán o vydání stanoviska ke zdravotnímu tvrzení týkajícímu se žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny a snížení postprandiální glykemické odezvy (otázka č. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Navrhované tvrzení zformuloval žadatel takto: „Konzumace žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny přispívá ke snížení glykemické odezvy doprovázenému nižší inzulinovou odezvou po jídle.“ Žadatel na žádost úřadu uvedl, že údajný účinek žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny by měl být porovnáván s účinkem glukózy.

| (5) | Dne 8. října 2014 obdržela Komise a členské státy vědecké stanovisko úřadu, který v něm na základě předložených údajů dospěl k závěru, že příčinný vztah mezi konzumací a snížením postprandiální glykemické odezvy ve srovnání s glukózou byl zjištěn u téměř jakékoli potraviny. |
| --- | --- |

(5)

Dne 8. října 2014 obdržela Komise a členské státy vědecké stanovisko úřadu, který v něm na základě předložených údajů dospěl k závěru, že příčinný vztah mezi konzumací a snížením postprandiální glykemické odezvy ve srovnání s glukózou byl zjištěn u téměř jakékoli potraviny.

| (6) | Podle čl. 6 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 1924/2006 musí být zdravotní tvrzení založena na všeobecně uznávaných vědeckých poznatcích. Schválení může být oprávněně odmítnuto, pokud zdravotní tvrzení nesplňují jiné obecné a konkrétní požadavky nařízení (ES) č. 1924/2006, a to i v případě příznivého vědeckého hodnocení úřadu. Úřad ve svém vědeckém stanovisku poznamenal, že při testování srovnatelného množství využitelných sacharidů v různých potravinách obsahujících sacharidy vyvolá téměř jakákoli potravina obsahující sacharidy snížení postprandiální odezvy glukózy v krvi ve srovnání s odezvou glukózy v krvi vyvolanou konzumací glukózy. Dále uvedl, že potraviny obsahující nízké množství sacharidů nebo neobsahující žádné využitelné sacharidy rovněž vyvolají nižší postprandiální glykemickou odezvu v krvi ve srovnání s glukózou. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 6 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 1924/2006 musí být zdravotní tvrzení založena na všeobecně uznávaných vědeckých poznatcích. Schválení může být oprávněně odmítnuto, pokud zdravotní tvrzení nesplňují jiné obecné a konkrétní požadavky nařízení (ES) č. 1924/2006, a to i v případě příznivého vědeckého hodnocení úřadu. Úřad ve svém vědeckém stanovisku poznamenal, že při testování srovnatelného množství využitelných sacharidů v různých potravinách obsahujících sacharidy vyvolá téměř jakákoli potravina obsahující sacharidy snížení postprandiální odezvy glukózy v krvi ve srovnání s odezvou glukózy v krvi vyvolanou konzumací glukózy. Dále uvedl, že potraviny obsahující nízké množství sacharidů nebo neobsahující žádné využitelné sacharidy rovněž vyvolají nižší postprandiální glykemickou odezvu v krvi ve srovnání s glukózou.

| (7) | Nařízení (ES) č. 1924/2006 definuje „tvrzení“ jako jakékoli sdělení nebo znázornění, které uvádí, naznačuje nebo ze kterého vyplývá, že potravina má určité vlastnosti. Tvrzení týkající se žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny a snížení postprandiální glykemické odezvy by naznačovalo, že žitný kváskový chléb s vysokým obsahem vlákniny má specifické vlastnosti, pokud jde o snížení postprandiální glykemické odezvy ve srovnání s glukózou, přičemž ve skutečnosti mají tento účinek téměř všechny potraviny. Ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1924/2006 stanoví, že použití zdravotních tvrzení nesmí být zavádějící. Tvrzení naznačující, že určitá potravina má určité prospěšné vlastnosti, ačkoli ve skutečnosti mají tyto vlastnosti téměř všechny potraviny, by bylo zavádějící. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 1924/2006 definuje „tvrzení“ jako jakékoli sdělení nebo znázornění, které uvádí, naznačuje nebo ze kterého vyplývá, že potravina má určité vlastnosti. Tvrzení týkající se žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny a snížení postprandiální glykemické odezvy by naznačovalo, že žitný kváskový chléb s vysokým obsahem vlákniny má specifické vlastnosti, pokud jde o snížení postprandiální glykemické odezvy ve srovnání s glukózou, přičemž ve skutečnosti mají tento účinek téměř všechny potraviny. Ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1924/2006 stanoví, že použití zdravotních tvrzení nesmí být zavádějící. Tvrzení naznačující, že určitá potravina má určité prospěšné vlastnosti, ačkoli ve skutečnosti mají tyto vlastnosti téměř všechny potraviny, by bylo zavádějící.

| (8) | Vzhledem k výše uvedenému neodpovídá tvrzení týkající se žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny a snížení postprandiální glykemické odezvy požadavkům stanoveným v nařízení (ES) č. 1924/2006, a nemělo by proto být zařazeno na seznam schválených zdravotních tvrzení. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k výše uvedenému neodpovídá tvrzení týkající se žitného kváskového chleba s vysokým obsahem vlákniny a snížení postprandiální glykemické odezvy požadavkům stanoveným v nařízení (ES) č. 1924/2006, a nemělo by proto být zařazeno na seznam schválených zdravotních tvrzení.

| (9) | Připomínky, které Komise obdržela od žadatele v souladu s čl. 16 odst. 6 nařízení (ES) č. 1924/2006, byly při stanovení opatření v tomto nařízení vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(9)

Připomínky, které Komise obdržela od žadatele v souladu s čl. 16 odst. 6 nařízení (ES) č. 1924/2006, byly při stanovení opatření v tomto nařízení vzaty v úvahu.

| (10) | Členské státy byly konzultovány, |
| --- | --- |

(10)

Členské státy byly konzultovány,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zdravotní tvrzení uvedené v příloze tohoto nařízení se nezařadí na seznam schválených tvrzení platných pro Unii stanovený v čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1924/2006.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2014;12(10):3837.

2

---

PŘÍLOHA

Zamítnuté zdravotní tvrzení

| Žádost – příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1924/2006 | Živina, látka, potravina nebo kategorie potravin | Tvrzení | Referenční číslo stanoviska EFSA |
| --- | --- | --- | --- |
| Zdravotní tvrzení podle čl. 13 odst. 5, které je založeno na nejnovějších vědeckých poznatcích a/nebo které zahrnuje požadavek na ochranu údajů, jež jsou předmětem průmyslového vlastnictví | Žitný kváskový chléb s vysokým obsahem vlákniny | Snížení postprandiální glykemické odezvy ve srovnání s glukózou | Q-2014-00012 |

Žádost – příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1924/2006

Živina, látka, potravina nebo kategorie potravin

Tvrzení

Referenční číslo stanoviska EFSA

Zdravotní tvrzení podle čl. 13 odst. 5, které je založeno na nejnovějších vědeckých poznatcích a/nebo které zahrnuje požadavek na ochranu údajů, jež jsou předmětem průmyslového vlastnictví

Žitný kváskový chléb s vysokým obsahem vlákniny

Snížení postprandiální glykemické odezvy ve srovnání s glukózou

Q-2014-00012

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/863

ze dne 31. května 2016,

kterým se mění přílohy VII a VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o žíravost/dráždivost pro kůži, vážné poškození očí/podráždění očí a akutní toxicitu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 a článek 131 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1907/2006 se stanoví, že zkušební metody používané k získávání informací o podstatných vlastnostech látek, které jsou v uvedeném nařízení požadovány, se pravidelně přezkoumávají a zdokonalují s cílem omezit zkoušky na obratlovcích a snížit počet použitých zvířat. Až budou k dispozici vhodné validované zkušební metody, mělo by se v příslušných případech změnit nařízení Komise (ES) č. 440/2008 (2) a přílohy nařízení (ES) č. 1907/2006 za účelem nahrazení, omezení nebo zdokonalení zkoušek na zvířatech. Přitom by měly být zohledněny zásady nahrazení, snížení a zdokonalení zkoušek na zvířatech zakotvené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady2010/63/EU (3). |
| --- | --- |

(1)

V čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1907/2006 se stanoví, že zkušební metody používané k získávání informací o podstatných vlastnostech látek, které jsou v uvedeném nařízení požadovány, se pravidelně přezkoumávají a zdokonalují s cílem omezit zkoušky na obratlovcích a snížit počet použitých zvířat. Až budou k dispozici vhodné validované zkušební metody, mělo by se v příslušných případech změnit nařízení Komise (ES) č. 440/2008 (2) a přílohy nařízení (ES) č. 1907/2006 za účelem nahrazení, omezení nebo zdokonalení zkoušek na zvířatech. Přitom by měly být zohledněny zásady nahrazení, snížení a zdokonalení zkoušek na zvířatech zakotvené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady2010/63/EU (3).

| (2) | Nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví požadavky pro registraci látek samotných, obsažených ve směsích nebo předmětech, které jsou vyráběny nebo dováženy do Unie. Žadatelé o registraci musí v příslušných případech poskytnout informace požadované podle nařízení (ES) č. 1907/2006, aby splnili požadavky na registraci. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví požadavky pro registraci látek samotných, obsažených ve směsích nebo předmětech, které jsou vyráběny nebo dováženy do Unie. Žadatelé o registraci musí v příslušných případech poskytnout informace požadované podle nařízení (ES) č. 1907/2006, aby splnili požadavky na registraci.

| (3) | Podle nařízení (ES) č. 1907/2006 se za účelem získávání informací týkajících se kožní dráždivosti a oční dráždivosti podle bodů 8.1 a 8.2 přílohy VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 požadují studie in vivo. |
| --- | --- |

(3)

Podle nařízení (ES) č. 1907/2006 se za účelem získávání informací týkajících se kožní dráždivosti a oční dráždivosti podle bodů 8.1 a 8.2 přílohy VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 požadují studie in vivo.

| (4) | V posledních letech bylo dosaženo významného vědeckého pokroku ve vývoji alternativních zkušebních metod pro žíravost/dráždivost pro kůži a vážné poškození očí/podráždění očí. Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) na mezinárodní úrovni dohodla řadu pokynů týkajících se alternativních zkušebních metod, které byly zahrnuty do nařízení (ES) č. 440/2008. |
| --- | --- |

(4)

V posledních letech bylo dosaženo významného vědeckého pokroku ve vývoji alternativních zkušebních metod pro žíravost/dráždivost pro kůži a vážné poškození očí/podráždění očí. Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) na mezinárodní úrovni dohodla řadu pokynů týkajících se alternativních zkušebních metod, které byly zahrnuty do nařízení (ES) č. 440/2008.

| (5) | Pokud jde o žíravost/dráždivost pro kůži, příslušné informace týkající se klasifikace a posouzení rizika látky mohou být ve většině případů získány pouze na základě studií in vitro. Závěr lze vyvodit na základě jedné zkoušky in vitro, umožňuje-li výsledek okamžité spolehlivé rozhodnutí o klasifikaci či neklasifikaci, nebo kombinace dvou zkoušek in vitro (jedné pro dráždivost pro kůži a jedné pro žíravost). Přesto je možné v některých výjimečných případech u látek vyrobených nebo dovezených v množstvích 10 tun a více vyžadovat studie in vivo, například jestliže látka nespadá do oblasti použitelnosti zkušebních metod in vitro, nebo pokud na základě výsledků z uceleného souboru zkoušek in vitro nelze vyvodit přesvědčivé závěry. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o žíravost/dráždivost pro kůži, příslušné informace týkající se klasifikace a posouzení rizika látky mohou být ve většině případů získány pouze na základě studií in vitro. Závěr lze vyvodit na základě jedné zkoušky in vitro, umožňuje-li výsledek okamžité spolehlivé rozhodnutí o klasifikaci či neklasifikaci, nebo kombinace dvou zkoušek in vitro (jedné pro dráždivost pro kůži a jedné pro žíravost). Přesto je možné v některých výjimečných případech u látek vyrobených nebo dovezených v množstvích 10 tun a více vyžadovat studie in vivo, například jestliže látka nespadá do oblasti použitelnosti zkušebních metod in vitro, nebo pokud na základě výsledků z uceleného souboru zkoušek in vitro nelze vyvodit přesvědčivé závěry.

| (6) | Pokud jde o vážné poškození očí/podráždění očí, existuje soubor zkušebních metod in vitro, které by v mnoha případech postačovaly k získání informací dostatečných pro klasifikaci a posouzení rizika látek. Závěr týkající se potenciálu látky vyvolávat tyto účinky pro oči lze vyvodit na základě jedné zkoušky, umožňuje-li výsledek okamžité spolehlivé rozhodnutí o klasifikaci či neklasifikaci, nebo kombinace dvou nebo více zkoušek. Přesto je možné v některých případech u látek vyrobených nebo dovezených v množstvích 10 tun nebo více vyžadovat studie in vivo, například jestliže látka nespadá do oblasti použitelnosti zkušebních metod, nebo pokud na základě výsledků z uceleného souboru zkoušek in vitro nelze vyvodit přesvědčivé závěry. |
| --- | --- |

(6)

Pokud jde o vážné poškození očí/podráždění očí, existuje soubor zkušebních metod in vitro, které by v mnoha případech postačovaly k získání informací dostatečných pro klasifikaci a posouzení rizika látek. Závěr týkající se potenciálu látky vyvolávat tyto účinky pro oči lze vyvodit na základě jedné zkoušky, umožňuje-li výsledek okamžité spolehlivé rozhodnutí o klasifikaci či neklasifikaci, nebo kombinace dvou nebo více zkoušek. Přesto je možné v některých případech u látek vyrobených nebo dovezených v množstvích 10 tun nebo více vyžadovat studie in vivo, například jestliže látka nespadá do oblasti použitelnosti zkušebních metod, nebo pokud na základě výsledků z uceleného souboru zkoušek in vitro nelze vyvodit přesvědčivé závěry.

| (7) | Body 8.1 a 8.2 přílohy VIII by proto měly být změněny tak, aby se standardní požadavky na informace vztahovaly na studie in vitro a byly stanoveny podmínky pro případy, kdy je přesto zapotřebí provést studii in vivo týkající se žíravosti/dráždivosti pro kůži a vážného poškození očí/podráždění očí. Nicméně informace z existujících studií in vivo týkajících se dráždivosti pro kůži nebo podráždění očí lze nadále používat pro splnění požadavku na informace pro různé hmotnostní úrovně. |
| --- | --- |

(7)

Body 8.1 a 8.2 přílohy VIII by proto měly být změněny tak, aby se standardní požadavky na informace vztahovaly na studie in vitro a byly stanoveny podmínky pro případy, kdy je přesto zapotřebí provést studii in vivo týkající se žíravosti/dráždivosti pro kůži a vážného poškození očí/podráždění očí. Nicméně informace z existujících studií in vivo týkajících se dráždivosti pro kůži nebo podráždění očí lze nadále používat pro splnění požadavku na informace pro různé hmotnostní úrovně.

| (8) | Kromě toho by se měly přezkoumat standardní požadavky na informace a pravidla pro odchylky podle bodů 8.1 a 8.2 přílohy VII a pravidla pro odchylky podle bodů 8.1 a 8.2 přílohy VIII tak, aby se neopakovala v pravidlech stanovených v příloze VI a v příloze XI a v úvodních částech příloh VII a VIII, pokud jde o přezkum dostupných údajů, upuštění od studií o toxikologických vlastnostech, jestliže z dostupných informací vyplývá, že látka splňuje kritéria pro klasifikaci pro toxikologické vlastnosti, nebo aby se vyjasnil zamýšlený význam v souvislosti s upuštěním od studií pro látky, které jsou za určitých podmínek hořlavé. Je-li učiněn odkaz na klasifikaci látek, měla by se pravidla pro odchylky aktualizovat tak, aby byla zohledněna terminologie použitá v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4). |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho by se měly přezkoumat standardní požadavky na informace a pravidla pro odchylky podle bodů 8.1 a 8.2 přílohy VII a pravidla pro odchylky podle bodů 8.1 a 8.2 přílohy VIII tak, aby se neopakovala v pravidlech stanovených v příloze VI a v příloze XI a v úvodních částech příloh VII a VIII, pokud jde o přezkum dostupných údajů, upuštění od studií o toxikologických vlastnostech, jestliže z dostupných informací vyplývá, že látka splňuje kritéria pro klasifikaci pro toxikologické vlastnosti, nebo aby se vyjasnil zamýšlený význam v souvislosti s upuštěním od studií pro látky, které jsou za určitých podmínek hořlavé. Je-li učiněn odkaz na klasifikaci látek, měla by se pravidla pro odchylky aktualizovat tak, aby byla zohledněna terminologie použitá v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4).

| (9) | Pokud jde o akutní toxicitu, kromě zkoušky orální cestou (bod 8.5.1 přílohy VII) stanoví bod 8.5 přílohy VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 standardní požadavky na informace o akutní toxicitě pro látky jiné než plyny a v závislosti na pravděpodobné cestě expozice člověka alespoň jednou další cestou (inhalační nebo dermální). Nejnovější vědecké analýzy dostupných údajů ze studií o akutní toxicitě in vivo ukázaly, že u látek, které nejsou toxické orální cestou, lze s vysokou mírou jistoty očekávat, že nebudou toxické ani dermální cestou. Zkoušení těchto látek dermální cestou proto neposkytuje informace nezbytné pro hodnocení jejich bezpečnosti. Bod 8.5 přílohy VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto měl být změněn tak, aby byla stanovena možnost v případě těchto látek upustit od dermální zkoušky. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o akutní toxicitu, kromě zkoušky orální cestou (bod 8.5.1 přílohy VII) stanoví bod 8.5 přílohy VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 standardní požadavky na informace o akutní toxicitě pro látky jiné než plyny a v závislosti na pravděpodobné cestě expozice člověka alespoň jednou další cestou (inhalační nebo dermální). Nejnovější vědecké analýzy dostupných údajů ze studií o akutní toxicitě in vivo ukázaly, že u látek, které nejsou toxické orální cestou, lze s vysokou mírou jistoty očekávat, že nebudou toxické ani dermální cestou. Zkoušení těchto látek dermální cestou proto neposkytuje informace nezbytné pro hodnocení jejich bezpečnosti. Bod 8.5 přílohy VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto měl být změněn tak, aby byla stanovena možnost v případě těchto látek upustit od dermální zkoušky.

| (10) | Evropská agentura pro chemické látky (ECHA) by měla ve spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami pokračovat ve vypracování pokynů pro použití zkušebních metod a možností upuštění od standardních požadavků na informace stanovených podle tohoto nařízení pro účely nařízení (ES) č. 1907/2006. Přitom by ECHA měla v plném rozsahu zohlednit práci vykonanou OECD, jakož i jinými příslušnými vědeckými a odbornými skupinami. |
| --- | --- |

(10)

Evropská agentura pro chemické látky (ECHA) by měla ve spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami pokračovat ve vypracování pokynů pro použití zkušebních metod a možností upuštění od standardních požadavků na informace stanovených podle tohoto nařízení pro účely nařízení (ES) č. 1907/2006. Přitom by ECHA měla v plném rozsahu zohlednit práci vykonanou OECD, jakož i jinými příslušnými vědeckými a odbornými skupinami.

| (11) | Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(11)

Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy VII and VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 440/2008 ze dne 30. května 2008, kterým se stanoví zkušební metody podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (Úř. věst. L 142, 31.5.2008, s. 1).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU ze dne 22. září 2010 o ochraně zvířat používaných pro vědecké účely (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 33).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

Přílohy VII and VIII nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění takto:

| 1) | Body 8.1 a 8.2 přílohy VII se nahrazují tímto:












  „8.1. | Žíravost/dráždivost pro kůži |
| --- | --- | --- |

1)

Body 8.1 a 8.2 přílohy VII se nahrazují tímto:

„8.1.

Žíravost/dráždivost pro kůži

| 8.1. | Studii (studie) není nutné provést, pokud:






  — | látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5) a z dostupných informací vyplývá, že by měla být klasifikována jako žíravá pro kůži (kategorie 1), nebo |
| --- | --- | --- |

8.1.

Studii (studie) není nutné provést, pokud:

—

látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5) a z dostupných informací vyplývá, že by měla být klasifikována jako žíravá pro kůži (kategorie 1), nebo

| — | jako látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě, nebo |
| --- | --- |

—

jako látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě, nebo

| — | jako látka je akutně toxická dermální cestou (kategorie 1), nebo |
| --- | --- |

—

jako látka je akutně toxická dermální cestou (kategorie 1), nebo

| — | studie akutní toxicity dermální cestou nenaznačuje kožní dráždivost až do mezní hodnoty dávky (2 000  mg/kg tělesné hmotnosti). |
| --- | --- |

—

studie akutní toxicity dermální cestou nenaznačuje kožní dráždivost až do mezní hodnoty dávky (2 000  mg/kg tělesné hmotnosti).

Umožňují-li výsledky jedné ze dvou studií podle bodů 8.1.1. nebo 8.1.2. jednoznačné rozhodnutí o klasifikaci látky nebo o neexistenci potenciálu kožní dráždivosti látky, druhá studie nemusí být provedena.

| 8.1.1. | Žíravost pro kůži, in vitro |
| --- | --- |

8.1.1.

Žíravost pro kůži, in vitro

| 8.1.2. | Dráždivost pro kůži, in vitro |
| --- | --- |

8.1.2.

Dráždivost pro kůži, in vitro

| 8.2. | Vážné poškození očí/podráždění očí |
| --- | --- |

8.2.

Vážné poškození očí/podráždění očí

| 8.2. | Tuto studii (tyto studie) není nutné provést, pokud:






  — | látka je klasifikována jako žíravá pro kůži, což má za následek klasifikaci jako látka způsobující vážné poškození očí (kategorie 1), nebo |
| --- | --- | --- |

8.2.

Tuto studii (tyto studie) není nutné provést, pokud:

—

látka je klasifikována jako žíravá pro kůži, což má za následek klasifikaci jako látka způsobující vážné poškození očí (kategorie 1), nebo

| — | látka je klasifikována jako dráždivá pro kůži a z dostupných informací vyplývá, že by měla být klasifikována jako látka způsobující podráždění očí (kategorie 2), nebo |
| --- | --- |

—

látka je klasifikována jako dráždivá pro kůži a z dostupných informací vyplývá, že by měla být klasifikována jako látka způsobující podráždění očí (kategorie 2), nebo

| — | látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5) a z dostupných informací vyplývá, že by měla být klasifikována jako látka způsobující vážné poškození očí (kategorie 1), nebo |
| --- | --- |

—

látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5) a z dostupných informací vyplývá, že by měla být klasifikována jako látka způsobující vážné poškození očí (kategorie 1), nebo

| — | jako látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě. |
| --- | --- |

—

jako látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě.

| 8.2.1. | Vážné poškození očí/podráždění očí, in vitro |
| --- | --- |

8.2.1.

Vážné poškození očí/podráždění očí, in vitro

| 8.2.1. | Neumožňují-li výsledky první studie in vitro jednoznačné rozhodnutí o klasifikaci látky nebo existenci potenciálu dráždivých účinků látky na oči, je pro tuto sledovanou vlastnost třeba zvážit další studii (studie) in vitro.“ |
| --- | --- |

8.2.1.

Neumožňují-li výsledky první studie in vitro jednoznačné rozhodnutí o klasifikaci látky nebo existenci potenciálu dráždivých účinků látky na oči, je pro tuto sledovanou vlastnost třeba zvážit další studii (studie) in vitro.“

| 2) | Body 8.1 a 8.2 přílohy VIII se nahrazují tímto:












  „8.1. | Žíravost/dráždivost pro kůži |
| --- | --- | --- |

2)

Body 8.1 a 8.2 přílohy VIII se nahrazují tímto:

„8.1.

Žíravost/dráždivost pro kůži

| 8.1. | Studie in vivo týkající se žíravých/dráždivých účinků na kůži se zváží pouze v případě, že studie in vitro podle bodů 8.1.1 a 8.1.2 přílohy VII nejsou použitelné, nebo výsledky těchto studií neodpovídají potřebám klasifikace a posouzení rizik.
  Studii není nutné provést, pokud:






  — | látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5) nebo |
| --- | --- | --- |

8.1.

Studie in vivo týkající se žíravých/dráždivých účinků na kůži se zváží pouze v případě, že studie in vitro podle bodů 8.1.1 a 8.1.2 přílohy VII nejsou použitelné, nebo výsledky těchto studií neodpovídají potřebám klasifikace a posouzení rizik.

Studii není nutné provést, pokud:

—

látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5) nebo

| — | látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě, nebo |
| --- | --- |

—

látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě, nebo

| — | látka je klasifikována jako akutně toxická dermální cestou (kategorie 1), nebo |
| --- | --- |

—

látka je klasifikována jako akutně toxická dermální cestou (kategorie 1), nebo

| — | studie akutní toxicity dermální cestou nenaznačuje kožní dráždivost až do mezní hodnoty dávky (2 000  mg/kg tělesné hmotnosti). |
| --- | --- |

—

studie akutní toxicity dermální cestou nenaznačuje kožní dráždivost až do mezní hodnoty dávky (2 000  mg/kg tělesné hmotnosti).

| 8.2. | Vážné poškození očí/podráždění očí |
| --- | --- |

8.2.

Vážné poškození očí/podráždění očí

| 8.2. | Studie in vivo týkající se leptavých/dráždivých účinků na oči se zváží pouze v případě, že studie in vitro podle bodu 8.2.1. přílohy VII není použitelná (nejsou použitelné), nebo výsledky této studie (těchto studií) neodpovídají potřebám klasifikace a posouzení rizik.
  Studii není nutné provést, pokud:






  — | látka je klasifikována jako látka žíravá pro kůži, nebo |
| --- | --- | --- |

8.2.

Studie in vivo týkající se leptavých/dráždivých účinků na oči se zváží pouze v případě, že studie in vitro podle bodu 8.2.1. přílohy VII není použitelná (nejsou použitelné), nebo výsledky této studie (těchto studií) neodpovídají potřebám klasifikace a posouzení rizik.

Studii není nutné provést, pokud:

—

látka je klasifikována jako látka žíravá pro kůži, nebo

| — | látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5), nebo |
| --- | --- |

—

látka je silná kyselina (pH < 2,0) nebo silná zásada (pH > 11,5), nebo

| — | látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě.“ |
| --- | --- |

—

látka je samozápalná na vzduchu nebo při styku s vodou nebo vlhkostí při pokojové teplotě.“

| 3) | Bod 8.5 přílohy VIII se nahrazuje tímto:












  „8.5. | Akutní toxicita |
| --- | --- | --- |

3)

Bod 8.5 přílohy VIII se nahrazuje tímto:

„8.5.

Akutní toxicita

| 8.5. | Studii (studie) není obecně nutné provést, pokud:






  — | látka je klasifikována jako žíravá pro kůži. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Studii (studie) není obecně nutné provést, pokud:

—

látka je klasifikována jako žíravá pro kůži.

Kromě orální cesty (bod 8.5.1. přílohy VII) se pro látky jiné než plyny poskytnou informace uvedené v bodech 8.5.2. až 8.5.3. nejméně pro jednu další cestu. Výběr druhé cesty závisí na povaze látky a na pravděpodobné cestě expozice člověka. Pokud existuje pouze jedna cesta expozice, poskytnou se informace jen pro tuto cestu.

| 8.5.2. | Inhalací |
| --- | --- |

8.5.2.

Inhalací

| 8.5.2. | Zkoušky inhalační cestou jsou vhodné, je-li expozice člověka prostřednictvím inhalace pravděpodobná, přičemž se zohlední tlak par látky a/nebo možnost expozice aerosolům, částicím nebo kapénkám inhalovatelných rozměrů. |
| --- | --- |

8.5.2.

Zkoušky inhalační cestou jsou vhodné, je-li expozice člověka prostřednictvím inhalace pravděpodobná, přičemž se zohlední tlak par látky a/nebo možnost expozice aerosolům, částicím nebo kapénkám inhalovatelných rozměrů.

| 8.5.3. | Dermální cestou |
| --- | --- |

8.5.3.

Dermální cestou

| 8.5.3. | Zkoušky dermální cestou jsou vhodné, pokud






  1) | je inhalace látky nepravděpodobná a |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Zkoušky dermální cestou jsou vhodné, pokud

1)

je inhalace látky nepravděpodobná a

| 2) | je pravděpodobný kontakt s kůží při výrobě a/nebo používání a |
| --- | --- |

2)

je pravděpodobný kontakt s kůží při výrobě a/nebo používání a

| 3) | z fyzikálně-chemických a toxikologických vlastností vyplývá potenciál pro značnou míru absorpce kůží. |
| --- | --- |

3)

z fyzikálně-chemických a toxikologických vlastností vyplývá potenciál pro značnou míru absorpce kůží.

Zkoušky dermální cestou není nutné provést, pokud:

| — | látka nesplňuje kritéria pro klasifikaci jako látky akutně toxické nebo toxické pro specifické cílové orgány po jednorázové expozici (STOT SE) orální cestou |
| --- | --- |

—

látka nesplňuje kritéria pro klasifikaci jako látky akutně toxické nebo toxické pro specifické cílové orgány po jednorázové expozici (STOT SE) orální cestou

| — | při studiích dermální expozice in vivo nebyly pozorovány žádné systémové účinky (např. kožní dráždivost, senzibilizace kůže) nebo, v případě neexistence studie in vivo orální cestou, není možné na základě způsobů, které nezahrnují zkoušky, (například analogický přístup, studie QSAR) předvídat žádné systémové účinky po dermální expozici.“ |
| --- | --- |

—

při studiích dermální expozice in vivo nebyly pozorovány žádné systémové účinky (např. kožní dráždivost, senzibilizace kůže) nebo, v případě neexistence studie in vivo orální cestou, není možné na základě způsobů, které nezahrnují zkoušky, (například analogický přístup, studie QSAR) předvídat žádné systémové účinky po dermální expozici.“

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/32

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/864

ze dne 31. května 2016,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky triasulfuron a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Komise 2000/66/ES (2) zařadila triasulfuron jako účinnou látku do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Komise 2000/66/ES (2) zařadila triasulfuron jako účinnou látku do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

| (2) | Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

| (3) | Platnost schválení účinné látky triasulfuron, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dne 30. června 2016. |
| --- | --- |

(3)

Platnost schválení účinné látky triasulfuron, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dne 30. června 2016.

| (4) | Žádost o obnovení zařazení látky triasulfuron do přílohy I směrnice 91/414/EHS byla v souladu s článkem 4 nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 (5) předložena ve lhůtě stanovené v uvedeném článku. |
| --- | --- |

(4)

Žádost o obnovení zařazení látky triasulfuron do přílohy I směrnice 91/414/EHS byla v souladu s článkem 4 nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 (5) předložena ve lhůtě stanovené v uvedeném článku.

| (5) | Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 9 nařízení (EU) č. 1141/2010. Žádost byla členským státem zpravodajem shledána úplnou. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 9 nařízení (EU) č. 1141/2010. Žádost byla členským státem zpravodajem shledána úplnou.

| (6) | Členský stát zpravodaj připravil po konzultaci s členským státem spoluzpravodajem hodnotící zprávu o obnovení a předložil ji dne 14. října 2013 Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Členský stát zpravodaj připravil po konzultaci s členským státem spoluzpravodajem hodnotící zprávu o obnovení a předložil ji dne 14. října 2013 Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

| (7) | Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti. |
| --- | --- |

(7)

Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti.

| (8) | Dne 8. ledna 2015 oznámil úřad Komisi svoje stanovisko (6) k tomu, zda lze očekávat, že triasulfuron splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Úřad dospěl k závěru, že z důvodu neúplného posouzení genotoxicity triasulfuronu a jeho nečistoty CGA 150829, vznikající při výrobě, nebylo možné stanovit toxikologické referenční hodnoty založené na ochraně zdraví. V důsledku toho nebylo možné provést posouzení rizik pro spotřebitele, hospodářské subjekty, pracovníky a osoby v okolí. Kromě toho dospěl úřad k závěru, že v konkrétních geoklimatických situacích je u posuzovaných reprezentativních použití vysoká pravděpodobnost, že výsledky pro vystavení podzemní vody přesáhnou mezní hodnoty ukazatelů pro pitnou vodu 0,1 μg/l, a to pokud jde buď o triasulfuron samotný, nebo o jeho půdní metabolit CGA 150829. Dále bylo zjištěno vysoké riziko pro vodní rostliny. |
| --- | --- |

(8)

Dne 8. ledna 2015 oznámil úřad Komisi svoje stanovisko (6) k tomu, zda lze očekávat, že triasulfuron splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Úřad dospěl k závěru, že z důvodu neúplného posouzení genotoxicity triasulfuronu a jeho nečistoty CGA 150829, vznikající při výrobě, nebylo možné stanovit toxikologické referenční hodnoty založené na ochraně zdraví. V důsledku toho nebylo možné provést posouzení rizik pro spotřebitele, hospodářské subjekty, pracovníky a osoby v okolí. Kromě toho dospěl úřad k závěru, že v konkrétních geoklimatických situacích je u posuzovaných reprezentativních použití vysoká pravděpodobnost, že výsledky pro vystavení podzemní vody přesáhnou mezní hodnoty ukazatelů pro pitnou vodu 0,1 μg/l, a to pokud jde buď o triasulfuron samotný, nebo o jeho půdní metabolit CGA 150829. Dále bylo zjištěno vysoké riziko pro vodní rostliny.

| (9) | Komise vyzvala žadatele, aby předložil své připomínky ke stanovisku úřadu a v souladu čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1141/2010 i k návrhu zprávy o přezkoumání. Žadatel předložil své připomínky, které byly důkladně prozkoumány. |
| --- | --- |

(9)

Komise vyzvala žadatele, aby předložil své připomínky ke stanovisku úřadu a v souladu čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1141/2010 i k návrhu zprávy o přezkoumání. Žadatel předložil své připomínky, které byly důkladně prozkoumány.

| (10) | Navzdory argumentům předloženým žadatelem však nebylo možné vyvrátit obavy uvedené v 8. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(10)

Navzdory argumentům předloženým žadatelem však nebylo možné vyvrátit obavy uvedené v 8. bodě odůvodnění.

| (11) | V důsledku toho nebylo konstatováno, že lze očekávat, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího triasulfuron byla splněna kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Schválení účinné látky triasulfuron by se tudíž nemělo obnovit. |
| --- | --- |

(11)

V důsledku toho nebylo konstatováno, že lze očekávat, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího triasulfuron byla splněna kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Schválení účinné látky triasulfuron by se tudíž nemělo obnovit.

| (12) | Členským státům by na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triasulfuron měl být poskytnut určitý čas. |
| --- | --- |

(12)

Členským státům by na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triasulfuron měl být poskytnut určitý čas.

| (13) | U přípravků na ochranu rostlin obsahujících triasulfuron, u kterých členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělují odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději 30. září 2017. |
| --- | --- |

(13)

U přípravků na ochranu rostlin obsahujících triasulfuron, u kterých členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělují odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději 30. září 2017.

| (14) | Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti pro triasulfuron podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti pro triasulfuron podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (15) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Neobnovení schválení účinné látky

Schválení účinné látky triasulfuron se neobnovuje.

Článek 2

Přechodná opatření

Členské státy odejmou povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku triasulfuron do 30. září 2016.

Článek 3

Odkladná lhůta

Jakákoli odkladná lhůta udělená členskými státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být co nejkratší a uplyne nejpozději dnem 30. září 2017.

Článek 4

Změna prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

V části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se řádek 9, triasulfuron, zrušuje.

Článek 5

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 1. července 2016.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Komise 2000/66/ES ze dne 23. října 2000 o zařazení účinné látky (triasulfuron) do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 276, 28.10.2000, s. 35).

2

(3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 ze dne 7. prosince 2010, kterým se stanoví postup pro obnovení zařazení druhé skupiny účinných látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a kterým se vytváří seznam těchto látek (Úř. věst. L 322, 8.12.2010, s. 10).

5

(6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triasulfuron. EFSA Journal 2015;13(1):3958, 78 s. doi:10.2903/j.efsa.2015.3958.

6

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/35

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/865

ze dne 31. května 2016,

kterým se zahajuje šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem některých mírně upravených hliníkových fólií z Čínské lidové republiky a kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,

poté, co informovala členské státy,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŽÁDOST

ŽÁDOST

| (1) | Evropská komise (dále též „Komise“) obdržela žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“) dovozem některých mírně upravených hliníkových fólií pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci tohoto dovozu. |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise (dále též „Komise“) obdržela žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“) dovozem některých mírně upravených hliníkových fólií pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci tohoto dovozu.

| (2) | Žádost byla podána dne 18. dubna 2015. Žadatel požádal o anonymitu a řádně to v žádosti odůvodnil. Komise se domnívá, že existují dostatečné důvody pro důvěrné zacházení s informacemi o totožnosti žadatele. |
| --- | --- |

(2)

Žádost byla podána dne 18. dubna 2015. Žadatel požádal o anonymitu a řádně to v žádosti odůvodnil. Komise se domnívá, že existují dostatečné důvody pro důvěrné zacházení s informacemi o totožnosti žadatele.

B.   VÝROBEK

VÝROBEK

| (3) | Výrobkem dotčeným možným obcházením jsou hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910) (dále jen „dotčený výrobek“). Toto je výrobek, na který se vztahují stávající platná opatření. |
| --- | --- |

(3)

Výrobkem dotčeným možným obcházením jsou hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910) (dále jen „dotčený výrobek“). Toto je výrobek, na který se vztahují stávající platná opatření.

| (4) | Výrobky, které jsou předmětem šetření možného obcházení, mají stejné základní vlastnosti jako dotčený výrobek vymezený v předchozím bodě odůvodnění. Mohou však být žíhané, či nikoli a při dovozu jsou předkládány jako:






  — | hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,007 mm a méně než 0,008 mm, bez ohledu na šířku rolí, nebo |
| --- | --- | --- |

(4)

Výrobky, které jsou předmětem šetření možného obcházení, mají stejné základní vlastnosti jako dotčený výrobek vymezený v předchozím bodě odůvodnění. Mohou však být žíhané, či nikoli a při dovozu jsou předkládány jako:

—

hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,007 mm a méně než 0,008 mm, bez ohledu na šířku rolí, nebo

| — | hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm a v rolích o šířce přesahující 650 mm, nebo |
| --- | --- |

—

hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm a v rolích o šířce přesahující 650 mm, nebo

| — | hliníkové fólie o tloušťce více než 0,018 mm a méně než 0,021 mm, bez ohledu na šířku rolí, nebo |
| --- | --- |

—

hliníkové fólie o tloušťce více než 0,018 mm a méně než 0,021 mm, bez ohledu na šířku rolí, nebo

| — | hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,021 mm a nejvýše 0,045 mm, jsou-li předloženy v nejméně dvou vrstvách, bez ohledu na šířku rolí. |
| --- | --- |

—

hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,021 mm a nejvýše 0,045 mm, jsou-li předloženy v nejméně dvou vrstvách, bez ohledu na šířku rolí.

| (5) | První tři výše popsané výrobky v současnosti spadají pod stejný kód KN jako dotčený výrobek, ale pod jiné kódy TARIC (7607111930, 7607111940 a 7607111950). |
| --- | --- |

(5)

První tři výše popsané výrobky v současnosti spadají pod stejný kód KN jako dotčený výrobek, ale pod jiné kódy TARIC (7607111930, 7607111940 a 7607111950).

| (6) | Poslední výrobek spadá pod jiný kód KN než dotčený výrobek (tj. kód KN ex 7607 11 90) a kódy TARIC 7607119045 a 7607119080. |
| --- | --- |

(6)

Poslední výrobek spadá pod jiný kód KN než dotčený výrobek (tj. kód KN ex 7607 11 90) a kódy TARIC 7607119045 a 7607119080.

| (7) | Všechny výrobky popsané výše rovněž pocházejí z ČLR (dále jen „výrobky, které jsou předmětem šetření“). |
| --- | --- |

(7)

Všechny výrobky popsané výše rovněž pocházejí z ČLR (dále jen „výrobky, které jsou předmětem šetření“).

C.   STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

| (8) | Platnými opatřeními, kterých se týká možné obcházení, jsou antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2384 (2) (dále jen „platná opatření“). |
| --- | --- |

(8)

Platnými opatřeními, kterých se týká možné obcházení, jsou antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2384 (2) (dále jen „platná opatření“).

2

D.   ODŮVODNĚNÍ

ODŮVODNĚNÍ

| (9) | Žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie o tom, že antidumpingová opatření uložená na dotčený výrobek jsou obcházena praktikami, postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení antidumpingového cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. |
| --- | --- |

(9)

Žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie o tom, že antidumpingová opatření uložená na dotčený výrobek jsou obcházena praktikami, postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení antidumpingového cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod.

prima facie

| (10) | Předloženy byly následující důkazy prima facie: |
| --- | --- |

(10)

Předloženy byly následující důkazy prima facie:

prima facie

| (11) | Na základě čínských vývozních statistik a dovozních statistik Eurostatu žadatel stanovil vývoj dovozu každého z mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření, v období od roku 2008 do roku 2015. Srovnáním vývoje dovozu dotčeného výrobku, který je předmětem šetření, s vývojem dovozu mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření, žadatel doložil silný růst dovozu mírně upraveného výrobku, který je předmětem šetření, jakož i souběžný pokles dovozu dotčeného výrobku. Žadatel zejména ukázal, že objemy dovozu mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření, byly před přijetím původních antidumpingových opatření prostřednictvím nařízení Rady (ES) č. 925/2009 (3) podobné objemům dovozu dotčeného výrobku. Žadatel tudíž prokázal změnu obchodních toků. |
| --- | --- |

(11)

Na základě čínských vývozních statistik a dovozních statistik Eurostatu žadatel stanovil vývoj dovozu každého z mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření, v období od roku 2008 do roku 2015. Srovnáním vývoje dovozu dotčeného výrobku, který je předmětem šetření, s vývojem dovozu mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření, žadatel doložil silný růst dovozu mírně upraveného výrobku, který je předmětem šetření, jakož i souběžný pokles dovozu dotčeného výrobku. Žadatel zejména ukázal, že objemy dovozu mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření, byly před přijetím původních antidumpingových opatření prostřednictvím nařízení Rady (ES) č. 925/2009 (3) podobné objemům dovozu dotčeného výrobku. Žadatel tudíž prokázal změnu obchodních toků.

3

| (12) | Kromě toho žadatel u každé z praktik obcházení poskytl podrobné důkazy o širokém rozšíření těchto praktik a neexistenci jakéhokoli opodstatnění nebo hospodářského důvodu mimo uložení cla na tyto praktiky. |
| --- | --- |

(12)

Kromě toho žadatel u každé z praktik obcházení poskytl podrobné důkazy o širokém rozšíření těchto praktik a neexistenci jakéhokoli opodstatnění nebo hospodářského důvodu mimo uložení cla na tyto praktiky.

| (13) | Na základě dostupných informací žadatel prokázal, že vývozní ceny mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření a pocházejí z ČLR, v rámci každé z praktik obcházení byly značně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. V důsledku toho dovoz mírně upraveného výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z ČLR maří vyrovnávací účinky antidumpingových opatření, pokud jde o ceny i množství. |
| --- | --- |

(13)

Na základě dostupných informací žadatel prokázal, že vývozní ceny mírně upravených výrobků, které jsou předmětem šetření a pocházejí z ČLR, v rámci každé z praktik obcházení byly značně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. V důsledku toho dovoz mírně upraveného výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z ČLR maří vyrovnávací účinky antidumpingových opatření, pokud jde o ceny i množství.

| (14) | Žadatel dále na základě informací, které mu byly běžně dostupné, provedl výpočty dumpingového rozpětí, které prokazují, že mírně upravené výrobky, které jsou předmětem šetření, jsou v rámci každé z praktik obcházení dováženy na trh Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel dále na základě informací, které mu byly běžně dostupné, provedl výpočty dumpingového rozpětí, které prokazují, že mírně upravené výrobky, které jsou předmětem šetření, jsou v rámci každé z praktik obcházení dováženy na trh Unie za dumpingové ceny.

E.   POSTUP

POSTUP

| (15) | Vzhledem k výše uvedenému došla Komise k závěru, že existují dostatečné důkazy k zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení a k zavedení celní evidence dovozu výrobků, které jsou předmětem šetření, v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Vzhledem k výše uvedenému došla Komise k závěru, že existují dostatečné důkazy k zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení a k zavedení celní evidence dovozu výrobků, které jsou předmětem šetření, v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

a)   Dotazníky

Dotazníky

| (16) | S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky známým vývozcům/výrobcům a známým sdružením vývozců/výrobců v ČLR, známým dovozcům a známým sdružením dovozců v Unii a orgánům ČLR. V případě potřeby mohou být informace vyžádány také od výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(16)

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky známým vývozcům/výrobcům a známým sdružením vývozců/výrobců v ČLR, známým dovozcům a známým sdružením dovozců v Unii a orgánům ČLR. V případě potřeby mohou být informace vyžádány také od výrobního odvětví Unie.

| (17) | Všechny zúčastněné strany by se v každém případě měly nejpozději ve lhůtě stanovené v článku 3 tohoto nařízení obrátit na Komisi, aby si ve lhůtě stanovené v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení vyžádaly dotazník, neboť se lhůta stanovená v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení vztahuje na všechny zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(17)

Všechny zúčastněné strany by se v každém případě měly nejpozději ve lhůtě stanovené v článku 3 tohoto nařízení obrátit na Komisi, aby si ve lhůtě stanovené v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení vyžádaly dotazník, neboť se lhůta stanovená v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení vztahuje na všechny zúčastněné strany.

| (18) | Orgány ČLR budou informovány o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(18)

Orgány ČLR budou informovány o zahájení šetření.

b)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Shromažďování informací a pořádání slyšení

| (19) | Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně oznámily svá stanoviska a poskytly příslušné důkazy. Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to písemně požádají a prokážou, že existují zvláštní důvody pro takové slyšení. |
| --- | --- |

(19)

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně oznámily svá stanoviska a poskytly příslušné důkazy. Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to písemně požádají a prokážou, že existují zvláštní důvody pro takové slyšení.

c)   Osvobození od celní evidence dovozu nebo od opatření

Osvobození od celní evidence dovozu nebo od opatření

| (20) | V souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení může být dovoz výrobků, které jsou předmětem šetření, osvobozen od celní evidence nebo opatření, pokud jím není obcházeno žádné opatření. |
| --- | --- |

(20)

V souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení může být dovoz výrobků, které jsou předmětem šetření, osvobozen od celní evidence nebo opatření, pokud jím není obcházeno žádné opatření.

| (21) | Protože k možnému obcházení dochází vně Unie, osvobození se v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení může udělit výrobcům výrobků, které jsou předmětem šetření, v ČLR, již jsou schopni prokázat, že nejsou ve spojení (4) s výrobci, kteří podléhají stávajícím opatřením (5), a u nichž bylo zjištěno, že se nepodílejí na praktikách obcházení vymezených v čl. 13 odst. 1 a čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Výrobci, kteří chtějí získat osvobození, by měli podat žádost řádně doloženou důkazy ve lhůtě uvedené v čl. 3 odst. 3 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Protože k možnému obcházení dochází vně Unie, osvobození se v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení může udělit výrobcům výrobků, které jsou předmětem šetření, v ČLR, již jsou schopni prokázat, že nejsou ve spojení (4) s výrobci, kteří podléhají stávajícím opatřením (5), a u nichž bylo zjištěno, že se nepodílejí na praktikách obcházení vymezených v čl. 13 odst. 1 a čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Výrobci, kteří chtějí získat osvobození, by měli podat žádost řádně doloženou důkazy ve lhůtě uvedené v čl. 3 odst. 3 tohoto nařízení.

4

5

F.   CELNÍ EVIDENCE

CELNÍ EVIDENCE

| (22) | Podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení se zavádí celní evidence dovozu výrobků, které jsou předmětem šetření, aby se zajistilo, že pokud bude šetřením zjištěno obcházení, mohou být antidumpingová cla v příslušné výši vybrána ode dne zavedení celní evidence dovozu tohoto výrobku. |
| --- | --- |

(22)

Podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení se zavádí celní evidence dovozu výrobků, které jsou předmětem šetření, aby se zajistilo, že pokud bude šetřením zjištěno obcházení, mohou být antidumpingová cla v příslušné výši vybrána ode dne zavedení celní evidence dovozu tohoto výrobku.

G.   LHŮTY

LHŮTY

| (23) | V zájmu řádné správy by měly být stanoveny lhůty, během nichž:






  — | se zúčastněné strany mohou přihlásit Komisi, předložit písemně svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoliv jiné informace, které by se měly při šetření vzít v úvahu, |
| --- | --- | --- |

(23)

V zájmu řádné správy by měly být stanoveny lhůty, během nichž:

—

se zúčastněné strany mohou přihlásit Komisi, předložit písemně svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoliv jiné informace, které by se měly při šetření vzít v úvahu,

| — | výrobci z Čínské lidové republiky mohou požádat o osvobození od celní evidence dovozu nebo od opatření, |
| --- | --- |

—

výrobci z Čínské lidové republiky mohou požádat o osvobození od celní evidence dovozu nebo od opatření,

| — | mohou zúčastněné strany písemně požádat Komisi o slyšení. |
| --- | --- |

—

mohou zúčastněné strany písemně požádat Komisi o slyšení.

| (24) | Upozorňuje se na skutečnost, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se strana sama přihlásí ve lhůtách uvedených v článku 3 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Upozorňuje se na skutečnost, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se strana sama přihlásí ve lhůtách uvedených v článku 3 tohoto nařízení.

H.   NEDOSTATEČNÁ SPOLUPRÁCE

NEDOSTATEČNÁ SPOLUPRÁCE

| (25) | Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(25)

Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

| (26) | Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a je možné vycházet z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(26)

Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a je možné vycházet z dostupných údajů.

| (27) | Nespolupracuje-li zúčastněná strana vůbec nebo spolupracuje-li jen částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může to vést k výsledku, který pro ni bude méně příznivý, než kdyby spolupracovala. |
| --- | --- |

(27)

Nespolupracuje-li zúčastněná strana vůbec nebo spolupracuje-li jen částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může to vést k výsledku, který pro ni bude méně příznivý, než kdyby spolupracovala.

| (28) | Skutečnost, že informace nebyly předloženy na elektronickém nosiči dat, se nepovažuje za odmítnutí spolupráce, pokud zúčastněná strana prokáže, že předložení informací v požadované formě by pro ni znamenalo neúměrnou mimořádnou zátěž nebo neúměrné dodatečné náklady. Zúčastněná strana by měla okamžitě kontaktovat Komisi. |
| --- | --- |

(28)

Skutečnost, že informace nebyly předloženy na elektronickém nosiči dat, se nepovažuje za odmítnutí spolupráce, pokud zúčastněná strana prokáže, že předložení informací v požadované formě by pro ni znamenalo neúměrnou mimořádnou zátěž nebo neúměrné dodatečné náklady. Zúčastněná strana by měla okamžitě kontaktovat Komisi.

I.   ČASOVÝ ROZVRH ŠETŘENÍ

ČASOVÝ ROZVRH ŠETŘENÍ

| (29) | Podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení bude šetření ukončeno do devíti měsíců od data vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(29)

Podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení bude šetření ukončeno do devíti měsíců od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

J.   ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ

ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ

| (30) | S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6). |
| --- | --- |

(30)

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).

6

K.   ÚŘEDNÍK PRO SLYŠENÍ

ÚŘEDNÍK PRO SLYŠENÍ

| (31) | Zúčastněné strany mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Úředník pro slyšení slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise provádějícími šetření. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup ke spisu, spory ohledně důvěrné povahy dokumentů, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti třetích stran o slyšení. Úředník pro slyšení může uspořádat slyšení jednotlivé zúčastněné strany a působit jako prostředník, aby bylo zajištěno úplné uplatnění práva zúčastněných stran na obhajobu. |
| --- | --- |

(31)

Zúčastněné strany mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Úředník pro slyšení slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise provádějícími šetření. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup ke spisu, spory ohledně důvěrné povahy dokumentů, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti třetích stran o slyšení. Úředník pro slyšení může uspořádat slyšení jednotlivé zúčastněné strany a působit jako prostředník, aby bylo zajištěno úplné uplatnění práva zúčastněných stran na obhajobu.

| (32) | Žádost o slyšení u úředníka pro slyšení by měla být podána písemně s uvedením důvodů žádosti. Úředník pro slyšení rovněž umožní uspořádání slyšení pro strany, při němž budou moci vyjádřit svá stanoviska a předložit protiargumenty. |
| --- | --- |

(32)

Žádost o slyšení u úředníka pro slyšení by měla být podána písemně s uvedením důvodů žádosti. Úředník pro slyšení rovněž umožní uspořádání slyšení pro strany, při němž budou moci vyjádřit svá stanoviska a předložit protiargumenty.

| (33) | Další informace a kontaktní údaje naleznou zúčastněné strany na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové adrese Generálního ředitelství pro obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(33)

Další informace a kontaktní údaje naleznou zúčastněné strany na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové adrese Generálního ředitelství pro obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zahajuje se šetření podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 s cílem stanovit, zda dovoz do Unie:

| — | hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,007 mm a méně než 0,008 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, o hmotnosti nad 10 kg, bez ohledu na šířku, též žíhané, nebo |
| --- | --- |

—

hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,007 mm a méně než 0,008 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, o hmotnosti nad 10 kg, bez ohledu na šířku, též žíhané, nebo

| — | hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, o hmotnosti nad 10 kg a šířce přesahující 650 mm, též žíhané, nebo |
| --- | --- |

—

hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, o hmotnosti nad 10 kg a šířce přesahující 650 mm, též žíhané, nebo

| — | hliníkové fólie o tloušťce více než 0,018 mm a méně než 0,021 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, o hmotnosti nad 10 kg, bez ohledu na šířku, též žíhané, nebo |
| --- | --- |

—

hliníkové fólie o tloušťce více než 0,018 mm a méně než 0,021 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, o hmotnosti nad 10 kg, bez ohledu na šířku, též žíhané, nebo

| — | hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,021 mm a nejvýše 0,045 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, též žíhané, o hmotnosti nad 10 kg, bez ohledu na šířku, též žíhané, jsou-li předloženy v nejméně dvou vrstvách, |
| --- | --- |

—

hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,021 mm a nejvýše 0,045 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích, též žíhané, o hmotnosti nad 10 kg, bez ohledu na šířku, též žíhané, jsou-li předloženy v nejméně dvou vrstvách,

pocházejících z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 7607 11 19 (kódy TARIC 7607111930, 7607111940 a 7607111950) a ex 7607 11 90 (kódy TARIC 7607119045 a 7607119080), obchází opatření uložená prováděcím nařízením (EU) 2015/2384.

Článek 2

Celní orgány přijmou podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu do Unie uvedeného v článku 1 tohoto nařízení.

Celní evidence končí po uplynutí devíti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Komise může nařízením vyzvat celní orgány, aby ukončily celní evidenci dovozu do Unie u výrobků vyráběných výrobci, kteří požádali o osvobození od celní evidence a u kterých bylo shledáno, že splňují podmínky pro udělení osvobození.

Článek 3

1.   Žádosti o dotazníky se Komisi předkládají do 15 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Mají-li být stanoviska zúčastněných stran při šetření zohledněna, musí se tyto strany přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi a předloží písemně svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo další informace do 37 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost, není-li stanoveno jinak

3.   Výrobci v Čínské lidové republice žádající o osvobození od celní evidence dovozu nebo od opatření musejí ve stejné lhůtě 37 dní předložit žádost řádně doloženou důkazy.

4.   Zúčastněné strany mohou rovněž ve stejné lhůtě 37 dnů písemně požádat Komisi o slyšení.

5.   Na informace předkládané Komisi v rámci šetření týkajících se ochrany obchodu se nesmí vztahovat autorská práva. Zúčastněné strany musí předtím, než předloží Komisi informace a/nebo údaje, na které se vztahují autorská práva třetích stran, požádat držitele těchto práv o zvláštní povolení, které výslovně a) umožňuje, aby Komise použila tyto informace a údaje pro účely tohoto řízení na ochranu obchodu, a b) umožňuje poskytnutí těchto informací a/nebo údajů zúčastněným stranám tohoto šetření ve formě, která jim umožní uplatnit své právo na obhajobu.

6.   Všechna písemná podání zúčastněných stran, včetně informací vyžadovaných tímto nařízením, vyplněných dotazníků a korespondence, pro které je vyžadováno důvěrné zacházení, se označí poznámkou „Limited“ (7).

7.   Zúčastněné strany, které sdělily informace označené poznámkou „Limited“, musí podle čl. 19 odst. 2 základního nařízení předložit jejich výtah, který nemá důvěrnou povahu a je označen poznámkou „For inspection by interested parties“. Tento výtah by měl být natolik podrobný, aby umožňoval přiměřené pochopení podstaty důvěrně sdělených informací. Pokud zúčastněná strana, která sdělila důvěrné informace, nepředloží v požadovaném formátu a kvalitě jejich výtah, který nemá důvěrnou povahu, nemusí se k takovým informacím přihlédnout.

8.   Zúčastněné strany se vyzývají, aby veškerá podání a žádosti předkládaly e-mailem, včetně naskenovaných plných mocí a osvědčení; výjimkou jsou objemné odpovědi, které se předkládají na nosičích CD-ROM nebo DVD přímým předáním nebo doporučeným dopisem. Použitím e-mailu vyjadřují zúčastněné strany svůj souhlas s pravidly platnými pro elektronická podání uvedenými v dokumentu „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ zveřejněném na internetové stránce Generálního ředitelství pro obchod: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zúčastněné strany musí uvést své jméno (název), adresu, telefonní číslo a platnou e-mailovou adresu a měly by zajistit, aby uvedená e-mailová adresa byla funkčním oficiálním pracovním e-mailem, který se kontroluje denně. Poté, co Komise obdrží tyto kontaktní údaje, bude se zúčastněnými stranami dále komunikovat pouze elektronickou poštou, pokud výslovně nepožádají o zasílání všech dokumentů Komise za použití jiných komunikačních prostředků nebo pokud povaha dokumentů, které mají být zaslány, nevyžaduje formu doporučeného dopisu. Další pravidla a informace týkající se korespondence s Komisí včetně zásad, které platí pro podávání elektronickou poštou, naleznou zúčastněné strany ve výše zmíněných pokynech pro komunikaci se zúčastněnými stranami.

Korespondenční adresa Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2384 ze dne 17. prosince 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých hliníkových fólií pocházejících z Brazílie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 332, 18.12.2015, s. 63).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 925/2009 ze dne 24. září 2009 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 262, 6.10.2009, s. 1).

3

(4)  V souladu s článkem 127 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558) se za osoby ve spojení považují dvě osoby, které splňují jednu z těchto podmínek: a) jsou členy vedení nebo správní rady podniku druhé osoby; b) jsou právně uznanými obchodními společníky; c) jsou vůči sobě v zaměstnaneckém poměru; d) třetí strana přímo nebo nepřímo drží, kontroluje nebo vlastní nejméně 5 % vydaných akcií nebo podílů s hlasovacími právy obou osob; e) jedna z nich přímo nebo nepřímo kontroluje druhou; f) obě přímo nebo nepřímo kontroluje třetí osoba; g) společně přímo nebo nepřímo kontrolují třetí osobu; h) jsou členy jedné rodiny. V souladu s čl. 5 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1), se „osobou“ rozumí fyzické osoby, právnické osoby a jakékoli sdružení osob, které není právnickou osobou, ale je podle právních předpisů Unie nebo podle vnitrostátních právních předpisů způsobilé k právním úkonům.

4

(5)  Nicméně i když jsou výrobci ve spojení ve výše uvedeném smyslu se společnostmi, na které se vztahují opatření týkající se dovozu pocházejícího z Čínské lidové republiky, může být osvobození přesto uděleno v případě, že neexistují důkazy, že spojení se společnostmi, na něž se vztahují původní opatření, bylo vytvořeno nebo využíváno za účelem obcházení původních opatření.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

6

(7)  Dokument označený poznámkou „
  Limited
  “ je považován za důvěrný podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI dohody GATT 1994 (antidumpingová dohoda). Je to také chráněný dokument podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

7

Limited

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/42

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/866

ze dne 31. května 2016

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. května 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 428,2 |
| MA | 98,3 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 159,6 |
| ZZ | 159,6 |
| 0805 50 10 | AR | 174,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,8 |
| ZZ | 169,4 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 106,4 |
| CL | 134,0 |
| CN | 90,2 |
| NZ | 141,8 |
| PE | 106,8 |
| US | 192,9 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 124,9 |
| 0809 29 00 | TR | 614,6 |
| US | 870,3 |
| ZZ | 742,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

428,2

MA

98,3

TR

62,1

ZZ

196,2

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

159,6

ZZ

159,6

0805 50 10

AR

174,2

TR

143,1

ZA

190,8

ZZ

169,4

0808 10 80

AR

111,7

BR

106,4

CL

134,0

CN

90,2

NZ

141,8

PE

106,8

US

192,9

ZA

115,7

ZZ

124,9

0809 29 00

TR

614,6

US

870,3

ZZ

742,5

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/44

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2016/867

ze dne 18. května 2016

o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 a 5 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5.1 a článek 34.1 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podrobné údaje o úvěrech a o úvěrovém riziku (dále jen „údaje o úvěrech“) zahrnují detailní a individuální informace o nástrojích, z nichž pro instituce přijímající vklady, finanční instituce jiné než instituce přijímající vklady nebo společnosti pro správu aktiv, které všechny poskytují úvěry ve významném rozsahu, vyplývá úvěrové riziko. Tyto podrobné informace jsou nezbytné pro plnění úkolů Eurosystému, Evropského systému centrálních bank (ESCB) a Evropské rady pro systémová rizika, včetně analýzy měnové politiky a operací měnové politiky, řízení rizik, sledování finanční stability a makroobezřetnostní politiky a výzkumu. Tyto údaje budou rovněž užitečné pro účely bankovního dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu. |
| --- | --- |

(1)

Podrobné údaje o úvěrech a o úvěrovém riziku (dále jen „údaje o úvěrech“) zahrnují detailní a individuální informace o nástrojích, z nichž pro instituce přijímající vklady, finanční instituce jiné než instituce přijímající vklady nebo společnosti pro správu aktiv, které všechny poskytují úvěry ve významném rozsahu, vyplývá úvěrové riziko. Tyto podrobné informace jsou nezbytné pro plnění úkolů Eurosystému, Evropského systému centrálních bank (ESCB) a Evropské rady pro systémová rizika, včetně analýzy měnové politiky a operací měnové politiky, řízení rizik, sledování finanční stability a makroobezřetnostní politiky a výzkumu. Tyto údaje budou rovněž užitečné pro účely bankovního dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu.

| (2) | Článek 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) stanoví, že pro zajištění úkolů, kterými je pověřen ESCB, shromažďuje Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami ESCB nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek, a opravňuje ji, aby určité kategorie zpravodajských jednotek zčásti nebo zcela zprostila statistické zpravodajské povinnosti. |
| --- | --- |

(2)

Článek 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) stanoví, že pro zajištění úkolů, kterými je pověřen ESCB, shromažďuje Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami ESCB nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek, a opravňuje ji, aby určité kategorie zpravodajských jednotek zčásti nebo zcela zprostila statistické zpravodajské povinnosti.

| (3) | Údaje o úvěrech podstatně přispějí ke zlepšení stávajících a vývoji nových statistik ESCB, neboť poskytují významná členění a podrobnosti, jež nejsou dostupné ze zdrojů údajů, jež se používají v současné době a mezi něž se řadí informace o struktuře a rizikovém profilu úvěrů poskytnutých finančním sektorem. Údaje o úvěrech například zásadně přispějí ke zlepšení kvality statistiky o: a) úvěrech podle velikosti podniků, které jsou klíčovým prvkem pro posuzování a sledování toho, jak jsou úvěry poskytovány malým a středním podnikům; b) úvěrových linkách v členění podle sektoru protistrany; c) úvěrech nefinančním podnikům v členění podle hospodářské činnosti; d) úvěrech krytých zajištěním nemovitostmi a e) přeshraničních úvěrech a souvisejících příjmech v rámci statistiky platební bilance členských států, jejichž měnou je euro. |
| --- | --- |

(3)

Údaje o úvěrech podstatně přispějí ke zlepšení stávajících a vývoji nových statistik ESCB, neboť poskytují významná členění a podrobnosti, jež nejsou dostupné ze zdrojů údajů, jež se používají v současné době a mezi něž se řadí informace o struktuře a rizikovém profilu úvěrů poskytnutých finančním sektorem. Údaje o úvěrech například zásadně přispějí ke zlepšení kvality statistiky o: a) úvěrech podle velikosti podniků, které jsou klíčovým prvkem pro posuzování a sledování toho, jak jsou úvěry poskytovány malým a středním podnikům; b) úvěrových linkách v členění podle sektoru protistrany; c) úvěrech nefinančním podnikům v členění podle hospodářské činnosti; d) úvěrech krytých zajištěním nemovitostmi a e) přeshraničních úvěrech a souvisejících příjmech v rámci statistiky platební bilance členských států, jejichž měnou je euro.

| (4) | Dostupnost údajů o úvěrech zlepší použitelnost informací na mikroúrovni, které jsou nyní shromažďovány o emisích cenných papírů a o jejich držbě, a přispějí ke sledování a podpoře finanční integrace a stability v Unii. Údaje o úvěrech týkající se poboček, které jsou rezidenty mimo eurozónu a jejichž ústředí jsou rezidenty ve zpravodajském členském státě, jsou v neposlední řadě významné pro plnění úkolů ESCB, zejména pokud se týká analýzy měnové politiky a úkolů v oblasti finanční stability. Údaje mohou kromě toho přispět k plnění úkolů v oblasti makroobezřetnostního dohledu, kterými jsou například analýza pro účely finanční stability, hodnocení rizika a zátěžové testy. Čl. 8 odst. 1 písm. d) a odst. 4a nařízení (ES) č. 2533/98 nyní výslovně umožňuje, aby statistické údaje shromážděné podle článku 5 statutu ESCB byly používány pro účely dohledu. |
| --- | --- |

(4)

Dostupnost údajů o úvěrech zlepší použitelnost informací na mikroúrovni, které jsou nyní shromažďovány o emisích cenných papírů a o jejich držbě, a přispějí ke sledování a podpoře finanční integrace a stability v Unii. Údaje o úvěrech týkající se poboček, které jsou rezidenty mimo eurozónu a jejichž ústředí jsou rezidenty ve zpravodajském členském státě, jsou v neposlední řadě významné pro plnění úkolů ESCB, zejména pokud se týká analýzy měnové politiky a úkolů v oblasti finanční stability. Údaje mohou kromě toho přispět k plnění úkolů v oblasti makroobezřetnostního dohledu, kterými jsou například analýza pro účely finanční stability, hodnocení rizika a zátěžové testy. Čl. 8 odst. 1 písm. d) a odst. 4a nařízení (ES) č. 2533/98 nyní výslovně umožňuje, aby statistické údaje shromážděné podle článku 5 statutu ESCB byly používány pro účely dohledu.

| (5) | Komplexní soubor harmonizovaných analytických údajů o úvěrech by měl snížit zpravodajskou zátěž tím, že postupem času bude stále více stabilizovat zpravodajskou povinnost. To je důležité, neboť zavádění změn do vysoce automatizovaných systémů zpracování údajů zpravodajských jednotek může být velmi nákladné. Harmonizovaný soubor údajů o úvěrech bude rovněž podrobnější, čímž se sníží počet dodatečných žádostí, které by bylo třeba zasílat zpravodajským jednotkám. |
| --- | --- |

(5)

Komplexní soubor harmonizovaných analytických údajů o úvěrech by měl snížit zpravodajskou zátěž tím, že postupem času bude stále více stabilizovat zpravodajskou povinnost. To je důležité, neboť zavádění změn do vysoce automatizovaných systémů zpracování údajů zpravodajských jednotek může být velmi nákladné. Harmonizovaný soubor údajů o úvěrech bude rovněž podrobnější, čímž se sníží počet dodatečných žádostí, které by bylo třeba zasílat zpravodajským jednotkám.

| (6) | Rozhodnutí ECB/2014/6 (3) vymezuje postup pro vývoj dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech na základě harmonizované statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Cílem tohoto rozhodnutí je zajistit, aby byly zavedeny: a) národní soubory podrobných údajů o úvěrech provozované všemi národními centrálními bankami Eurosystému v souladu s jednotnými minimálními standardy a b) společná databáze podrobných analytických údajů o úvěrech (dále jen „AnaCredit“), kterou budou členové Eurosystému sdílet a která bude obsahovat vstupní údaje ze všech členských států, jejichž měnou je euro. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí ECB/2014/6 (3) vymezuje postup pro vývoj dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech na základě harmonizované statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Cílem tohoto rozhodnutí je zajistit, aby byly zavedeny: a) národní soubory podrobných údajů o úvěrech provozované všemi národními centrálními bankami Eurosystému v souladu s jednotnými minimálními standardy a b) společná databáze podrobných analytických údajů o úvěrech (dále jen „AnaCredit“), kterou budou členové Eurosystému sdílet a která bude obsahovat vstupní údaje ze všech členských států, jejichž měnou je euro.

| (7) | Doporučení ECB/2014/7 (4) vybízí národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro, avšak které se připravují na účast v tomto dlouhodobém rámci, k tomu, aby postupovaly podle ustanovení obsažených v rozhodnutí ECB/2014/6. S cílem rozšířit jeho geografický a datový rozsah a zlepšit harmonizaci v rámci Unie by měl být AnaCredit na dobrovolném základě otevřen všem členským státům mimo eurozónu, zejména těm, které se účastní jednotného mechanismu dohledu. |
| --- | --- |

(7)

Doporučení ECB/2014/7 (4) vybízí národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro, avšak které se připravují na účast v tomto dlouhodobém rámci, k tomu, aby postupovaly podle ustanovení obsažených v rozhodnutí ECB/2014/6. S cílem rozšířit jeho geografický a datový rozsah a zlepšit harmonizaci v rámci Unie by měl být AnaCredit na dobrovolném základě otevřen všem členským státům mimo eurozónu, zejména těm, které se účastní jednotného mechanismu dohledu.

| (8) | Zatímco přípravná opatření podle rozhodnutí ECB/2014/6 směřovala k vymezení „základní skupiny harmonizovaných souborů podrobných údajů o úvěrech, které budou národní centrální banky v dlouhodobém horizontu poskytovat ECB“, výsledky posouzení nákladů a přínosů ukázaly, že uživatelé velmi důrazně požadují, aby nebyly použity pouze „základní skupiny datových souborů“, ale rovněž komplexní seznam atributů údajů a opatření, jež charakterizují nástroje, které pro soubor zpravodajských jednotek vytvářejí úvěrové riziko. Výsledná zvýšená harmonizace by kromě toho měla zlepšit srovnatelnost údajů mezi zeměmi a institucemi, čímž se zajistí vyšší kvalita údajů pro účely analýzy. |
| --- | --- |

(8)

Zatímco přípravná opatření podle rozhodnutí ECB/2014/6 směřovala k vymezení „základní skupiny harmonizovaných souborů podrobných údajů o úvěrech, které budou národní centrální banky v dlouhodobém horizontu poskytovat ECB“, výsledky posouzení nákladů a přínosů ukázaly, že uživatelé velmi důrazně požadují, aby nebyly použity pouze „základní skupiny datových souborů“, ale rovněž komplexní seznam atributů údajů a opatření, jež charakterizují nástroje, které pro soubor zpravodajských jednotek vytvářejí úvěrové riziko. Výsledná zvýšená harmonizace by kromě toho měla zlepšit srovnatelnost údajů mezi zeměmi a institucemi, čímž se zajistí vyšší kvalita údajů pro účely analýzy.

| (9) | Cílem AnaCreditu je ve spojení s jinými statistickými rámci, které shromažďují podrobné informace, poskytnout analytický pohled na úvěrové riziko zpravodajských jednotek, a to bez ohledu na finanční nástroj, druh expozice nebo účetní klasifikaci. V tomto směru je cílem požadavků vymezených v tomto nařízení zajistit, aby zpravodajské jednotky národním centrálním bankám vykazovaly soubor harmonizovaných informací. |
| --- | --- |

(9)

Cílem AnaCreditu je ve spojení s jinými statistickými rámci, které shromažďují podrobné informace, poskytnout analytický pohled na úvěrové riziko zpravodajských jednotek, a to bez ohledu na finanční nástroj, druh expozice nebo účetní klasifikaci. V tomto směru je cílem požadavků vymezených v tomto nařízení zajistit, aby zpravodajské jednotky národním centrálním bankám vykazovaly soubor harmonizovaných informací.

| (10) | Zřízení AnaCreditu by mělo probíhat ve fázích, neboť značnou různorodost stávajícího shromažďování údajů o úvěrech v rámci jednotlivých zúčastněných států lze harmonizovat jen postupně. Tento postupný přístup rovněž zohledňuje dobu, kterou zpravodajské jednotky potřebují k tomu, aby mohly plnit různé požadavky na údaje. S cílem zpravodajským jednotkám umožnit, aby se připravily na používání harmonizovaného souboru pojmů a definic, by měl být rozsah a obsah údajů, které mají být v různých fázích shromažďovány, vymezen co nejdříve. Rada guvernérů tedy přijme své rozhodnutí o každé následné fázi alespoň dva roky před jeho provedením. V zájmu minimalizace nákladů a pracovního zatížení zpravodajských jednotek bude možnost poskytovat informace o úvěrech na bydlení na základě metody vzorků přezkoumána v pozdější fázi. |
| --- | --- |

(10)

Zřízení AnaCreditu by mělo probíhat ve fázích, neboť značnou různorodost stávajícího shromažďování údajů o úvěrech v rámci jednotlivých zúčastněných států lze harmonizovat jen postupně. Tento postupný přístup rovněž zohledňuje dobu, kterou zpravodajské jednotky potřebují k tomu, aby mohly plnit různé požadavky na údaje. S cílem zpravodajským jednotkám umožnit, aby se připravily na používání harmonizovaného souboru pojmů a definic, by měl být rozsah a obsah údajů, které mají být v různých fázích shromažďovány, vymezen co nejdříve. Rada guvernérů tedy přijme své rozhodnutí o každé následné fázi alespoň dva roky před jeho provedením. V zájmu minimalizace nákladů a pracovního zatížení zpravodajských jednotek bude možnost poskytovat informace o úvěrech na bydlení na základě metody vzorků přezkoumána v pozdější fázi.

| (11) | Zatímco jedním z klíčových dlouhodobých cílů AnaCreditu je harmonizovat zpravodajskou povinnost a prováděcí postupy, různorodost stávajících postupů pro shromažďování údajů vyžaduje, aby v určitých oblastech – například pokud se týká rozhodování národní centrální banky o udělení výjimek malým rezidentským zpravodajským jednotkám – byla zachována možnost uvážení ze strany národní centrální banky. Tyto oblasti uvážení národní centrální banky by měly být v každé budoucí fázi znovu zhodnoceny s cílem rozhodnout, zda lze dosáhnout další harmonizace v rámci zúčastněných států. |
| --- | --- |

(11)

Zatímco jedním z klíčových dlouhodobých cílů AnaCreditu je harmonizovat zpravodajskou povinnost a prováděcí postupy, různorodost stávajících postupů pro shromažďování údajů vyžaduje, aby v určitých oblastech – například pokud se týká rozhodování národní centrální banky o udělení výjimek malým rezidentským zpravodajským jednotkám – byla zachována možnost uvážení ze strany národní centrální banky. Tyto oblasti uvážení národní centrální banky by měly být v každé budoucí fázi znovu zhodnoceny s cílem rozhodnout, zda lze dosáhnout další harmonizace v rámci zúčastněných států.

| (12) | Co do rozsahu by první fáze vykazování v rámci AnaCreditu měla zahrnovat úvěry, které úvěrové instituce poskytují právním subjektům. V další fázi by do skutečného souboru zpravodajských jednotek mohly být zahrnuty instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce, společnosti pro správu aktiv a jiné finanční instituce, které všechny poskytují úvěry, jakož i zahraniční dceřiné podniky těchto subjektů. Pokud se týká nástrojů, rozsah podrobného vykazování by mohl být rozšířen na deriváty, ostatní pohledávky, podrozvahové položky (například finanční záruky) a úvěry poskytnuté osobám, které nejsou právnickými osobami, včetně podnikatelů. V první fázi by neměly být shromažďovány žádné osobní údaje ve smyslu příslušných předpisů o ochraně údajů, a to ani v případě úvěrů s více dlužníky, v nichž jsou dlužníky fyzické osoby, a ani tehdy, když jsou fyzické osoby spojeny s nástroji vykazovanými do AnaCreditu. Pokud by měl být rozsah vykazování v následujících fázích rozšířen tak, aby zahrnoval takové osobní údaje, měla by být zajištěna ochrana práv fyzických osob, pokud se týká shromažďování a zpracování jejich osobních údajů. V následných fázích může být zavedena zpravodajská povinnost na konsolidovaném základě. Rozšíření souboru zpravodajských jednotek by mělo zohledňovat právo národní centrální banky na udělování výjimek malým zpravodajským jednotkám a mělo by být přijato nejméně dva roky před zavedením tohoto rozšíření, aby byl zpravodajským jednotkám a národním centrálním bankám dán dostatečný čas na jeho provedení. |
| --- | --- |

(12)

Co do rozsahu by první fáze vykazování v rámci AnaCreditu měla zahrnovat úvěry, které úvěrové instituce poskytují právním subjektům. V další fázi by do skutečného souboru zpravodajských jednotek mohly být zahrnuty instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce, společnosti pro správu aktiv a jiné finanční instituce, které všechny poskytují úvěry, jakož i zahraniční dceřiné podniky těchto subjektů. Pokud se týká nástrojů, rozsah podrobného vykazování by mohl být rozšířen na deriváty, ostatní pohledávky, podrozvahové položky (například finanční záruky) a úvěry poskytnuté osobám, které nejsou právnickými osobami, včetně podnikatelů. V první fázi by neměly být shromažďovány žádné osobní údaje ve smyslu příslušných předpisů o ochraně údajů, a to ani v případě úvěrů s více dlužníky, v nichž jsou dlužníky fyzické osoby, a ani tehdy, když jsou fyzické osoby spojeny s nástroji vykazovanými do AnaCreditu. Pokud by měl být rozsah vykazování v následujících fázích rozšířen tak, aby zahrnoval takové osobní údaje, měla by být zajištěna ochrana práv fyzických osob, pokud se týká shromažďování a zpracování jejich osobních údajů. V následných fázích může být zavedena zpravodajská povinnost na konsolidovaném základě. Rozšíření souboru zpravodajských jednotek by mělo zohledňovat právo národní centrální banky na udělování výjimek malým zpravodajským jednotkám a mělo by být přijato nejméně dva roky před zavedením tohoto rozšíření, aby byl zpravodajským jednotkám a národním centrálním bankám dán dostatečný čas na jeho provedení.

| (13) | V rámci příprav na další fáze by rozšíření souboru zpravodajských jednotek, jakož i zavedení další zpravodajské povinnosti mělo být založeno na analýze připravené Výborem pro statistiku ESCB s ohledem na uživatelské potřeby, odhadované náklady na straně zpravodajských jednotek a národních centrálních bank, tržní vývoj a zkušenosti získané při přípravě na první fázi. |
| --- | --- |

(13)

V rámci příprav na další fáze by rozšíření souboru zpravodajských jednotek, jakož i zavedení další zpravodajské povinnosti mělo být založeno na analýze připravené Výborem pro statistiku ESCB s ohledem na uživatelské potřeby, odhadované náklady na straně zpravodajských jednotek a národních centrálních bank, tržní vývoj a zkušenosti získané při přípravě na první fázi.

| (14) | V zájmu zamezení nepřiměřenému zpravodajskému zatížení zejména malých zpravodajských jednotek s omezenou celkovou úvěrovou expozicí by zpravodajská povinnost ve vztahu k údajům o úvěrech měla být vymezena tak, že se zohlední zásada proporcionality. Z téhož důvodu by národní centrální banky měly být oprávněny udělovat výjimky malým zpravodajským jednotkám. |
| --- | --- |

(14)

V zájmu zamezení nepřiměřenému zpravodajskému zatížení zejména malých zpravodajských jednotek s omezenou celkovou úvěrovou expozicí by zpravodajská povinnost ve vztahu k údajům o úvěrech měla být vymezena tak, že se zohlední zásada proporcionality. Z téhož důvodu by národní centrální banky měly být oprávněny udělovat výjimky malým zpravodajským jednotkám.

| (15) | S cílem zajistit účinné vykazování a přiměřenou interoperabilitu s jinými stávajícími nebo novými rámci vykazování by mělo být národním centrálním bankám umožněno, aby informace, které mají být předány ECB, shromažďovaly v rámci širšího vnitrostátního zpravodajského rámce a aby pro své zákonné účely rozšířily vykazování údajů o úvěrech nad rámec vymezený v tomto nařízení, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

(15)

S cílem zajistit účinné vykazování a přiměřenou interoperabilitu s jinými stávajícími nebo novými rámci vykazování by mělo být národním centrálním bankám umožněno, aby informace, které mají být předány ECB, shromažďovaly v rámci širšího vnitrostátního zpravodajského rámce a aby pro své zákonné účely rozšířily vykazování údajů o úvěrech nad rámec vymezený v tomto nařízení, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.

| (16) | Pro účely příspěvků do AnaCreditu by národním centrálním bankám mělo být umožněno používat jejich vlastní databáze, údaje získané od zpravodajských jednotek a z jakýchkoli jiných zdrojů, zejména z příslušných referenčních databází. Mělo by být na uvážení národních centrálních bank rozhodnout, zda uzavřou dohodu o spolupráci s národními statistickými úřady nebo s vnitrostátními příslušnými orgány pro dohled nad zpravodajskými jednotkami nebo s jinými vnitrostátními orgány, pokud poskytované údaje splňují standardy kvality vymezené v tomto nařízení. Vzhledem ke stávajícím rozdílným vnitrostátním postupům a s cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž na základě tohoto nařízení se vybízí k efektivní a účinné spolupráci mezi národními statistickými úřady, vnitrostátními příslušnými orgány a jinými vnitrostátními orgány. |
| --- | --- |

(16)

Pro účely příspěvků do AnaCreditu by národním centrálním bankám mělo být umožněno používat jejich vlastní databáze, údaje získané od zpravodajských jednotek a z jakýchkoli jiných zdrojů, zejména z příslušných referenčních databází. Mělo by být na uvážení národních centrálních bank rozhodnout, zda uzavřou dohodu o spolupráci s národními statistickými úřady nebo s vnitrostátními příslušnými orgány pro dohled nad zpravodajskými jednotkami nebo s jinými vnitrostátními orgány, pokud poskytované údaje splňují standardy kvality vymezené v tomto nařízení. Vzhledem ke stávajícím rozdílným vnitrostátním postupům a s cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž na základě tohoto nařízení se vybízí k efektivní a účinné spolupráci mezi národními statistickými úřady, vnitrostátními příslušnými orgány a jinými vnitrostátními orgány.

| (17) | Rámec pro shromažďování údajů o úvěrech by měl být zaveden s cílem zajistit interoperabilitu mezi centrálními registry úvěrů a jinými příslušnými soubory údajů o úvěrech zřízenými subjekty veřejného sektoru, včetně databází statistik cenných papírů, jakož i souboru údajů v rámci rejstříku institucí a přidružených společností ESCB. |
| --- | --- |

(17)

Rámec pro shromažďování údajů o úvěrech by měl být zaveden s cílem zajistit interoperabilitu mezi centrálními registry úvěrů a jinými příslušnými soubory údajů o úvěrech zřízenými subjekty veřejného sektoru, včetně databází statistik cenných papírů, jakož i souboru údajů v rámci rejstříku institucí a přidružených společností ESCB.

| (18) | V zájmu zavedení zpětné vazby se zpravodajskými jednotkami nebo posílení stávající zpětné vazby a jiných informačních služeb, které centrální registry úvěrů poskytují zpravodajským jednotkám, by mělo být národním centrálním bankám umožněno, aby mohly používat víceúčelový sdílený soubor analytických podrobných údajů o úvěrech. Tato zpětná vazba zvýší příspěvek ESCB ke stabilitě finančního systému v souladu s jeho mandátem podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie. Zpětná vazba zpravodajským jednotkám poskytne širší základ pro posouzení úvěrové způsobilosti, zejména pokud se týká přeshraničních dlužníků, a umožní harmonizaci definic a atributů údajů v rámci jejich postupů při poskytování úvěrů. Posílí řízení úvěrového rizika ze strany úvěrových institucí a jiných věřitelů. Zejména podpoří úvěrové instituce v tom, aby se při posuzování úvěrové způsobilosti nepřiměřeně nespoléhaly na externí úvěrové ratingy. Zpětná vazba by měla být prováděna na základě osvědčených postupů a měla by zajišťovat minimální standardy kvality údajů. Dílčí soubor analytických údajů o úvěrech, který mohou mezi sebou pro účely zpětné vazby sdílet národní centrální banky, by měl být vymezen s ohledem na specifickou úroveň důvěrnosti příslušných atributů údajů a odpovídající požadavky na ochranu důvěrnosti, jakož i na dobu nezbytnou pro provedení. Další podrobnosti o rozsahu a provádění zpětné vazby mohou být vymezeny ve zvláštním právním aktu a národní centrální banky mohou na základě příslušných právních rámců uzavřít dohody o spolupráci, pokud se týká příslušné spolupráce v oblasti zpětné vazby. Zatímco některé národní centrální banky, které provozují centrální registr úvěrů, již podrobné přeshraniční údaje o úvěrech a o úvěrovém riziku na dvoustranném základě vzájemně sdílejí (5), jiné mohou pro provedení takového sdílení přeshraničních informací z právních důvodů vyžadovat určitou lhůtu, aby mohly tyto údaje předat finančním institucím, které jim předkládají výkazy. Zpětná vazba by měla být vytvořena a prováděna s ohledem na vnitrostátní právní předpisy o nakládání s důvěrnými statistickými informacemi. |
| --- | --- |

(18)

V zájmu zavedení zpětné vazby se zpravodajskými jednotkami nebo posílení stávající zpětné vazby a jiných informačních služeb, které centrální registry úvěrů poskytují zpravodajským jednotkám, by mělo být národním centrálním bankám umožněno, aby mohly používat víceúčelový sdílený soubor analytických podrobných údajů o úvěrech. Tato zpětná vazba zvýší příspěvek ESCB ke stabilitě finančního systému v souladu s jeho mandátem podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie. Zpětná vazba zpravodajským jednotkám poskytne širší základ pro posouzení úvěrové způsobilosti, zejména pokud se týká přeshraničních dlužníků, a umožní harmonizaci definic a atributů údajů v rámci jejich postupů při poskytování úvěrů. Posílí řízení úvěrového rizika ze strany úvěrových institucí a jiných věřitelů. Zejména podpoří úvěrové instituce v tom, aby se při posuzování úvěrové způsobilosti nepřiměřeně nespoléhaly na externí úvěrové ratingy. Zpětná vazba by měla být prováděna na základě osvědčených postupů a měla by zajišťovat minimální standardy kvality údajů. Dílčí soubor analytických údajů o úvěrech, který mohou mezi sebou pro účely zpětné vazby sdílet národní centrální banky, by měl být vymezen s ohledem na specifickou úroveň důvěrnosti příslušných atributů údajů a odpovídající požadavky na ochranu důvěrnosti, jakož i na dobu nezbytnou pro provedení. Další podrobnosti o rozsahu a provádění zpětné vazby mohou být vymezeny ve zvláštním právním aktu a národní centrální banky mohou na základě příslušných právních rámců uzavřít dohody o spolupráci, pokud se týká příslušné spolupráce v oblasti zpětné vazby. Zatímco některé národní centrální banky, které provozují centrální registr úvěrů, již podrobné přeshraniční údaje o úvěrech a o úvěrovém riziku na dvoustranném základě vzájemně sdílejí (5), jiné mohou pro provedení takového sdílení přeshraničních informací z právních důvodů vyžadovat určitou lhůtu, aby mohly tyto údaje předat finančním institucím, které jim předkládají výkazy. Zpětná vazba by měla být vytvořena a prováděna s ohledem na vnitrostátní právní předpisy o nakládání s důvěrnými statistickými informacemi.

| (19) | Pro účely tohoto nařízení by se měla uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 až 8c nařízení (ES) č. 2533/98. |
| --- | --- |

(19)

Pro účely tohoto nařízení by se měla uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 až 8c nařízení (ES) č. 2533/98.

| (20) | Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které poruší statistickou zpravodajskou povinnost vymezenou nebo uloženou v nařízeních nebo rozhodnutích ECB. Pravomoc ukládat sankce je nezávislá na právu národní centrální banky ukládat sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistické nebo jiné zpravodajské povinnosti, které se na ně vztahují na základě příslušného vnitrostátního rámce. |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které poruší statistickou zpravodajskou povinnost vymezenou nebo uloženou v nařízeních nebo rozhodnutích ECB. Pravomoc ukládat sankce je nezávislá na právu národní centrální banky ukládat sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistické nebo jiné zpravodajské povinnosti, které se na ně vztahují na základě příslušného vnitrostátního rámce.

| (21) | Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Při uplatňování tohoto postupu musí být brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. |
| --- | --- |

(21)

Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Při uplatňování tohoto postupu musí být brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB.

| (22) | Z článku 5 statutu ESCB ve spojení s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy, jejichž měnou není euro, považují za vhodná: a) pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB; a b) pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se tyto členské státy mohly stát členskými státy, jejichž měnou je euro. |
| --- | --- |

(22)

Z článku 5 statutu ESCB ve spojení s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy, jejichž měnou není euro, považují za vhodná: a) pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB; a b) pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se tyto členské státy mohly stát členskými státy, jejichž měnou je euro.

| (23) | Toto nařízení by se mělo používat, aniž by bylo dotčeno shromažďování údajů o úvěrech podle právního rámce jednotného mechanismu dohledu, |
| --- | --- |

(23)

Toto nařízení by se mělo používat, aniž by bylo dotčeno shromažďování údajů o úvěrech podle právního rámce jednotného mechanismu dohledu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení:

| 1) | „zpravodajským členským státem“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro; členské státy, jejichž měnou není euro, mohou rozhodnout, že se stanou zpravodajským členským státem, tak, že do svého vnitrostátního práva zakotví ustanovení tohoto nařízení nebo že příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uloží v souladu se svým vnitrostátním právem; to může zahrnovat zejména členské státy, které se účastní jednotného mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (6); |
| --- | --- |

1)

„zpravodajským členským státem“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro; členské státy, jejichž měnou není euro, mohou rozhodnout, že se stanou zpravodajským členským státem, tak, že do svého vnitrostátního práva zakotví ustanovení tohoto nařízení nebo že příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uloží v souladu se svým vnitrostátním právem; to může zahrnovat zejména členské státy, které se účastní jednotného mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (6);

6

| 2) | má výraz „rezident“ stejný význam, jaký je definován v čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98; |
| --- | --- |

2)

má výraz „rezident“ stejný význam, jaký je definován v čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98;

| 3) | má výraz „institucionální jednotka“ stejný význam jako v odstavcích 2.12 a 2.13 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (7); |
| --- | --- |

3)

má výraz „institucionální jednotka“ stejný význam jako v odstavcích 2.12 a 2.13 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (7);

7

| 4) | „zahraniční pobočkou“ se rozumí institucionální jednotka, která je právně závislou součástí právního subjektu, jež je rezidentem v jiné zemi, než ve které je tento právní subjekt registrován v souladu s konceptem „jediné pobočky“ ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2533/98; |
| --- | --- |

4)

„zahraniční pobočkou“ se rozumí institucionální jednotka, která je právně závislou součástí právního subjektu, jež je rezidentem v jiné zemi, než ve které je tento právní subjekt registrován v souladu s konceptem „jediné pobočky“ ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2533/98;

| 5) | „právním subjektem“ se rozumí subjekt, který podle vnitrostátního právního řádu, který se na něj vztahuje, může nabývat práva a povinnosti vyplývající z právních předpisů; |
| --- | --- |

5)

„právním subjektem“ se rozumí subjekt, který podle vnitrostátního právního řádu, který se na něj vztahuje, může nabývat práva a povinnosti vyplývající z právních předpisů;

| 6) | „identifikačním kódem právního subjektu“ (LEI) se rozumí alfanumerický referenční kód v souladu s normou ISO 17442 (8), který je přiřazen právnímu subjektu; |
| --- | --- |

6)

„identifikačním kódem právního subjektu“ (LEI) se rozumí alfanumerický referenční kód v souladu s normou ISO 17442 (8), který je přiřazen právnímu subjektu;

8

| 7) | „národním identifikačním kódem“ se rozumí obvykle používaný identifikační kód, který umožňuje jednoznačně identifikovat protistranu v rámci země, v níž je rezidentem; |
| --- | --- |

7)

„národním identifikačním kódem“ se rozumí obvykle používaný identifikační kód, který umožňuje jednoznačně identifikovat protistranu v rámci země, v níž je rezidentem;

| 8) | „zpravodajskou jednotkou“ se rozumí buď právní subjekt, nebo zahraniční pobočka, které jsou rezidentem zpravodajského členského státu a na které se vztahuje zpravodajská povinnost vůči ECB podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

8)

„zpravodajskou jednotkou“ se rozumí buď právní subjekt, nebo zahraniční pobočka, které jsou rezidentem zpravodajského členského státu a na které se vztahuje zpravodajská povinnost vůči ECB podle tohoto nařízení;

| 9) | „sledovanou jednotkou“ se rozumí institucionální jednotka, jejíž činnost věřitele nebo obsluhovatele zpravodajská jednotka vykazuje. Sledovanou jednotkou je buď:






  a) | institucionální jednotka, která je rezidentem ve stejné zemi jako zpravodajská jednotka, jejíž je součástí; nebo |
| --- | --- | --- |

9)

„sledovanou jednotkou“ se rozumí institucionální jednotka, jejíž činnost věřitele nebo obsluhovatele zpravodajská jednotka vykazuje. Sledovanou jednotkou je buď:

a)

institucionální jednotka, která je rezidentem ve stejné zemi jako zpravodajská jednotka, jejíž je součástí; nebo

| b) | zahraniční pobočka zpravodajské jednotky, která je rezidentem zpravodajského členského státu; nebo |
| --- | --- |

b)

zahraniční pobočka zpravodajské jednotky, která je rezidentem zpravodajského členského státu; nebo

| c) | zahraniční pobočka zpravodajské jednotky, která není rezidentem zpravodajského členského státu. |
| --- | --- |

c)

zahraniční pobočka zpravodajské jednotky, která není rezidentem zpravodajského členského státu.

| 10) | „protistranou“ se rozumí institucionální jednotka, která je stranou nástroje nebo která je se stranou nástroje spojena; |
| --- | --- |

10)

„protistranou“ se rozumí institucionální jednotka, která je stranou nástroje nebo která je se stranou nástroje spojena;

| 11) | „věřitelem“ se rozumí protistrana, která nese úvěrové riziko nástroje a která není poskytovatelem zajištění; |
| --- | --- |

11)

„věřitelem“ se rozumí protistrana, která nese úvěrové riziko nástroje a která není poskytovatelem zajištění;

| 12) | „dlužníkem“ se rozumí protistrana, která má bezpodmínečnou povinnost platit splátky vyplývající z nástroje; |
| --- | --- |

12)

„dlužníkem“ se rozumí protistrana, která má bezpodmínečnou povinnost platit splátky vyplývající z nástroje;

| 13) | „poskytovatelem zajištění“ se rozumí protistrana, která poskytuje zajištění před smluvně sjednanou negativní úvěrovou událostí a která nese úvěrové riziko této negativní úvěrové události; |
| --- | --- |

13)

„poskytovatelem zajištění“ se rozumí protistrana, která poskytuje zajištění před smluvně sjednanou negativní úvěrovou událostí a která nese úvěrové riziko této negativní úvěrové události;

| 14) | „obsluhovatelem“ se rozumí protistrana, která odpovídá za administrativní a finanční správu nástroje; |
| --- | --- |

14)

„obsluhovatelem“ se rozumí protistrana, která odpovídá za administrativní a finanční správu nástroje;

| 15) | „národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu Evropské unie; |
| --- | --- |

15)

„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu Evropské unie;

| 16) | „příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka zpravodajského členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem; |
| --- | --- |

16)

„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka zpravodajského členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem;

| 17) | „centrálním registrem úvěrů“ se rozumí registr úvěrů provozovaný národní centrální bankou, který dostává zprávy od věřitelů ve finančním sektoru a tyto věřitele podporuje poskytováním informací o úvěrech a o úvěrovém riziku; |
| --- | --- |

17)

„centrálním registrem úvěrů“ se rozumí registr úvěrů provozovaný národní centrální bankou, který dostává zprávy od věřitelů ve finančním sektoru a tyto věřitele podporuje poskytováním informací o úvěrech a o úvěrovém riziku;

| 18) | má výraz „úvěrová instituce“ stejný význam jako v čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (9); |
| --- | --- |

18)

má výraz „úvěrová instituce“ stejný význam jako v čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (9);

9

| 19) | má výraz „instituce“ stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

19)

má výraz „instituce“ stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013;

| 20) | má výraz „aktivum“ stejný význam jako v definici v odstavci 7.15 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013; |
| --- | --- |

20)

má výraz „aktivum“ stejný význam jako v definici v odstavci 7.15 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013;

| 21) | „úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana nezaplatí platby, které je smluvně zavázána zaplatit; |
| --- | --- |

21)

„úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana nezaplatí platby, které je smluvně zavázána zaplatit;

| 22) | „smlouvou“ se rozumí právně závazná dohoda mezi dvěma či více stranami, na jejímž základě se vytváří jeden či více nástrojů; |
| --- | --- |

22)

„smlouvou“ se rozumí právně závazná dohoda mezi dvěma či více stranami, na jejímž základě se vytváří jeden či více nástrojů;

| 23) | „nástrojem“ se rozumí jakákoli položka specifikovaná v atributu údajů „druh nástroje“ ve smyslu přílohy IV. |
| --- | --- |

23)

„nástrojem“ se rozumí jakákoli položka specifikovaná v atributu údajů „druh nástroje“ ve smyslu přílohy IV.

| 24) | „zajištěním“ se rozumí zajištění či krytí vůči negativní úvěrové události pomocí jakékoli položky uvedené v seznamu atributů údajů „druh zajištění“, který je definován v příloze IV; |
| --- | --- |

24)

„zajištěním“ se rozumí zajištění či krytí vůči negativní úvěrové události pomocí jakékoli položky uvedené v seznamu atributů údajů „druh zajištění“, který je definován v příloze IV;

| 25) | „výší závazků“ se rozumí součet atributů údajů „nesplacená nominální hodnota“ a „podrozvahová hodnota“ ve smyslu přílohy IV; |
| --- | --- |

25)

„výší závazků“ se rozumí součet atributů údajů „nesplacená nominální hodnota“ a „podrozvahová hodnota“ ve smyslu přílohy IV;

| 26) | „na individuálním základě“ se rozumí odkaz na jednotlivou institucionální jednotku včetně institucionálních jednotek, které jsou součástí právního subjektu. |
| --- | --- |

26)

„na individuálním základě“ se rozumí odkaz na jednotlivou institucionální jednotku včetně institucionálních jednotek, které jsou součástí právního subjektu.

Článek 2

Prováděcí fáze a první vykazování

1.   Víceúčelový sdílený soubor analytických údajů o úvěrech podle tohoto nařízení bude zaveden ve fázích. První fáze začne 1. září 2018. V rámci prvního měsíčního a čtvrtletního přenosu podle tohoto nařízení se v této fázi vykazují údaje ke dni 30. září 2018.

2.   S cílem zajistit přiměřenou identifikaci protistran národní centrální banky ECB předloží první soubor referenčních údajů o protistranách v souladu se vzorem 1 v příloze I šest měsíců před prvním přenosem ve smyslu odstavce 1.

3.   V zájmu umožnění nezbytných organizačních a technických příprav na přenos referenčních údajů o protistranách uvedený v odstavci 2 mohou národní centrální banky vyžadovat, aby jim zpravodajské jednotky poskytly částečné nebo úplné referenční údaje o protistranách a údaje o úvěrech počínaje 31. prosincem 2017.

Článek 3

Skutečný soubor zpravodajských jednotek

1.   Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských úvěrových institucí a rezidentských zahraničních poboček úvěrových institucí bez ohledu na to, zda se jedná o instituce, nad nimiž je vykonáván dohled podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (10).

2.   Zpravodajské jednotky vykazují údaje o úvěrech na individuálním základě v souladu s články 4 a 6.

3.   Zpravodajské jednotky předkládají výkazy příslušné národní centrální bance.

Článek 4

Statistická zpravodajská povinnost

1.   Zpravodajské jednotky vykazují údaje o úvěrech, které se týkají sledované jednotky, v souladu s článkem 6, pokud se týká nástrojů, které splňují podmínky uvedené v článku 5:

| a) | pokud nástroj v jakékoli referenční datum pro vykazování v rámci referenčního období:






  i) | na straně sledované jednotky zapříčiňuje úvěrové riziko, nebo |
| --- | --- | --- |

a)

pokud nástroj v jakékoli referenční datum pro vykazování v rámci referenčního období:

i)

na straně sledované jednotky zapříčiňuje úvěrové riziko, nebo

| ii) | je aktivem sledované jednotky, nebo |
| --- | --- |

ii)

je aktivem sledované jednotky, nebo

| iii) | je zaúčtován podle příslušných účetních standardů používaných právním subjektem sledované jednotky a v minulosti na straně sledované jednotky zapříčinil úvěrové riziko, nebo |
| --- | --- |

iii)

je zaúčtován podle příslušných účetních standardů používaných právním subjektem sledované jednotky a v minulosti na straně sledované jednotky zapříčinil úvěrové riziko, nebo

| iv) | je obsluhován sledovanou jednotkou, která je rezidentem ve zpravodajském členském státě; a






  i. | byl poskytnut jiným institucionálním jednotkám téhož právního subjektu, jehož je sledovaná jednotka částí, nebo |
| --- | --- | --- |

iv)

je obsluhován sledovanou jednotkou, která je rezidentem ve zpravodajském členském státě; a

i.

byl poskytnut jiným institucionálním jednotkám téhož právního subjektu, jehož je sledovaná jednotka částí, nebo

| ii. | je držen právním subjektem, který není úvěrovou institucí, jež je rezidentem ve zpravodajském členském státě, který není členským státem sledované jednotky; a |
| --- | --- |

ii.

je držen právním subjektem, který není úvěrovou institucí, jež je rezidentem ve zpravodajském členském státě, který není členským státem sledované jednotky; a

| b) | kde alespoň jeden dlužník je právním subjektem nebo částí právního subjektu ve smyslu čl. 1 odst. 5. |
| --- | --- |

b)

kde alespoň jeden dlužník je právním subjektem nebo částí právního subjektu ve smyslu čl. 1 odst. 5.

2.   Pro dané referenční datum pro vykazování se referenčním obdobím rozumí období, které začíná v poslední referenční datum pro vykazování ve čtvrtletí, jež předchází danému referenčnímu datu pro vykazování, a které končí v dané referenční datum pro vykazování.

Článek 5

Prahové hodnoty pro vykazování

1.   Údaje o úvěrech se ve vztahu k nástrojům uvedeným v článku 4 vykazují tehdy, pokud výše závazků dlužníka je v kterékoli referenční datum pro vykazování v rámci referenčního období rovna částce nebo vyšší než částka 25 000 EUR.

2.   Výše závazků dlužníka ve smyslu odstavce 1 se vypočte jako součet výše závazků ze všech nástrojů dlužníka ve vztahu ke sledované jednotce na základě oblasti působnosti článku 4 a nástrojů v tomto článku definovaných.

Článek 6

Statistická zpravodajská povinnost na individuálním základě

1.   Zpravodajské jednotky vykazují údaje o úvěrech na individuálním základě v souladu se vzory v příloze I.

2.   Zpravodajské jednotky, které jsou právními subjekty, předkládají výkazy ve vztahu ke všem sledovaným jednotkám, které jsou součástí právního subjektu. Zpravodajské jednotky, které jsou zahraničními pobočkami, předkládají výkazy ve vztahu ke své vlastní činnosti.

3.   Jsou-li právní subjekt a jeho zahraniční pobočka rezidenty ve zpravodajských členských státech, na základě koordinace mezi příslušnými národními centrálními bankami a s cílem zamezit dvojímu vykazování:

| a) | může příslušná národní centrální banka právního subjektu rozhodnout, že od právního subjektu nebude shromažďovat žádné atributy údajů uvedené ve vzoru 1 v příloze I nebo že bude shromažďovat pouze jejich část, pokud jsou tyto nástroje drženy nebo obsluhovány zahraniční pobočkou; |
| --- | --- |

a)

může příslušná národní centrální banka právního subjektu rozhodnout, že od právního subjektu nebude shromažďovat žádné atributy údajů uvedené ve vzoru 1 v příloze I nebo že bude shromažďovat pouze jejich část, pokud jsou tyto nástroje drženy nebo obsluhovány zahraniční pobočkou;

| b) | může příslušná národní centrální banka zahraniční pobočky rozhodnout, že od zahraniční pobočky nebude shromažďovat žádné atributy údajů uvedené ve vzoru 2 v příloze I nebo že bude shromažďovat pouze jejich část. |
| --- | --- |

b)

může příslušná národní centrální banka zahraniční pobočky rozhodnout, že od zahraniční pobočky nebude shromažďovat žádné atributy údajů uvedené ve vzoru 2 v příloze I nebo že bude shromažďovat pouze jejich část.

4.   Příslušná národní centrální banka může rozhodnout, že nebude shromažďovat informace o zahraničních pobočkách, které nejsou rezidenty zpravodajského členského státu a které jsou součástí právního subjektu, který je zpravodajskou jednotkou.

Článek 7

Zvláštní statistická zpravodajská povinnost

Statistická zpravodajská povinnost vymezená v článku 6 je omezena, pokud se týká údajů o úvěrech, jež splňují zvláštní kritéria podle přílohy II.

Článek 8

Obecné požadavky pro zlepšené vykazování

1.   Zpravodajské jednotky a jejich zahraniční pobočky, které nejsou rezidenty ve zpravodajském členském státě, zavedou nezbytnou organizační strukturu a vhodné interní kontrolní systémy s cílem zajistit, aby údaje, které jsou na základě tohoto nařízení vykazovány na individuálním základě v souladu s článkem 6, byly řádně zpracovány a předávány.

2.   Zahraniční pobočky, které nejsou rezidenty ve zpravodajském členském státě, nejsou zpravodajskými jednotkami na základě tohoto nařízení. Zpravodajské jednotky v zájmu řádného provádění zpravodajské povinnosti na individuálním základě zajistí, aby tyto zahraniční pobočky prováděly příslušná opatření, postupy a systémy.

3.   Statistickou zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena jiná stávající či budoucí zpravodajská povinnost týkající se údajů o úvěrech v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo s jinými rámci pro vykazování.

4.   Národní centrální banky mohou shromažďovat informace, které mají být ECB předávány, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který je v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy. Tyto širší zpravodajské rámce mohou zahrnout informace, které slouží jiným účelům než statistickým, a to například informace pro potřeby dohledu.

5.   Národní centrální banky mohou získávat údaje o úvěrech z jiných zdrojů.

6.   Minimální požadavky na harmonizaci, úplnost, úroveň podrobnosti a identifikaci protistran, pokud se týká údajů o úvěrech, jsou vymezeny ve vzorech v příloze I.

Článek 9

Identifikace protistran

1.   Pro účely vykazování podle tohoto nařízení zpravodajské jednotky a národní centrální banky identifikují protistrany za pomoci:

| a) | LEI, pokud byl tento identifikační kód přidělen; nebo |
| --- | --- |

a)

LEI, pokud byl tento identifikační kód přidělen; nebo

| b) | pokud LEI nebyl přidělen, za pomoci vnitrostátního identifikačního kódu, jak je dále podrobně uvedeno v příloze IV. |
| --- | --- |

b)

pokud LEI nebyl přidělen, za pomoci vnitrostátního identifikačního kódu, jak je dále podrobně uvedeno v příloze IV.

2.   Národní centrální banky mohou získat informace o identifikaci protistran ve smyslu přílohy III prostřednictvím přímého výkaznictví ze strany zpravodajských jednotek nebo na základě dohod o spolupráci či obdobných ujednání s národními statistickými úřady, vnitrostátními příslušnými orgány a jinými vnitrostátními orgány. Národní centrální banky stanoví jednoznačné identifikační kódy za účelem řádné identifikace protistran na základě informací vymezených v příloze III.

Článek 10

Přístup k údajům o úvěrech a jejich použití

1.   ECB a národní centrální banky používají údaje o úvěrech vykázané podle tohoto nařízení v rozsahu a pro účely vymezené v nařízení (ES) č. 2533/98. Tyto údaje mohou být používány zejména pro zřízení a udržování zpětné vazby v souladu s článkem 11.

2.   Tímto nařízením není dotčeno stávající či budoucí použití údajů o úvěrech, jež je povoleno nebo vyžadováno podle unijních nebo vnitrostátních právních předpisů nebo na základě dohod o spolupráci, a to včetně přeshraniční výměny.

Článek 11

Zpětná vazba ve vztahu ke zpravodajským jednotkám

1.   Národní centrální banky mají právo zpravodajským jednotkám poskytovat údaje o úvěrech včetně údajů, které shromáždila jiná národní centrální banka, tak, že zavedou nebo zlepší zpětné vazby nebo jiné informační služby, které centrální registry úvěrů poskytují zpravodajským jednotkám. Mohou poskytovat dílčí soubor údajů o úvěrech shromážděných podle tohoto nařízení, a to v souladu s osvědčenými postupy a v rozsahu, který příslušný zákonný režim utajení umožňuje. Zpravodajské jednotky mohou údaje používat výlučně pro účely řízení úvěrového rizika a zlepšení kvality úvěrových informací, které mají k dispozici, pokud se týká stávajících nebo potenciálních nástrojů. Tyto údaje nesdílejí s jinými stranami s výjimkou případů, kdy je sdílení údajů s poskytovateli služeb pro tyto účely nezbytně nutné a pokud se údaje používají pouze ve vztahu ke zpravodajské jednotce a zpravodajská jednotka zajistí přiměřenou ochranu důvěrnosti na základě smluvního ujednání, které vylučuje jakékoli jiné použití údajů a zajišťuje anonymizaci údajů ve všech nezbytných případech a vymazání údajů, jakmile bylo dosaženo účelu, pro který byly tyto údaje sdíleny. Veškeré další předávání údajů o úvěrech poskytovatelem služeb a veškeré sdílení údajů o úvěrech s komerčními poskytovateli je zakázáno.

2.   Národní centrální banky vymezí rozsah poskytovaných údajů, postup pro poskytování přístupu k údajům a případná další omezení použití těchto údajů, a to s ohledem na vnitrostátní právní rámec a veškerá další omezení, která jsou spojena s důvěrnou povahou těchto informací.

3.   Tento článek nezakládá právo zpravodajských jednotek na poskytnutí zpětné vazby, ani na obdržení určitých informací ze zpětné vazby, ani na jiné informační služby, které centrální registry úvěrů poskytují zpravodajským jednotkám.

4.   Národní centrální banky mají právo dočasně odepřít zpravodajské jednotce přístup k určitým údajům o úvěrech ze zpětné vazby, pokud zpravodajská jednotka nesplnila svou vlastní statistickou zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení, zejména pokud se týká kvality a přesnosti údajů, a v případech, kdy zpravodajská jednotka nesplnila své povinnosti uvedené v odstavci 1.

5.   Národní centrální banky mají právo odepřít jiným národním centrálním bankám přístup k podrobným údajům o úvěrech, které shromažďují pro účely zpětné vazby. Pokud se týká poskytování podrobných údajů o úvěrech, mají národní centrální banky právo vyžadovat reciprocitu od jiné národní centrální banky, která od jiné národní centrální banky požaduje údaje pro účely zpětné vazby. Informace o institucionální jednotce zpravodajské jednotky usazené ve zpravodajském členském státě může příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotky vždy použít pro účely zpětné vazby bez ohledu na to, kde je institucionální jednotka rezidentem.

Článek 12

Přístup ze strany právních subjektů

1.   Právní subjekty nebo části právních subjektů, o nichž byly údaje o úvěrech vykázány, mají právo na přístup k těmto údajům u příslušné národní centrální banky. Právní subjekty mohou dále požadovat, aby zpravodajské jednotky opravily nesprávné údaje, které se jich týkají.

2.   Národní centrální banky mohou právnímu subjektu nebo částem právních subjektů odepřít přístup k údajům o úvěrech, které byly ve vztahu k nim vykázány, pouze pokud:

| a) | by tento přístup porušil legitimní zájem zpravodajské jednotky na ochraně důvěrnosti, například pokud se týká interního hodnocení úvěrového rizika, nebo legitimní zájem třetích osob, například právních subjektů, o nichž byly údaje o úvěrech vykázány; nebo |
| --- | --- |

a)

by tento přístup porušil legitimní zájem zpravodajské jednotky na ochraně důvěrnosti, například pokud se týká interního hodnocení úvěrového rizika, nebo legitimní zájem třetích osob, například právních subjektů, o nichž byly údaje o úvěrech vykázány; nebo

| b) | údaje nebyly použity k vytvoření nebo zlepšení zpětné vazby podle článku 11 a národní centrální banky nejsou povinny umožnit přístup k těmto údajům podle jiných unijních nebo vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

b)

údaje nebyly použity k vytvoření nebo zlepšení zpětné vazby podle článku 11 a národní centrální banky nejsou povinny umožnit přístup k těmto údajům podle jiných unijních nebo vnitrostátních právních předpisů.

Článek 13

Lhůty

1.   Zpravodajské jednotky vykazují údaje o úvěrech, které zaznamenaly v těchto referenčních datech pro vykazování:

| a) | v případě měsíčních přenosů v poslední den každého měsíce; |
| --- | --- |

a)

v případě měsíčních přenosů v poslední den každého měsíce;

| b) | v případě čtvrtletních přenosů v poslední den března, června, září a prosince. |
| --- | --- |

b)

v případě čtvrtletních přenosů v poslední den března, června, září a prosince.

2.   Národní centrální banky rozhodují o tom, kdy a jak často budou od zpravodajských jednotek dostávat údaje, aby mohly dodržet lhůty pro vykazování do ECB, a vhodným způsobem o tom informují zpravodajské jednotky.

3.   Národní centrální banky zpravodajské jednotky vyrozumí o zpravodajské povinnosti alespoň 18 měsíců před prvním referenčním datem pro vykazování, k němuž budou tyto jednotky vykazovat údaje podle tohoto nařízení, aniž by byla dotčena jiná zpravodajská povinnost podle vnitrostátních právních předpisů nebo jiných rámců pro vykazování.

4.   V případě sledovaných jednotek, které jsou rezidenty zpravodajského členského státu, národní centrální banky ECB předávají měsíční údaje o úvěrech do konce pracovní doby třicátého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují.

5.   V případě sledovaných jednotek, které jsou rezidenty zpravodajského členského státu, národní centrální banky ECB předávají čtvrtletní údaje o úvěrech do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po uplynutí lhůt pro předávání údajů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (11).

6.   V případě sledovaných jednotek, které jsou zahraničními pobočkami, jež nejsou rezidenty zpravodajského členského státu, národní centrální banky ECB předávají měsíční údaje o úvěrech do konce pracovní doby třicátého pátého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují.

7.   V případě sledovaných jednotek, které jsou zahraničními pobočkami, jež nejsou rezidenty zpravodajského členského státu, národní centrální banky ECB předávají čtvrtletní údaje o úvěrech do konce pracovní doby dvacátého pracovního dne následujícího po uplynutí lhůt pro předávání údajů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

8.   Spolu s prvním přenosem údajů o úvěrech národní centrální banky ECB předají referenční údaje o protistranách za všechny protistrany v souladu s oddílem 1 vzoru 1 v příloze I. Nastane-li změna, národní centrální banky údaje aktualizují nejpozději při přenosu údajů o úvěrech, jenž je relevantní pro první referenční datum pro vykazování, ke kterému nebo před kterým ke změně dochází. Pokud národní centrální banky zpravodajské jednotky nevyrozumí o tom, že aktualizované referenční údaje o protistranách obdržely z jiných zdrojů, zpravodajské jednotky tyto údaje aktualizují tak, že národní centrální banky vyrozumí o všech změnách v okamžiku, který si příslušná národní centrální banka vyžádala, avšak nejpozději v den, kdy jsou údaje o úvěrech příslušné národní centrální bance vykázány za první referenční datum pro vykazování, jež následuje po dni, kdy ke změně došlo.

Článek 14

Minimální společné standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy

1.   Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními společnými standardy pro přenos, přesnost, přesnou identifikaci protistran, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze V.

2.   Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, v souladu s tímto nařízením a vnitrostátními právními rámci, pokud nejsou v rozporu s ustanoveními tohoto nařízení. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy: a) poskytovaly požadované statistické informace a b) umožňovaly ověření skutečnosti, že minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy ve smyslu přílohy V byly splněny.

3.   Národní centrální banky mohou pro přenos údajů o úvěrech do ECB v souladu s čl. 8 odst. 5 používat informace získané z jiných zdrojů, pokud tyto informace splňují standardy pro kvalitu a včasnost, které se podle tohoto nařízení vztahují na údaje shromážděné od zpravodajských jednotek. Musí být splněny zejména minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy ve smyslu přílohy V.

Článek 15

Fúze, rozdělení a reorganizace

1.   V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, které by mohly ovlivnit plnění statistické zpravodajské povinnosti, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku o postupech, které jsou plánovány za účelem plnění statistické zpravodajské povinnosti vymezené v tomto nařízení, jakmile byl záměr provést fúzi, rozdělení nebo reorganizaci zveřejněn, avšak před tím, než k fúzi, rozdělení nebo reorganizaci dojde.

2.   Aniž by byly dotčeny povinnosti vymezené v předchozím odstavci, může příslušná národní centrální banka nabývající instituci povolit, aby svou statistickou zpravodajskou povinnost plnila prostřednictvím dočasných postupů. Výjimku z běžných zpravodajských postupů lze udělit nejdéle na dobu šesti měsíců ode dne, kdy došlo k fúzi, rozdělení nebo reorganizaci. Touto výjimkou není dotčena povinnost nabývající instituce plnit zpravodajskou povinnost v souladu s tímto nařízením.

Článek 16

Výjimky a snížená periodicita vykazování

1.   S cílem zajistit přiměřenost zpravodajské povinnosti zavedené tímto nařízením může příslušná národní centrální banka malým zpravodajským jednotkám udělovat výjimky, pokud společný příspěvek všech zpravodajských jednotek, kterým je udělena výjimka, do celkové nesplacené částky úvěrů vykazovaných podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (12) všemi zpravodajskými jednotkami, které jsou rezidenty ve zpravodajském členském státě, nepřesáhne 2 %. Výjimky se mohou vztahovat na celou zpravodajskou povinnost ve smyslu tohoto nařízení nebo její část.

2.   S cílem podpořit provádění zpravodajské povinnosti může příslušná národní centrální banka malým zpravodajským jednotkám umožnit, aby vykazovaly údaje o úvěrech, které se týkají referenčních dat pro vykazování před 1. lednem 2021, čtvrtletně namísto měsíčně, pokud společný příspěvek všech jednotek, které vykazují čtvrtletně, do celkové nesplacené částky úvěrů vykazovaných podle nařízení (EU) č. 1071/2013 všemi zpravodajskými jednotkami, které jsou rezidenty ve zpravodajském členském státě, nepřesáhne 4 %, aniž by bylo dotčeno jejich vykazování údajů o úvěrech na základě jiného právního rámce.

3.   Národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělit výjimky, pokud národní centrální banky údaje získají z jiných zdrojů, které mají kvalitu a včasnost vyžadovanou podle čl. 14 odst. 3.

4.   Národní centrální banky v souladu s čl. 13 odst. 3 vyrozumí o zpravodajské povinnosti tyto zpravodajské jednotky:

| a) | zpravodajské jednotky, kterým byla udělena výjimka v souladu s odstavcem 1; |
| --- | --- |

a)

zpravodajské jednotky, kterým byla udělena výjimka v souladu s odstavcem 1;

| b) | zpravodajské jednotky, které mohou údaje vykazovat se sníženou periodicitou vykazování v souladu s odstavcem 2; |
| --- | --- |

b)

zpravodajské jednotky, které mohou údaje vykazovat se sníženou periodicitou vykazování v souladu s odstavcem 2;

| c) | zpravodajské jednotky, které již nesplňují podmínky pro udělení výjimky nebo sníženou periodicitu vykazování v souladu s odstavcem 1 nebo 2. |
| --- | --- |

c)

zpravodajské jednotky, které již nesplňují podmínky pro udělení výjimky nebo sníženou periodicitu vykazování v souladu s odstavcem 1 nebo 2.

Článek 17

Ověřování, nucené shromažďování a minimální standardy kvality

Národní centrální banky ověřují informace, které jsou jim zpravodajské jednotky povinny podle tohoto nařízení poskytnout, a v nezbytném rozsahu provádějí jejich nucené shromažďování, aniž by bylo dotčeno právo ECB vykonávat tato práva sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze V.

Článek 18

Sankce

ECB může zpravodajským jednotkám, které nesplní zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení, ukládat sankce v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Zpravodajské jednotky nepodléhají sankcím, pokud prokáží, že požadované informace nemohou vykazovat podle vnitrostátního práva země, v níž je rezidentem pobočka, o které musí vykazovat informace. Pravomoc ECB ukládat sankce za neplnění zpravodajské povinnosti na základě tohoto nařízení je nezávislá na právu národní centrální banky v souladu s vnitrostátním právem ukládat sankce za neplnění statistické či jiné zpravodajské povinnosti, které se na zpravodajské jednotky v souladu s čl. 8 odst. 3 vztahují na základě příslušného vnitrostátního právního rámce.

Článek 19

Přechodné ustanovení

Národní centrální banky mohou odložit první přenos údajů o úvěrech, které se týkají referenčních dat pro vykazování před 1. únorem 2019, do ECB, pokud tyto údaje ECB předají nejpozději 31. března 2019.

Článek 20

Zjednodušený postup provádění změn

S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku je Výkonná rada oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o všech těchto změnách bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.

Článek 21

Závěrečná ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se od 31. prosince 2017.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. května 2016.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Stanovisko Komise ze dne 7. srpna 2015 k návrhu nařízení Evropské centrální banky o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a úvěrovém riziku (Úř. věst. C 261, 8.8.2015, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí ECB/2014/6 ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (Úř. věst. L 104, 8.4.2014, s. 72).

3

(4)  Doporučení Evropské centrální banky ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (ECB/2014/7) (Úř. věst. C 103, 8.4.2014, s. 1).

4

(5)  
  „Memorandum of Understanding on the exchange of information among national central credit registers for the purpose of passing it on to reporting institutions“ (Memorandum o porozumění o výměně informací mezi národními centrálními registry úvěrů pro účely jejich předávání vykazujícím institucím). K dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

7

(8)  K dispozici na internetových stránkách Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) www.iso.org.

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

10

(11)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).

11

(12)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1).

12

---

PŘÍLOHA I

Vykazované údaje a vzory

1.   Údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, se týkají více prvků (např. věřitelů, dlužníků, nástrojů, zajištění atd.), které jsou vzájemně spojeny. Například jednomu dlužníkovi může být poskytnuto několik úvěrů nebo několik nástrojů může být zajištěno jediným zajištěním. Soubor údajů pro vykazování specifických informací o každém z těchto prvků je obsažen v této příloze.

2.   Informace v každém souboru údajů se týkají jediného prvku, např. nástroje, nebo kombinace několika prvků, např. „nástroj-zajištění“, čímž je určena úroveň, jak podrobné údaje se v rámci každého souboru údajů poskytují. Soubory údajů jsou uspořádány do dvou vzorů.

3.   Požadavky na vykazování atributů údajů obsažených v každém vzoru jsou uvedeny v příloze II a III.

4.   Atributy údajů obsažené v každém vzoru jsou vymezeny v příloze IV.

5.   Částky se vykazují v jednotkách eura. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura Evropské centrální banky (ECB) (tj. kurz střed).

Vzor 1

1.   Referenční údaje o protistraně

| 1.1 | Podrobnost referenčních údajů o protistraně je nastavena na úrovni protistrany. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky a b) identifikační kód protistrany. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Každý identifikační kód protistrany musí být pro každou protistranu vykazovanou toutéž zpravodajskou jednotkou jedinečný a každá protistrana musí být vždy zpravodajskou jednotkou identifikována za použití jejího jedinečného identifikačního kódu protistrany. Identifikační kód nemůže tatáž zpravodajská jednotka nikdy znovu použít pro účely identifikace jiné protistrany. Národní centrální banky mohou vyžadovat, aby zpravodajské jednotky používaly identifikační kódy protistran, jak uvede příslušná národní centrální banka. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Protistrany, které mají být zaznamenány, jsou všechny institucionální jednotky, které jsou právními subjekty nebo které jsou částí právních subjektů a které jsou spojeny s nástroji vykazovanými podle článků 4 a 5 nebo které poskytují zajištění za účelem zajištění těchto nástrojů. Konkrétně mají být zaznamenány tyto protistrany: a) věřitelé; b) dlužníci; c) poskytovatelé zajištění; d) původci; e) obsluhovatelé; f) ústředí podniků; g) přímo nadřízené mateřské podniky a h) nejvyšší mateřské podniky. Jediný subjekt může být protistranou ve vztahu k několika nástrojům nebo může být ve vztahu k témuž nástroji jakožto protistrana v různém postavení. Každá protistrana by však měla být zaznamenána pouze jednou. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Informace vyžadované pro každý typ protistrany jsou uvedeny v příloze III. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Údaje o protistraně popisují vlastnosti protistrany. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V případě fyzických osob spojených s nástroji vykazovanými do AnaCreditu nemusí být vykazován žádný záznam o fyzických osobách. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Záznamy musí být vykázány nejpozději spolu s měsíčním přenosem údajů o úvěrech, jenž je relevantní pro referenční datum pro vykazování, kdy protistrana uzavřela smlouvu zaznamenanou v AnaCreditu. V případě změny musí být záznamy aktualizovány nejpozději spolu s měsíčním přenosem údajů o úvěrech pro referenční datum pro vykazování, kdy daná změna nabyla účinnosti. |
| --- | --- |

1.7

2.   Údaje o nástrojích

| 2.1 | Podrobnost údajů o nástrojích je nastavena na úrovni nástroje. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; c) identifikační kód smlouvy a d) identifikační kód nástroje. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Každý identifikační kód smlouvy musí být jedinečný pro každou smlouvu, z níž vyplývá úvěrové riziko pro tutéž sledovanou jednotku. Identifikační kód nelze nikdy znovu použít pro účely identifikace jiné smlouvy s toutéž sledovanou jednotkou. Každý identifikační kód nástroje musí být jedinečný pro každou smlouvu, tj. všem nástrojům vloženým do jediné smlouvy musí být přiřazen různý identifikační kód nástroje, a nikdy jej nelze znovu použít pro účely identifikace jiného nástroje v rámci smlouvy. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Údaje o nástroji zaznamenávají nástroj, který existuje na základě smlouvy mezi sledovanou jednotkou a protistranami, včetně všech nástrojů mezi institucionálními jednotkami v rámci téhož právního subjektu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Údaje o nástroji popisují znaky nástroje, které se časem mění jen zřídka. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Záznamy se musí vykazovat nejpozději spolu s měsíčním přenosem údajů o úvěrech, jenž je relevantní pro referenční datum pro vykazování, kdy je nástroj zaznamenán v AnaCreditu. V případě změny musí být záznamy aktualizovány nejpozději spolu s měsíčním přenosem údajů o úvěrech pro referenční datum pro vykazování, kdy daná změna nabývá účinnosti nebo před tím, než nabyde účinnosti. |
| --- | --- |

2.5

3.   Finanční údaje

| 3.1 | Podrobnost finančních údajů je nastavena na úrovni nástroje. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; c) identifikační kód smlouvy a d) identifikační kód nástroje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Finanční údaje popisují finanční vývoj nástroje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jakákoli vyčerpaná částka nástroje musí být zaznamenána v atributu údajů „nesplacená nominální hodnota“. Jakákoli přislíbená nevyčerpaná částka nástroje se musí zaznamenat v atributu údajů „podrozvahová částka“. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Záznamy musí být vykazovány měsíčně. |
| --- | --- |

3.4

4.   Údaje „protistrana-nástroj“

| 4.1 | Podrobnost údajů „protistrana-nástroj“ je nastavena na úrovni kombinace „protistrana-nástroj“, přičemž každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky, c) identifikační kód protistrany, d) identifikační kód smlouvy, e) identifikační kód nástroje a f) postavení protistrany. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Údaje „protistrana-nástroj“ popisují postavení všech protistran v každém nástroji. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V případě fyzických osob spojených s nástroji vykazovanými do AnaCreditu nemusí být vykazován žádný záznam o fyzických osobách. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Záznamy se musí vykazovat nejpozději spolu s měsíčním přenosem údajů o úvěrech, jenž je relevantní pro referenční datum pro vykazování, kdy je nástroj zaznamenán v AnaCreditu nebo před tím, než byl v AnaCreditu zaznamenán. V případě změny musí být záznamy aktualizovány nejpozději spolu s měsíčním přenosem údajů o úvěrech, který je relevantní pro referenční datum pro vykazování, kdy daná změna nabývá účinnosti nebo před tím, než nabyde účinnosti. |
| --- | --- |

4.4

5.   Údaje o společných závazcích

| 5.1 | Podrobnost údajů o společných závazcích je nastavena na úrovni kombinace „protistrana-nástroj“. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; c) identifikační kód protistrany; d) identifikační kód smlouvy a e) identifikační kód nástroje. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Tyto údaje zaznamenávají výši společných závazků nástroje, jež odpovídá každému dlužníkovi, který nese společnou odpovědnost ve vztahu k jedinému nástroji. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V případě fyzických osob spojených s nástroji vykazovanými do AnaCreditu nemusí být vykazován žádný záznam o fyzických osobách. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Záznamy musí být vykazovány měsíčně. |
| --- | --- |

5.4

| Soubor údajů | Atribut údajů |
| --- | --- |
| 1. | Referenční údaje o protistraně |

Soubor údajů

Atribut údajů

1.

Referenční údaje o protistraně

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód protistrany

Identifikační kód právního subjektu (LEI)

Vnitrostátní identifikační kód

Identifikační kód ústředí podniku

Identifikační kód přímo nadřízeného mateřského podniku

Identifikační kód nejvyššího mateřského podniku

Název

Adresa: ulice

Adresa: město/obec

Adresa: region/správní oblast

Adresa: PSČ

Adresa: země

Právní forma

Institucionální sektor

Ekonomická činnost

Stav soudního řízení

Datum zahájení soudního řízení

Velikost podniku

Datum, kdy je měřena velikost podniku

Počet zaměstnanců

Bilanční suma

Roční obrat

Účetní standardy

| 2. | Údaje o nástrojích |
| --- | --- |

2.

Údaje o nástrojích

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód smlouvy

Identifikační kód nástroje

Druh nástroje

Druh amortizace

Měna

Fiduciární nástroj

Datum vzniku

Datum konce období, kdy se platí pouze úroky

Horní limit úrokové sazby

Spodní limit úrokové sazby

Periodicita nového nastavení úrokové sazby

Rozpětí/marže úrokové sazby

Druh úrokové sazby

Datum právně závazné konečné splatnosti

Výše závazků při vzniku

Četnost splátek

Úvěry na projektové financování

Účel

Postih

Referenční sazba

Den vypořádání

Podřízený dluh

Identifikační kód syndikované smlouvy

Práva na splacení

Změny reálné hodnoty způsobené změnou úvěrového rizika před nákupem

| 3. | Finanční údaje |
| --- | --- |

3.

Finanční údaje

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód smlouvy

Identifikační kód nástroje

Úroková sazba

Datum příštího nového nastavení úrokové sazby

Stav selhání nástroje

Datum stavu selhání nástroje

Převáděná částka

Nedoplatky za nástroj

Datum nástroje po splatnosti

Druh sekuritizace

Nesplacená nominální hodnota

Naběhlý úrok

Částka podrozvahových položek

| 4. | Údaje „protistrana-nástroj“ |
| --- | --- |

4.

Údaje „protistrana-nástroj“

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód protistrany

Identifikační kód smlouvy

Identifikační kód nástroje

Postavení protistrany

| 5. | Údaje o společných závazcích |
| --- | --- |

5.

Údaje o společných závazcích

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód protistrany

Identifikační kód smlouvy

Identifikační kód nástroje

Výše společných závazků

Vzor 2

6.   Účetní údaje

| 6.1 | Podrobnost účetních údajů je nastavena na úrovni nástroje. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; c) identifikační kód smlouvy a d) identifikační kód nástroje. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tyto údaje popisují vývoj nástroje v souladu s příslušnými účetními standardy právního subjektu sledované jednotky. Pokud se na zpravodajskou jednotku vztahuje nařízení Evropské centrální banky (EU) 2015/534 (ECB/2015/13) (1), údaje se zaznamenávají v souladu s účetními standardy – Mezinárodními standardy finančního výkaznictví (IFRS) nebo vnitrostátními obecně uznávanými účetními standardy (GAAP) – uplatněnými tak, aby splňovaly požadavky podle nařízení (EU) 2015/534 (ECB/2015/13) ze strany právního subjektu sledované jednotky. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Záznamy musí být vykazovány čtvrtletně. |
| --- | --- |

6.3

7.   Údaje o přijatém zajištění

| 7.1 | Podrobnost údajů o přijatém zajištění je nastavena na úrovni přijatého zajištění. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; a c) identifikační kód zajištění. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Zpravodajské jednotky by měly vykazovat veškeré zajištění, které bylo přijato jako zajištění splacení nástroje či nástrojů vykázaných v údajích o nástrojích bez ohledu na způsobilost zajištění snížit úvěrové riziko v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Tyto údaje popisují přijaté zajištění. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Záznamy musí být vykázány nejpozději spolu s měsíčním přenosem údajů o úvěrech, jenž je relevantní pro referenční datum pro vykazování, kdy nebo před nímž bylo zajištění přijato jako zajištění splacení nástroje zaznamenaného v AnaCreditu. V případě změny musí být záznamy aktualizovány nejpozději spolu se čtvrtletním přenosem údajů o úvěrech, který je relevantní pro referenční datum pro vykazování, kdy daná změna nabyla účinnosti nebo před tím, než nabyde účinnosti. |
| --- | --- |

7.4

8.   Údaje „nástroj – přijaté zajištění“

| 8.1 | Podrobnost údajů „nástroj – přijaté zajištění“ je nastavena na úrovni kombinace nástroj – přijaté zajištění. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; c) identifikační kód smlouvy; d) identifikační kód nástroje a e) identifikační kód zajištění. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Tyto údaje popisují veškeré zajištění přijaté v souvislosti s nástrojem, jenž je zajištěním zajištěn. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Záznamy musí být vykazovány měsíčně. |
| --- | --- |

8.3

9.   Údaje o riziku protistrany

| 9.1 | Podrobnost údajů o riziku protistrany je nastavena na úrovni protistrany. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; a c) identifikační kód protistrany. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Údaje umožňují hodnocení úvěrového rizika protistrany. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Informace se vyžadují pouze v případě dlužníků a poskytovatelů zajištění. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | V případě fyzických osob spojených s nástroji vykazovanými do AnaCreditu nemusí být vykazován žádný záznam o fyzických osobách. |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Záznamy musí být vykazovány měsíčně. |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Příslušná národní centrální banka může rozhodnout, že údaje o riziku protistrany bude shromažďovat čtvrtletně. |
| --- | --- |

9.6

10.   Údaje o selhání protistrany

| 10.1 | Podrobnost údajů o selhání protistrany je nastavena na úrovni protistrany. Každý záznam je jedinečným způsobem identifikován pomocí kombinace těchto atributů údajů: a) identifikační kód zpravodajské jednotky; b) identifikační kód sledované jednotky; a c) identifikační kód protistrany. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Tyto údaje umožňují bez zbytečného odkladu identifikovat protistrany, u nichž došlo k selhání. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | Informace se vyžadují pouze v případě dlužníků a poskytovatelů zajištění. |
| --- | --- |

10.3

| 10.4 | V případě fyzických osob spojených s nástroji vykazovanými do AnaCreditu nemusí být vykazován žádný záznam o fyzických osobách. |
| --- | --- |

10.4

| 10.5 | Záznamy musí být vykazovány měsíčně. |
| --- | --- |

10.5

| Údaje | Atribut údajů |
| --- | --- |
| 6. | Účetní údaje |

Údaje

Atribut údajů

6.

Účetní údaje

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód smlouvy

Identifikační kód nástroje

Účetní klasifikace nástrojů

Zachycení v rozvaze

Kumulované odpisy

Kumulovaná výše snížení hodnoty

Druh snížení hodnoty

Metoda posouzení snížení hodnoty

Zdroje zatížení

Kumulované změny reálné hodnoty z titulu úvěrového rizika

Stav výkonnosti nástroje

Datum stavu výkonnosti nástroje

Rezervy související s podrozvahovými expozicemi

Stav úlev a opětovných sjednání

Datum stavu úlev a opětovných sjednání

Kumulativní úhrady od selhání

Obezřetnostní portfolio

Účetní hodnota

| 7. | Údaje o přijatém zajištění |
| --- | --- |

7.

Údaje o přijatém zajištění

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód zajištění

Identifikační kód poskytovatele zajištění

Druh zajištění

Hodnota zajištění

Druh ocenění zajištění

Způsob ocenění zajištění

Místo, kde se nachází zajištění v podobě nemovitosti

Den ocenění zajištění

Den splatnosti zajištění

Původní hodnota zajištění

Den původního ocenění zajištění

| 8. | Údaje „nástroj – přijaté zajištění“ |
| --- | --- |

8.

Údaje „nástroj – přijaté zajištění“

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód smlouvy

Identifikační kód nástroje

Identifikační kód zajištění

Přiřazená hodnota zajištění

Přednostní pohledávky třetích osob ve vztahu k zajištění

| 9. | Údaje o riziku protistrany |
| --- | --- |

9.

Údaje o riziku protistrany

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód protistrany

Pravděpodobnost selhání

| 10. | Údaje o selhání protistrany |
| --- | --- |

10.

Údaje o selhání protistrany

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Identifikační kód sledované jednotky

Identifikační kód protistrany

Stav selhání protistrany

Datum stavu selhání protistrany

---

(1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2015/534 ze dne 17. března 2015 o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13) (Úř. věst. L 86, 31.3.2015, s. 13).

---

PŘÍLOHA II

Zvláštní statistická zpravodajská povinnost

V souladu s článkem 7 musí být snížena statistická zpravodajská povinnost vymezená v článku 6, pokud se uplatňují zvláštní podmínky. Zvláštní podmínky, za kterých se nevyžaduje úplný soubor údajů o úvěrech, jsou popsány v následujících čtyřech případech.

1.   Sledované jednotky, které nejsou rezidenty zpravodajského členského státu

Nástroje, u nichž je sledovaná jednotka zahraniční pobočkou, která není rezidentem zpravodajského členského státu.

2.   Sledované jednotky, na které se nevztahují kapitálové požadavky

Nástroje, u nichž sledovaná jednotka:

| a) | není institucí, nad níž je vykonáván dohled podle nařízení (EU) č. 575/2013; nebo |
| --- | --- |

a)

není institucí, nad níž je vykonáván dohled podle nařízení (EU) č. 575/2013; nebo

| b) | je zahraniční pobočkou subjektu, nad nímž není vykonáván dohled podle nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

b)

je zahraniční pobočkou subjektu, nad nímž není vykonáván dohled podle nařízení (EU) č. 575/2013.

3.   Nástroje odúčtované v plném rozsahu, které jsou obsluhovány

Nástroje, které jsou:

| a) | odúčtovány a |
| --- | --- |

a)

odúčtovány a

| b) | obsluhovány. |
| --- | --- |

b)

obsluhovány.

4.   Nástroje, které vznikly před 1. září 2018

Nástroje s datem vzniku před 1. září 2018.

Tabulka 1 specifikuje požadavky na vykazování jednotlivých atributů údajů v každém ze čtyř případů, a to za použití příslušných klasifikací:

a)   N: na základě individuálních ujednání mohou příslušné národní centrální banky rozhodnout, že tyto informace nebudou od jednotlivých zpravodajských jednotek shromažďovat.

b)   X: informace, jejichž vykazování se nevyžaduje.

Pokud není poskytnuta žádná klasifikace, vykazování těchto informací se vyžaduje.

Pokud se na údaje vztahuje více než jeden popis v tabulce 1, použije se nejméně zatěžující zpravodajská povinnost.

Tabulka 1

Zvláštní statistická zpravodajská povinnost

| | 1. | Sledované jednotky, které nejsou rezidenty zpravodajského členského státu |
| --- | --- | --- |

1.

Sledované jednotky, které nejsou rezidenty zpravodajského členského státu

| 2. | Sledované jednotky, na které se nevztahují kapitálové požadavky |
| --- | --- |

2.

Sledované jednotky, na které se nevztahují kapitálové požadavky

| 3. | Nástroje odúčtované v plném rozsahu, které jsou obsluhovány |
| --- | --- |

3.

Nástroje odúčtované v plném rozsahu, které jsou obsluhovány

| 4. | Nástroje, které vznikly před 1. září 2018 |
| --- | --- |

4.

Nástroje, které vznikly před 1. září 2018

Úvěry na projektové financování

N

Datum vzniku

N

Druh úrokové sazby

N

Periodicita nového nastavení úrokové sazby

N

Datum konce období, kdy se platí pouze úroky

N

N

Referenční sazba

N

Rozpětí/marže úrokové sazby

N

Horní limit úrokové sazby

N

N

Spodní limit úrokové sazby

N

N

Druh amortizace

N

N

Četnost splátek

N

N

Změny reálné hodnoty způsobené změnou úvěrového rizika před nákupem

N

N

Datum příštího nového nastavení úrokové sazby

N

Stav selhání nástroje

N

Datum stavu selhání nástroje

N

Naběhlý úrok

N

Účetní klasifikace nástrojů

X

Zdroje zatížení

N

X

Kumulované odpisy

X

Kumulovaná výše snížení hodnoty

X

Druh snížení hodnoty

X

Metoda posouzení snížení hodnoty

X

Kumulované změny reálné hodnoty z titulu úvěrového rizika

X

Stav výkonnosti nástroje

N

Datum stavu výkonnosti nástroje

N

Rezervy související s podrozvahovými expozicemi

X

Datum stavu úlev a opětovných sjednání

N

Obezřetnostní portfolio

X

X

Účetní hodnota

X

Původní hodnota zajištění

N

Datum původního ocenění zajištění

N

Pravděpodobnost selhání

N

N

Stav selhání protistrany

N

N

Datum stavu selhání protistrany

N

N

---

PŘÍLOHA III

Referenční údaje o protistraně

Tabulky 2 a 3 specifikují požadavky na vykazování jednotlivých atributů údajů v rámci referenčních údajů o protistraně, které jsou popsány ve vzoru 1 v příloze I.

Tabulka 2 specifikuje požadavky na protistrany, které jsou rezidenty ve zpravodajském členském státě, zatímco tabulka 3 specifikuje požadavky na protistrany, které nejsou rezidenty ve zpravodajském členském státě.

Použita je tato klasifikace požadavků:

a)   N: na základě individuálních ujednání mohou příslušné národní centrální banky rozhodnout, že tyto informace nebudou od jednotlivých zpravodajských jednotek shromažďovat;

b)   X: informace, jejichž vykazování se nevyžaduje.

Pokud není poskytnuta žádná klasifikace, vykazování těchto informací se vyžaduje.

Pokud se na údaje vztahuje více než jeden popis v tabulce 2 nebo 3, musí se použít nejvíce zatěžující zpravodajská povinnost.

Tabulka 2

Zvláštní požadavky na vykazování referenčních údajů o protistraně pro protistrany, které jsou rezidenty zpravodajského členského státu

| | 1. | Zpravodajská jednotka |
| --- | --- | --- |

1.

Zpravodajská jednotka

| 2. | Sledovaná jednotka |
| --- | --- |

2.

Sledovaná jednotka

| 3. | Věřitel |
| --- | --- |

3.

Věřitel

| 4. | Dlužník – všechny nástroje vznikly před 1. září 2018 |
| --- | --- |

4.

Dlužník – všechny nástroje vznikly před 1. září 2018

| 5. | Dlužník – alespoň jeden nástroj vznikl 1. září 2018 či poté |
| --- | --- |

5.

Dlužník – alespoň jeden nástroj vznikl 1. září 2018 či poté

| 6. | Poskytovatel zajištění |
| --- | --- |

6.

Poskytovatel zajištění

| 7. | Podnik ústředí |
| --- | --- |

7.

Podnik ústředí

| 8. | Přímo nadřízený mateřský podnik |
| --- | --- |

8.

Přímo nadřízený mateřský podnik

| 9. | Nejvyšší mateřský podnik |
| --- | --- |

9.

Nejvyšší mateřský podnik

| 10. | Původce |
| --- | --- |

10.

Původce

| 11. | Obsluhovatel |
| --- | --- |

11.

Obsluhovatel

Referenční údaje o protistraně

Identifikační kód protistrany

Identifikační kód právního subjektu (LEI)

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Vnitrostátní identifikační kód

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Identifikační kód ústředí podniku

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Identifikační kód přímo nadřízeného mateřského podniku

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Identifikační kód nejvyššího mateřského podniku

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Název

Adresa: ulice

N

Adresa: město/obec

N

Adresa: region/správní oblast

N

Adresa: PSČ

N

Adresa: země

N

Právní forma

N

Institucionální sektor

N

Ekonomická činnost

X

X

N

N

N

N

Stav soudního řízení

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Datum zahájení soudního řízení

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Velikost podniku

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Datum, kdy je měřena velikost podniku

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Počet zaměstnanců

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Bilanční suma

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Roční obrat

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Účetní standardy

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabulka 3

Zvláštní požadavky na vykazování referenčních údajů o protistraně pro protistrany, které nejsou rezidenty zpravodajského členského státu

| | 1. | Zpravodajská jednotka |
| --- | --- | --- |

1.

Zpravodajská jednotka

| 2. | Sledovaná jednotka |
| --- | --- |

2.

Sledovaná jednotka

| 3. | Věřitel |
| --- | --- |

3.

Věřitel

| 4. | Dlužník – všechny nástroje vznikly před 1. září 2018 |
| --- | --- |

4.

Dlužník – všechny nástroje vznikly před 1. září 2018

| 5. | Dlužník – alespoň jeden nástroj vznikl 1. září 2018 či poté |
| --- | --- |

5.

Dlužník – alespoň jeden nástroj vznikl 1. září 2018 či poté

| 6. | Poskytovatel zajištění |
| --- | --- |

6.

Poskytovatel zajištění

| 7. | Podnik ústředí |
| --- | --- |

7.

Podnik ústředí

| 8. | Přímo nadřízený mateřský podnik |
| --- | --- |

8.

Přímo nadřízený mateřský podnik

| 9. | Nejvyšší mateřský podnik dlužníka |
| --- | --- |

9.

Nejvyšší mateřský podnik dlužníka

| 10. | Původce |
| --- | --- |

10.

Původce

| 11. | Obsluhovatel |
| --- | --- |

11.

Obsluhovatel

Referenční údaje o protistraně

Identifikační kód protistrany

NA

Identifikační kód právního subjektu (LEI)

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Vnitrostátní identifikační kód

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Identifikační kód ústředí podniku

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Identifikační kód přímo nadřízeného mateřského podniku

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Identifikační kód nejvyššího mateřského podniku

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Název

NA

Adresa: ulice

NA

N

Adresa: město/obec

NA

N

Adresa: region/správní oblast

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Adresa: PSČ

NA

N

Adresa: země

NA

N

Právní forma

NA

N

Institucionální sektor

NA

N

Ekonomická činnost

NA

X

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Stav soudního řízení

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Datum zahájení soudního řízení

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Velikost podniku

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Datum, kdy je měřena velikost podniku

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Počet zaměstnanců

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bilanční suma

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Roční obrat

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Účetní standardy

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

PŘÍLOHA IV

Atributy údajů, definice a hodnoty

Tato tabulka obsahuje podrobný standardní popis a definice atributů údajů uvedených v přílohách I až III. Rovněž obsahuje hodnoty, které mají být vykazovány pro atributy údajů, včetně popisu těchto hodnot.

Národní centrální banky odpovídají za převod atributů údajů a hodnot na rovnocenné atributy údajů a hodnoty použitelné na vnitrostátní úrovni.

| Pojem | Druh pojmu | Definice |
| --- | --- | --- |
| Identifikační kód protistrany | Atribut údajů | Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivých protistran. Každá protistrana musí mít jeden identifikační kód protistrany. Tato hodnota se v průběhu času nemění a nelze ji jako identifikační kód protistrany použít pro žádnou jinou protistranu. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód zpravodajské jednotky | Atribut údajů | Identifikační kód protistrany pro zpravodajskou jednotku. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód sledované jednotky | Atribut údajů | Identifikační kód protistrany pro sledovanou jednotku. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód smlouvy | Atribut údajů | Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivé smlouvy. Každá smlouva musí mít jeden identifikační kód smlouvy. Tato hodnota se v průběhu času nemění a nelze ji jako identifikační kód smlouvy použít pro žádnou jinou smlouvu. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód nástroje | Atribut údajů | Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivých nástrojů v rámci jediné smlouvy. Každý nástroj musí mít jeden identifikační kód nástroje. Tato hodnota se v průběhu času nezmění a nelze ji jako identifikační kód nástroje použít pro žádný jiný nástroj v rámci téže smlouvy. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód zajištění | Atribut údajů | Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivého zajištění nástroje. Každé zajištění musí mít jeden identifikační kód zajištění. Tato hodnota se v průběhu času nezmění a nelze ji jako identifikační kód zajištění použít pro žádné jiné zajištění. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód poskytovatele zajištění | Atribut údajů | Identifikační kód protistrany pro poskytovatele zajištění.
  Není-li poskytovatel zajištění právním subjektem, nemusí se identifikační kód poskytovatele vykazovat. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Referenční údaje o protistraně |
| Identifikační kód právního subjektu (LEI) | Atribut údajů | Identifikační kód právního subjektu protistrany, který je přiřazen v souladu s normou Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) 17442. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Vnitrostátní identifikační kód | Atribut údajů | Obvykle používaný identifikační kód, který umožňuje jednoznačně rozpoznat totožnost protistrany nebo právního subjektu, jehož je protistrana součástí, v rámci země, v níž je rezidentem.
  V případě protistrany, která je zahraniční pobočkou, se vnitrostátní identifikační kód týká zahraniční pobočky.
  V případě protistrany, která není zahraniční pobočkou, se vnitrostátní identifikační kód týká právního subjektu, jehož je protistrana součástí. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód ústředí podniku | Atribut údajů | Identifikační kód protistrany pro právní subjekt, jehož právně závislou částí zahraniční pobočka je.
  Tato informace se musí vykazovat pouze v případě protistran, které jsou zahraničními pobočkami. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód přímo nadřízeného mateřského podniku | Atribut údajů | Identifikační kód protistrany pro právní subjekt, který je přímo nadřízeným mateřským podnikem protistrany. Pokud protistrana mateřský podnik nemá, vykazuje se identifikační kód samotné protistrany.
  Mateřský podnik má stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 15 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Identifikační kód nejvyššího mateřského podniku | Atribut údajů | Identifikační kód protistrany pro právní subjekt, který je nejvyšším mateřským podnikem protistrany. Nejvyšší mateřský podnik nemá žádný mateřský podnik. Pokud protistrana mateřský podnik nemá, vykazuje se identifikační kód samotné protistrany.
  Mateřský podnik má stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 15 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Název | Atribut údajů | Úplný název protistrany podle právních předpisů. |
| Řada znaků | Hodnota | Určité pořadí znaků. |
| Adresa: ulice | Atribut údajů | Adresa protistrany v ulici včetně uličního čísla. |
| Řada znaků | Hodnota | Určité pořadí znaků. |
| Adresa: město/obec | Atribut údajů | Město nebo obec protistrany. |
| Řada znaků | Hodnota | Určité pořadí znaků. |
| Adresa: PSČ | Atribut údajů | Poštovní směrovací číslo protistrany. |
| Alfanumerický | Hodnota | Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů. |
| Adresa: region/správní oblast | Atribut údajů | Region nebo obdobné administrativní členění protistran, které jsou rezidenty členských států Evropské unie. |
| Řada znaků | Hodnota | Regiony NUTS 3 |
| Adresa: země | Atribut údajů | Země protistrany. |
| Kódy ISO 3166-1 alfa-2 | Hodnota | Kód ISO 3166-1 alfa-2 země. |
| Právní forma | Atribut údajů | Druh podnikatelského subjektu, jak je vymezen ve vnitrostátním právním systému. |
| Řada znaků | Hodnota | Určité pořadí znaků. |
| Institucionální sektor | Atribut údajů | Institucionální sektory v souladu s nařízením (EU) č. 549/2013, nařízením (EU) č. 575/2013 a nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (1). |
| Nefinanční podniky | Hodnota | Nefinanční podniky ve smyslu odstavců 2.45 až 2.50 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Centrální banka | Hodnota | Centrální banky ve smyslu odstavců 2.72 až 2.74 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Úvěrové instituce | Hodnota | Úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| Instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce | Hodnota | Instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce ve smyslu čl. 1 odst. a) pododst. 2 písm. a) bod ii) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| Fondy peněžního trhu | Hodnota | Fondy peněžního trhu ve smyslu článku 2 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu | Hodnota | Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu ve smyslu odstavců 2.82 až 2.85 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí | Hodnota | Účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí ve smyslu čl. 1 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40). |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností, penzijních fondů a účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí | Hodnota | Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu odstavce 2.86 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013 a s výjimkou účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí ve smyslu čl. 1 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40). |
| Pomocné finanční instituce | Hodnota | Pomocné finanční instituce ve smyslu odstavce 2.63 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz | Hodnota | Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz ve smyslu odstavců 2.98 až 2.99 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Pojišťovací společnosti | Hodnota | Pojišťovací společnosti ve smyslu odstavců 2.100 až 2.104 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Penzijní fondy | Hodnota | Penzijní fondy ve smyslu odstavců 2.105 až 2.110 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Ústřední vládní instituce | Hodnota | Ústřední vládní instituce ve smyslu odstavce 2.114 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Národní vládní instituce | Hodnota | Národní vládní instituce ve smyslu odstavce 2.115 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Místní vládní instituce | Hodnota | Místní vládní instituce ve smyslu odstavce 2.116 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Fondy sociálního zabezpečení | Hodnota | Fondy sociálního zabezpečení ve smyslu odstavce 2.117 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Neziskové instituce sloužící domácnostem | Hodnota | Neziskové instituce sloužící domácnostem ve smyslu odstavců 2.129 až 2.130 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013. |
| Ekonomická činnost | Atribut údajů | Klasifikace protistran podle jejich hospodářské činnosti v souladu se statistickou klasifikací NACE rev. 2 ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (2). |
| Kód NACE | Hodnota | Kód NACE druhé, třetí nebo čtvrté úrovně v souladu s nařízením (ES) č. 1893/2006. |
| Stav soudního řízení | Atribut údajů | Kategorie, která popisuje právní postavení protistrany, pokud se týká její platební schopnosti na základě vnitrostátních právních předpisů.
  Národní centrální banka by tyto hodnoty měla provést do vnitrostátního právního rámce. V přiměřené době by měla každá národní centrální banka připravit tabulku odkazů s cílem usnadnit výklad a porovnání těchto hodnot v jednotlivých zemích. |
| Nebyly podniknuty žádné právní kroky | Hodnota | Nebyly podniknuty žádné právní kroky týkající se platební schopnosti nebo zadluženosti protistrany. |
| Ochrana věřitelů, na dlužníka se vztahuje soudní správa, nucená správa nebo obdobná opatření | Hodnota | Jakékoli řízení, při kterém dochází k zásahu soudního či obdobného orgánu s cílem dosáhnout dohody o refinancování mezi věřiteli, s výjimkou úpadkového či insolvenčního řízení. |
| Úpadek/insolvence | Hodnota | Kolektivní a závazné úpadkové nebo insolvenční řízení pod soudní kontrolou, které má za následek částečné nebo úplné zbavení práva protistrany nakládat s majetkem a jmenování správce podstaty. |
| Ostatní zákonná opatření | Hodnota | Jiná než již uvedená zákonná opatření včetně dvoustranných zákonných opatření mezi zpravodajskou jednotkou a protistranou. |
| Datum zahájení soudního řízení | Atribut údajů | Datum, kdy bylo zahájeno soudní řízení vykázané v rámci atributu „stav soudního řízení“. Tímto datem by mělo být nejaktuálnější relevantní datum přede dnem vykazování a mělo by být vykazováno pouze tehdy, pokud má atribut údajů „stav soudního řízení“ jinou hodnotu než „nebyly podniknuty žádné právní kroky“. |
| Datum | Hodnota | Definováno jako dd/mm/yyyy. |
| Velikost podniku | Atribut údajů | Klasifikace podniků podle velikosti v souladu s přílohou doporučení Komise 2003/361/ES (3). |
| Velký podnik | Hodnota | Podnik, který není kvalifikován jako mikropodnik, ani jako malý či střední podnik v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES. |
| Střední podnik | Hodnota | Podnik, který je kvalifikován jako malý a střední podnik, avšak není malým podnikem ani mikropodnikem, v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES. |
| Malý podnik | Hodnota | Podnik, který je kvalifikován jako malý podnik v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES. |
| Mikropodnik | Hodnota | Podnik, který je kvalifikován jako mikropodnik v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES. |
| Datum, kdy je měřena velikost podniku | Atribut údajů | Datum, k němuž se vztahuje hodnota uvedená v rámci údaje „velikost podniku“. Jedná se o datum posledních údajů, které byly použity ke klasifikaci nebo k přezkumu klasifikace podniku. |
| Datum | Hodnota | Definováno jako dd/mm/yyyy. |
| Počet zaměstnanců | Atribut údajů | Počet zaměstnanců, kteří pracují pro protistranu, v souladu s článkem 5 přílohy doporučení 2003/361/ES. |
| Numerický | Hodnota | Nikoli záporné číslo. |
| Bilanční suma | Atribut údajů | Účetní hodnota celkových aktiv protistrany v souladu s nařízením (EU) č. 549/2013. |
| Numerický | Hodnota | Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed). |
| Roční obrat | Atribut údajů | Roční obrat protistrany očištěný o všechny slevy a daně z prodeje v souladu s doporučením 2003/361/ES. Rovnocenný pojmu „celkový roční obrat“ v čl. 153 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| Numerický | Hodnota | Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed). |
| Účetní standardy | Atribut údajů | Účetní standardy, které používá právní subjekt sledované jednotky. Pokud se na zpravodajskou jednotku vztahuje nařízení (EU) 2015/534 (ECB/2015/13), údaje se zaznamenávají v souladu s účetními standardy – Mezinárodními standardy finančního výkaznictví (IFRS) nebo národními obecně uznávanými účetními zásadami (GAAP) –, které právní subjekt sledované jednotky uplatňuje tak, aby splnil požadavky podle nařízení (EU) 2015/534 (ECB/2015/13). |
| IFRS | Hodnota | IFRS, jež jsou použitelné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (4). |
| Národní GAAP v souladu s IFRS | Hodnota | Vnitrostátní účetní rámce vypracované na základě směrnice Rady 86/635/EHS (5), které používají kritéria IFRS pro nástroje. |
| Národní GAAP, které nejsou v souladu s IFRS | Hodnota | Vnitrostátní účetní rámce vypracované na základě směrnice Rady 86/635/EHS, které nepoužívají kritéria IFRS pro nástroje. |
| Údaje o riziku protistrany |
| Pravděpodobnost selhání | Atribut údajů | Pravděpodobnost selhání protistrany v průběhu jednoho roku v souladu s články 160, 163, 179 a 180 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| Numerický | Hodnota | Číslo od 0 do 1. |
| Údaje o selhání protistrany |
| Stav selhání protistrany | Atribut údajů | Identifikace stavu selhání protistrany. Kategorie, které popisují důvody, pro které může být protistrana v selhání v souladu s článkem 178 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| Není v selhání | Hodnota | Protistrana není v selhání v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013. |
| Selhání z důvodu, že splacení je nepravděpodobné | Hodnota | Protistrana v selhání, jelikož se má za to, že pravděpodobně nezaplatí, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013. |
| Selhání z důvodu, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti | Hodnota | Protistrana v selhání z důvodu, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti dluhu, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013. |
| Selhání jak z důvodu, že splacení je nepravděpodobné, tak i proto, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti | Hodnota | Protistrana v selhání jak z důvodu, že protistrana pravděpodobně nezaplatí, tak proto, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti dluhu, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013. |
| Datum stavu selhání protistrany | Atribut údajů | Datum, ke kterému se má za to, že vznikl stav selhání, jak je vykazován v atributu údajů „Stav selhání protistrany“. |
| Datum | Hodnota | Definováno jako dd/mm/yyyy. |
| Údaje o nástrojích |
| Druh nástroje | Atribut údajů | Klasifikace nástroje podle typu smluvních podmínek ujednaných mezi stranami. |
| Vklady jiné než reverzní repo obchody | Hodnota | Vklady ve smyslu odstavce 5.79 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013 jiné než reverzní repo obchody. |
| Přečerpání | Hodnota | Přečerpání ve smyslu bodu 2 odst. 1 písm. c) tabulky v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| Pohledávky z kreditních karet | Hodnota | Úvěr poskytnutý prostřednictvím debetních karet s funkcí odloženého debetu, tj. karet umožňujících čerpání bezúročného úvěru, nebo prostřednictvím kreditních karet, tj. karet umožňujících čerpání bezúročného úvěru nebo úročeného úvěru. |
| Revolvingový úvěr kromě přečerpání a pohledávek z kreditních karet | Hodnota | Úvěr, který má tyto znaky:






  i) | dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli; |

Pojem

Druh pojmu

Definice

Identifikační kód protistrany

Atribut údajů

Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivých protistran. Každá protistrana musí mít jeden identifikační kód protistrany. Tato hodnota se v průběhu času nemění a nelze ji jako identifikační kód protistrany použít pro žádnou jinou protistranu.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód zpravodajské jednotky

Atribut údajů

Identifikační kód protistrany pro zpravodajskou jednotku.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód sledované jednotky

Atribut údajů

Identifikační kód protistrany pro sledovanou jednotku.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód smlouvy

Atribut údajů

Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivé smlouvy. Každá smlouva musí mít jeden identifikační kód smlouvy. Tato hodnota se v průběhu času nemění a nelze ji jako identifikační kód smlouvy použít pro žádnou jinou smlouvu.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód nástroje

Atribut údajů

Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivých nástrojů v rámci jediné smlouvy. Každý nástroj musí mít jeden identifikační kód nástroje. Tato hodnota se v průběhu času nezmění a nelze ji jako identifikační kód nástroje použít pro žádný jiný nástroj v rámci téže smlouvy.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód zajištění

Atribut údajů

Identifikační kód, který zpravodajská jednotka používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivého zajištění nástroje. Každé zajištění musí mít jeden identifikační kód zajištění. Tato hodnota se v průběhu času nezmění a nelze ji jako identifikační kód zajištění použít pro žádné jiné zajištění.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód poskytovatele zajištění

Atribut údajů

Identifikační kód protistrany pro poskytovatele zajištění.

Není-li poskytovatel zajištění právním subjektem, nemusí se identifikační kód poskytovatele vykazovat.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Referenční údaje o protistraně

Identifikační kód právního subjektu (LEI)

Atribut údajů

Identifikační kód právního subjektu protistrany, který je přiřazen v souladu s normou Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) 17442.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Vnitrostátní identifikační kód

Atribut údajů

Obvykle používaný identifikační kód, který umožňuje jednoznačně rozpoznat totožnost protistrany nebo právního subjektu, jehož je protistrana součástí, v rámci země, v níž je rezidentem.

V případě protistrany, která je zahraniční pobočkou, se vnitrostátní identifikační kód týká zahraniční pobočky.

V případě protistrany, která není zahraniční pobočkou, se vnitrostátní identifikační kód týká právního subjektu, jehož je protistrana součástí.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód ústředí podniku

Atribut údajů

Identifikační kód protistrany pro právní subjekt, jehož právně závislou částí zahraniční pobočka je.

Tato informace se musí vykazovat pouze v případě protistran, které jsou zahraničními pobočkami.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód přímo nadřízeného mateřského podniku

Atribut údajů

Identifikační kód protistrany pro právní subjekt, který je přímo nadřízeným mateřským podnikem protistrany. Pokud protistrana mateřský podnik nemá, vykazuje se identifikační kód samotné protistrany.

Mateřský podnik má stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 15 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Identifikační kód nejvyššího mateřského podniku

Atribut údajů

Identifikační kód protistrany pro právní subjekt, který je nejvyšším mateřským podnikem protistrany. Nejvyšší mateřský podnik nemá žádný mateřský podnik. Pokud protistrana mateřský podnik nemá, vykazuje se identifikační kód samotné protistrany.

Mateřský podnik má stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 15 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Název

Atribut údajů

Úplný název protistrany podle právních předpisů.

Řada znaků

Hodnota

Určité pořadí znaků.

Adresa: ulice

Atribut údajů

Adresa protistrany v ulici včetně uličního čísla.

Řada znaků

Hodnota

Určité pořadí znaků.

Adresa: město/obec

Atribut údajů

Město nebo obec protistrany.

Řada znaků

Hodnota

Určité pořadí znaků.

Adresa: PSČ

Atribut údajů

Poštovní směrovací číslo protistrany.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Adresa: region/správní oblast

Atribut údajů

Region nebo obdobné administrativní členění protistran, které jsou rezidenty členských států Evropské unie.

Řada znaků

Hodnota

Regiony NUTS 3

Adresa: země

Atribut údajů

Země protistrany.

Kódy ISO 3166-1 alfa-2

Hodnota

Kód ISO 3166-1 alfa-2 země.

Právní forma

Atribut údajů

Druh podnikatelského subjektu, jak je vymezen ve vnitrostátním právním systému.

Řada znaků

Hodnota

Určité pořadí znaků.

Institucionální sektor

Atribut údajů

Institucionální sektory v souladu s nařízením (EU) č. 549/2013, nařízením (EU) č. 575/2013 a nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (1).

Nefinanční podniky

Hodnota

Nefinanční podniky ve smyslu odstavců 2.45 až 2.50 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Centrální banka

Hodnota

Centrální banky ve smyslu odstavců 2.72 až 2.74 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Úvěrové instituce

Hodnota

Úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013.

Instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce

Hodnota

Instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce ve smyslu čl. 1 odst. a) pododst. 2 písm. a) bod ii) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Fondy peněžního trhu

Hodnota

Fondy peněžního trhu ve smyslu článku 2 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Hodnota

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu ve smyslu odstavců 2.82 až 2.85 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí

Hodnota

Účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí ve smyslu čl. 1 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností, penzijních fondů a účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí

Hodnota

Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu odstavce 2.86 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013 a s výjimkou účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí ve smyslu čl. 1 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Pomocné finanční instituce

Hodnota

Pomocné finanční instituce ve smyslu odstavce 2.63 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz

Hodnota

Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz ve smyslu odstavců 2.98 až 2.99 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Pojišťovací společnosti

Hodnota

Pojišťovací společnosti ve smyslu odstavců 2.100 až 2.104 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Penzijní fondy

Hodnota

Penzijní fondy ve smyslu odstavců 2.105 až 2.110 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Ústřední vládní instituce

Hodnota

Ústřední vládní instituce ve smyslu odstavce 2.114 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Národní vládní instituce

Hodnota

Národní vládní instituce ve smyslu odstavce 2.115 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Místní vládní instituce

Hodnota

Místní vládní instituce ve smyslu odstavce 2.116 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Fondy sociálního zabezpečení

Hodnota

Fondy sociálního zabezpečení ve smyslu odstavce 2.117 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Neziskové instituce sloužící domácnostem

Hodnota

Neziskové instituce sloužící domácnostem ve smyslu odstavců 2.129 až 2.130 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Ekonomická činnost

Atribut údajů

Klasifikace protistran podle jejich hospodářské činnosti v souladu se statistickou klasifikací NACE rev. 2 ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (2).

Kód NACE

Hodnota

Kód NACE druhé, třetí nebo čtvrté úrovně v souladu s nařízením (ES) č. 1893/2006.

Stav soudního řízení

Atribut údajů

Kategorie, která popisuje právní postavení protistrany, pokud se týká její platební schopnosti na základě vnitrostátních právních předpisů.

Národní centrální banka by tyto hodnoty měla provést do vnitrostátního právního rámce. V přiměřené době by měla každá národní centrální banka připravit tabulku odkazů s cílem usnadnit výklad a porovnání těchto hodnot v jednotlivých zemích.

Nebyly podniknuty žádné právní kroky

Hodnota

Nebyly podniknuty žádné právní kroky týkající se platební schopnosti nebo zadluženosti protistrany.

Ochrana věřitelů, na dlužníka se vztahuje soudní správa, nucená správa nebo obdobná opatření

Hodnota

Jakékoli řízení, při kterém dochází k zásahu soudního či obdobného orgánu s cílem dosáhnout dohody o refinancování mezi věřiteli, s výjimkou úpadkového či insolvenčního řízení.

Úpadek/insolvence

Hodnota

Kolektivní a závazné úpadkové nebo insolvenční řízení pod soudní kontrolou, které má za následek částečné nebo úplné zbavení práva protistrany nakládat s majetkem a jmenování správce podstaty.

Ostatní zákonná opatření

Hodnota

Jiná než již uvedená zákonná opatření včetně dvoustranných zákonných opatření mezi zpravodajskou jednotkou a protistranou.

Datum zahájení soudního řízení

Atribut údajů

Datum, kdy bylo zahájeno soudní řízení vykázané v rámci atributu „stav soudního řízení“. Tímto datem by mělo být nejaktuálnější relevantní datum přede dnem vykazování a mělo by být vykazováno pouze tehdy, pokud má atribut údajů „stav soudního řízení“ jinou hodnotu než „nebyly podniknuty žádné právní kroky“.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Velikost podniku

Atribut údajů

Klasifikace podniků podle velikosti v souladu s přílohou doporučení Komise 2003/361/ES (3).

Velký podnik

Hodnota

Podnik, který není kvalifikován jako mikropodnik, ani jako malý či střední podnik v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES.

Střední podnik

Hodnota

Podnik, který je kvalifikován jako malý a střední podnik, avšak není malým podnikem ani mikropodnikem, v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES.

Malý podnik

Hodnota

Podnik, který je kvalifikován jako malý podnik v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES.

Mikropodnik

Hodnota

Podnik, který je kvalifikován jako mikropodnik v souladu s přílohou doporučení 2003/361/ES.

Datum, kdy je měřena velikost podniku

Atribut údajů

Datum, k němuž se vztahuje hodnota uvedená v rámci údaje „velikost podniku“. Jedná se o datum posledních údajů, které byly použity ke klasifikaci nebo k přezkumu klasifikace podniku.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Počet zaměstnanců

Atribut údajů

Počet zaměstnanců, kteří pracují pro protistranu, v souladu s článkem 5 přílohy doporučení 2003/361/ES.

Numerický

Hodnota

Nikoli záporné číslo.

Bilanční suma

Atribut údajů

Účetní hodnota celkových aktiv protistrany v souladu s nařízením (EU) č. 549/2013.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Roční obrat

Atribut údajů

Roční obrat protistrany očištěný o všechny slevy a daně z prodeje v souladu s doporučením 2003/361/ES. Rovnocenný pojmu „celkový roční obrat“ v čl. 153 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Účetní standardy

Atribut údajů

Účetní standardy, které používá právní subjekt sledované jednotky. Pokud se na zpravodajskou jednotku vztahuje nařízení (EU) 2015/534 (ECB/2015/13), údaje se zaznamenávají v souladu s účetními standardy – Mezinárodními standardy finančního výkaznictví (IFRS) nebo národními obecně uznávanými účetními zásadami (GAAP) –, které právní subjekt sledované jednotky uplatňuje tak, aby splnil požadavky podle nařízení (EU) 2015/534 (ECB/2015/13).

IFRS

Hodnota

IFRS, jež jsou použitelné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (4).

Národní GAAP v souladu s IFRS

Hodnota

Vnitrostátní účetní rámce vypracované na základě směrnice Rady 86/635/EHS (5), které používají kritéria IFRS pro nástroje.

Národní GAAP, které nejsou v souladu s IFRS

Hodnota

Vnitrostátní účetní rámce vypracované na základě směrnice Rady 86/635/EHS, které nepoužívají kritéria IFRS pro nástroje.

Údaje o riziku protistrany

Pravděpodobnost selhání

Atribut údajů

Pravděpodobnost selhání protistrany v průběhu jednoho roku v souladu s články 160, 163, 179 a 180 nařízení (EU) č. 575/2013.

Numerický

Hodnota

Číslo od 0 do 1.

Údaje o selhání protistrany

Stav selhání protistrany

Atribut údajů

Identifikace stavu selhání protistrany. Kategorie, které popisují důvody, pro které může být protistrana v selhání v souladu s článkem 178 nařízení (EU) č. 575/2013.

Není v selhání

Hodnota

Protistrana není v selhání v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Selhání z důvodu, že splacení je nepravděpodobné

Hodnota

Protistrana v selhání, jelikož se má za to, že pravděpodobně nezaplatí, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Selhání z důvodu, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti

Hodnota

Protistrana v selhání z důvodu, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti dluhu, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Selhání jak z důvodu, že splacení je nepravděpodobné, tak i proto, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti

Hodnota

Protistrana v selhání jak z důvodu, že protistrana pravděpodobně nezaplatí, tak proto, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti dluhu, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Datum stavu selhání protistrany

Atribut údajů

Datum, ke kterému se má za to, že vznikl stav selhání, jak je vykazován v atributu údajů „Stav selhání protistrany“.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Údaje o nástrojích

Druh nástroje

Atribut údajů

Klasifikace nástroje podle typu smluvních podmínek ujednaných mezi stranami.

Vklady jiné než reverzní repo obchody

Hodnota

Vklady ve smyslu odstavce 5.79 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013 jiné než reverzní repo obchody.

Přečerpání

Hodnota

Přečerpání ve smyslu bodu 2 odst. 1 písm. c) tabulky v části 2 přílohy II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Pohledávky z kreditních karet

Hodnota

Úvěr poskytnutý prostřednictvím debetních karet s funkcí odloženého debetu, tj. karet umožňujících čerpání bezúročného úvěru, nebo prostřednictvím kreditních karet, tj. karet umožňujících čerpání bezúročného úvěru nebo úročeného úvěru.

Revolvingový úvěr kromě přečerpání a pohledávek z kreditních karet

Hodnota

Úvěr, který má tyto znaky:

i)

dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli;

| ii) | výše disponibilního úvěru se může zvyšovat nebo snižovat podle toho, jak jsou prostředky vypůjčovány a spláceny; |
| --- | --- |

ii)

výše disponibilního úvěru se může zvyšovat nebo snižovat podle toho, jak jsou prostředky vypůjčovány a spláceny;

| iii) | úvěr lze využívat opakovaně; |
| --- | --- |

iii)

úvěr lze využívat opakovaně;

| iv) | nejedná se o pohledávku z kreditních karet nebo přečerpání. |
| --- | --- |

iv)

nejedná se o pohledávku z kreditních karet nebo přečerpání.

Úvěrové linky jiné než revolvingový úvěr

Hodnota

Úvěr, který má tyto znaky:

| i) | dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli; |
| --- | --- |

i)

dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli;

| ii) | úvěr lze využívat opakovaně; |
| --- | --- |

ii)

úvěr lze využívat opakovaně;

| iii) | nejedná se o revolvingový úvěr, pohledávku z kreditních karet nebo přečerpání. |
| --- | --- |

iii)

nejedná se o revolvingový úvěr, pohledávku z kreditních karet nebo přečerpání.

Reverzní repo obchody

Hodnota

Reverzní repo obchody ve smyslu odstavce 2.14 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Obchodní pohledávky

Hodnota

Obchodní pohledávky ve smyslu odst. 5.41 písm. c) části 2 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Finanční leasing

Hodnota

Finanční leasing ve smyslu odstavců 5.134 až 5.135 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Ostatní úvěry

Hodnota

Ostatní úvěry, které nejsou zahrnuty do žádné z kategorií uvedených výše.

Úvěr má stejný význam jako v definici půjček v odstavcích 5.112, 5.113 a 5.114 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Úvěry na projektové financování

Atribut údajů

Identifikace projektového financování.

Úvěry na projektové financování

Hodnota

Použije se, pokud je nástroj úvěrem na projektové financování v souladu s přílohou V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Úvěry nikoli na projektové financování

Hodnota

Nástroj není úvěrem na projektové financování v souladu s přílohou V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Měna

Atribut údajů

Měnová denominace nástrojů v souladu s normou ISO 4217.

Norma ISO 4217

Hodnota

Kód měny podle normy ISO 4217.

Datum vzniku

Atribut údajů

Datum, kdy vznikl smluvní vztah, tj. datum, kdy se sjednaná smlouva stala pro všechny strany závaznou.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Den vypořádání

Atribut údajů

Den, kdy podmínky uvedené ve smlouvě jsou nebo mohou být poprvé vykonány, tj. den, kdy jsou finanční nástroje na začátku vyměněny nebo vytvořeny.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Datum právně závazné konečné splatnosti

Atribut údajů

Smluvní datum splatnosti nástroje, které zohledňuje všechny dohody o změně původních smluv.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Postih

Atribut údajů

Klasifikace nástrojů založená na právech věřitele zabavit aktiva jiná než zajištění zastavené za účelem zajištění nástroje.

Postih

Hodnota

Nástroj, u něhož má věřitel právo zabavit aktiva dlužníka jiná než zajištění zastavené za účelem zajištění nástroje, nebo – v případě obchodních pohledávek – právo dluh vymáhat po subjektu, který pohledávky prodal věřiteli.

Bez postihu

Hodnota

Nástroj bez výše uvedeného postihu.

Druh úrokové sazby

Atribut údajů

Klasifikace úvěrových expozic založená na základní sazbě pro stanovení úrokové sazby v daném platebním období.

Pevná

Hodnota

Schéma vymezení úrokových sazeb v průběhu trvání expozice, které zahrnuje pouze konstantní sazby – číselnou konstantní sazbu s jistotou známou při vzniku expozice – a kde se úrokové sazby vztahují na celou expozici. Schéma může zahrnovat více než jednu konstantní úrokovou sazbu, která se má uplatnit v různých dobách trvání expozice (např. úvěr s konstantní úrokovou sazbou v době počáteční fixace úrokové sazby, která se potom změní na jinou úrokovou sazbu, která je stále konstantní a která byla známa v době vzniku expozice).

Proměnná

Hodnota

Schéma vymezení úrokových sazeb v průběhu trvání expozice, které zahrnuje pouze úrokové sazby vycházející z vývoje jiné proměnné (referenční proměnné) a kde se úrokové sazby vztahují na celou expozici.

Smíšená

Hodnota

Jiný druh úrokové sazby, který není zahrnut do žádné z kategorií uvedených výše.

Periodicita nového nastavení úrokové sazby

Atribut údajů

Četnost nového nastavení úrokové sazby po době počáteční fixace úrokové sazby, pokud byla sjednána.

Sazbu nelze nově nastavit

Hodnota

Nástroj, který neobsahuje smluvní ujednání o změně úrokové sazby.

Jednodenní

Hodnota

Nástroj se smluvním ujednáním v tom směru, že úroková sazba se mění každý den.

Měsíční

Hodnota

Nástroj se smluvním ujednáním v tom směru, že úroková sazba se mění každý měsíc.

Čtvrtletní

Hodnota

Nástroj se smluvním ujednáním v tom směru, že úroková sazba se mění každé čtvrtletí.

Pololetní

Hodnota

Nástroj se smluvním ujednáním v tom směru, že úroková sazba se mění každé pololetí.

Roční

Hodnota

Nástroj se smluvním ujednáním v tom směru, že úroková sazba se mění každý rok.

Na základě uvážení věřitele

Hodnota

Nástroj se smluvním ujednáním v tom směru, že věřitel má právo stanovit datum nového nastavení úrokové sazby.

Jiná periodicita

Hodnota

Nástroj se smluvním ujednáním v tom směru, že úroková sazba se mění s jinou periodicitou, než je uvedeno ve všech výše uvedených kategoriích.

Datum konce období, kdy se platí pouze úroky

Atribut údajů

Datum, kdy končí období, kdy se platí pouze úroky. Pouhé placení úroků je nástroj, v rámci něhož se po smluvně sjednanou dobu platí pouze úroky z jistiny, přičemž jistina zůstává nezměněna.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Referenční sazba

Atribut údajů

Referenční sazba, která se používá pro výpočet aktuální úrokové sazby.

Kód referenční sazby

Hodnota

Kód referenční sazby je kombinací hodnoty referenční sazby a hodnoty splatnosti.

Musí se používat tyto hodnoty referenční sazby:

EURIBOR, LIBOR v USD, LIBOR v GBP, LIBOR v EUR, LIBOR v JPY, LIBOR v CHF, MIBOR, jiné jednoduché referenční sazby, jiné složené referenční sazby.

Musí se používat tyto hodnoty splatnosti:

Jednodenní, týden, dva týdny, tři týdny, jeden měsíc, dva měsíce, tři měsíce, čtyři měsíce, pět měsíců, šest měsíců, sedm měsíců, osm měsíců, devět měsíců, deset měsíců, jedenáct měsíců, dvanáct měsíců.

Kód referenční sazby se tvoří takto: hodnota referenční sazby je kombinována s hodnotou splatnosti.

Rozpětí/marže úrokové sazby

Atribut údajů

Marže nebo rozpětí (vyjádřené v procentech), jež se přičte k referenční sazbě, jež se používá pro účely výpočtu úrokové sazby v bazických bodech.

Numerický

Hodnota

Úroková sazba vymezená jako procento.

Horní limit úrokové sazby

Atribut údajů

Maximální výše použité úrokové sazby.

Numerický

Hodnota

Úroková sazba vymezená jako procento.

Spodní limit úrokové sazby

Atribut údajů

Minimální výše použité úrokové sazby.

Numerický

Hodnota

Úroková sazba vymezená jako procento.

Účel

Atribut údajů

Klasifikace nástrojů podle jejich účelu.

Nákup obytných nemovitostí

Hodnota

Financování obytných nemovitostí. Obytné nemovitosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 75 nařízení (EU) č. 575/2013.

Nákup komerčních nemovitostí

Hodnota

Financování nemovitostí, které nejsou obytnými nemovitostmi.

Maržové obchody

Hodnota

Nástroje, jejichž prostřednictvím úvěrová instituce poskytne úvěr související s nákupem, prodejem, převodem cenných papírů či v souvislosti s obchodováním s nimi. Nástroje maržových obchodů nezahrnují úvěry, které jsou zajištěny formou cenných papírů.

Financování dluhu

Hodnota

Financování dluhu, jehož splatnost nastala či nastane. Zahrnuje refinancování dluhu.

Dovoz

Hodnota

Financování zboží a služeb (nákupů, směnných obchodů a/nebo darů) od nerezidentů rezidentům.

Vývoz

Hodnota

Financování zboží a služeb (prodejů, směnných obchodů a/nebo darů) od rezidentů nerezidentům.

Stavební investice

Hodnota

Financování stavebních investic, infrastruktury a průmyslových zařízení.

Provozní kapitál

Hodnota

Financování řízení hotovostních toků organizace.

Jiné účely

Hodnota

Jiné účely, které nejsou zahrnuty do žádné z kategorií uvedených výše.

Druh amortizace

Atribut údajů

Druh amortizace nástroje včetně jistiny a úroků.

Francouzská

Hodnota

Amortizace, kdy celková částka – jistina plus úroky – je v rámci každé splátky stejná.

Německá

Hodnota

Amortizace, kdy se v první splátce platí pouze úroky a zbývající splátky jsou neměnné, a to včetně kapitálového umoření a úroku.

Fixní splátkový kalendář

Hodnota

Amortizace, kdy splácená částka jistiny je v rámci každé splátky stejná.

Jednorázová splátka („bullet“)

Hodnota

Amortizace, kdy se celková částka jistiny splácí v rámci poslední splátky.

Ostatní

Hodnota

Jiný druh amortizace, který není zahrnut do žádné z kategorií uvedených výše.

Četnost splátek

Atribut údajů

Četnost splátek jistiny nebo úroků, tj. počet měsíců mezi splátkami.

Měsíční

Hodnota

Měsíčně.

Čtvrtletní

Hodnota

Čtvrtletně.

Pololetní

Hodnota

Pololetně.

Roční

Hodnota

Ročně.

Jednorázová splátka („bullet“)

Hodnota

Amortizace, kdy se celková částka jistiny splácí v rámci poslední splátky bez ohledu na četnost splátek úroků.

Nulový kupón

Hodnota

Amortizace, kdy se celková částka jistiny a úroků splácí v rámci poslední splátky.

Ostatní

Hodnota

Jiná četnost splátek, která není zahrnuta do žádné z kategorií uvedených výše.

Identifikační kód syndikované smlouvy

Atribut údajů

„Identifikační kód smlouvy“, který hlavní zprostředkovatel syndikované smlouvy používá za účelem jednoznačné identifikace jednotlivé smlouvy. Každá syndikovaná smlouva má jeden „identifikační kód syndikované smlouvy“. Tato hodnota se v průběhu času nemění a hlavní zprostředkovatel ji nemůže použít jako identifikační kód smlouvy pro žádnou jinou smlouvu. Všichni věřitelé, kteří jsou účastníky syndikované smlouvy, musí používat stejný „identifikační kód syndikované smlouvy“.

Alfanumerický

Hodnota

Kód sestávající z abecedních a číselných symbolů.

Podřízený dluh

Atribut údajů

Identifikace podřízeného dluhu. Nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším postavením (např. vklady/úvěry).

Podřízený dluh

Hodnota

Nástrojem je podřízený dluh ve smyslu tabulky v příloze II nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Nikoli podřízený dluh

Hodnota

Nástroj není podřízen.

Práva na splacení

Atribut údajů

Klasifikace úvěrových expozic podle práv věřitelů požadovat splacení expozice.

Na požádání nebo v krátké lhůtě

Hodnota

Nástroje, které jsou splatné na požádání nebo v krátké lhůtě na žádost věřitele.

Ostatní

Hodnota

Nástroje, u nichž jsou práva na splacení jiná než na požádání nebo v krátké lhůtě.

Fiduciární nástroj

Atribut údajů

Identifikace nástrojů, u nichž sledovaná jednotka jedná svým vlastním jménem, avšak v zastoupení třetí osoby, která nese příslušné riziko.

Fiduciární nástroj

Hodnota

Použije se, pouze pokud je nástroj umístěn u jiné strany jakožto fiduciáře.

Nikoli fiduciární nástroj

Hodnota

Použije se, pouze pokud nástroj není umístěn u jiné strany jakožto fiduciáře.

Výše závazků při vzniku

Atribut údajů

Maximální expozice sledované jednotky vůči úvěrovému riziku v den vzniku nástroje bez ohledu na držené zajištění nebo jiné úvěrové posílení. Celková výše závazků v den vzniku se stanoví během schvalovacího procesu a jejím účelem je v rámci příslušného nástroje omezit výši úvěrového rizika sledované jednotky vůči dané protistraně.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Změny reálné hodnoty způsobené změnou úvěrového rizika před nákupem

Atribut údajů

Rozdíl mezi nesplacenou nominální hodnotou a nákupní cenou nástroje v den nákupu. Tato částka by měla být vykazována v případě nástrojů, které byly v důsledku zhoršení úvěrového rizika nakoupeny za hodnotu nižší, než je nesplacená částka.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Finanční údaje

Úroková sazba

Atribut údajů

Dohodnutá průměrná roční sazba nebo úzce vymezená úroková sazba v souladu s nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) (6).

Numerický

Hodnota

Úroková sazba vymezená jako procento.

Datum příštího nového nastavení úrokové sazby

Atribut údajů

Datum, kdy dojde k příštímu novému nastavení úrokové sazby ve smyslu části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Pokud se u nástroje v budoucnu neuplatní nové nastavení úrokové sazby, vykáže se jeho datum právně závazné konečné splatnosti.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Převáděná částka

Atribut údajů

Převáděná částka ekonomického vlastnictví finančního aktiva.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Stav selhání nástroje

Atribut údajů

Identifikace stavu selhání nástroje. Kategorie, které popisují situace, za nichž lze nástroj popsat jako v selhání v souladu s článkem 178 nařízení (EU) č. 575/2013.

Není v selhání

Hodnota

Nástroj není v selhání v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Selhání z důvodu, že splacení je nepravděpodobné

Hodnota

Nástroje v selhání z důvodu, že dlužník pravděpodobně nezaplatí, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Selhání z důvodu, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti

Hodnota

Nástroje v selhání z důvodu, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti dluhu, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Selhání jak z důvodu, že splacení je nepravděpodobné, tak i proto, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti

Hodnota

Nástroj v selhání jak z důvodu, že se má za to, že dlužník pravděpodobně nezaplatí, tak i proto, že uběhlo více než 90/180 dnů od splatnosti dluhu, v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Nedoplatky za nástroj

Atribut údajů

Agregovaná částka jistiny, úroků a případných poplatků dlužných ke dni vykazování, jejichž splatnost na základě smlouvy nastala, avšak nebyly zaplaceny (po splatnosti). Tato částka se vykazuje vždy. 0 se vykazuje, pokud nástroj nebyl v den vykazování po splatnosti.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Datum nástroje po splatnosti

Atribut údajů

Den, kdy se nástroj stal nástrojem po splatnosti v souladu s částí 2.48 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jedná se o poslední takové datum před referenčním datem pro vykazování a vykazuje se, pokud je nástroj po splatnosti k referenčnímu datu pro vykazování.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Datum stavu selhání nástroje

Atribut údajů

Datum, ke kterému se má za to, že nastal stav selhání, jak je vykazován v atributu údajů „Stav selhání nástroje“.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Druh sekuritizace

Atribut údajů

Identifikace druhu sekuritizace podle čl. 242 odst. 10 a 11 nařízení (EU) č. 575/2013.

Tradiční sekuritizace

Hodnota

Nástroj, který je sekuritizován v rámci tradiční sekuritizace.

Syntetická sekuritizace

Hodnota

Nástroj, který je sekuritizován v rámci syntetické sekuritizace.

Nesekuritizován

Hodnota

Nástroj, který není sekuritizován ani v rámci tradiční, ani syntetické sekuritizace.

Nesplacená nominální hodnota

Atribut údajů

Jistina nesplacená ke konci referenčního data pro vykazování včetně nesplacených úroků po splatnosti, avšak s výjimkou naběhlých úroků. Nesplacená nominální hodnota musí být vykazována očištěná o odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Částka podrozvahových položek

Atribut údajů

Celková nominální hodnota podrozvahových expozic. Zahrnuje všechny přísliby půjček před zohledněním konverzních faktorů a technik snižování úvěrového rizika. Jedná se o částku, která nejlépe vystihuje maximální expozici instituce vůči úvěrovému riziku bez ohledu na držené zajištění nebo jiné úvěrové posílení.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Naběhlý úrok

Atribut údajů

Výše naběhlých úroků z úvěrů k referenčnímu datu pro vykazování ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Podle obecné zásady akruálního účetnictví by měly být úroky z nástrojů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů).

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Účetní údaje

Účetní klasifikace nástrojů

Atribut údajů

Účetní portfolio, v němž je nástroj zaznamenáván v souladu s účetními standardy – IFRS nebo vnitrostátními GAAP – podle nařízení (EU) 2015/534 (ECB/2015/13), které používá právní subjekt sledované jednotky.

Účetní portfolia podle IFRS

Hotovost u centrálních bank a ostatní vklady na požádání

Hodnota

Hotovost u centrálních bank a ostatní vklady na požádání v souladu s IFRS.

Finanční aktiva k obchodování

Hodnota

Finanční aktiva k obchodování v souladu s IFRS.

Neobchodovatelná finanční aktiva povinně oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty

Hodnota

Neobchodovatelná finanční aktiva povinně oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty v souladu s IFRS.

Finanční aktiva oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty

Hodnota

Finanční aktiva oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku a ztrát, která byla takto oceněna při prvotním vykázání nebo následně v souladu s IFRS s výjimkou aktiv klasifikovaných jako finanční aktiva k obchodování.

Finanční aktiva v reálné hodnotě prostřednictvím ostatního úplného výsledku

Hodnota

Finanční aktiva oceňovaná v reálné hodnotě prostřednictvím ostatního úplného výsledku s ohledem na obchodní model a znaky hotovostních toků v souladu s IFRS.

Finanční aktiva v zůstatkové hodnotě

Hodnota

Finanční aktiva oceňovaná v zůstatkové hodnotě v souladu s IFRS.

Účetní portfolia podle národních GAAP

Hotovost a hotovostní zůstatky u centrálních bank

Hodnota

Hotovost a hotovostní zůstatky u centrálních bank v souladu s národními GAAP.

Finanční aktiva k obchodování

Hodnota

Finanční aktiva k obchodování v souladu s národními GAAP.

Neobchodovatelná finanční aktiva povinně oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty

Hodnota

Neobchodovatelná finanční aktiva povinně oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty v souladu s národními GAAP

Obchodovatelná finanční aktiva

Hodnota

Obchodovatelná finanční aktiva v souladu s národními GAAP.

Finanční aktiva oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty

Hodnota

Finanční aktiva oceňovaná v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty v souladu s národními GAAP.

Realizovatelná finanční aktiva

Hodnota

Realizovatelná finanční aktiva v souladu s národními GAAP.

Neobchodovatelná nederivátová finanční aktiva v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty

Hodnota

Neobchodovatelná nederivátová finanční aktiva v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty v souladu s národními GAAP.

Neobchodovatelná nederivátová finanční aktiva v reálné hodnotě zaúčtované do vlastního kapitálu

Hodnota

Neobchodovatelná nederivátová finanční aktiva v reálné hodnotě zaúčtované do vlastního kapitálu v souladu s národními GAAP.

Úvěry a pohledávky

Hodnota

Úvěry a pohledávky v souladu s národními GAAP.

Investice držené do splatnosti

Hodnota

Investice držené do splatnosti v souladu s národními GAAP.

Neobchodovatelné dluhové nástroje v pořizovací ceně

Hodnota

Neobchodovatelné dluhové nástroje v pořizovací ceně v souladu s národními GAAP.

Ostatní neobchodovatelná nederivátová finanční aktiva

Hodnota

Ostatní neobchodovatelná nederivátová finanční aktiva v souladu s národními GAAP.

Zachycení v rozvaze

Atribut údajů

Zachycení finančního aktiva v rozvaze.

Zachyceno v plném rozsahu

Hodnota

Nástroj zachycen v plném rozsahu v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Zachyceno v rozsahu přetrvávající angažovanosti instituce

Hodnota

Nástroj zaúčtovaný v rozsahu přetrvávající angažovanosti instituce v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Odúčtováno v plném rozsahu

Hodnota

Nástroj odúčtovaný v plném rozsahu v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Zdroje zatížení

Atribut údajů

Druh transakce, při níž dochází k zatížení expozice v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014. S aktivem se nakládá jako se zatíženým, pokud bylo zastaveno nebo je předmětem jakékoli formy ujednání o zajištění nebo úvěrovém posílení jakéhokoli nástroje, z něhož nemůže být volně staženo.

Financování centrální bankou

Hodnota

Financování centrální bankou (všeho druhu včetně repo operací) v souladu s prováděcími technickými normami Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Deriváty obchodované na burze

Hodnota

Deriváty obchodované na burze v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Mimoburzovní deriváty

Hodnota

Mimoburzovní deriváty v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Vklady – dohody o zpětném odkupu s jinými subjekty než centrálními bankami

Hodnota

Dohody o zpětném odkupu s jinými subjekty než centrálními bankami v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Vklady jiné než dohody o zpětném odkupu

Hodnota

Vklady jiné než dohody o zpětném odkupu v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Emitované dluhové cenné papíry – cenné papíry, které jsou krytými dluhopisy

Hodnota

Cenné papíry, které jsou krytými dluhopisy, emitované v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Emitované dluhové cenné papíry – cenné papíry kryté aktivy

Hodnota

Emitované cenné papíry kryté aktivy v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Emitované dluhové cenné papíry – jiné než kryté dluhopisy a cenné papíry kryté aktivy

Hodnota

Emitované dluhové cenné papíry jiné než kryté dluhopisy a cenné papíry kryté aktivy v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Jiné zdroje zatížení

Hodnota

Jiné zdroje zatížení v souladu s prováděcími technickými normami EBA, pokud se týká vykazování zatížení aktiv podle čl. 99 odst. 5 a článku 100 nařízení (EU) č. 575/2013.

Bez zatížení

Hodnota

Nástroj, který nebyl zastaven ani není předmětem jakékoli formy ujednání o zajištění nebo úvěrovém posílení jakéhokoli nástroje, z něhož nemůže být volně staženo.

Kumulované odpisy

Atribut údajů

Kumulovaná hodnota jistiny a úroku za období po splatnosti u všech dluhových nástrojů, o nichž instituce již neúčtuje, neboť je považuje za nedobytné, a to nezávisle na portfoliu, v němž jsou zahrnuty. K odpisům může dojít kvůli snížení účetní hodnoty finančních aktiv vykázanému přímo do zisku nebo ztráty a i kvůli snížení objemu opravných položek na ztráty z titulu úvěrového rizika započtenému proti účetní hodnotě finančních aktiv.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Kumulovaná výše snížení hodnoty

Atribut údajů

Výše opravných položek na ztráty vedených vůči nástroji nebo přiřazených nástroji v referenční datum pro vykazování. Tento atribut údajů se vztahuje na nástroje, které jsou předmětem snížení hodnoty na základě příslušných účetních standardů.

V souladu s IFRS se kumulované snížení hodnoty týká těchto částek:

| i) | opravná položka na ztráty ve výši dvanáctiměsíčních očekávaných úvěrových ztrát; |
| --- | --- |

i)

opravná položka na ztráty ve výši dvanáctiměsíčních očekávaných úvěrových ztrát;

| ii) | opravná položka na ztráty ve výši očekávaných úvěrových ztrát po dobu životnosti. |
| --- | --- |

ii)

opravná položka na ztráty ve výši očekávaných úvěrových ztrát po dobu životnosti.

V souladu s GAAP se kumulované snížení hodnoty týká těchto částek:

| i) | opravná položka na ztráty ve výši rezerv; |
| --- | --- |

i)

opravná položka na ztráty ve výši rezerv;

| ii) | opravná položka na ztráty ve výši opravných položek. |
| --- | --- |

ii)

opravná položka na ztráty ve výši opravných položek.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Druh snížení hodnoty

Atribut údajů

Druh snížení hodnoty.

Fáze 1 (IFRS)

Hodnota

Použije se, pokud u nástroje nedošlo ke snížení hodnoty a vůči nástroji byla podle IFRS vytvořena opravná položka ve výši dvanáctiměsíčních očekávaných úvěrových ztrát. Pouze pro nástroje, u nichž dochází ke snížení hodnoty podle IFRS 9.

Fáze 2 (IFRS)

Hodnota

Použije se, pokud u nástroje nedošlo ke snížení hodnoty a vůči nástroji byla podle IFRS vytvořena opravná položka ve výši očekávaných úvěrových ztrát po dobu životnosti. Pouze pro nástroje, u nichž dochází ke snížení hodnoty podle IFRS 9.

Fáze 3 (IFRS)

Hodnota

Použije se, pokud u nástroje došlo ke snížení hodnoty úvěru v souladu s IFRS 9.

Rezervy (GAAP)

Hodnota

Použije se, pokud u nástroje dochází ke snížení hodnoty v souladu s použitými účetními standardy, které nejsou IFRS 9, a pokud vůči nástroji nejsou zřízeny žádné opravné položky (hodnota nesnížena).

Opravné položky (GAAP)

Hodnota

Použije se, pokud u nástroje dochází ke snížení hodnoty v souladu s použitými účetními standardy, které nejsou IFRS 9, a pokud jsou vůči nástroji zřízeny opravné položky pro případ ztráty bez ohledu na to, zda jsou tyto položky posuzovány individuálně nebo kolektivně (hodnota snížena).

Nepodléhá snížení hodnoty

Hodnota

Pouze pro nástroj, u něhož nedochází ke snížení hodnoty v souladu s příslušnými účetními standardy.

Metoda posouzení snížení hodnoty

Atribut údajů

Metoda, podle níž se posuzuje snížení hodnoty, pokud u nástroje dochází ke snížení hodnoty v souladu s použitými účetními standardy. Metody kolektivního a individuálního posouzení se liší.

Individuální posouzení

Hodnota

Použije se, pokud u nástroje dochází ke snížení hodnoty v souladu s příslušnými účetními standardy a pokud je pro účely snížení hodnoty posuzován individuálně.

Kolektivní posouzení

Hodnota

Použije se, pokud u nástroje dochází ke snížení hodnoty v souladu s příslušnými účetními standardy a pokud je pro účely snížení hodnoty posuzován kolektivně ve skupině s nástroji s podobnými znaky úvěrového rizika.

Nepodléhá snížení hodnoty

Hodnota

Použije se pro nástroj, u něhož nedochází ke snížení hodnoty v souladu s příslušnými účetními standardy.

Kumulované změny reálné hodnoty z titulu úvěrového rizika

Atribut údajů

Kumulované změny reálné hodnoty z titulu úvěrového rizika v souladu s částí 2.46 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Stav výkonnosti nástroje

Atribut údajů

Nástroj se v referenční datum pro vykazování klasifikuje v jedné z těchto kategorií:

Nevýkonný

Hodnota

Nástroje klasifikované jako nevýkonné v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Výkonný

Hodnota

Nástroje, které nejsou nevýkonné v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Datum stavu výkonnosti nástroje

Atribut údajů

Datum, ke kterému se má za to, že byl zaznamenán nebo změněn stav výkonnosti vykázaný v rámci „stavu výkonnosti nástroje“.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Rezervy související s podrozvahovými expozicemi

Atribut údajů

Výše rezerv pro podrozvahové částky.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Stav úlev a opětovných sjednání

Atribut údajů

Identifikace nástrojů s úlevou a opětovně sjednávaných nástrojů.

Úleva: nástroje s úrokovou sazbou změněnou pod tržní úroveň

Hodnota

Opatření týkající se úlevy se uplatňují v případě nástrojů se změněnými podmínkami včetně změny úrokové sazby pod tržní úroveň v souladu s nařízením (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34).

Úleva: nástroje s jinak změněnými podmínkami

Hodnota

Opatření týkající se úlevy se uplatňují v případě nástrojů se změněnými podmínkami s výjimkou změny úrokové sazby tak, aby byla pod tržní úrovní v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Úleva: zcela či částečně refinancovaný dluh

Hodnota

Opatření týkající se úlevy se uplatňují v případě refinancovaného dluhu v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Opětovně sjednaný nástroj bez opatření týkajících se úlevy

Hodnota

Nástroj, jehož finanční podmínky jsou změněny, avšak neuplatňují se u něj žádná opatření týkající se úlevy v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Žádná úleva ani opětovné sjednání

Hodnota

Neuplatňují se ani opatření týkající se úlevy, ani opětovné sjednání v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Kumulativní úhrady od selhání

Atribut údajů

Celková částka uhrazená od data selhání.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Datum stavu úlev a opětovných sjednání

Atribut údajů

Datum, ke kterému se má za to, že nastal stav úlevy nebo opětovných sjednání, jak je vykazován v rámci „stavu úlevy a opětovných sjednání“.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Obezřetnostní portfolio

Atribut údajů

Klasifikace expozic v obchodním portfoliu podle čl. 4 odst. 1 pododst. 86 nařízení (EU) č. 575/2013.

Obchodní portfolio

Hodnota

Nástroje v obchodním portfoliu podle čl. 4 odst. 1 pododst. 86 nařízení (EU) č. 575/2013.

Investiční portfolio

Hodnota

Nástroje, které nejsou v obchodním portfoliu podle čl. 4 odst. 1 pododst. 86 nařízení (EU) č. 575/2013.

Účetní hodnota

Atribut údajů

Účetní hodnota v souladu s přílohou V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Údaje „protistrana – nástroj“

Postavení protistrany

Atribut údajů

Postavení protistran v rámci nástroje.

Věřitel

Hodnota

Protistrana, která nese úvěrové riziko nástroje a která není poskytovatelem zajištění.

Dlužník

Hodnota

Protistrana, která zapříčinila úvěrové riziko nástroje a která není poskytovatelem zajištění.

Obsluhovatel

Hodnota

Protistrana, která odpovídá za administrativní a finanční správu nástroje.

Původce

Hodnota

Protistrana v rámci sekuritizační transakce ve smyslu čl. 1 odst. 3 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Údaje o společných závazcích

Výše společných závazků

Atribut údajů

Nesplacená nominální hodnota, za kterou každý dlužník odpovídá ve vztahu k jednotlivému nástroji, jsou-li dáni dva či více dlužníků.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Údaje o přijatém zajištění

Den splatnosti zajištění

Atribut údajů

Smluvně sjednaný den splatnosti zajištění, kterým je den, kdy lze zajištění co nejdříve zrušit či kdy může být zajištění co nejdříve zrušeno s ohledem na všechny dohody, kterými se mění původní smlouva.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Druh zajištění

Atribut údajů

Druh přijatého zajištění bez ohledu na jeho způsobilost ke snížení úvěrového rizika.

Zlato

Hodnota

Zlato v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Oběživo a vklady

Hodnota

Oběživo a vklady ve smyslu odstavce 5.74 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Cenné papíry

Hodnota

Cenné papíry ve smyslu odstavce 5.89 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Úvěry

Hodnota

Půjčky ve smyslu odstavce 5.112 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013.

Účasti a akcie nebo podílové listy investičních fondů

Hodnota

Účasti a akcie nebo podílové listy investičních fondů ve smyslu odstavce 5.139 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013

Úvěrové deriváty

Hodnota

Úvěrové deriváty jsou:

| — | Úvěrové deriváty, které splňují definici finančních záruk – ve smyslu odst. 58 písm. b) části 2 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014; |
| --- | --- |

—

Úvěrové deriváty, které splňují definici finančních záruk – ve smyslu odst. 58 písm. b) části 2 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;

| — | Úvěrové deriváty jiné než finanční záruky – ve smyslu odst. 67 písm. d) části 2 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. |
| --- | --- |

—

Úvěrové deriváty jiné než finanční záruky – ve smyslu odst. 67 písm. d) části 2 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Úvěrové deriváty zahrnují způsobilé úvěrové deriváty uvedené v článku 204 nařízení (EU) č. 575/2013.

Finanční záruky jiné než úvěrové deriváty

Hodnota

Finanční záruky jiné než úvěrové deriváty v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 680/2014.

Obchodní pohledávky

Hodnota

Obchodní pohledávky ve smyslu odst. 5.41 písm. c) části 2 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Zastavené životní pojistky

Hodnota

Životní pojistky zastavené ve prospěch institucí poskytujících úvěr v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Zajištění ve formě obytných nemovitostí

Hodnota

Obytné nemovitosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 75 nařízení (EU) č. 575/2013.

Kanceláře a obchodní prostory

Hodnota

Kanceláře a obchodní prostory v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013.

Zajištění ve formě komerčních nemovitostí

Hodnota

Nemovitosti jiné než obytné nemovitosti, kanceláře a obchodní prostory.

Ostatní hmotné zajištění

Hodnota

Další hmotný kolaterál v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, který není zahrnut v rámci předchozích hodnot.

Jiné zajištění

Hodnota

Jiné zajištění, které není zahrnuto do žádné z kategorií uvedených výše.

Hodnota zajištění

Atribut údajů

Výše hodnoty zajištění zjištěná pomocí příslušného „druhu ocenění zajištění“ podle určité metody ocenění.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Druh ocenění zajištění

Atribut údajů

Zjištění druhu hodnoty uvedené v atributu údajů „hodnota zajištění“.

Pomyslná hodnota

Hodnota

Smluvně sjednaná nominální či jmenovitá hodnota, která se používá pro výpočet plateb v případě výkonu zajištění.

Reálná hodnota

Hodnota

Cena, která by byla dosažena při prodeji aktiva nebo zaplacena za převod závazku v rámci řádné transakce mezi účastníky trhu ke dni ocenění.

Použije se, pokud zajištění není nemovitost.

Tržní hodnota

Hodnota

Stávající tržní hodnota nemovitosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 76 nařízení (EU) č. 575/2013.

Použije se, pokud je zajištění nemovitost, kdy se tržní hodnota vykazuje v rámci atributu údajů „hodnota zajištění“.

Dlouhodobá udržitelná hodnota

Hodnota

„Zástavní hodnota nemovitosti“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 74 nařízení (EU) č. 575/2013.

Použije se, pokud je zajištění nemovitost, kdy se „zástavní hodnota nemovitosti“ vykazuje v rámci atributu údajů „hodnota zajištění“.

Jiná hodnota zajištění

Hodnota

Jiná hodnota zajištění, která není zahrnuta do žádné z kategorií uvedených výše.

Místo, kde se nachází zajištění v podobě nemovitosti

Atribut údajů

Kraj nebo země, v níž se zajištění nachází.

Kódy ISO 3166-1 alfa-2

Hodnota

Kódy ISO 3166-1 alfa-2 země, v níž se nachází zajištění, jedná-li se o zajištění, které se nenachází ve zpravodajském členském státě.

Regiony NUTS 3

Hodnota

Regiony NUTS 3, v nichž se nachází zajištění, jedná-li se o zajištění, které se nachází ve zpravodajském členském státě.

Datum ocenění zajištění

Atribut údajů

Datum, kdy byl před referenčním datem pro vykazování naposledy proveden odhad nebo ocenění zajištění.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Způsob ocenění zajištění

Atribut údajů

Druh ocenění zajištění; metoda použitá k určení hodnoty zajištění.

Tržní

Hodnota

Oceňovací metoda, kdy hodnota zajištění vychází z neupravených kótovaných cen za totožná aktiva a pasiva na aktivním trhu.

Odhad protistrany

Hodnota

Oceňovací metoda, kdy ocenění provádí poskytovatel zajištění.

Ocenění věřitelem

Hodnota

Oceňovací metoda, kdy ocenění provádí věřitel; ocenění provedené externím odhadcem nebo odhadcem z řad zaměstnanců, který má nezbytnou kvalifikaci, schopnosti a zkušenosti provádět ocenění a který není nezávislý ve vztahu k rozhodování o úvěru.

Ocenění třetí osobou

Hodnota

Oceňovací metoda, kdy ocenění provádí odhadce, který je nezávislý ve vztahu k rozhodování o úvěru.

Jiný druh ocenění

Hodnota

Jiný druh ocenění, který není zahrnut do žádné jiné kategorie ocenění.

Původní hodnota zajištění

Atribut údajů

Reálná hodnota zajištění v den, kdy bylo původně přijato jako zajištění úvěrového rizika.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Datum původního ocenění zajištění

Atribut údajů

Datum původní hodnoty zajištění, tj. den, kdy byl před tím, než bylo zajištění původně přijato jako zajištění úvěrového rizika, naposledy proveden odhad nebo ocenění zajištění.

Datum

Hodnota

Definováno jako dd/mm/yyyy.

Údaje „nástroj- přijaté zajištění“

Přiřazená hodnota zajištění

Atribut údajů

Maximální výše hodnoty zajištění, kterou lze považovat za zajištění úvěrového rizika nástroje. Z přiřazené hodnoty zajištění musí být vyňata výše stávajících přednostních pohledávek třetích stran nebo sledované jednotky ve vztahu k zajištění. V případě zajištění, které je způsobilé podle nařízení (EU) č. 575/2013, by tato hodnota měla být vykázána v souladu s částí 2 přílohy V prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu pro vykazování převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

Přednostní pohledávky třetích osob ve vztahu k zajištění

Atribut údajů

Maximální výše jakýchkoli existujících zástavních práv s vyšším pořadím, která byla ve vztahu k zajištění zřízena ve prospěch třetích osob, které nejsou sledovanou jednotkou.

Numerický

Hodnota

Částka v eurech. Částky v cizí měně by měly být k referenčnímu datu převedeny na euro pomocí příslušných referenčních směnných kurzů eura ECB (tj. kurz střed).

---

(1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 107).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

(3)  Doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (2003/361/ES) (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1).

(5)  Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1).

(6)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 ze dne 24. září 2013 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2013/34) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 51).

---

PŘÍLOHA V

Minimální standardy závazné pro skutečný soubor zpravodajských jednotek

Zpravodajské jednotky musí dodržovat tyto minimální standardy, aby splnily statistickou zpravodajskou povinnost vůči Evropské centrální bance (ECB).

| 1. | Společné standardy pro přenos:






  a) | výkazy musí být předány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví; |
| --- | --- | --- |

1.

Společné standardy pro přenos:

a)

výkazy musí být předány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví;

| b) | forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené příslušnou národní centrální bankou; |
| --- | --- |

b)

forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené příslušnou národní centrální bankou;

| c) | zpravodajská jednotka musí příslušné národní centrální bance poskytnout údaje o kontaktní osobě nebo osobách; |
| --- | --- |

c)

zpravodajská jednotka musí příslušné národní centrální bance poskytnout údaje o kontaktní osobě nebo osobách;

| d) | musí být dodrženy technické parametry pro přenos dat do příslušné národní centrální banky. |
| --- | --- |

d)

musí být dodrženy technické parametry pro přenos dat do příslušné národní centrální banky.

| 2. | Minimální standardy pro přesnost:






  a) | statistické údaje musí být správné; všechny lineární vazby musí být splněny (např. dílčí součty musí vytvářet výsledné součty) a údaje musí být v rámci všech periodicit konzistentní; |
| --- | --- | --- |

2.

Minimální standardy pro přesnost:

a)

statistické údaje musí být správné; všechny lineární vazby musí být splněny (např. dílčí součty musí vytvářet výsledné součty) a údaje musí být v rámci všech periodicit konzistentní;

| b) | zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předaných údajů; |
| --- | --- |

b)

zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předaných údajů;

| c) | statistické údaje musí být úplné a nesmí obsahovat časové nebo strukturální mezery: chybějící údaje musí být přechodné a musí být vykázány do národní centrální banky (přičemž tato národní centrální banka je vykáže do ECB), vysvětleny příslušné národní centrální bance a případně co nejdříve dodány; |
| --- | --- |

c)

statistické údaje musí být úplné a nesmí obsahovat časové nebo strukturální mezery: chybějící údaje musí být přechodné a musí být vykázány do národní centrální banky (přičemž tato národní centrální banka je vykáže do ECB), vysvětleny příslušné národní centrální bance a případně co nejdříve dodány;

| d) | zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry, zásady zaokrouhlování a počet desetinných míst stanovené příslušnou národní centrální bankou pro technický přenos dat. |
| --- | --- |

d)

zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry, zásady zaokrouhlování a počet desetinných míst stanovené příslušnou národní centrální bankou pro technický přenos dat.

| 3. | Minimální standardy pro pojmovou shodu:






  a) | statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimální standardy pro pojmovou shodu:

a)

statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení;

| b) | v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky okamžitě odstranit rozdíly mezi použitým opatřením a opatřením obsaženým v tomto nařízení; |
| --- | --- |

b)

v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky okamžitě odstranit rozdíly mezi použitým opatřením a opatřením obsaženým v tomto nařízení;

| c) | zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v předávaných údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období. |
| --- | --- |

c)

zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v předávaných údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období.

| 4. | Minimální standardy pro opravy:
  Je nutné dodržovat metody a postupy pro opravy, které stanoví ECB a příslušná národní centrální banka. Opravy odchylující se od pravidelných oprav musí být doplněny vysvětlivkami. |
| --- | --- |

4.

Minimální standardy pro opravy:

Je nutné dodržovat metody a postupy pro opravy, které stanoví ECB a příslušná národní centrální banka. Opravy odchylující se od pravidelných oprav musí být doplněny vysvětlivkami.

---

ROZHODNUTÍ

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/99 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/99

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2016/868

ze dne 18. května 2016,

kterým se mění rozhodnutí ECB/2014/6 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (ECB/2016/14)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 a článek 46.2 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 8 odst. 5 uvedeného nařízení,

s ohledem na příspěvek Generální rady,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí ECB/2014/6 (2) vymezuje přípravná opatření, která by centrální banky Eurosystému měly přijmout, aby se připravily na shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (ESCB). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí ECB/2014/6 (2) vymezuje přípravná opatření, která by centrální banky Eurosystému měly přijmout, aby se připravily na shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (ESCB).

| (2) | Od přijetí rozhodnutí ECB/2014/6 došlo k významnému pokroku ve vytváření dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů založeného na harmonizované statistické zpravodajské povinnosti. |
| --- | --- |

(2)

Od přijetí rozhodnutí ECB/2014/6 došlo k významnému pokroku ve vytváření dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů založeného na harmonizované statistické zpravodajské povinnosti.

| (3) | Vzhledem k množství a složitosti předpokládaných statistických zpravodajských povinností je třeba rozšířit časový rámec pro provádění stanovený v rozhodnutí ECB/2014/6, aby měl ESCB dostatek času na řádnou přípravu na shromažďování podrobných údajů o úvěrech. Jelikož do zahájení samotného vykazování uplyne značná doba, měl by být časový rámec pro dokončení přípravné fáze stanovený v článku 1 rozhodnutí ECB/2014/6 nahrazen lhůtou, která zajistí, že přípravná fáze skončí v okamžiku, kdy bude zahájeno vykazování na základě dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k množství a složitosti předpokládaných statistických zpravodajských povinností je třeba rozšířit časový rámec pro provádění stanovený v rozhodnutí ECB/2014/6, aby měl ESCB dostatek času na řádnou přípravu na shromažďování podrobných údajů o úvěrech. Jelikož do zahájení samotného vykazování uplyne značná doba, měl by být časový rámec pro dokončení přípravné fáze stanovený v článku 1 rozhodnutí ECB/2014/6 nahrazen lhůtou, která zajistí, že přípravná fáze skončí v okamžiku, kdy bude zahájeno vykazování na základě dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech.

| (4) | Tento upravený časový rámec bude platit též pro národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro, pokud tyto národní centrální banky spolupracují s centrálními bankami Eurosystému na základě doporučení ECB/2014/7 (3). |
| --- | --- |

(4)

Tento upravený časový rámec bude platit též pro národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro, pokud tyto národní centrální banky spolupracují s centrálními bankami Eurosystému na základě doporučení ECB/2014/7 (3).

| (5) | Podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí ECB/2014/6 informuje Výbor pro statistiku Radu guvernérů jednou ročně o pokroku, kterého dosáhly ECB a jednotlivé národní centrální banky v souvislosti s prováděním přípravných opatření. Tato roční zpráva by měla obsahovat informace, které Výbor pro statistiku shromáždí od všech národních centrálních bank, včetně informací o pokroku dosaženém národními centrálními bankami, jimž byla udělena výjimka podle čl. 3 odst. 3 uvedeného rozhodnutí. Zvláštní zprávy podle čl. 3 odst. 3 rozhodnutí ECB/2014/6 se již nepovažují za nezbytné. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí ECB/2014/6 informuje Výbor pro statistiku Radu guvernérů jednou ročně o pokroku, kterého dosáhly ECB a jednotlivé národní centrální banky v souvislosti s prováděním přípravných opatření. Tato roční zpráva by měla obsahovat informace, které Výbor pro statistiku shromáždí od všech národních centrálních bank, včetně informací o pokroku dosaženém národními centrálními bankami, jimž byla udělena výjimka podle čl. 3 odst. 3 uvedeného rozhodnutí. Zvláštní zprávy podle čl. 3 odst. 3 rozhodnutí ECB/2014/6 se již nepovažují za nezbytné.

| (6) | Rozhodnutí ECB/2014/6 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit, |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí ECB/2014/6 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny

Rozhodnutí ECB/2014/6 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se druhá věta nahrazuje tímto:

  „Tento dlouhodobý rámec k okamžiku zahájení prvního skutečného přenosu podrobných údajů o úvěrech z národních centrálních bank do ECB podle nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (ECB/2016/13 (*1) zahrne: a) národní databáze podrobných údajů o úvěrech provozované všemi národními centrálními bankami Eurosystému a b) společnou databázi podrobných údajů o úvěrech, kterou budou členové Eurosystému sdílet a která bude obsahovat podrobné údaje o úvěrech za všechny členské státy, jejichž měnou je euro.

  (*1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB2016/13) (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 44).“ ;" |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se druhá věta nahrazuje tímto:

„Tento dlouhodobý rámec k okamžiku zahájení prvního skutečného přenosu podrobných údajů o úvěrech z národních centrálních bank do ECB podle nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (ECB/2016/13 (*1) zahrne: a) národní databáze podrobných údajů o úvěrech provozované všemi národními centrálními bankami Eurosystému a b) společnou databázi podrobných údajů o úvěrech, kterou budou členové Eurosystému sdílet a která bude obsahovat podrobné údaje o úvěrech za všechny členské státy, jejichž měnou je euro.

*1

(*1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB2016/13) (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 44).“ ;"

*1

| 2) | V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Výbor pro statistiku připraví rozhodnutí nezbytná k provedení přípravných opatření uvedených v odstavci 1, přičemž zohlední případná doporučení jiných příslušných výborů ESCB, a předloží je Radě guvernérů k přijetí. Výbor pro statistiku jednou ročně informuje Radu guvernérů o pokroku, kterého dosáhly ECB a jednotlivé národní centrální banky včetně národních centrálních bank, jimž byla udělena výjimka podle čl. 3 odst. 3.“; |
| --- | --- |

2)

V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Výbor pro statistiku připraví rozhodnutí nezbytná k provedení přípravných opatření uvedených v odstavci 1, přičemž zohlední případná doporučení jiných příslušných výborů ESCB, a předloží je Radě guvernérů k přijetí. Výbor pro statistiku jednou ročně informuje Radu guvernérů o pokroku, kterého dosáhly ECB a jednotlivé národní centrální banky včetně národních centrálních bank, jimž byla udělena výjimka podle čl. 3 odst. 3.“;

| 3) | V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Rada guvernérů může během přípravné fáze udělovat jednotlivé dočasné výjimky z povinnosti uplatňovat konkrétní přípravná opatření vymezená v odstavci 1 ve vztahu k národním centrálním bankám, které požadují delší přechodné období během přípravné fáze za účelem vývoje komplexních databází podrobných údajů o úvěrech či získání přístupu do těchto databází. Doba platnosti každé jednotlivé výjimky musí být přísně omezena na co nejkratší možnou dobu, která je nezbytná k tomu, aby příslušná národní centrální banka dosáhla během přípravné fáze souladu s přípravnými opatřeními, na které se výjimka vztahuje, a musí být v každém případě stanovena způsobem, který umožňuje dosažení cílů stanovených v článku 1 ve vztahu ke všem národním centrálním bankám Eurosystému. Národní centrální bance, které byla udělena dočasná výjimka ve vztahu k přípravnému opatření, budou pozastavena všechna práva přístupu k důvěrným statistickým informacím odvozeným z podrobných údajů o úvěrech, jež byly ECB předány jako součást provádění daného přípravného opatření. Rada guvernérů může rozhodnout o dalších vhodných omezeních, která se budou vztahovat na jednotlivé národní centrální banky, jimž byla udělena výjimka podle tohoto odstavce.“; |
| --- | --- |

3)

V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Rada guvernérů může během přípravné fáze udělovat jednotlivé dočasné výjimky z povinnosti uplatňovat konkrétní přípravná opatření vymezená v odstavci 1 ve vztahu k národním centrálním bankám, které požadují delší přechodné období během přípravné fáze za účelem vývoje komplexních databází podrobných údajů o úvěrech či získání přístupu do těchto databází. Doba platnosti každé jednotlivé výjimky musí být přísně omezena na co nejkratší možnou dobu, která je nezbytná k tomu, aby příslušná národní centrální banka dosáhla během přípravné fáze souladu s přípravnými opatřeními, na které se výjimka vztahuje, a musí být v každém případě stanovena způsobem, který umožňuje dosažení cílů stanovených v článku 1 ve vztahu ke všem národním centrálním bankám Eurosystému. Národní centrální bance, které byla udělena dočasná výjimka ve vztahu k přípravnému opatření, budou pozastavena všechna práva přístupu k důvěrným statistickým informacím odvozeným z podrobných údajů o úvěrech, jež byly ECB předány jako součást provádění daného přípravného opatření. Rada guvernérů může rozhodnout o dalších vhodných omezeních, která se budou vztahovat na jednotlivé národní centrální banky, jimž byla udělena výjimka podle tohoto odstavce.“;

| 4) | V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   V zájmu řádného sladění podrobných údajů o úvěrech, které mají být v dlouhodobém horizontu shromažďovány, se statistickými potřebami budoucích uživatelů z ESCB zorganizuje Výbor pro statistiku během přípravné fáze jednou ročně přenos aktuálně dostupných podrobných údajů o úvěrech z národních centrálních bank do ECB, který se uskuteční každý rok na konci března a bude se týkat údajů k 30. červnu a 31. prosinci předcházejícího roku, přičemž se použije přiměřená míra anonymizace a agregace ve vztahu k informacím o dlužnících, aby bylo zajištěno, že nebude možné jednotlivé dlužníky identifikovat. První přenos se uskuteční na konci března 2014 s údaji k 30. červnu a 31. prosinci 2013 a bude založen na referenčním schématu vykazování uvedeném v příloze. Další přenosy údajů ad hoc zorganizuje Výbor pro statistiku na dobrovolném základě a na základě schématu vykazování, které bude zohledňovat existenci okamžitě dostupných podrobných údajů o úvěrech a jejich vlastnosti a zajišťovat, aby shromažďované údaje byly přiměřené stavu přípravných prací, jež jsou v době předání již dokončeny. Údaje o dlužnících z institucionálních sektorů jiných než nefinanční podniky mohou být poskytovány během přípravné fáze na agregovaném základě za podmínky, že národní centrální banka dodá příslušné metodické informace.“; |
| --- | --- |

4)

V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   V zájmu řádného sladění podrobných údajů o úvěrech, které mají být v dlouhodobém horizontu shromažďovány, se statistickými potřebami budoucích uživatelů z ESCB zorganizuje Výbor pro statistiku během přípravné fáze jednou ročně přenos aktuálně dostupných podrobných údajů o úvěrech z národních centrálních bank do ECB, který se uskuteční každý rok na konci března a bude se týkat údajů k 30. červnu a 31. prosinci předcházejícího roku, přičemž se použije přiměřená míra anonymizace a agregace ve vztahu k informacím o dlužnících, aby bylo zajištěno, že nebude možné jednotlivé dlužníky identifikovat. První přenos se uskuteční na konci března 2014 s údaji k 30. červnu a 31. prosinci 2013 a bude založen na referenčním schématu vykazování uvedeném v příloze. Další přenosy údajů ad hoc zorganizuje Výbor pro statistiku na dobrovolném základě a na základě schématu vykazování, které bude zohledňovat existenci okamžitě dostupných podrobných údajů o úvěrech a jejich vlastnosti a zajišťovat, aby shromažďované údaje byly přiměřené stavu přípravných prací, jež jsou v době předání již dokončeny. Údaje o dlužnících z institucionálních sektorů jiných než nefinanční podniky mohou být poskytovány během přípravné fáze na agregovaném základě za podmínky, že národní centrální banka dodá příslušné metodické informace.“;

| 5) | Příloha rozhodnutí ECB/2014/6 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

5)

Příloha rozhodnutí ECB/2014/6 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Nabytí účinku

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení adresátům.

Článek 3

Určení

Toto rozhodnutí je určeno národním centrálním bankám členských států, jejichž měnou je euro.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. května 2016.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Rozhodnutí ECB/2014/6 ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (Úř. věst. L 104, 8.4.2014, s. 72).

2

(3)  Doporučení ECB/2014/7 ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (Úř. věst. C 103, 8.4.2014, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Tabulka přílohy rozhodnutí ECB/2014/6 se nahrazuje touto tabulkou:

| „Druh | Atributy | Přehled | Úroveň anonymity |
| --- | --- | --- | --- |
| Atributy týkající se věřitele | Identifikátor věřitele | Identifikace věřitelů v souladu s kodifikací v Databázi rejstříku institucí a přidružených společností ESCB (Register of Institutions and Affiliates Database – RIAD) (*1). | Neanonymní |
| Atributy týkající se dlužníka | Identifikátor dlužníka | Alfanumerická identifikace dlužníků s cílem zajistit, aby nemohli být identifikováni jednotliví dlužníci | Anonymní |
| Země, v níž je dlužník rezidentem | Země, v níž je dlužník rezidentem, v souladu se standardem ISO 3166 (*2). |
| Institucionální sektor | Institucionální sektor (nebo subsektor) dlužníka v souladu s klasifikací ESA 2010. Vyžadují se tyto (sub)sektory:






  — | Nefinanční podniky (S.11) |

„Druh

Atributy

Přehled

Úroveň anonymity

Atributy týkající se věřitele

Identifikátor věřitele

Identifikace věřitelů v souladu s kodifikací v Databázi rejstříku institucí a přidružených společností ESCB (Register of Institutions and Affiliates Database – RIAD) (*1).

Neanonymní

Atributy týkající se dlužníka

Identifikátor dlužníka

Alfanumerická identifikace dlužníků s cílem zajistit, aby nemohli být identifikováni jednotliví dlužníci

Anonymní

Země, v níž je dlužník rezidentem

Země, v níž je dlužník rezidentem, v souladu se standardem ISO 3166 (*2).

Institucionální sektor

Institucionální sektor (nebo subsektor) dlužníka v souladu s klasifikací ESA 2010. Vyžadují se tyto (sub)sektory:

—

Nefinanční podniky (S.11)

| — | Centrální banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Centrální banka (S.121)

| — | Instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S.122) |
| --- | --- |

—

Instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S.122)

| — | Fondy peněžního trhu (S.123) |
| --- | --- |

—

Fondy peněžního trhu (S.123)

| — | Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124) |
| --- | --- |

—

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

| — | Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů (S.125) |
| --- | --- |

—

Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů (S.125)

| — | Pomocné finanční instituce (S.126) |
| --- | --- |

—

Pomocné finanční instituce (S.126)

| — | Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127) |
| --- | --- |

—

Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127)

| — | Pojišťovací společnosti (S.128) |
| --- | --- |

—

Pojišťovací společnosti (S.128)

| — | Penzijní fondy (S.129) |
| --- | --- |

—

Penzijní fondy (S.129)

| — | Vládní instituce (S.13) |
| --- | --- |

—

Vládní instituce (S.13)

| — | Domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15) |
| --- | --- |

—

Domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Sektor hospodářské činnosti

Klasifikace (finančních a nefinančních) dlužníků podle jejich hospodářské činnosti v souladu se statistickou klasifikací NACE rev. 2 (*3). Kódy NACE se vykazují s podrobností dvou úrovní (podle oddílů).

Velikost

Klasifikace dlužníků podle jejich velikosti: mikropodniky, malé, střední a velké podniky.

Proměnné týkající se údajů o úvěru

Identifikátor úvěru

Alfanumerická identifikace úvěrů, jak ji používají zpravodajské instituce na vnitrostátní úrovni.

—

Měna

Měna, v níž je úvěr denominován, v souladu s normou ISO 4217 (*2).

Druh úvěru

Klasifikace úvěrů podle jejich druhu:

| — | splatné na požádání (výzvu) a s krátkou lhůtou (běžný účet) |
| --- | --- |

—

splatné na požádání (výzvu) a s krátkou lhůtou (běžný účet)

| — | pohledávky z kreditních karet |
| --- | --- |

—

pohledávky z kreditních karet

| — | obchodní pohledávky |
| --- | --- |

—

obchodní pohledávky

| — | finanční pronájem (leasing) |
| --- | --- |

—

finanční pronájem (leasing)

| — | úvěry z reverzních repo operací |
| --- | --- |

—

úvěry z reverzních repo operací

| — | jiné termínované úvěry |
| --- | --- |

—

jiné termínované úvěry

Druh zajištění

Druh zajištění poskytnutého úvěru; zajištění nemovitostmi, jiné zajištění (včetně cenných papírů a zlata), bez zajištění.

Původní splatnost

Splatnost úvěru dohodnutá na počátku nebo v den pozdějšího opětovného projednání podmínek; kratší než jeden rok nebo v délce jednoho roku, delší než jeden rok.

Zbytková splatnost

Splatnost vztahující se k dohodnuté době splacení úvěru; kratší než jeden rok nebo v délce jednoho roku, delší než jeden rok.

Status nespláceného úvěru

Úvěry, kde u dlužníka došlo k selhání.

Syndikovaný úvěr

Jediná smlouva o úvěru, jíž se jako věřitelé účastní několik institucí.

Podřízený dluh

Nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až poté, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším postavením (např. vklady/úvěry), což jim propůjčuje některé znaky ‚akcií a jiných účastí‘.

Ukazatele týkající se údajů o úvěru

Čerpaný úvěr

Celkový zůstatek úvěru (jistina bez odečtení snížení hodnoty) vykazovaný bez očištění o úpravy úvěrového rizika s výjimkou úvěrových ztrát vykazovaných jako odpisy.

—

Úvěrové rámce

Výše poskytnutého, nikoli však čerpaného úvěru.

Nedoplatky

Jakákoli splátka (částka) úvěru, jejíž splatnost nastala před více než 90 dny.

Hodnota zajištění

Hodnota zajištění v okamžiku vykazování.

Specifická úprava úvěrového rizika

Specifická rezerva na krytí úvěrových ztrát pro úvěrová rizika v souladu s příslušným účetním rámcem. Toto opatření musí být vykazováno jen v případě nesplácených úvěrů.

Rizikově vážená aktiva

Hodnota rizikově vážených expozic v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (*4) nebo v souladu s následnými akty.

Pravděpodobnost selhání (jen pro úvěrové instituce, které používají přístup založený na interním ratingu)

Pravděpodobnost selhání protistrany během jednoho roku v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo v souladu s následnými akty. V případě vykazování podle jednotlivých dlužníků se vykazuje vážený průměr podle objemu.

Ztrátovost ze selhání (jen pro úvěrové instituce, které používají přístup založený na interním ratingu)

Poměr mezi ztrátou z expozice z důvodu selhání protistrany a částkou dlužnou v okamžiku selhání v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo v souladu s následnými akty. V případě vykazování podle jednotlivých dlužníků se vykazuje vážený průměr podle objemu.

Úroková sazba

Poměr (vyjádřený v procentech za rok) mezi částkou, kterou má dlužník platit věřiteli během určité dohodnuté doby, a výší jistiny úvěru, vkladu nebo dluhového cenného papíru v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 (*5) nebo v souladu s následnými akty. V případě vykazování podle jednotlivých dlužníků se vykazuje vážený průměr podle objemu.

---

(*1)  Pokud jde o měnové finanční instituce, viz seznam zveřejněný na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

*1

(*2)  Zveřejněno Mezinárodní organizací pro normalizaci (ISO) na internetových stránkách www.iso.org.

*2

(*3)  Zveřejněno Evropskou komisí (Eurostatem) na internetových stránkách www.ec.europa.eu/eurostat.

*3

(*4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.)

*4

(*5)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 24).“.

*5

---