# Službeni list L 203/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 203 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.28. srpnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 203

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.28. srpnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/1208 оd 23. prosinca 2015. o državnoj potpori SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) koju je Italija dodijelila banci Tercas
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9526)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1209 оd 12. srpnja 2016. o zamjeni Priloga Provedbenoj odluci 2013/115/EU o usvajanju Priručnika SIRENE i drugih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4283) | 35 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/1208 оd 23. prosinca 2015. o državnoj potpori SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) koju je Italija dodijelila banci Tercas
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9526)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9526)

1

1

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1209 оd 12. srpnja 2016. o zamjeni Priloga Provedbenoj odluci 2013/115/EU o usvajanju Priručnika SIRENE i drugih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4283)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4283)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 28.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 203/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1208

оd 23. prosinca 2015.

o državnoj potpori SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) koju je Italija dodijelila banci Tercas

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 9526)

(Vjerodostojna je samo verzija na talijanskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1),

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je iz novinskih članaka i sadržaja web-mjesta banke Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA te talijanskog sustava osiguranja depozita, Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi („FITD” ili „Fond”), saznala da je FITD poduzeo korake radi pružanja podrške banci. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je iz novinskih članaka i sadržaja web-mjesta banke Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA te talijanskog sustava osiguranja depozita, Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi („FITD” ili „Fond”), saznala da je FITD poduzeo korake radi pružanja podrške banci.

web

| (2) | Komisija je 8. kolovoza i 10. listopada 2014. zatražila informacije od Italije, na što je Italija odgovorila 16. rujna i 14. studenoga 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 8. kolovoza i 10. listopada 2014. zatražila informacije od Italije, na što je Italija odgovorila 16. rujna i 14. studenoga 2014.

| (3) | Komisija je dopisom od 27. veljače 2015. („odluka o pokretanju postupka”) obavijestila Italiju da je u pogledu potpore odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je dopisom od 27. veljače 2015. („odluka o pokretanju postupka”) obavijestila Italiju da je u pogledu potpore odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”).

| (4) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije24. travnja 2015. (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe u pogledu potpore. |
| --- | --- |

(4)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije24. travnja 2015. (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe u pogledu potpore.

Službenom listu Europske unije

2

| (5) | Komisija je 2. travnja 2015. zaprimila primjedbe Italije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 2. travnja 2015. zaprimila primjedbe Italije.

| (6) | Komisija je 22. svibnja 2015. zaprimila primjedbe dviju zainteresiranih strana, odnosno banaka Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA i Banca Popolare di Bari SCpA („BPB”). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 22. svibnja 2015. zaprimila primjedbe dviju zainteresiranih strana, odnosno banaka Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA i Banca Popolare di Bari SCpA („BPB”).

| (7) | Istog je dana zaprimila i primjedbe FITD-a i talijanske središnje banke, Banke Italije. |
| --- | --- |

(7)

Istog je dana zaprimila i primjedbe FITD-a i talijanske središnje banke, Banke Italije.

| (8) | Komisija je 9. lipnja 2015. proslijedila te primjedbe Italiji i pružila joj priliku za očitovanje. Italija je obavijestila Komisiju da se neće očitovati o primjedbama. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 9. lipnja 2015. proslijedila te primjedbe Italiji i pružila joj priliku za očitovanje. Italija je obavijestila Komisiju da se neće očitovati o primjedbama.

| (9) | Dva sastanka s Italijom i zainteresiranim stranama održana su 13. kolovoza i 17. rujna 2015. Italija je na tim sastancima iznijela argumente koje je navela u svojoj ranijoj službenoj korespondenciji. |
| --- | --- |

(9)

Dva sastanka s Italijom i zainteresiranim stranama održana su 13. kolovoza i 17. rujna 2015. Italija je na tim sastancima iznijela argumente koje je navela u svojoj ranijoj službenoj korespondenciji.

2.   KONTEKST

KONTEKST

2.1.   Tercas

Tercas

| (10) | Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA holding je bankarske grupe („Tercas”), koji uglavnom posluje u regiji Abruzzo. Krajem 2011. Fondazione Tercas bio je glavni dioničar holdinga, koji je u to vrijeme imao 65 % udjela. |
| --- | --- |

(10)

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA holding je bankarske grupe („Tercas”), koji uglavnom posluje u regiji Abruzzo. Krajem 2011. Fondazione Tercas bio je glavni dioničar holdinga, koji je u to vrijeme imao 65 % udjela.

| (11) | Tercas je krajem 2011. uključio banku Banca Caripe SpA („Caripe”), regionalnu banku koja uglavnom posluje u regiji Abruzzo, a koju je Tercas stekao krajem 2010. s udjelom od 90 % i koja je bila iskazana u Tercasovim konsolidiranim financijskim izvještajima. Tercasov kapital iznosio je 50 milijuna EUR, a pričuve 311 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(11)

Tercas je krajem 2011. uključio banku Banca Caripe SpA („Caripe”), regionalnu banku koja uglavnom posluje u regiji Abruzzo, a koju je Tercas stekao krajem 2010. s udjelom od 90 % i koja je bila iskazana u Tercasovim konsolidiranim financijskim izvještajima. Tercasov kapital iznosio je 50 milijuna EUR, a pričuve 311 milijuna EUR.

| (12) | Isto tako, krajem 2011. Tercasova konsolidirana bilanca iznosila je ukupno 5,3 milijarde EUR, neto krediti klijentima iznosili su 4,5 milijardi EUR, depoziti klijenata iznosili su 2,7 milijardi EUR, a imao je 165 podružnica i 1 225 zaposlenika. |
| --- | --- |

(12)

Isto tako, krajem 2011. Tercasova konsolidirana bilanca iznosila je ukupno 5,3 milijarde EUR, neto krediti klijentima iznosili su 4,5 milijardi EUR, depoziti klijenata iznosili su 2,7 milijardi EUR, a imao je 165 podružnica i 1 225 zaposlenika.

| (13) | Na dan 17. travnja 2012., nakon što je provela inspekciju u Tercasu (3), Banka Italije preporučila je da talijanski ministar gospodarstva i financija stavi Tercas pod posebnu upravu u skladu s člankom 70. talijanskog Zakona o bankama (Testo Unico Bancario). |
| --- | --- |

(13)

Na dan 17. travnja 2012., nakon što je provela inspekciju u Tercasu (3), Banka Italije preporučila je da talijanski ministar gospodarstva i financija stavi Tercas pod posebnu upravu u skladu s člankom 70. talijanskog Zakona o bankama (Testo Unico Bancario).

3

Testo Unico Bancario

| (14) | Dana 30. travnja 2012. ministar gospodarstva i financija donio je naredbu o stavljanju Tercasa pod posebnu upravu (4). Banka Italije imenovala je posebnog upravitelja (commissario straordinario) radi utvrđivanja stanja, otklanjanja nepravilnosti te promicanja rješenja u interesu deponenata. |
| --- | --- |

(14)

Dana 30. travnja 2012. ministar gospodarstva i financija donio je naredbu o stavljanju Tercasa pod posebnu upravu (4). Banka Italije imenovala je posebnog upravitelja (commissario straordinario) radi utvrđivanja stanja, otklanjanja nepravilnosti te promicanja rješenja u interesu deponenata.

4

commissario straordinario

| (15) | U potrazi za rješenjem za Tercasove poteškoće posebni upravitelj procijenio je razne mogućnosti. Upravitelj je najprije razmotrio dvije mogućnosti za rekapitalizaciju Tercasa, koju bi proveo Fondazione Tercas (glavni Tercasov dioničar) ili Credito Valtellinese (dioničar s udjelom od 7,8 %), da bih ih zatim odbacio. |
| --- | --- |

(15)

U potrazi za rješenjem za Tercasove poteškoće posebni upravitelj procijenio je razne mogućnosti. Upravitelj je najprije razmotrio dvije mogućnosti za rekapitalizaciju Tercasa, koju bi proveo Fondazione Tercas (glavni Tercasov dioničar) ili Credito Valtellinese (dioničar s udjelom od 7,8 %), da bih ih zatim odbacio.

| (16) | U listopadu 2013. posebni je upravitelj, u dogovoru s Bankom Italije, stupio u kontakt s BPB-om, koji je iskazao interes za ulaganje kapitala u Tercas, podložno dubinskoj analizi imovine Tercasa i Caripea te pod uvjetom da FITD u cijelosti podmiri Tercasov negativni kapital. |
| --- | --- |

(16)

U listopadu 2013. posebni je upravitelj, u dogovoru s Bankom Italije, stupio u kontakt s BPB-om, koji je iskazao interes za ulaganje kapitala u Tercas, podložno dubinskoj analizi imovine Tercasa i Caripea te pod uvjetom da FITD u cijelosti podmiri Tercasov negativni kapital.

| (17) | Dana 25. listopada 2013., na temelju članka 29. FITD-ova statuta (Statuto), posebni je upravitelj zatražio od FITD-a podršku u obliku rekapitalizacije u vrijednosti od najviše 280 milijuna EUR radi pokrića Tercasova negativnog kapitala na dan 30. rujna 2013. te da FITD preuzme obvezu stjecanja imovine umanjene vrijednosti. |
| --- | --- |

(17)

Dana 25. listopada 2013., na temelju članka 29. FITD-ova statuta (Statuto), posebni je upravitelj zatražio od FITD-a podršku u obliku rekapitalizacije u vrijednosti od najviše 280 milijuna EUR radi pokrića Tercasova negativnog kapitala na dan 30. rujna 2013. te da FITD preuzme obvezu stjecanja imovine umanjene vrijednosti.

Statuto

| (18) | Na sastanku održanom 28. listopada 2013. Izvršni odbor (Comitato di gestione) FITD-a donio je odluku o pružanju podrške Tercasu u skladu s člankom 96.-ter stavkom 1. točkom (d) Zakona o bankama u iznosu od najviše 280 milijuna EUR. Upravni odbor FITD-a (Consiglio) odobrio je odluku o intervenciji 29. listopada 2013. |
| --- | --- |

(18)

Na sastanku održanom 28. listopada 2013. Izvršni odbor (Comitato di gestione) FITD-a donio je odluku o pružanju podrške Tercasu u skladu s člankom 96.-ter stavkom 1. točkom (d) Zakona o bankama u iznosu od najviše 280 milijuna EUR. Upravni odbor FITD-a (Consiglio) odobrio je odluku o intervenciji 29. listopada 2013.

Comitato di gestione

ter

Consiglio

| (19) | FITD je 30. listopada 2013. zatražio odobrenje Banke Italije za tu mjeru podrške; Banka Italije dala je odobrenje 4. studenoga 2013. FITD, međutim, u konačnici nije proveo tu mjeru. |
| --- | --- |

(19)

FITD je 30. listopada 2013. zatražio odobrenje Banke Italije za tu mjeru podrške; Banka Italije dala je odobrenje 4. studenoga 2013. FITD, međutim, u konačnici nije proveo tu mjeru.

| (20) | Postupak dubinske analize Tercasove imovine okončan je 18. ožujka 2014. neslaganjem FITD-ovih stručnjaka i stručnjaka bankarske grupe („BPB”) pod kontrolom holdinga Banca Popolare di Bari SCpA. Pitanje je riješeno nakon što su strane dogovorile arbitražu koju će provesti arbitar kojeg imenuje Banka Italije. Postupkom dubinske analize otkrivena su dodatna umanjenja vrijednosti imovine. |
| --- | --- |

(20)

Postupak dubinske analize Tercasove imovine okončan je 18. ožujka 2014. neslaganjem FITD-ovih stručnjaka i stručnjaka bankarske grupe („BPB”) pod kontrolom holdinga Banca Popolare di Bari SCpA. Pitanje je riješeno nakon što su strane dogovorile arbitražu koju će provesti arbitar kojeg imenuje Banka Italije. Postupkom dubinske analize otkrivena su dodatna umanjenja vrijednosti imovine.

| (21) | Dana 1. srpnja 2014. FITD je ponovno od Banke Italije zatražio odobrenje podrške Tercasu, ali pod izmijenjenim uvjetima. |
| --- | --- |

(21)

Dana 1. srpnja 2014. FITD je ponovno od Banke Italije zatražio odobrenje podrške Tercasu, ali pod izmijenjenim uvjetima.

| (22) | Dana 7. srpnja 2014. Banka Italije odobrila je tu podršku pod izmijenjenim uvjetima (5). |
| --- | --- |

(22)

Dana 7. srpnja 2014. Banka Italije odobrila je tu podršku pod izmijenjenim uvjetima (5).

5

| (23) | Banka Italije ovlastila je posebnog upravitelja Tercasa za sazivanje izvanredne skupštine dioničara 27. srpnja 2014., na kojoj je trebalo odlučiti o mjerama za pokrivanje gubitaka nastalih tijekom posebne uprave te o istodobnom povećanju kapitala za 230 milijuna EUR koji je trebao upisati BPB. |
| --- | --- |

(23)

Banka Italije ovlastila je posebnog upravitelja Tercasa za sazivanje izvanredne skupštine dioničara 27. srpnja 2014., na kojoj je trebalo odlučiti o mjerama za pokrivanje gubitaka nastalih tijekom posebne uprave te o istodobnom povećanju kapitala za 230 milijuna EUR koji je trebao upisati BPB.

| (24) | Gubici Tercasa u razdoblju od 1. siječnja 2012. do 31. ožujka 2014. iznosili su 603 milijuna EUR. Nakon potpunog otpisa preostalog kapitala od 337 milijuna EUR, Tercasov neto kapital stoga je 31. ožujka 2014. bio negativan i iznosio je -266 milijuna EUR (6). |
| --- | --- |

(24)

Gubici Tercasa u razdoblju od 1. siječnja 2012. do 31. ožujka 2014. iznosili su 603 milijuna EUR. Nakon potpunog otpisa preostalog kapitala od 337 milijuna EUR, Tercasov neto kapital stoga je 31. ožujka 2014. bio negativan i iznosio je -266 milijuna EUR (6).

6

| (25) | Na skupštini dioničara Tercasa održanoj 27. srpnja 2014. (7) odlučeno je sljedeće:






  1. | djelomično pokriti gubitke, među ostalim dovođenjem kapitala na nulu i ukidanjem svih redovnih dionica u optjecaju te |
| --- | --- | --- |

(25)

Na skupštini dioničara Tercasa održanoj 27. srpnja 2014. (7) odlučeno je sljedeće:

7

1.

djelomično pokriti gubitke, među ostalim dovođenjem kapitala na nulu i ukidanjem svih redovnih dionica u optjecaju te

| 2. | povećati kapital na 230 milijuna EUR izdavanjem novih redovnih dionica koje će biti ponuđene isključivo BPB-u; to povećanje kapitala provedeno je 27. srpnja 2014. i djelomično je uplaćeno prebijanjem kredita od 480 milijuna EUR koji je BPB odobrio Tercasu 5. studenoga 2013. |
| --- | --- |

2.

povećati kapital na 230 milijuna EUR izdavanjem novih redovnih dionica koje će biti ponuđene isključivo BPB-u; to povećanje kapitala provedeno je 27. srpnja 2014. i djelomično je uplaćeno prebijanjem kredita od 480 milijuna EUR koji je BPB odobrio Tercasu 5. studenoga 2013.

| (26) | U rujnu 2014. Tercas je proveo rekapitalizaciju svojeg društva kćeri Caripe ulaganjem 75 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(26)

U rujnu 2014. Tercas je proveo rekapitalizaciju svojeg društva kćeri Caripe ulaganjem 75 milijuna EUR.

| (27) | Dana 1. listopada 2014. u Tercasu je ukinuta posebna uprava i BPB je imenovao novu upravu. |
| --- | --- |

(27)

Dana 1. listopada 2014. u Tercasu je ukinuta posebna uprava i BPB je imenovao novu upravu.

| (28) | Dana 30. rujna 2014., na kraju posebne uprave, ukupna imovina Tercasa iznosila je 2 994 milijuna EUR, depoziti klijenata iznosili su 2 198 milijuna EUR, neto prihodujući krediti iznosili su 1 766 milijuna EUR, rezerviranja za loše kredite iznosila su 716 milijuna EUR, a ukupni osnovni kapital iznosio je 182 milijuna EUR (8). |
| --- | --- |

(28)

Dana 30. rujna 2014., na kraju posebne uprave, ukupna imovina Tercasa iznosila je 2 994 milijuna EUR, depoziti klijenata iznosili su 2 198 milijuna EUR, neto prihodujući krediti iznosili su 1 766 milijuna EUR, rezerviranja za loše kredite iznosila su 716 milijuna EUR, a ukupni osnovni kapital iznosio je 182 milijuna EUR (8).

8

| (29) | BPB je u ožujku 2015. upisao novo povećanje Tercasova kapitala u iznosu od 135,4 milijuna EUR (uključujući 40,4 milijuna EUR za njegovo društvo kćer Caripe), zbog dodatnih gubitaka nastalih u četvrtom tromjesečju 2014. te radi pokrića troškova restrukturiranja u 2015. i 2016. i poboljšanja Tercasovih stopa kapitala. |
| --- | --- |

(29)

BPB je u ožujku 2015. upisao novo povećanje Tercasova kapitala u iznosu od 135,4 milijuna EUR (uključujući 40,4 milijuna EUR za njegovo društvo kćer Caripe), zbog dodatnih gubitaka nastalih u četvrtom tromjesečju 2014. te radi pokrića troškova restrukturiranja u 2015. i 2016. i poboljšanja Tercasovih stopa kapitala.

2.2.   BPB

BPB

| (30) | Banca Popolare di Bari SCpA holding je bankarske grupe BPB. BPB posluje uglavnom na jugu Italije. Krajem 2013. ukupna bilanca BPB-a iznosila je 10,3 milijarde EUR, krediti klijentima iznosili su 6,9 milijardi EUR, depoziti klijenata iznosili su 6,6 milijardi EUR, a imao je 247 podružnica i 2 206 zaposlenika, stopu osnovnog kapitala od 8,1 % i stopu ukupnog kapitala od 11 %. |
| --- | --- |

(30)

Banca Popolare di Bari SCpA holding je bankarske grupe BPB. BPB posluje uglavnom na jugu Italije. Krajem 2013. ukupna bilanca BPB-a iznosila je 10,3 milijarde EUR, krediti klijentima iznosili su 6,9 milijardi EUR, depoziti klijenata iznosili su 6,6 milijardi EUR, a imao je 247 podružnica i 2 206 zaposlenika, stopu osnovnog kapitala od 8,1 % i stopu ukupnog kapitala od 11 %.

| (31) | BPB je u prosincu 2014. izvršio povećanje kapitala u iznosu od 500 milijuna EUR koje se sastojalo od izdavanja novih dionica u iznosu do 300 milijuna EUR i izdavanja podređenog kredita koji se priznaje kao dopunski kapital u iznosu do 200 milijuna EUR. Povećanjem kapitala poboljšane su stope kapitala BPB-a, na koje je utjecalo stjecanje Tercasa. |
| --- | --- |

(31)

BPB je u prosincu 2014. izvršio povećanje kapitala u iznosu od 500 milijuna EUR koje se sastojalo od izdavanja novih dionica u iznosu do 300 milijuna EUR i izdavanja podređenog kredita koji se priznaje kao dopunski kapital u iznosu do 200 milijuna EUR. Povećanjem kapitala poboljšane su stope kapitala BPB-a, na koje je utjecalo stjecanje Tercasa.

2.3.   Talijanski sustav osiguranja depozita i FITD

Talijanski sustav osiguranja depozita i FITD

| (32) | U skladu s Direktivom 94/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9), koja se primjenjivala u vrijeme FITD-ove intervencije u pogledu Tercasa, nijedna kreditna institucija ne može primati depozite ako nije članica službeno priznatog sustava osiguranja depozita (10). U skladu s člankom 96. talijanskog Zakona o bankama, „talijanske banke članice su sustava osiguranja depozita koji je uspostavljen i priznat u Italiji. Zadružne banke (banche di credito cooperativo) članice su sustava osiguranja depozita uspostavljenog u okviru njihove mreže” (11). |
| --- | --- |

(32)

U skladu s Direktivom 94/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9), koja se primjenjivala u vrijeme FITD-ove intervencije u pogledu Tercasa, nijedna kreditna institucija ne može primati depozite ako nije članica službeno priznatog sustava osiguranja depozita (10). U skladu s člankom 96. talijanskog Zakona o bankama, „talijanske banke članice su sustava osiguranja depozita koji je uspostavljen i priznat u Italiji. Zadružne banke (banche di credito cooperativo) članice su sustava osiguranja depozita uspostavljenog u okviru njihove mreže” (11).

9

10

banche di credito cooperativo

11

| (33) | U Italiji trenutačno postoje dva sustava osiguranja depozita:






  1. | FITD, koji je 10. prosinca 1996. priznat kao sustav osiguranja depozita, obvezni je konzorcij (12) osnovan u skladu s privatnim pravom. To je do danas jedini uspostavljeni i priznati talijanski sustav osiguranja depozita u kojem je članstvo otvoreno bankama koje nisu zadružne banke (13). U skladu s člankom 2. FITD-ova statuta, koji je odobrila Banka Italije: „Članice su Fonda talijanske banke, uz iznimku zadružnih banaka”. |
| --- | --- | --- |

(33)

U Italiji trenutačno postoje dva sustava osiguranja depozita:

1.

FITD, koji je 10. prosinca 1996. priznat kao sustav osiguranja depozita, obvezni je konzorcij (12) osnovan u skladu s privatnim pravom. To je do danas jedini uspostavljeni i priznati talijanski sustav osiguranja depozita u kojem je članstvo otvoreno bankama koje nisu zadružne banke (13). U skladu s člankom 2. FITD-ova statuta, koji je odobrila Banka Italije: „Članice su Fonda talijanske banke, uz iznimku zadružnih banaka”.

12

13

| 2. | Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo obvezan je sustav osiguranja depozita u kojem je članstvo otvoreno samo zadružnim bankama, koje su dužne biti njegove članice. |
| --- | --- |

2.

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo obvezan je sustav osiguranja depozita u kojem je članstvo otvoreno samo zadružnim bankama, koje su dužne biti njegove članice.

| (34) | U skladu s člankom 96-bis Zakona o bankama i člankom 29. FITD-ova statuta, FITD pod određenim uvjetima može poduzeti mjere radi pružanja podrške članicama pod posebnom upravom. |
| --- | --- |

(34)

U skladu s člankom 96-bis Zakona o bankama i člankom 29. FITD-ova statuta, FITD pod određenim uvjetima može poduzeti mjere radi pružanja podrške članicama pod posebnom upravom.

| (35) | Takve se mjere financiraju ex post, obveznim doprinosima banaka članica. Iznos pojedinačnog doprinosa utvrđuje se na temelju relevantnih odredaba FITD-ova statuta (14) razmjerno osiguranim depozitima koje svaka banka drži. Doprinosi se ne iskazuju izravno u FITD-ovoj bilanci, nego na zasebnom računu za određenu mjeru podrške. |
| --- | --- |

(35)

Takve se mjere financiraju ex post, obveznim doprinosima banaka članica. Iznos pojedinačnog doprinosa utvrđuje se na temelju relevantnih odredaba FITD-ova statuta (14) razmjerno osiguranim depozitima koje svaka banka drži. Doprinosi se ne iskazuju izravno u FITD-ovoj bilanci, nego na zasebnom računu za određenu mjeru podrške.

ex post

14

| (36) | Dva upravljačka tijela FITD-a donose odluke o mjerama podrške.






  1. | Prvo je od njih Upravni odbor (15) koji odlučuje apsolutnom većinom članova prisutnih na sastanku na kojem se odluka donosi. Predsjednika Upravnog odbora imenuju članovi Upravnog odbora. Redovni članovi biraju se razmjerno osiguranim depozitima koje drži svaka banka, čime se uplatitelji većeg doprinosa stavljaju u povoljniji položaj, ali se osigurava i zastupljenost manjih banaka (16). Redovni članovi Upravnog odbora, trenutačno njih 23, većinom su predstavnici najvećih banaka članica (17); banke Unicredit, Intesa Sanpaolo i Monte dei Paschi di Siena trenutačno imaju po dva predstavnika. Predsjednik organizacije Associazione Bancaria Italiana (ABI) također je član Upravnog odbora. |
| --- | --- | --- |

(36)

Dva upravljačka tijela FITD-a donose odluke o mjerama podrške.

1.

Prvo je od njih Upravni odbor (15) koji odlučuje apsolutnom većinom članova prisutnih na sastanku na kojem se odluka donosi. Predsjednika Upravnog odbora imenuju članovi Upravnog odbora. Redovni članovi biraju se razmjerno osiguranim depozitima koje drži svaka banka, čime se uplatitelji većeg doprinosa stavljaju u povoljniji položaj, ali se osigurava i zastupljenost manjih banaka (16). Redovni članovi Upravnog odbora, trenutačno njih 23, većinom su predstavnici najvećih banaka članica (17); banke Unicredit, Intesa Sanpaolo i Monte dei Paschi di Siena trenutačno imaju po dva predstavnika. Predsjednik organizacije Associazione Bancaria Italiana (ABI) također je član Upravnog odbora.

15

16

17

| 2. | Drugo je upravljačko tijelo Izvršni odbor (18) koji odlučuje običnom većinom članova prisutnih na sastanku na kojem se odluka donosi. Njegovi su članovi predsjednik Upravnog odbora, zamjenik predsjednika Upravnog odbora, koji djeluje i kao zamjenik predsjednika Izvršnog odbora, te šest drugih članova Upravnog odbora. |
| --- | --- |

2.

Drugo je upravljačko tijelo Izvršni odbor (18) koji odlučuje običnom većinom članova prisutnih na sastanku na kojem se odluka donosi. Njegovi su članovi predsjednik Upravnog odbora, zamjenik predsjednika Upravnog odbora, koji djeluje i kao zamjenik predsjednika Izvršnog odbora, te šest drugih članova Upravnog odbora.

18

| (37) | Izvršni odbor (19) odlučuje o mjerama podrške u obliku financiranja i jamstava, dok Upravni odbor na prijedlog Izvršnog odbora (20) odlučuje o stjecanju udjela u vlasničkom kapitalu i drugim mjerama tehničke podrške. |
| --- | --- |

(37)

Izvršni odbor (19) odlučuje o mjerama podrške u obliku financiranja i jamstava, dok Upravni odbor na prijedlog Izvršnog odbora (20) odlučuje o stjecanju udjela u vlasničkom kapitalu i drugim mjerama tehničke podrške.

19

20

3.   MJERE

MJERE

| (38) | Podrška FITD-a, koju je Banka Italije odobrila 7. srpnja 2014., obuhvaća sljedeće mjere:
  1.   
  prva mjera
  : bespovratni doprinos u iznosu od 265 milijuna EUR za pokriće Tercasova negativnog kapitala;
  2.   
  druga mjera
  : trogodišnje jamstvo u iznosu od 35 milijuna EUR za pokriće kreditnog rizika koji proizlazi iz određenih izloženosti Tercasa prema [...] (21). Dužnici su te izloženosti (dva kredita s jednokratnom otplatom glavnice po dospijeću 31. ožujka 2015.) u cijelosti otplatili po dospijeću te je jamstvo isteklo i nije bilo aktivirano;
  3.   
  treća mjera
  : jamstvo u iznosu od najviše 30 milijuna EUR za pokriće dodatnih troškova koji bi mogli nastati zbog plaćanja poreza za prvu mjeru. Takva plaćanja poreza bila bi potrebna kada prva mjera prema talijanskom pravu ne bi bila oslobođena od plaćanja poreza (*1). U skladu s relevantnim zakonodavstvom, za posebno oslobođenje od poreza za FITD-ove mjere podrške bilo je potrebno odobrenje Europske komisije. U ovom je slučaju FITD Tercasu isplatio cijeli iznos od 30 milijuna EUR prije nego je Komisija donijela odluku o oslobođenju od poreza. |
| --- | --- |

(38)

Podrška FITD-a, koju je Banka Italije odobrila 7. srpnja 2014., obuhvaća sljedeće mjere:

1.   
  prva mjera
  : bespovratni doprinos u iznosu od 265 milijuna EUR za pokriće Tercasova negativnog kapitala;

prva mjera

2.   
  druga mjera
  : trogodišnje jamstvo u iznosu od 35 milijuna EUR za pokriće kreditnog rizika koji proizlazi iz određenih izloženosti Tercasa prema [...] (21). Dužnici su te izloženosti (dva kredita s jednokratnom otplatom glavnice po dospijeću 31. ožujka 2015.) u cijelosti otplatili po dospijeću te je jamstvo isteklo i nije bilo aktivirano;

druga mjera

21

3.   
  treća mjera
  : jamstvo u iznosu od najviše 30 milijuna EUR za pokriće dodatnih troškova koji bi mogli nastati zbog plaćanja poreza za prvu mjeru. Takva plaćanja poreza bila bi potrebna kada prva mjera prema talijanskom pravu ne bi bila oslobođena od plaćanja poreza (*1). U skladu s relevantnim zakonodavstvom, za posebno oslobođenje od poreza za FITD-ove mjere podrške bilo je potrebno odobrenje Europske komisije. U ovom je slučaju FITD Tercasu isplatio cijeli iznos od 30 milijuna EUR prije nego je Komisija donijela odluku o oslobođenju od poreza.

treća mjera

*1

4.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (39) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka došla do privremenog zaključka da bi mjere, koje nisu bile prijavljene, mogle sadržavati državnu potporu u smislu članka 107. Ugovora te da postoje sumnje u pogledu njihove spojivosti s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka došla do privremenog zaključka da bi mjere, koje nisu bile prijavljene, mogle sadržavati državnu potporu u smislu članka 107. Ugovora te da postoje sumnje u pogledu njihove spojivosti s unutarnjim tržištem.

| (40) | Privremeni zaključak Komisije bio je da su FITD-ove mjere podrške pripisive talijanskoj državi te da su FITD-ova sredstva pod javnim nadzorom. FITD je djelovao u skladu s javnim ovlastima koje je propisala država: Zakon o bankama osnova je za priznavanje FITD-a kao obveznog sustava osiguranja depozita. Člankom 96.-bis Zakona o bankama dopuštene su intervencije FITD-a koje nisu plaćanja naknade deponentima u slučaju likvidacije, a statut FITD-a odobrila je Banka Italije. Osim toga, FITD je za intervencije u slučajevima koji nisu bili likvidacije, ili na neki drugi način, uvijek morao imati odobrenje talijanske države preko Banke Italije. |
| --- | --- |

(40)

Privremeni zaključak Komisije bio je da su FITD-ove mjere podrške pripisive talijanskoj državi te da su FITD-ova sredstva pod javnim nadzorom. FITD je djelovao u skladu s javnim ovlastima koje je propisala država: Zakon o bankama osnova je za priznavanje FITD-a kao obveznog sustava osiguranja depozita. Člankom 96.-bis Zakona o bankama dopuštene su intervencije FITD-a koje nisu plaćanja naknade deponentima u slučaju likvidacije, a statut FITD-a odobrila je Banka Italije. Osim toga, FITD je za intervencije u slučajevima koji nisu bili likvidacije, ili na neki drugi način, uvijek morao imati odobrenje talijanske države preko Banke Italije.

| (41) | Komisija u pogledu pitanja selektivne prednosti smatra da FITD nije djelovao u svojstvu subjekta u tržišnom gospodarstvu jer je odobravao bespovratne doprinose radi pokrića negativnog kapitala, a za jamstva izdana u korist Tercasa nije obračunao nikakvu naknadu. Zahvaljujući mjerama Tercas je izbjegao izlazak s tržišta, što vjerojatno ne bi uspio bez takve podrške. |
| --- | --- |

(41)

Komisija u pogledu pitanja selektivne prednosti smatra da FITD nije djelovao u svojstvu subjekta u tržišnom gospodarstvu jer je odobravao bespovratne doprinose radi pokrića negativnog kapitala, a za jamstva izdana u korist Tercasa nije obračunao nikakvu naknadu. Zahvaljujući mjerama Tercas je izbjegao izlazak s tržišta, što vjerojatno ne bi uspio bez takve podrške.

| (42) | Komisija je došla do privremenog zaključka da su mjere bile selektivne jer su se odnosile samo na Tercas te da je njima narušeno tržišno natjecanje jer su spriječeni stečaj Tercasa i njegov izlazak s tržišta. Tercas se natjecao sa stranim poduzetnicima, tako da je to utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je došla do privremenog zaključka da su mjere bile selektivne jer su se odnosile samo na Tercas te da je njima narušeno tržišno natjecanje jer su spriječeni stečaj Tercasa i njegov izlazak s tržišta. Tercas se natjecao sa stranim poduzetnicima, tako da je to utjecalo na trgovinu među državama članicama.

| (43) | Komisija smatra da su prva, druga i treća mjera, ako čine potporu, dodijeljene kršenjem obveza utvrđenih u članku 108. stavku 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(43)

Komisija smatra da su prva, druga i treća mjera, ako čine potporu, dodijeljene kršenjem obveza utvrđenih u članku 108. stavku 3. Ugovora.

5.   PRIMJEDBE ITALIJE I ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ITALIJE I ZAINTERESIRANIH STRANA

5.1.   Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

5.1.1.   Primjedbe Italije (22)

Primjedbe Italije

22

| (44) | Italija je dostavila primjedbu da predmetne mjere podrške nisu obvezne naravi jer je odluka o vremenu, opsegu i odabiru mjera bila sasvim prepuštena FITD-u. Nadalje, te mjere nisu izravno usporedive s obveznim zadaćama utvrđenima Zakonom o bankama, nego su izravno usmjerene na ostvarenje drugačije ili, u svakom slučaju, dodatne svrhe, a to je omogućiti preokret u poslovanju bankama u teškoćama. Svako podudaranje ciljeva u pogledu zaštite deponenata puka je slučajnost. U tom je kontekstu neutemeljeno upućivanje Komisije na presudu u predmetu Austrian Green Electricity Act (Austrijski zakon o zelenoj električnoj energiji) (23). Taj se predmet odnosi na pravilo o oslobođenju od poreza, koje je po definiciji javne naravi te je stoga opravdano pretpostaviti da je mjera pripisiva državi. |
| --- | --- |

(44)

Italija je dostavila primjedbu da predmetne mjere podrške nisu obvezne naravi jer je odluka o vremenu, opsegu i odabiru mjera bila sasvim prepuštena FITD-u. Nadalje, te mjere nisu izravno usporedive s obveznim zadaćama utvrđenima Zakonom o bankama, nego su izravno usmjerene na ostvarenje drugačije ili, u svakom slučaju, dodatne svrhe, a to je omogućiti preokret u poslovanju bankama u teškoćama. Svako podudaranje ciljeva u pogledu zaštite deponenata puka je slučajnost. U tom je kontekstu neutemeljeno upućivanje Komisije na presudu u predmetu Austrian Green Electricity Act (Austrijski zakon o zelenoj električnoj energiji) (23). Taj se predmet odnosi na pravilo o oslobođenju od poreza, koje je po definiciji javne naravi te je stoga opravdano pretpostaviti da je mjera pripisiva državi.

23

| (45) | Italija nadalje tvrdi da za tumačenje Komisije, koje se temelji na pretpostavci da se svaka intervencija sustava osiguranja depozita smatra državnom potporom, nema utemeljenja u Direktivi 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24) (koju Italija nije prenijela u nacionalno zakonodavstvo, a u trenutku donošenja mjera rok za njezino prenošenje još nije bio istekao). Komisijino tumačenje te točke nema utemeljenja ni u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. (25). Točnije, u skladu s točkom 63. Komunikacije, da bi se utvrdilo je li odluka o upotrebi sredstava za osiguranje depozita pripisiva državi potrebno je izvršiti ocjenu pojedinačnog slučaja, a člankom 11. Direktive 2014/49/EU nije utvrđena opća obveza prethodnog obavješćivanja o mjeri koju poduzima fond za osiguranje depozita. Prethodna obavijest Komisiji potrebna je samo ako se nakon provjere određenog slučaja utvrdi da mjera podrške predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(45)

Italija nadalje tvrdi da za tumačenje Komisije, koje se temelji na pretpostavci da se svaka intervencija sustava osiguranja depozita smatra državnom potporom, nema utemeljenja u Direktivi 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24) (koju Italija nije prenijela u nacionalno zakonodavstvo, a u trenutku donošenja mjera rok za njezino prenošenje još nije bio istekao). Komisijino tumačenje te točke nema utemeljenja ni u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. (25). Točnije, u skladu s točkom 63. Komunikacije, da bi se utvrdilo je li odluka o upotrebi sredstava za osiguranje depozita pripisiva državi potrebno je izvršiti ocjenu pojedinačnog slučaja, a člankom 11. Direktive 2014/49/EU nije utvrđena opća obveza prethodnog obavješćivanja o mjeri koju poduzima fond za osiguranje depozita. Prethodna obavijest Komisiji potrebna je samo ako se nakon provjere određenog slučaja utvrdi da mjera podrške predstavlja državnu potporu.

24

25

| (46) | U pogledu pripisivosti FITD-ove mjere Italiji, Italija svoju analizu temelji na testu pripisivosti razvijenom u predmetu Stardust Marine (26) te smatra da njegovi kriteriji nisu ispunjeni u ovom predmetu, i to iz sljedećih razloga. Prvo, FITD je subjekt privatnog prava i sve njegove odluke donose na glavnoj skupštini upravljačka tijela čiji su članovi isključivo predstavnici banaka članica te djeluje potpuno neovisno. Postupak odlučivanja o mjerama podrške u cijelosti je neovisan i ne postoji odredba o aktivnom sudjelovanju Banke Italije ni bilo kojeg drugog tijela javne vlasti. Činjenica da predstavnik Banke Italije sudjeluje na sastancima FITD-ovih upravljačkih tijela ne može se smatrati pokazateljem aktivnog sudjelovanja Banke Italije u postupku odlučivanja jer je predstavnik uglavnom pasivni promatrač. |
| --- | --- |

(46)

U pogledu pripisivosti FITD-ove mjere Italiji, Italija svoju analizu temelji na testu pripisivosti razvijenom u predmetu Stardust Marine (26) te smatra da njegovi kriteriji nisu ispunjeni u ovom predmetu, i to iz sljedećih razloga. Prvo, FITD je subjekt privatnog prava i sve njegove odluke donose na glavnoj skupštini upravljačka tijela čiji su članovi isključivo predstavnici banaka članica te djeluje potpuno neovisno. Postupak odlučivanja o mjerama podrške u cijelosti je neovisan i ne postoji odredba o aktivnom sudjelovanju Banke Italije ni bilo kojeg drugog tijela javne vlasti. Činjenica da predstavnik Banke Italije sudjeluje na sastancima FITD-ovih upravljačkih tijela ne može se smatrati pokazateljem aktivnog sudjelovanja Banke Italije u postupku odlučivanja jer je predstavnik uglavnom pasivni promatrač.

26

| (47) | Italija je nadalje iznijela primjedbu da ovlasti Banke Italije u pogledu odobravanja FITD-ova statuta i njegovih izmjena te odobravanja pojedinačnih mjera koje se poduzimaju ne utječe na FITD-ovo samostalno odlučivanje jer su ograničene na puko ex post odobrenje koje Banka Italije daje u svojstvu tijela koje nadzire i usmjerava upravljanje u kriznim situacijama u skladu sa Zakonom o bankama. Odluka Banke Italije jest potvrda ograničena na formalnu retrospektivnu provjeru zakonitosti privatne odluke koja je u svakom pogledu već donesena. Takvu analizu potvrđuju činjenice i posebno nalog Banke Italije kojim se odobrava FITD-ova mjera i u kojem Banka Italije potvrđuje da nije istražila prednosti FITD-ovih odluka. Italija u prilog tom argumentu tvrdi da je ovaj predmet jasno usporediv s predmetom Sicilcassa (27), u kojem je Komisija zaključila da se mjera ne smatra državnom potporom s obzirom na presudno sudjelovanje privatnih subjekata. |
| --- | --- |

(47)

Italija je nadalje iznijela primjedbu da ovlasti Banke Italije u pogledu odobravanja FITD-ova statuta i njegovih izmjena te odobravanja pojedinačnih mjera koje se poduzimaju ne utječe na FITD-ovo samostalno odlučivanje jer su ograničene na puko ex post odobrenje koje Banka Italije daje u svojstvu tijela koje nadzire i usmjerava upravljanje u kriznim situacijama u skladu sa Zakonom o bankama. Odluka Banke Italije jest potvrda ograničena na formalnu retrospektivnu provjeru zakonitosti privatne odluke koja je u svakom pogledu već donesena. Takvu analizu potvrđuju činjenice i posebno nalog Banke Italije kojim se odobrava FITD-ova mjera i u kojem Banka Italije potvrđuje da nije istražila prednosti FITD-ovih odluka. Italija u prilog tom argumentu tvrdi da je ovaj predmet jasno usporediv s predmetom Sicilcassa (27), u kojem je Komisija zaključila da se mjera ne smatra državnom potporom s obzirom na presudno sudjelovanje privatnih subjekata.

ex post

27

| (48) | Italija je iznijela primjedbu da dokazi na koje Komisija upućuje u odluci o pokretanju postupka ne ukazuju na uplitanje Banke Italije u FITD-ov postupak odlučivanja. Prvo, iako je Banka Italije imenovala posebnog upravitelja, on nije ovlašten izravno utjecati na FITD-ovu odluku o dodjeli sredstava banci u teškoćama. Posebni upravitelj djeluje kao rukovoditelj i pravni zastupnik banke pod posebnom upravom, a ne u ime Banke Italije. Drugim riječima, on preuzima sve ovlasti raspuštenih upravljačkih tijela koje su uređene privatnim pravom. Drugo, Italija niječe postojanje bilo kakvog dokaza o uplitanju Banke Italije. Ulomak iz dopisa glavnog direktora FITD-a od 28. svibnja 2014. u kojem se navodi da je predstavnik Banke Italije „pozvao Fond na pronalaženje uravnoteženog dogovora s BPB-om radi pokrića negativnog kapitala” treba tumačiti kao iskaz nade, a nikako kao naredbu. Naposljetku, Italija smatra da ni u jednom zapisniku o odlukama FITD-ovih upravljačkih tijela u vezi s djelovanjem radi pružanja pomoći Tercasu nije zabilježeno stajalište Banke Italije koje bi moglo upućivati na to da je utjecala na Fond. |
| --- | --- |

(48)

Italija je iznijela primjedbu da dokazi na koje Komisija upućuje u odluci o pokretanju postupka ne ukazuju na uplitanje Banke Italije u FITD-ov postupak odlučivanja. Prvo, iako je Banka Italije imenovala posebnog upravitelja, on nije ovlašten izravno utjecati na FITD-ovu odluku o dodjeli sredstava banci u teškoćama. Posebni upravitelj djeluje kao rukovoditelj i pravni zastupnik banke pod posebnom upravom, a ne u ime Banke Italije. Drugim riječima, on preuzima sve ovlasti raspuštenih upravljačkih tijela koje su uređene privatnim pravom. Drugo, Italija niječe postojanje bilo kakvog dokaza o uplitanju Banke Italije. Ulomak iz dopisa glavnog direktora FITD-a od 28. svibnja 2014. u kojem se navodi da je predstavnik Banke Italije „pozvao Fond na pronalaženje uravnoteženog dogovora s BPB-om radi pokrića negativnog kapitala” treba tumačiti kao iskaz nade, a nikako kao naredbu. Naposljetku, Italija smatra da ni u jednom zapisniku o odlukama FITD-ovih upravljačkih tijela u vezi s djelovanjem radi pružanja pomoći Tercasu nije zabilježeno stajalište Banke Italije koje bi moglo upućivati na to da je utjecala na Fond.

5.1.2.   Primjedbe Banke Italije (28)

Primjedbe Banke Italije

28

| (49) | Banka Italije u svojim primjedbama o odluci o pokretanju postupka niječe da su FITD-ove mjere podrške pripisive državi jer:






  1. | pružajući podršku kreditnim institucijama FITD ne izvršava ovlasti javne politike; |
| --- | --- | --- |

(49)

Banka Italije u svojim primjedbama o odluci o pokretanju postupka niječe da su FITD-ove mjere podrške pripisive državi jer:

1.

pružajući podršku kreditnim institucijama FITD ne izvršava ovlasti javne politike;

| 2. | Banka Italije ne odlučuje zajedno s FITD-om o sudjelovanju u pružanju podrške određenom poduzeću, ni općenito ni u predmetnom slučaju, i ne provjerava djeluje li FITD u skladu s ovlastima javne politike koje su mu dodijeljene; |
| --- | --- |

2.

Banka Italije ne odlučuje zajedno s FITD-om o sudjelovanju u pružanju podrške određenom poduzeću, ni općenito ni u predmetnom slučaju, i ne provjerava djeluje li FITD u skladu s ovlastima javne politike koje su mu dodijeljene;

| 3. | predmetni slučaj znatno se razlikuje od mjera državne potpore koje su poduzele Danska, Španjolska i Poljska i koje su navedene u bilješci 28. u odluci o pokretanju postupka, kada je Komisija utvrdila da su sredstva upotrijebljena u mjerama u vezi sa sustavima osiguranja depozita bila na raspolaganju tijelima javne vlasti te da su te mjere stoga bile pripisive državi. |
| --- | --- |

3.

predmetni slučaj znatno se razlikuje od mjera državne potpore koje su poduzele Danska, Španjolska i Poljska i koje su navedene u bilješci 28. u odluci o pokretanju postupka, kada je Komisija utvrdila da su sredstva upotrijebljena u mjerama u vezi sa sustavima osiguranja depozita bila na raspolaganju tijelima javne vlasti te da su te mjere stoga bile pripisive državi.

| (50) | U pogledu prve točke, prema Banci Italije, jedina javna ovlast sustava osiguranja depozita jest isplata naknade deponentima: posljednja rečenica u članku 96.-bis stavku 1. Zakona o bankama, kojom se FITD-u dopuštaju intervencije koje nisu izravna plaćanja naknade osiguranim deponentima u slučaju likvidacije, ne može se smatrati dokazom pripisivosti FITD-ovih mjera državi, osim isplata naknade deponentima, ni dodjelom javnih ovlasti FITD-u. Tom se odredbom samo dopuštaju drugi oblici intervencije. |
| --- | --- |

(50)

U pogledu prve točke, prema Banci Italije, jedina javna ovlast sustava osiguranja depozita jest isplata naknade deponentima: posljednja rečenica u članku 96.-bis stavku 1. Zakona o bankama, kojom se FITD-u dopuštaju intervencije koje nisu izravna plaćanja naknade osiguranim deponentima u slučaju likvidacije, ne može se smatrati dokazom pripisivosti FITD-ovih mjera državi, osim isplata naknade deponentima, ni dodjelom javnih ovlasti FITD-u. Tom se odredbom samo dopuštaju drugi oblici intervencije.

bis

| (51) | Upućivanjem u Direktivi 2014/49/EU na propast kreditnih institucija samo se naznačuje da je mjerama općenito potrebno ograničiti troškove intervencije za sustave osiguranja depozita na način da se izbjegne potreba za isplatom naknade deponentima te da se tako spriječi propast banke. Činjenica da u Direktivi 2014/49/EU nije utvrđen zahtjev u pogledu obavješćivanja Komisije o mjerama podrške sustava osiguranja depozita znači da izvršavanje diskrecijske ovlasti u pogledu tih mjera samo po sebi ne dokazuje da su sustavu osiguranja depozita time dodijeljene javne ovlasti. |
| --- | --- |

(51)

Upućivanjem u Direktivi 2014/49/EU na propast kreditnih institucija samo se naznačuje da je mjerama općenito potrebno ograničiti troškove intervencije za sustave osiguranja depozita na način da se izbjegne potreba za isplatom naknade deponentima te da se tako spriječi propast banke. Činjenica da u Direktivi 2014/49/EU nije utvrđen zahtjev u pogledu obavješćivanja Komisije o mjerama podrške sustava osiguranja depozita znači da izvršavanje diskrecijske ovlasti u pogledu tih mjera samo po sebi ne dokazuje da su sustavu osiguranja depozita time dodijeljene javne ovlasti.

| (52) | Banka Italije iznijela je i primjedbu da članak 29. FITD-ova statuta, na temelju kojeg FITD može intervenirati pružanjem podrške banci koja je pod posebnom upravom samo „ako postoje razumni izgledi za oporavak i ako se može pretpostaviti da će troškovi biti manji od troškova koji bi nastali u slučaju likvidacije”, upućuje na nešto sasvim drugačije od tvrdnje Komisije u odluci o pokretanju postupka da je Italija odlučila dopustiti intervenciju svojeg sustava osiguranja depozita „kako bi se spriječila propast kreditne institucije”. |
| --- | --- |

(52)

Banka Italije iznijela je i primjedbu da članak 29. FITD-ova statuta, na temelju kojeg FITD može intervenirati pružanjem podrške banci koja je pod posebnom upravom samo „ako postoje razumni izgledi za oporavak i ako se može pretpostaviti da će troškovi biti manji od troškova koji bi nastali u slučaju likvidacije”, upućuje na nešto sasvim drugačije od tvrdnje Komisije u odluci o pokretanju postupka da je Italija odlučila dopustiti intervenciju svojeg sustava osiguranja depozita „kako bi se spriječila propast kreditne institucije”.

| (53) | Naposljetku, činjenica da Banka Italije mora odobriti FITD-ove mjere podrške ne dokazuje da FITD nastoji ostvariti cilj od javnog interesa. Drugačije stajalište značilo bi da se sve bankarsko poslovanje koje podliježe nadzoru ESB-a ili Banke Italije sastojalo od aktivnosti temeljenih na javnoj politici. Osim toga, na temelju članka 19. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (29) Banka Italije dužna je djelovati neovisno o državi. |
| --- | --- |

(53)

Naposljetku, činjenica da Banka Italije mora odobriti FITD-ove mjere podrške ne dokazuje da FITD nastoji ostvariti cilj od javnog interesa. Drugačije stajalište značilo bi da se sve bankarsko poslovanje koje podliježe nadzoru ESB-a ili Banke Italije sastojalo od aktivnosti temeljenih na javnoj politici. Osim toga, na temelju članka 19. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (29) Banka Italije dužna je djelovati neovisno o državi.

29

| (54) | U pogledu druge točke, Banka Italije izvršava nadzorne ovlasti samo u vezi s ciljevima zaštite deponenata, stabilnosti bankarskog sustava te stabilnog i razboritog upravljanja bankama (članak 5. Zakona o bankama). Člankom 96.-ter stavkom 1. točkom (b) Zakona o bankama, u kojem se navodi da Banka Italije „koordinira aktivnosti sustava osiguranja depozita donošenjem pravila za bankarske krize i provođenjem nadzornih aktivnosti” na Banku Italije samo se prenose opće ovlasti kojima je cilj zajamčiti usklađenost aktivnosti sustava osiguranja depozita s izvršenjem vlastitih nadzornih ovlasti; te se ovlasti izvršavaju samo odobravanjem poduzetih mjera. |
| --- | --- |

(54)

U pogledu druge točke, Banka Italije izvršava nadzorne ovlasti samo u vezi s ciljevima zaštite deponenata, stabilnosti bankarskog sustava te stabilnog i razboritog upravljanja bankama (članak 5. Zakona o bankama). Člankom 96.-ter stavkom 1. točkom (b) Zakona o bankama, u kojem se navodi da Banka Italije „koordinira aktivnosti sustava osiguranja depozita donošenjem pravila za bankarske krize i provođenjem nadzornih aktivnosti” na Banku Italije samo se prenose opće ovlasti kojima je cilj zajamčiti usklađenost aktivnosti sustava osiguranja depozita s izvršenjem vlastitih nadzornih ovlasti; te se ovlasti izvršavaju samo odobravanjem poduzetih mjera.

ter

| (55) | S obzirom na to da je Banka Italije dužna djelovati neovisno o državi, izvršenje njezinih ovlasti nad FITD-om kada FITD poduzima korake u potporu nekoj banci ne može se smatrati državnim nadzorom upotrebe sredstava ni povezanim s bilo kojim javnim ovlastima. Stoga je predmetni slučaj jasno usporediv s predmetom Doux Élevage (30). |
| --- | --- |

(55)

S obzirom na to da je Banka Italije dužna djelovati neovisno o državi, izvršenje njezinih ovlasti nad FITD-om kada FITD poduzima korake u potporu nekoj banci ne može se smatrati državnim nadzorom upotrebe sredstava ni povezanim s bilo kojim javnim ovlastima. Stoga je predmetni slučaj jasno usporediv s predmetom Doux Élevage (30).

30

| (56) | Štoviše, Banka Italije iznijela je primjedbu da nije pridonijela izradi ni provedbi FITD-ovih mjera podrške te da se nijedan kontakt između nje i FITD-a prije podnošenja FITD-ova službenog zahtjeva za odobrenje Banke Italije ne može smatrati doprinosom tim mjerama. Banka Italije samo je dala početne upute i to u cijelosti na osnovi zakonskih parametara kojima se uređuje naknadni postupak odobrenja. |
| --- | --- |

(56)

Štoviše, Banka Italije iznijela je primjedbu da nije pridonijela izradi ni provedbi FITD-ovih mjera podrške te da se nijedan kontakt između nje i FITD-a prije podnošenja FITD-ova službenog zahtjeva za odobrenje Banke Italije ne može smatrati doprinosom tim mjerama. Banka Italije samo je dala početne upute i to u cijelosti na osnovi zakonskih parametara kojima se uređuje naknadni postupak odobrenja.

| (57) | Činjenica da je Banka Italije imenovala i nadzirala posebnog upravitelja nije povezana s ovim predmetom jer se zadaće i ciljevi aktivnosti posebnog upravitelja ne razlikuju znatno od zadaća i ciljeva „normalnog” direktora privatnog poduzeća u kriznom stanju, tako da posebni upravitelj nije djelovao u ime Banke Italije. |
| --- | --- |

(57)

Činjenica da je Banka Italije imenovala i nadzirala posebnog upravitelja nije povezana s ovim predmetom jer se zadaće i ciljevi aktivnosti posebnog upravitelja ne razlikuju znatno od zadaća i ciljeva „normalnog” direktora privatnog poduzeća u kriznom stanju, tako da posebni upravitelj nije djelovao u ime Banke Italije.

| (58) | Predstavnik Banke Italije koji je prisustvovao sastancima Upravnog i Izvršnog odbora FITD-a bio je samo promatrač bez prava glasa. Činjenica da je spor između FITD-a i BPB-a u pogledu razmjera Tercasova negativnog kapitala riješio arbitar kojeg je imenovala Banka Italije nije relevantna jer su stranke potpuno samostalno i sporazumno zatražile da Banka Italije predloži osobu koju su one zatim imenovale arbitrom. BPB ne bi pristao na to da se od Banke Italije zatraži imenovanje arbitra da je Banka Italije imala upravljačku i stratešku ulogu u FITD-u. |
| --- | --- |

(58)

Predstavnik Banke Italije koji je prisustvovao sastancima Upravnog i Izvršnog odbora FITD-a bio je samo promatrač bez prava glasa. Činjenica da je spor između FITD-a i BPB-a u pogledu razmjera Tercasova negativnog kapitala riješio arbitar kojeg je imenovala Banka Italije nije relevantna jer su stranke potpuno samostalno i sporazumno zatražile da Banka Italije predloži osobu koju su one zatim imenovale arbitrom. BPB ne bi pristao na to da se od Banke Italije zatraži imenovanje arbitra da je Banka Italije imala upravljačku i stratešku ulogu u FITD-u.

| (59) | U pogledu treće točke, ovaj predmet razlikuje se od onih koji su navedeni u uvodnoj izjavi 44. odluke o pokretanju postupka, u kojoj je Komisija utvrdila da se intervencija sustava osiguranja depozita u restrukturiranju i likvidaciji banaka smatra državnom potporom. |
| --- | --- |

(59)

U pogledu treće točke, ovaj predmet razlikuje se od onih koji su navedeni u uvodnoj izjavi 44. odluke o pokretanju postupka, u kojoj je Komisija utvrdila da se intervencija sustava osiguranja depozita u restrukturiranju i likvidaciji banaka smatra državnom potporom.

| (60) | U predmetu danskog programa likvidacije (31) 1. uvjeti mjera podrške detaljno su uređeni nacionalnim zakonodavstvom; 2. ministar gospodarstva i financija imenovao je odbor nadležan za procjenu troškova različitih opcija; 3. isti je odbor bio dužan procijeniti hoće li kupac moći upravljati poslovanjem banke u teškoćama te je li to rješenje poslovno održivo; 4. odluka sustava osiguranja depozita temeljila se na procjeni i preporuci tog odbora; 5. ministar gospodarstva i financija imenovao je odbor direktora sustava osiguranja depozita i 6. ministar je trebao odobriti sporazum između banke kupca i sustava osiguranja depozita. |
| --- | --- |

(60)

U predmetu danskog programa likvidacije (31) 1. uvjeti mjera podrške detaljno su uređeni nacionalnim zakonodavstvom; 2. ministar gospodarstva i financija imenovao je odbor nadležan za procjenu troškova različitih opcija; 3. isti je odbor bio dužan procijeniti hoće li kupac moći upravljati poslovanjem banke u teškoćama te je li to rješenje poslovno održivo; 4. odluka sustava osiguranja depozita temeljila se na procjeni i preporuci tog odbora; 5. ministar gospodarstva i financija imenovao je odbor direktora sustava osiguranja depozita i 6. ministar je trebao odobriti sporazum između banke kupca i sustava osiguranja depozita.

31

| (61) | U predmetu poljskog programa likvidacije kreditnih unija (32) poticaji sustava osiguranja depozita činili su sastavni dio programa likvidacije za kreditne unije koji su izradila poljska nadležna tijela i koja su ga Komisiji prijavila kao državnu potporu. Država je glasačkim pravima u odboru fonda nadzirala sustav osiguranja depozita, a ministar financija u brojnim je slučajevima imao pravo intervenirati i donositi izravne odluke koje su utjecale na funkcioniranje fonda. Osim toga, predsjednik uprave fonda, kojeg je imenovao ministar financija, imao je odlučujući glas u slučaju jednakog broja glasova. |
| --- | --- |

(61)

U predmetu poljskog programa likvidacije kreditnih unija (32) poticaji sustava osiguranja depozita činili su sastavni dio programa likvidacije za kreditne unije koji su izradila poljska nadležna tijela i koja su ga Komisiji prijavila kao državnu potporu. Država je glasačkim pravima u odboru fonda nadzirala sustav osiguranja depozita, a ministar financija u brojnim je slučajevima imao pravo intervenirati i donositi izravne odluke koje su utjecale na funkcioniranje fonda. Osim toga, predsjednik uprave fonda, kojeg je imenovao ministar financija, imao je odlučujući glas u slučaju jednakog broja glasova.

32

| (62) | U pogledu odluke o restrukturiranju banaka CAM i Banco CAM u Španjolskoj (33), španjolska su tijela iskoristila financijsku pomoć Fonda za uredno restrukturiranje banaka (34), fonda namijenjenog pružanju potpore pri likvidaciji pod nadzorom države i španjolskog fonda za osiguranje depozita. Odluka Fonda o intervenciji nije bila neovisna odluka Fonda, nego je bila dio šire operacije restrukturiranja i sanacije o kojoj su odlučila i koju su provodila španjolska nadležna tijela. |
| --- | --- |

(62)

U pogledu odluke o restrukturiranju banaka CAM i Banco CAM u Španjolskoj (33), španjolska su tijela iskoristila financijsku pomoć Fonda za uredno restrukturiranje banaka (34), fonda namijenjenog pružanju potpore pri likvidaciji pod nadzorom države i španjolskog fonda za osiguranje depozita. Odluka Fonda o intervenciji nije bila neovisna odluka Fonda, nego je bila dio šire operacije restrukturiranja i sanacije o kojoj su odlučila i koju su provodila španjolska nadležna tijela.

33

34

5.1.3.   Primjedbe ostalih zainteresiranih strana

Primjedbe ostalih zainteresiranih strana

| (63) | Prvo, ostale zainteresirane strane, odnosno FITD, BPB i Tercas, iznijele su opću primjedbu da su javni karakter sredstava i pripisivost državi dva različita uvjeta te da oba moraju biti ispunjena. Stoga se sredstva privatnog podrijetla ne mogu smatrati javnim sredstvima slijedom ocjene da je upotreba tih sredstava pripisiva državi. |
| --- | --- |

(63)

Prvo, ostale zainteresirane strane, odnosno FITD, BPB i Tercas, iznijele su opću primjedbu da su javni karakter sredstava i pripisivost državi dva različita uvjeta te da oba moraju biti ispunjena. Stoga se sredstva privatnog podrijetla ne mogu smatrati javnim sredstvima slijedom ocjene da je upotreba tih sredstava pripisiva državi.

| (64) | Tri navedene zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je Komisija pogriješila navodeći da će sustavi osiguranja depozita vrlo vjerojatno pružati državnu potporu jer djeluju u skladu s javnim ovlastima i pod nadzorom su tijela javne vlasti. Naglašavaju da u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. nije navedeno da se sustavi osiguranja depozita smatraju državnom potporom, da se u Direktivi 94/19/EZ ne spominje spojivosti mjera koje se poduzimaju kao zamjena za isplate naknade deponentima s pravilima o državnim potporama te da je u Direktivi 2014/49/EU zauzeto neutralno stajalište u pogledu spojivosti takvih mjera s pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

(64)

Tri navedene zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je Komisija pogriješila navodeći da će sustavi osiguranja depozita vrlo vjerojatno pružati državnu potporu jer djeluju u skladu s javnim ovlastima i pod nadzorom su tijela javne vlasti. Naglašavaju da u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. nije navedeno da se sustavi osiguranja depozita smatraju državnom potporom, da se u Direktivi 94/19/EZ ne spominje spojivosti mjera koje se poduzimaju kao zamjena za isplate naknade deponentima s pravilima o državnim potporama te da je u Direktivi 2014/49/EU zauzeto neutralno stajalište u pogledu spojivosti takvih mjera s pravilima o državnim potporama.

| (65) | Zainteresirane strane smatraju da je Komisija došla do privremenog zaključka da je FITD-ovo djelovanje pripisivo državi samo stoga što je takvo djelovanje propisano zakonom, iako je Sud u predmetima PreussenElektra (35) i Doux Élevage (36) izričito presudio da se mjera ne može smatrati državnom potporom zbog činjenice da je ta mjera propisana nacionalnim pravom. U predmetu Austrijski zakon o zelenoj električnoj energiji (37), Opći sud uzeo je u obzir brojne dodatne elemente koji su upućivali na sveprisutni utjecaj i nadzor države nad ÖMAG-om, javnim dioničkim društvom nadležnim za nadzor predmetne mjere. |
| --- | --- |

(65)

Zainteresirane strane smatraju da je Komisija došla do privremenog zaključka da je FITD-ovo djelovanje pripisivo državi samo stoga što je takvo djelovanje propisano zakonom, iako je Sud u predmetima PreussenElektra (35) i Doux Élevage (36) izričito presudio da se mjera ne može smatrati državnom potporom zbog činjenice da je ta mjera propisana nacionalnim pravom. U predmetu Austrijski zakon o zelenoj električnoj energiji (37), Opći sud uzeo je u obzir brojne dodatne elemente koji su upućivali na sveprisutni utjecaj i nadzor države nad ÖMAG-om, javnim dioničkim društvom nadležnim za nadzor predmetne mjere.

35

36

37

| (66) | Navedene zainteresirane strane smatraju da se pravilnim tumačenjem talijanskog zakonodavstva i FITD-ova mehanizma odlučivanja o mjerama podrške
  kojima je cilj izbjegavanje nepovratnih kriza banaka
  dokazuje nematerijalnost dokaza koje je Komisija navela u prilog svojem privremenom zaključku da FITD-ovo djelovanje odgovara javnim ovlastima. Svoj argument temelje na činjenici da je člankom 96.-bis Zakona o bankama predviđeno samo da sustavi osiguranja depozita „mogu poduzimati intervencije drugih vrsta i oblika” (38). Mjere nisu obvezne, što prekida poveznicu između FITD-ova djelovanja i misije utvrđene u njegovu statutu. |
| --- | --- |

(66)

Navedene zainteresirane strane smatraju da se pravilnim tumačenjem talijanskog zakonodavstva i FITD-ova mehanizma odlučivanja o mjerama podrške
  kojima je cilj izbjegavanje nepovratnih kriza banaka
  dokazuje nematerijalnost dokaza koje je Komisija navela u prilog svojem privremenom zaključku da FITD-ovo djelovanje odgovara javnim ovlastima. Svoj argument temelje na činjenici da je člankom 96.-bis Zakona o bankama predviđeno samo da sustavi osiguranja depozita „mogu poduzimati intervencije drugih vrsta i oblika” (38). Mjere nisu obvezne, što prekida poveznicu između FITD-ova djelovanja i misije utvrđene u njegovu statutu.

kojima je cilj izbjegavanje nepovratnih kriza banaka

mogu

38

| (67) | Tri zainteresirane strane naglašavaju da su oblici djelovanja koji nisu isplata naknade deponentima bili na raspolaganju još od osnivanja FITD-a 1987., prije stupanja na snagu članka 96.-bis Zakona o bankama. |
| --- | --- |

(67)

Tri zainteresirane strane naglašavaju da su oblici djelovanja koji nisu isplata naknade deponentima bili na raspolaganju još od osnivanja FITD-a 1987., prije stupanja na snagu članka 96.-bis Zakona o bankama.

bis

| (68) | FITD navodi da je subjekt privatnog prava te da ga nadziru i njime upravljaju banke članice, da djeluje kao fond za provođenje mjera koje su izravno pripisive bankama članicama upotrebom sredstava koja i dalje pripadaju bankama članicama. Štoviše, odluku o pružanju podrške Tercasu donijela su FITD-ova upravljačka tijela, koja u cijelosti čine predstavnici banaka članica. Dokazna dokumentacija pokazuje da su FITD-ova upravljačka tijela pažljivo procijenila moguća alternativna rješenja i primjenu zahtjeva najmanjeg troška radi bolje zaštite interesa banaka članica smanjenjem troškova i rizika intervencije. |
| --- | --- |

(68)

FITD navodi da je subjekt privatnog prava te da ga nadziru i njime upravljaju banke članice, da djeluje kao fond za provođenje mjera koje su izravno pripisive bankama članicama upotrebom sredstava koja i dalje pripadaju bankama članicama. Štoviše, odluku o pružanju podrške Tercasu donijela su FITD-ova upravljačka tijela, koja u cijelosti čine predstavnici banaka članica. Dokazna dokumentacija pokazuje da su FITD-ova upravljačka tijela pažljivo procijenila moguća alternativna rješenja i primjenu zahtjeva najmanjeg troška radi bolje zaštite interesa banaka članica smanjenjem troškova i rizika intervencije.

| (69) | FITD zaključuje da je njegovo upravljačko tijelo po vlastitu nahođenju donijelo odluku o tome hoće li, kada i kako poduzeti mjere podrške, pri čemu je jedini zahtjev bio da djelovanje mora biti isplativije od plaćanja naknade deponentima. Kada poduzima mjere podrške FITD ne izvršava javne ovlasti. FITD-ov statut potpuno je usklađen sa sektorskim zakonodavstvom čak i u dijelu kojim se njime ne predviđa nikakav oblik alternativnog djelovanja niti izričito zabranjuje takvo djelovanje. Nijedno tijelo javne vlasti ne može FITD-u nametnuti obvezu interveniranja, a naknadnim odobrenjem Banke Italije samo se želi osigurati da je djelovanje za banku korisnicu primjereno u smislu bonitetnog nadzora te da je usklađeno s potrebom zaštite deponenata i stabilnosti bankarskog sustava. |
| --- | --- |

(69)

FITD zaključuje da je njegovo upravljačko tijelo po vlastitu nahođenju donijelo odluku o tome hoće li, kada i kako poduzeti mjere podrške, pri čemu je jedini zahtjev bio da djelovanje mora biti isplativije od plaćanja naknade deponentima. Kada poduzima mjere podrške FITD ne izvršava javne ovlasti. FITD-ov statut potpuno je usklađen sa sektorskim zakonodavstvom čak i u dijelu kojim se njime ne predviđa nikakav oblik alternativnog djelovanja niti izričito zabranjuje takvo djelovanje. Nijedno tijelo javne vlasti ne može FITD-u nametnuti obvezu interveniranja, a naknadnim odobrenjem Banke Italije samo se želi osigurati da je djelovanje za banku korisnicu primjereno u smislu bonitetnog nadzora te da je usklađeno s potrebom zaštite deponenata i stabilnosti bankarskog sustava.

nahođenju donijelo odluku o tome

ne izvršava javne ovlasti.

zabranjuje

| (70) | Osim toga, tri zainteresirane strane naglašavaju da članstvo u FITD-u u skladu s njegovim statutom nije obvezno te da banke mogu osnovati alternativni sustav osiguranja depozita kojem će pripadati. Upućuju na postojanje sustava za osiguranje depozita, Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, posebno za zadružne banke (39), koje nisu članice FITD-a. |
| --- | --- |

(70)

Osim toga, tri zainteresirane strane naglašavaju da članstvo u FITD-u u skladu s njegovim statutom nije obvezno te da banke mogu osnovati alternativni sustav osiguranja depozita kojem će pripadati. Upućuju na postojanje sustava za osiguranje depozita, Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, posebno za zadružne banke (39), koje nisu članice FITD-a.

39

| (71) | Navedene zainteresirane strane iznijele su primjedbu da se država ne upliće ni u imenovanje članova FITD-ovih upravljačkih tijela ni u njegovo odlučivanje (činjenica da Banka Italije sudjeluje kao promatrač bez glasačkih prava ne utječe na FITD-ovo neovisno odlučivanje). Navode da je Komisija u svojoj odluci o sanaciji danske banke Roskilde (40) utvrdila da je tijelo koje je osiguralo jamstvo odlučivalo neovisno, prije nego je zaključila da jamstvo koje je dobila banka u krizi od udruženja domaćih banaka, koje su ga jedine financirale, nije uključivalo državna sredstva u svrhu pružanja podrške financijskim institucijama. Pozivajući se na predmet EARL Salvat père et fils (41), tri su zainteresirane strane mišljenja da državna potpora može postojati samo ako je država prisutna u tijelima organizacije koja donose odluke i ako je u položaju da nameće vlastite odluke. |
| --- | --- |

(71)

Navedene zainteresirane strane iznijele su primjedbu da se država ne upliće ni u imenovanje članova FITD-ovih upravljačkih tijela ni u njegovo odlučivanje (činjenica da Banka Italije sudjeluje kao promatrač bez glasačkih prava ne utječe na FITD-ovo neovisno odlučivanje). Navode da je Komisija u svojoj odluci o sanaciji danske banke Roskilde (40) utvrdila da je tijelo koje je osiguralo jamstvo odlučivalo neovisno, prije nego je zaključila da jamstvo koje je dobila banka u krizi od udruženja domaćih banaka, koje su ga jedine financirale, nije uključivalo državna sredstva u svrhu pružanja podrške financijskim institucijama. Pozivajući se na predmet EARL Salvat père et fils (41), tri su zainteresirane strane mišljenja da državna potpora može postojati samo ako je država prisutna u tijelima organizacije koja donose odluke i ako je u položaju da nameće vlastite odluke.

40

41

| (72) | Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je FITD tijelo koje zastupa interese svojih banaka članica te da je Banci Italije ovlastima koje su joj dodijeljene u odnosu na FITD-ovo djelovanje samo omogućeno ostvarenje njezinih općih nadzornih ciljeva, a posebno praćenje stabilnog i razboritog upravljanja subjektima koje nadzire i zaštita interesa deponenata. S obzirom na opću narav zadaće Banke Italije u pogledu koordinacije aktivnosti sustava osiguranja depozita na temelju pravila o krizama banaka i vlastitih nadzornih aktivnosti banke, ta zadaća ne može poslužiti kao dokaz stalnog nadzora države nad FITD-ovim sredstvima. |
| --- | --- |

(72)

Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je FITD tijelo koje zastupa interese svojih banaka članica te da je Banci Italije ovlastima koje su joj dodijeljene u odnosu na FITD-ovo djelovanje samo omogućeno ostvarenje njezinih općih nadzornih ciljeva, a posebno praćenje stabilnog i razboritog upravljanja subjektima koje nadzire i zaštita interesa deponenata. S obzirom na opću narav zadaće Banke Italije u pogledu koordinacije aktivnosti sustava osiguranja depozita na temelju pravila o krizama banaka i vlastitih nadzornih aktivnosti banke, ta zadaća ne može poslužiti kao dokaz stalnog nadzora države nad FITD-ovim sredstvima.

| (73) | Činjenica da Banka Italije imenuje posebnog upravitelja banke u krizi ne upućuje na povezanost s javnom sferom jer je pravna osnova za tu ovlast (članak 70. i dalje Zakona o bankama) u biti tehničke naravi, a razlog njezina postojanja i utemeljenje povezani su s posebnim obilježjima sektora. Štoviše, puke naznake da se mjerom ostvaruju ciljevi u javnom interesu nisu dovoljan dokaz da mjera predstavlja državnu potporu (42). |
| --- | --- |

(73)

Činjenica da Banka Italije imenuje posebnog upravitelja banke u krizi ne upućuje na povezanost s javnom sferom jer je pravna osnova za tu ovlast (članak 70. i dalje Zakona o bankama) u biti tehničke naravi, a razlog njezina postojanja i utemeljenje povezani su s posebnim obilježjima sektora. Štoviše, puke naznake da se mjerom ostvaruju ciljevi u javnom interesu nisu dovoljan dokaz da mjera predstavlja državnu potporu (42).

42

| (74) | Banka Italije ima ovlast za odobravanje pojedinačnih mjera u skladu s člankom 96.-ter stavkom 1. točkom (d) Zakona o bankama i člankom 3. stavkom 2. FITD-ova statuta, no time se ne onemogućuje FITD-ova neovisna prosudba o tome hoće li poduzeti alternativne mjere te, ako hoće, o vremenu njihove provedbe, njihovu iznosu i obliku. Odobrenje Banke Italije u pogledu FITD-ova djelovanja samo je ex post provjera samostalnih FITD-ovih odluka, provedena kako bi se osigurala zaštita općih interesa koja je u nadležnosti Banke Italije. |
| --- | --- |

(74)

Banka Italije ima ovlast za odobravanje pojedinačnih mjera u skladu s člankom 96.-ter stavkom 1. točkom (d) Zakona o bankama i člankom 3. stavkom 2. FITD-ova statuta, no time se ne onemogućuje FITD-ova neovisna prosudba o tome hoće li poduzeti alternativne mjere te, ako hoće, o vremenu njihove provedbe, njihovu iznosu i obliku. Odobrenje Banke Italije u pogledu FITD-ova djelovanja samo je ex post provjera samostalnih FITD-ovih odluka, provedena kako bi se osigurala zaštita općih interesa koja je u nadležnosti Banke Italije.

ex post

| (75) | Tri zainteresirane strane upućuju i na odluku Komisije o potpori dodijeljenoj bankama Banco di Sicilia i Sicilcassa (43), u kojoj je Komisija zaključila da FITD-ova intervencija u korist tih banaka ne predstavlja državnu potporu a da nije uzela u obzir ulogu Banke Italije u pogledu FITD-ovih aktivnosti. |
| --- | --- |

(75)

Tri zainteresirane strane upućuju i na odluku Komisije o potpori dodijeljenoj bankama Banco di Sicilia i Sicilcassa (43), u kojoj je Komisija zaključila da FITD-ova intervencija u korist tih banaka ne predstavlja državnu potporu a da nije uzela u obzir ulogu Banke Italije u pogledu FITD-ovih aktivnosti.

43

| (76) | Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da, kao u predmetu Doux Élevage, državni nadzor nad FITD-om ne premašuje provedbu isključivo formalne provjere valjanosti i zakonitosti FITD-ova postupanja. Ne obuhvaća provjeru političke primjerenosti ili usklađenosti s politikom tijela javne vlasti; kao i u predmetu Doux Élevage, FITD sam odlučuje o načinu upotrebe svojih sredstava. Slično tomu, nizozemska je vlada u predmetu Pearle (44) potvrdila da je za podzakonske akte koje donose tijela kao što je HBA i kojima su utvrđene naknade iz tog predmeta bilo potrebno odobrenje tijela javne vlasti. |
| --- | --- |

(76)

Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da, kao u predmetu Doux Élevage, državni nadzor nad FITD-om ne premašuje provedbu isključivo formalne provjere valjanosti i zakonitosti FITD-ova postupanja. Ne obuhvaća provjeru političke primjerenosti ili usklađenosti s politikom tijela javne vlasti; kao i u predmetu Doux Élevage, FITD sam odlučuje o načinu upotrebe svojih sredstava. Slično tomu, nizozemska je vlada u predmetu Pearle (44) potvrdila da je za podzakonske akte koje donose tijela kao što je HBA i kojima su utvrđene naknade iz tog predmeta bilo potrebno odobrenje tijela javne vlasti.

Doux Élevage

44

| (77) | FITD ističe da posebni upravitelj nije predstavnik nadzornog tijela iako ga je imenovala Banka Italije. Posebni upravitelj ima široko diskrecijsko pravo i djeluje na vlastitu inicijativu. Posebni upravitelj može samo zatražiti djelovanje FITD-a, koji ni na koji način nije obvezan tim zahtjevom i slobodan je poduzeti alternativne mjere u najboljem interesu svojih banaka članica. U ovom predmetu posebni upravitelj nije bio zamjena za glavnu skupštinu banke, koja je jedino tijelo ovlašteno za odobravanje izvanrednih operacija. Nadalje, Banka Italije dala je odobrenje tek nakon što je FITD samostalno odlučio o intervenciji. Odobrenje je dio uobičajene nadzorne uloge Banke Italije. Predstavnik Banke Italije koji prisustvuje sastancima Upravnog i Izvršnog odbora FITD-a samo je promatrač bez prava glasa. |
| --- | --- |

(77)

FITD ističe da posebni upravitelj nije predstavnik nadzornog tijela iako ga je imenovala Banka Italije. Posebni upravitelj ima široko diskrecijsko pravo i djeluje na vlastitu inicijativu. Posebni upravitelj može samo zatražiti djelovanje FITD-a, koji ni na koji način nije obvezan tim zahtjevom i slobodan je poduzeti alternativne mjere u najboljem interesu svojih banaka članica. U ovom predmetu posebni upravitelj nije bio zamjena za glavnu skupštinu banke, koja je jedino tijelo ovlašteno za odobravanje izvanrednih operacija. Nadalje, Banka Italije dala je odobrenje tek nakon što je FITD samostalno odlučio o intervenciji. Odobrenje je dio uobičajene nadzorne uloge Banke Italije. Predstavnik Banke Italije koji prisustvuje sastancima Upravnog i Izvršnog odbora FITD-a samo je promatrač bez prava glasa.

| (78) | Arbitra u sporu između FITD-a i BPB-a koji se odnosi na iznos Tercasova negativnog kapitala nije imenovala Banka Italije, nego same strane (FITD i BPB), na preporuku Banke Italije. Štoviše, arbitar je imenovan radi rješavanja predmetnog spora, a sve odluke o troškovnoj učinkovitosti mjera sa stajališta banaka članica bile su u potpunosti u nadležnosti FITD-a. |
| --- | --- |

(78)

Arbitra u sporu između FITD-a i BPB-a koji se odnosi na iznos Tercasova negativnog kapitala nije imenovala Banka Italije, nego same strane (FITD i BPB), na preporuku Banke Italije. Štoviše, arbitar je imenovan radi rješavanja predmetnog spora, a sve odluke o troškovnoj učinkovitosti mjera sa stajališta banaka članica bile su u potpunosti u nadležnosti FITD-a.

| (79) | Predmeti koje je navela Komisija i koji se odnose na sustave osiguranja depozita nisu usporedivi s ovim predmetom. U tom pogledu tri zainteresirane strane iznijele su iste argumente kao Italija, dodavši da se predmeti danskog programa likvidacije i poljskog programa likvidacije kreditnih unija odnose na mjere koje su sustavi osiguranja depozita poduzeli u vezi s likvidacijom banaka, a ne na mjere poduzete u preventivne svrhe s ciljem dugoročnog oporavka banaka. |
| --- | --- |

(79)

Predmeti koje je navela Komisija i koji se odnose na sustave osiguranja depozita nisu usporedivi s ovim predmetom. U tom pogledu tri zainteresirane strane iznijele su iste argumente kao Italija, dodavši da se predmeti danskog programa likvidacije i poljskog programa likvidacije kreditnih unija odnose na mjere koje su sustavi osiguranja depozita poduzeli u vezi s likvidacijom banaka, a ne na mjere poduzete u preventivne svrhe s ciljem dugoročnog oporavka banaka.

5.2.   Prednost

Prednost

5.2.1.   Primjedbe Italije

Primjedbe Italije

| (80) | Italija je iznijela primjedbu da Komisija primjenjuje načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu razvijeno u kontekstu najnovijih slučajeva restrukturiranja banaka („provjera podjele obveza”) previđajući činjenicu da provjera podjele obveza nije relevantna za ocjenu racionalnosti postupanja privatnog subjekta jer je njezin primarni cilj zaštita interesa javnosti (svih poreznih obveznika), a ne posebnih interesa onih koji su izravno izloženi propasti banke (kao što je FITD). Osim toga, FITD je poštivao načelo najnižeg troška. Odlučujući o intervenciji radi pružanja podrške Tercasu, FITD je tražio rješenje koje je financijski najmanje opterećujuće za njegove banke članice i to na temelju mišljenja uglednog konzultantskog društva i dugotrajnih rasprava Upravnog i Izvršnog odbora. |
| --- | --- |

(80)

Italija je iznijela primjedbu da Komisija primjenjuje načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu razvijeno u kontekstu najnovijih slučajeva restrukturiranja banaka („provjera podjele obveza”) previđajući činjenicu da provjera podjele obveza nije relevantna za ocjenu racionalnosti postupanja privatnog subjekta jer je njezin primarni cilj zaštita interesa javnosti (svih poreznih obveznika), a ne posebnih interesa onih koji su izravno izloženi propasti banke (kao što je FITD). Osim toga, FITD je poštivao načelo najnižeg troška. Odlučujući o intervenciji radi pružanja podrške Tercasu, FITD je tražio rješenje koje je financijski najmanje opterećujuće za njegove banke članice i to na temelju mišljenja uglednog konzultantskog društva i dugotrajnih rasprava Upravnog i Izvršnog odbora.

| (81) | Italija je iznijela primjedbu da Komisija pri usporedbi reorganizacije Tercasa s alternativnim scenarijem likvidacije nije uputila na točne podatke. Usporedbu mjere oporavka i scenarija likvidacije trebalo bi napraviti nakon što se oduzme pozicija [...], čiji rizik nije ocijenjen pri procjeni troška likvidacije. Oduzimanjem se dobije obveza koja ne premašuje 295 milijuna EUR za operaciju sanacije, dok je procijenjeni trošak scenarija likvidacije iznosio 333 milijuna EUR. Italija zaključuje da je stvarna razlika između dvaju scenarija gotovo 40 milijuna EUR, a ne 3 milijuna EUR, kako je navedeno u privremenom stajalištu Komisije navedenom u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(81)

Italija je iznijela primjedbu da Komisija pri usporedbi reorganizacije Tercasa s alternativnim scenarijem likvidacije nije uputila na točne podatke. Usporedbu mjere oporavka i scenarija likvidacije trebalo bi napraviti nakon što se oduzme pozicija [...], čiji rizik nije ocijenjen pri procjeni troška likvidacije. Oduzimanjem se dobije obveza koja ne premašuje 295 milijuna EUR za operaciju sanacije, dok je procijenjeni trošak scenarija likvidacije iznosio 333 milijuna EUR. Italija zaključuje da je stvarna razlika između dvaju scenarija gotovo 40 milijuna EUR, a ne 3 milijuna EUR, kako je navedeno u privremenom stajalištu Komisije navedenom u odluci o pokretanju postupka.

| (82) | Italija smatra da je FITD-ovo djelovanje u svakom slučaju u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Prvo, FITD nije mogao od Tercasa zahtijevati da podređenim vjerovnicima nametne podjelu obveza koja premašuje ugovorne uvjete pojedinačnih kredita, kojima je otpis predviđen samo u slučaju likvidacije. Drugo, nametanjem podjele obveza podređenim vjerovnicima ne bi se ni na koji način smanjili troškovi FITD-ovih banaka članica. Komisija je pogriješila zauzevši stajalište da bi u slučaju obvezne administrativne likvidacije (liquidazione coatta amministrativa) Tercasa troškovi za banke članice, a posljedično i za FITD, bili svedeni na najmanju mjeru da su se neki gubici prenijeli na podređene vjerovnike. Italija na temelju dokaza iz zapisnika sa sastanaka FITD-ova Upravnog i Izvršnog odbora zaključuje da je mjerama koje je u konačnici poduzeo FITD izbjegnut rizik mogućih tužbi zbog gubitaka koje bi pretrpjeli podređeni vjerovnici. Italija smatra da je FITD-ovim djelovanjem izbjegnut i negativan učinak na ugled bankarskog sustava koji je mogao nastati zbog neplaćanja podređenih kredita u slučaju obvezne administrativne likvidacije Tercasa. |
| --- | --- |

(82)

Italija smatra da je FITD-ovo djelovanje u svakom slučaju u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Prvo, FITD nije mogao od Tercasa zahtijevati da podređenim vjerovnicima nametne podjelu obveza koja premašuje ugovorne uvjete pojedinačnih kredita, kojima je otpis predviđen samo u slučaju likvidacije. Drugo, nametanjem podjele obveza podređenim vjerovnicima ne bi se ni na koji način smanjili troškovi FITD-ovih banaka članica. Komisija je pogriješila zauzevši stajalište da bi u slučaju obvezne administrativne likvidacije (liquidazione coatta amministrativa) Tercasa troškovi za banke članice, a posljedično i za FITD, bili svedeni na najmanju mjeru da su se neki gubici prenijeli na podređene vjerovnike. Italija na temelju dokaza iz zapisnika sa sastanaka FITD-ova Upravnog i Izvršnog odbora zaključuje da je mjerama koje je u konačnici poduzeo FITD izbjegnut rizik mogućih tužbi zbog gubitaka koje bi pretrpjeli podređeni vjerovnici. Italija smatra da je FITD-ovim djelovanjem izbjegnut i negativan učinak na ugled bankarskog sustava koji je mogao nastati zbog neplaćanja podređenih kredita u slučaju obvezne administrativne likvidacije Tercasa.

liquidazione coatta amministrativa

| (83) | Stoga je Italija mišljenja da je FITD-ova odluka o neuključivanju podređenih vlasnika obveznica bila razumna, u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te da je njome izbjegnuto izlaganje FITD-a i njegovih banaka članica dodatnim troškovima. |
| --- | --- |

(83)

Stoga je Italija mišljenja da je FITD-ova odluka o neuključivanju podređenih vlasnika obveznica bila razumna, u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te da je njome izbjegnuto izlaganje FITD-a i njegovih banaka članica dodatnim troškovima.

5.2.2.   Primjedbe Banke Italije

Primjedbe Banke Italije

| (84) | Komisija nije zaprimila primjedbe Banke Italije o selektivnoj prednosti zbog poduzetih mjera. |
| --- | --- |

(84)

Komisija nije zaprimila primjedbe Banke Italije o selektivnoj prednosti zbog poduzetih mjera.

5.2.3.   Primjedbe ostalih zainteresiranih strana

Primjedbe ostalih zainteresiranih strana

| (85) | U pogledu gospodarske utemeljenosti mjera u smislu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu, tri druge zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je poduzeta mjera bila racionalan i dobar odabir za privatna poduzeća, kao što su FITD i njegove banke članice. Te strane smatraju da ovaj predmet ima očiglednih sličnosti s predmetom Sicilcassa, u kojem je Komisija zaključila da se predmetne mjere ne smatraju državnom potporom imajući u vidu presudno sudjelovanje privatnih subjekata. Kao i u predmetu Sicilcassa, FITD je djelovao kao jamac za isplatu naknade deponentima u skladu sa zakonodavstvom o sustavima osiguranja depozita; ista upravljačka tijela odlučila su o FITD-ovu djelovanju na temelju istih kriterija, a Banka Italije izvršavala je iste funkcije. Smatraju da u Italiji više nijedna banka nije pod javnim nadzorom, tako da su sve članice FITD-a privatne banke. Prema tome, FITD može poslovati samo kao privatni subjekt. |
| --- | --- |

(85)

U pogledu gospodarske utemeljenosti mjera u smislu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu, tri druge zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je poduzeta mjera bila racionalan i dobar odabir za privatna poduzeća, kao što su FITD i njegove banke članice. Te strane smatraju da ovaj predmet ima očiglednih sličnosti s predmetom Sicilcassa, u kojem je Komisija zaključila da se predmetne mjere ne smatraju državnom potporom imajući u vidu presudno sudjelovanje privatnih subjekata. Kao i u predmetu Sicilcassa, FITD je djelovao kao jamac za isplatu naknade deponentima u skladu sa zakonodavstvom o sustavima osiguranja depozita; ista upravljačka tijela odlučila su o FITD-ovu djelovanju na temelju istih kriterija, a Banka Italije izvršavala je iste funkcije. Smatraju da u Italiji više nijedna banka nije pod javnim nadzorom, tako da su sve članice FITD-a privatne banke. Prema tome, FITD može poslovati samo kao privatni subjekt.

| (86) | Tri zainteresirane strane pregledale su ranije slučajeve alternativnih FITD-ovih mjera (45) te njihovu gospodarsku opravdanost, uključujući slučajeve tijekom razdoblja u kojem je sudjelovanje u sustavu osiguranja depozita bilo isključivo dobrovoljno. Privatna poduzeća pridruživala su se sustavu osiguranja depozita čak i kada na to nisu bila zakonom obvezana. Zainteresirane strane odbijaju tezu da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi bio izložen troškovima plaćanja naknade deponentima, te da ne bi dao bespovratne doprinose ili izdao jamstva bez premije, kako je Komisija navela u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(86)

Tri zainteresirane strane pregledale su ranije slučajeve alternativnih FITD-ovih mjera (45) te njihovu gospodarsku opravdanost, uključujući slučajeve tijekom razdoblja u kojem je sudjelovanje u sustavu osiguranja depozita bilo isključivo dobrovoljno. Privatna poduzeća pridruživala su se sustavu osiguranja depozita čak i kada na to nisu bila zakonom obvezana. Zainteresirane strane odbijaju tezu da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi bio izložen troškovima plaćanja naknade deponentima, te da ne bi dao bespovratne doprinose ili izdao jamstva bez premije, kako je Komisija navela u odluci o pokretanju postupka.

45

ne bi bio izložen troškovima plaćanja naknade deponentima,

bespovratne

| (87) | Nadalje, tri zainteresirane strane naglašavaju da postupanje FITD-a i njegovih banaka članica ne bi trebalo ocjenjivati apstraktnim pojmovima, upućivanjem na pretpostavljeni neuređeni scenarij, nego na temelju regulatornog okvira u kojem posluju. Ako, kao u ovom predmetu, u skladu s regulatornim okvirom obveza isplate depozita do određenog praga znači da je pokrivanje negativnog kapitala za banke članice najisplativija mjera, tada je, sa stajališta privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu, pokrivanje negativnog kapitala najracionalnija odluka. |
| --- | --- |

(87)

Nadalje, tri zainteresirane strane naglašavaju da postupanje FITD-a i njegovih banaka članica ne bi trebalo ocjenjivati apstraktnim pojmovima, upućivanjem na pretpostavljeni neuređeni scenarij, nego na temelju regulatornog okvira u kojem posluju. Ako, kao u ovom predmetu, u skladu s regulatornim okvirom obveza isplate depozita do određenog praga znači da je pokrivanje negativnog kapitala za banke članice najisplativija mjera, tada je, sa stajališta privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu, pokrivanje negativnog kapitala najracionalnija odluka.

| (88) | Te tri zainteresirane strane osporavaju Komisijin argument da troškovi plaćanja naknade deponentima u slučaju obvezne administrativne likvidacije Tercasa nisu uzeti u obzir pri primjeni načela subjekta u tržišnom gospodarstvu jer oni nastaju na temelju obveza nametnutih FITD-u kao sustav osiguranja depozita koji je dužan zaštititi deponente u javnom interesu. Tvrde da je Komisija u predmetu sanacije banke Banco Espírito Santo u Portugalu (46) zauzela stav da je za potrebe primjene načela subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno uključiti troškove plaćanja naknade deponentima u slučaju likvidacije. Štoviše, Komisija nije mogla uspoređivati predmetni slučaj s presudom Suda u predmetu Land Burgenland (47) jer je Sud u tom predmetu razlikovao mjere koje su pripisive državi koja djeluje u svojstvu dioničara i mjere u kojima je država djelovala kao tijelo javne vlasti. |
| --- | --- |

(88)

Te tri zainteresirane strane osporavaju Komisijin argument da troškovi plaćanja naknade deponentima u slučaju obvezne administrativne likvidacije Tercasa nisu uzeti u obzir pri primjeni načela subjekta u tržišnom gospodarstvu jer oni nastaju na temelju obveza nametnutih FITD-u kao sustav osiguranja depozita koji je dužan zaštititi deponente u javnom interesu. Tvrde da je Komisija u predmetu sanacije banke Banco Espírito Santo u Portugalu (46) zauzela stav da je za potrebe primjene načela subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno uključiti troškove plaćanja naknade deponentima u slučaju likvidacije. Štoviše, Komisija nije mogla uspoređivati predmetni slučaj s presudom Suda u predmetu Land Burgenland (47) jer je Sud u tom predmetu razlikovao mjere koje su pripisive državi koja djeluje u svojstvu dioničara i mjere u kojima je država djelovala kao tijelo javne vlasti.

46

47

| (89) | Tri zainteresirane strane smatraju da su mjere osmišljene na temelju kriterija najnižeg troška te da je angažirano ugledno revizorsko i savjetodavno društvo kako bi pomoglo pri utvrđivanju najisplativijeg i najmanje rizičnog rješenja za banke članice. FITD je na toj osnovi osmislio paket mjera koji mu je omogućio da znatno smanji troškove za banke članice, izbjegne rizike likvidacije i spriječi moguće negativne vanjske učinke koji su mogli nastati zbog obvezne administrativne likvidacije Tercasa. |
| --- | --- |

(89)

Tri zainteresirane strane smatraju da su mjere osmišljene na temelju kriterija najnižeg troška te da je angažirano ugledno revizorsko i savjetodavno društvo kako bi pomoglo pri utvrđivanju najisplativijeg i najmanje rizičnog rješenja za banke članice. FITD je na toj osnovi osmislio paket mjera koji mu je omogućio da znatno smanji troškove za banke članice, izbjegne rizike likvidacije i spriječi moguće negativne vanjske učinke koji su mogli nastati zbog obvezne administrativne likvidacije Tercasa.

| (90) | U pogledu procjene je li ukupni trošak mjera podrške za FITD bio niži od troška u slučaju likvidacije Tercasa, te tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da trošak jamstva za pokriće kreditnog rizika kredita s jednokratnom otplatom glavnice po dospijeću za [...] nije trebao biti uključen u Komisijinu procjenu troškova mjere podrške. Nije bio uključen u procijenjeni trošak koji bi FITD snosio u slučaju likvidacije Tercasa. Prema tome, netočan je Komisijin izračun da je poduzetom mjerom ostvarena ušteda troškova u iznosu od samo 3 milijuna EUR. U izvješću [...], u kojem je utvrđeno najisplativije i najmanje rizično rješenje za FITD i njegove banke članice, procijenjeni troškovi obvezne administrativne likvidacije ne obuhvaćaju rizik povezan s kreditima [...], koji su iznosili približno 35 milijuna EUR. Za pravilnu usporedbu dvaju scenarija, odnosno isplate naknade deponentima i alternativnog djelovanja, „usporedbu mjere oporavka i scenarija likvidacije trebalo bi napraviti nakon što se oduzme pozicija [...], čiji rizik nije ocijenjen pri procjeni troška likvidacije”. (48) Tako se dobije usporedba obveze „koja ne premašuje 295 milijuna EUR za operaciju sanacije i procijenjenog troška od 333 milijuna EUR u slučaju likvidacije” (49). Stoga su tri zainteresirane strane iznijele primjedbu da stvarna razlika između dvaju scenarija iznosi najmanje 38 milijuna EUR. Smatraju da to stajalište potvrđuje činjenica da su krediti pokriveni FITD-ovim jamstvom stvarno otplaćeni Tercasu (50). FITD nije izvršio plaćanje u vezi s jamstvom od 35 milijuna EUR, koje Komisija nije trebala uključiti u svoj izračun troška intervencije. |
| --- | --- |

(90)

U pogledu procjene je li ukupni trošak mjera podrške za FITD bio niži od troška u slučaju likvidacije Tercasa, te tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da trošak jamstva za pokriće kreditnog rizika kredita s jednokratnom otplatom glavnice po dospijeću za [...] nije trebao biti uključen u Komisijinu procjenu troškova mjere podrške. Nije bio uključen u procijenjeni trošak koji bi FITD snosio u slučaju likvidacije Tercasa. Prema tome, netočan je Komisijin izračun da je poduzetom mjerom ostvarena ušteda troškova u iznosu od samo 3 milijuna EUR. U izvješću [...], u kojem je utvrđeno najisplativije i najmanje rizično rješenje za FITD i njegove banke članice, procijenjeni troškovi obvezne administrativne likvidacije ne obuhvaćaju rizik povezan s kreditima [...], koji su iznosili približno 35 milijuna EUR. Za pravilnu usporedbu dvaju scenarija, odnosno isplate naknade deponentima i alternativnog djelovanja, „usporedbu mjere oporavka i scenarija likvidacije trebalo bi napraviti nakon što se oduzme pozicija [...], čiji rizik nije ocijenjen pri procjeni troška likvidacije”. (48) Tako se dobije usporedba obveze „koja ne premašuje 295 milijuna EUR za operaciju sanacije i procijenjenog troška od 333 milijuna EUR u slučaju likvidacije” (49). Stoga su tri zainteresirane strane iznijele primjedbu da stvarna razlika između dvaju scenarija iznosi najmanje 38 milijuna EUR. Smatraju da to stajalište potvrđuje činjenica da su krediti pokriveni FITD-ovim jamstvom stvarno otplaćeni Tercasu (50). FITD nije izvršio plaćanje u vezi s jamstvom od 35 milijuna EUR, koje Komisija nije trebala uključiti u svoj izračun troška intervencije.

48

49

50

| (91) | Isto tako, u svrhu ocjene najnižeg troška, iznos od 30 milijuna EUR obračunan na temelju oslobođenja od poreza ne bi trebao u cijelosti biti uključen u te troškove. Taj bi trošak za FITD nastao samo ako Komisija ne odobri poreznu mjeru. |
| --- | --- |

(91)

Isto tako, u svrhu ocjene najnižeg troška, iznos od 30 milijuna EUR obračunan na temelju oslobođenja od poreza ne bi trebao u cijelosti biti uključen u te troškove. Taj bi trošak za FITD nastao samo ako Komisija ne odobri poreznu mjeru.

| (92) | Tri zainteresirane strane upućuju na procijenjeni trošak od 1,9 milijardi EUR u slučaju likvidacije, koji bi se mogao samo djelomično nadoknaditi (u izvješću [...] izračunan je u iznosu od 1,5 milijardi EUR). Smatraju da bi iznos depozita od 1,9 milijardi EUR, koji u slučaju likvidacije ne bi bio pokriven sustavom isplate depozita, stvorio rizik širenja na banke članice i bankarski sustav u cjelini. Takav bi rizik mogao imati „potencijalno goleme” pravne posljedice i posljedice po ugled. Smatraju i da su u slučaju obvezne likvidacije Tercasa izgledi za povrat dijela početnog troška, procijenjenog na 1,9 milijardi EUR, mogli biti dodatno ugroženi zahtjevima podređenih vjerovnika za nadoknadu. |
| --- | --- |

(92)

Tri zainteresirane strane upućuju na procijenjeni trošak od 1,9 milijardi EUR u slučaju likvidacije, koji bi se mogao samo djelomično nadoknaditi (u izvješću [...] izračunan je u iznosu od 1,5 milijardi EUR). Smatraju da bi iznos depozita od 1,9 milijardi EUR, koji u slučaju likvidacije ne bi bio pokriven sustavom isplate depozita, stvorio rizik širenja na banke članice i bankarski sustav u cjelini. Takav bi rizik mogao imati „potencijalno goleme” pravne posljedice i posljedice po ugled. Smatraju i da su u slučaju obvezne likvidacije Tercasa izgledi za povrat dijela početnog troška, procijenjenog na 1,9 milijardi EUR, mogli biti dodatno ugroženi zahtjevima podređenih vjerovnika za nadoknadu.

| (93) | Izvješće [...], na temelju kojeg je FITD izračunao najniži trošak, temeljilo se na računovodstvenom stanju na dan 31. prosinca 2013., ali tri zainteresirane strane tvrde da je BPB prikazao ažuriranu procjenu učinka scenarija likvidacije na FITD na dan 31. srpnja 2014., odnosno na dan održavanja izvanredne skupštine dioničara radi rekapitalizacije Tercasa, a to je dan službenog utvrđenja mjera podrške. Na temelju te ažurirane procjene trošak je procijenjen na [350 – 750] milijuna EUR. Razlika između tog iznosa i procjene u izvješću na temelju stanja na dan 31. prosinca 2013. nastala je zbog reklasifikacije računovodstvenih pozicija evidentiranih kao „prihodujuće” na dan 31. prosinca 2013. i kao „neprihodujuće” na dan 31. srpnja 2014. te zbog povećanog volumena depozita koje bi FITD morao isplatiti. |
| --- | --- |

(93)

Izvješće [...], na temelju kojeg je FITD izračunao najniži trošak, temeljilo se na računovodstvenom stanju na dan 31. prosinca 2013., ali tri zainteresirane strane tvrde da je BPB prikazao ažuriranu procjenu učinka scenarija likvidacije na FITD na dan 31. srpnja 2014., odnosno na dan održavanja izvanredne skupštine dioničara radi rekapitalizacije Tercasa, a to je dan službenog utvrđenja mjera podrške. Na temelju te ažurirane procjene trošak je procijenjen na [350 – 750] milijuna EUR. Razlika između tog iznosa i procjene u izvješću na temelju stanja na dan 31. prosinca 2013. nastala je zbog reklasifikacije računovodstvenih pozicija evidentiranih kao „prihodujuće” na dan 31. prosinca 2013. i kao „neprihodujuće” na dan 31. srpnja 2014. te zbog povećanog volumena depozita koje bi FITD morao isplatiti.

| (94) | Te druge zainteresirane strane odbijaju argument Komisije da je FITD-ov navodni trošak mjera podrške mogao biti dodatno smanjen otpisom podređenog duga. Na dan donošenja FITD-ove odluke o intervenciji opcija sanacije podređenog duga vlastitim sredstvima nije bila zakonski moguća. Talijanskim zakonodavstvom otpis duga predviđen je samo u slučaju obvezne administrativne likvidacije. Da se i pokušalo provesti takvu sanaciju vlastitim sredstvima, za FITD-ove članice odmah bi nastali veliki rashodi čiji povrat ne bi bio siguran. Zbog sporova s vlasnicima podređenog duga povećali bi se troškovi postupka likvidacije, kao i troškovi za FITD-ove članice, zbog smanjenja vrijednosti likvidirane imovine. Naknadni učinak prelijevanja negativno bi utjecao na povjerenje klijenata, kao i na ugled i stabilnost samog bankarskog sustava. Osim toga, tri zainteresirane strane navode da su većinu Tercasovih podređenih vjerovnika činili pojedinačni štediše i deponenti te da je posebni upravitelj već bio donio jedinu moguću mjeru podjele obveza u odnosu na podređene vjerovnike, koja se sastojala od odgađanja kuponskih isplata za obveznice koje je držala banka Banco Popolare Sc. |
| --- | --- |

(94)

Te druge zainteresirane strane odbijaju argument Komisije da je FITD-ov navodni trošak mjera podrške mogao biti dodatno smanjen otpisom podređenog duga. Na dan donošenja FITD-ove odluke o intervenciji opcija sanacije podređenog duga vlastitim sredstvima nije bila zakonski moguća. Talijanskim zakonodavstvom otpis duga predviđen je samo u slučaju obvezne administrativne likvidacije. Da se i pokušalo provesti takvu sanaciju vlastitim sredstvima, za FITD-ove članice odmah bi nastali veliki rashodi čiji povrat ne bi bio siguran. Zbog sporova s vlasnicima podređenog duga povećali bi se troškovi postupka likvidacije, kao i troškovi za FITD-ove članice, zbog smanjenja vrijednosti likvidirane imovine. Naknadni učinak prelijevanja negativno bi utjecao na povjerenje klijenata, kao i na ugled i stabilnost samog bankarskog sustava. Osim toga, tri zainteresirane strane navode da su većinu Tercasovih podređenih vjerovnika činili pojedinačni štediše i deponenti te da je posebni upravitelj već bio donio jedinu moguću mjeru podjele obveza u odnosu na podređene vjerovnike, koja se sastojala od odgađanja kuponskih isplata za obveznice koje je držala banka Banco Popolare Sc.

| (95) | Naposljetku, te druge zainteresirane strane smatraju da je u izvješću [...], u okviru analize najnižeg troška, izabran scenarij koji nije bio najpesimističniji. Procijenjeni trošak likvidacije temeljio se na (a) mogućnosti pronalaženja subjekta koji bi bio spreman kupiti neke podružnice čak i u slučaju likvidacije i (b) otpuštanju zaposlenika koji nisu bili premješteni drugdje, uz otpremninu svakom zaposleniku u iznosu od 12 mjesečnih plaća. Izvješće [...], koje je FITD-u poslužilo kao osnova za njegovu odluku o intervenciji, temeljilo se na prijelaznom scenariju, ali su razmatrani i drugi nepovoljni scenariji. |
| --- | --- |

(95)

Naposljetku, te druge zainteresirane strane smatraju da je u izvješću [...], u okviru analize najnižeg troška, izabran scenarij koji nije bio najpesimističniji. Procijenjeni trošak likvidacije temeljio se na (a) mogućnosti pronalaženja subjekta koji bi bio spreman kupiti neke podružnice čak i u slučaju likvidacije i (b) otpuštanju zaposlenika koji nisu bili premješteni drugdje, uz otpremninu svakom zaposleniku u iznosu od 12 mjesečnih plaća. Izvješće [...], koje je FITD-u poslužilo kao osnova za njegovu odluku o intervenciji, temeljilo se na prijelaznom scenariju, ali su razmatrani i drugi nepovoljni scenariji.

| (96) | Štoviše, trebalo bi pretpostaviti da FITD-ovom intervencijom Tercasu nije dodijeljena nikakva prednost jer se ona odvijala usporedno s BPB-ovim ulaganjem kapitala u Tercas, koje je bilo istodobno, znatno i usporedivo s FITD-ovim djelovanjem. |
| --- | --- |

(96)

Štoviše, trebalo bi pretpostaviti da FITD-ovom intervencijom Tercasu nije dodijeljena nikakva prednost jer se ona odvijala usporedno s BPB-ovim ulaganjem kapitala u Tercas, koje je bilo istodobno, znatno i usporedivo s FITD-ovim djelovanjem.

| (97) | U svjetlu navedenih razmatranja, poduzetu mjeru trebalo bi smatrati povoljnijim i manje rizičnim rješenjem za FITD-ove banke članice. |
| --- | --- |

(97)

U svjetlu navedenih razmatranja, poduzetu mjeru trebalo bi smatrati povoljnijim i manje rizičnim rješenjem za FITD-ove banke članice.

5.3.   Spojivost

Spojivost

5.3.1.   Primjedbe Italije

Primjedbe Italije

| (98) | Komisija nije zaprimila primjedbe od Italije o spojivosti mjera. |
| --- | --- |

(98)

Komisija nije zaprimila primjedbe od Italije o spojivosti mjera.

5.3.2.   Primjedbe Banke Italije

Primjedbe Banke Italije

| (99) | Komisija nije zaprimila primjedbe Banke Italije o spojivosti mjera. |
| --- | --- |

(99)

Komisija nije zaprimila primjedbe Banke Italije o spojivosti mjera.

5.3.3.   Primjedbe ostalih zainteresiranih strana

Primjedbe ostalih zainteresiranih strana

| (100) | Tri druge zainteresirane strane iznijele su primjedbu da bi mjere bile spojive s unutarnjim tržištem čak i kada bi se smatrale državnom potporom. Mišljenja su da će Tercas na temelju svojeg plana restrukturiranja moći ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost, da je FITD-ovo djelovanje ograničeno na potrebni minimum te da se mjerama ograničuje mogući utjecaj na tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(100)

Tri druge zainteresirane strane iznijele su primjedbu da bi mjere bile spojive s unutarnjim tržištem čak i kada bi se smatrale državnom potporom. Mišljenja su da će Tercas na temelju svojeg plana restrukturiranja moći ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost, da je FITD-ovo djelovanje ograničeno na potrebni minimum te da se mjerama ograničuje mogući utjecaj na tržišno natjecanje.

| (101) | U pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti, te tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je posebni upravitelj radio na otklanjanju nedostataka u Tercasovoj organizaciji i sustavu unutarnje kontrole. Svoju je pozornost usmjerio na nepravilnosti u upravljanju (krediti, ulaganja vlasničkog kapitala, sporovi) te na pravilno vrednovanje povezanih rizika (dvojbeni ishodi, otpisi, rezerviranja). Proveo je postupno razduživanje kako bi nadoknadio znatno smanjenje financiranja zbog smanjenja baze klijenata. Racionalizirao je strukture (revizija poslovnog modela uz zatvaranje određenih podružnica, plan smanjenja broja zaposlenih, pojednostavnjenje organizacijskih struktura, smanjenje administrativnih rashoda) u cilju znatnog ograničenja troškova na strukturnoj osnovi. Rekapitalizacija Tercasa koju su proveli FITD i BPB bila je najbolji način za brzo rješavanje manjka likvidnosti. BPB je preuzeo poslovni rizik povezan s Tercasovim oporavkom i to ulaganjem znatnih financijskih i drugih sredstava kako bi osigurao uspješnost svojeg poslovnog plana. |
| --- | --- |

(101)

U pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti, te tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je posebni upravitelj radio na otklanjanju nedostataka u Tercasovoj organizaciji i sustavu unutarnje kontrole. Svoju je pozornost usmjerio na nepravilnosti u upravljanju (krediti, ulaganja vlasničkog kapitala, sporovi) te na pravilno vrednovanje povezanih rizika (dvojbeni ishodi, otpisi, rezerviranja). Proveo je postupno razduživanje kako bi nadoknadio znatno smanjenje financiranja zbog smanjenja baze klijenata. Racionalizirao je strukture (revizija poslovnog modela uz zatvaranje određenih podružnica, plan smanjenja broja zaposlenih, pojednostavnjenje organizacijskih struktura, smanjenje administrativnih rashoda) u cilju znatnog ograničenja troškova na strukturnoj osnovi. Rekapitalizacija Tercasa koju su proveli FITD i BPB bila je najbolji način za brzo rješavanje manjka likvidnosti. BPB je preuzeo poslovni rizik povezan s Tercasovim oporavkom i to ulaganjem znatnih financijskih i drugih sredstava kako bi osigurao uspješnost svojeg poslovnog plana.

| (102) | BPB navodi i da je izradio strategiju intervencije na temelju poboljšanih kreditnih i depozitnih marži (51), racionalizacije troškova (52), razvoja sinergija unutar grupe, pažljivog praćenja kvalitete kredita, optimizacije upravljanja potraživanjima umanjene vrijednosti prodajom loših kredita, jačanja profilâ likvidnosti (53) te pokretanja upravljačkih resursa. Strukturni elementi plana oporavka izrađeni su u okviru BPB-ova poslovnog plana za razdoblje 2015. – 2019. Ti elementi upućuju na koherentan slijed mjera usmjerenih na ponovno uspostavljanje Tercasove profitabilnosti; izostanak detaljnog plana restrukturiranja ne bi trebao spriječiti pozitivnu ocjenu Komisije u pogledu „koherentno usmjerenih općih programa” (54). |
| --- | --- |

(102)

BPB navodi i da je izradio strategiju intervencije na temelju poboljšanih kreditnih i depozitnih marži (51), racionalizacije troškova (52), razvoja sinergija unutar grupe, pažljivog praćenja kvalitete kredita, optimizacije upravljanja potraživanjima umanjene vrijednosti prodajom loših kredita, jačanja profilâ likvidnosti (53) te pokretanja upravljačkih resursa. Strukturni elementi plana oporavka izrađeni su u okviru BPB-ova poslovnog plana za razdoblje 2015. – 2019. Ti elementi upućuju na koherentan slijed mjera usmjerenih na ponovno uspostavljanje Tercasove profitabilnosti; izostanak detaljnog plana restrukturiranja ne bi trebao spriječiti pozitivnu ocjenu Komisije u pogledu „koherentno usmjerenih općih programa” (54).

51

52

loših kredita

53

54

| (103) | Intervencija je bila ograničena na potrebni minimum 1. zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama 90. do 93.; 2. jer je to bila jedina održiva opcija te 3. jer je FITD samo djelomično pridonio rješavanju negativnog kapitala i ponovnom uspostavljanju minimalnih stopa kapitala. Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da zbog razmjera Tercasovih gubitaka nije bilo isplativijih alternativnih rješenja od BPB-ova preuzimanja Tercasa, unatoč nastojanjima posebnog upravitelja da pronađe druge kupce (55). Pokušaj ograničavanja troškova na potrebni minimum potvrđuje i činjenica da su strane u cilju postizanja sporazuma o stvarnom iznosu Tercasova negativnog kapitala pribjegle arbitraži koja je dovela do smanjenja ukupnog iznosa koji je BPB tražio s [300–800] milijuna EUR na 265 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(103)

Intervencija je bila ograničena na potrebni minimum 1. zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama 90. do 93.; 2. jer je to bila jedina održiva opcija te 3. jer je FITD samo djelomično pridonio rješavanju negativnog kapitala i ponovnom uspostavljanju minimalnih stopa kapitala. Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da zbog razmjera Tercasovih gubitaka nije bilo isplativijih alternativnih rješenja od BPB-ova preuzimanja Tercasa, unatoč nastojanjima posebnog upravitelja da pronađe druge kupce (55). Pokušaj ograničavanja troškova na potrebni minimum potvrđuje i činjenica da su strane u cilju postizanja sporazuma o stvarnom iznosu Tercasova negativnog kapitala pribjegle arbitraži koja je dovela do smanjenja ukupnog iznosa koji je BPB tražio s [300–800] milijuna EUR na 265 milijuna EUR.

55

| (104) | Troškovi intervencije dodatno su ograničeni mjerama podjele obveza. Dionički kapital sveden je na nulu i zbog toga su dioničari u cijelosti izgubili svoje ulaganje. Osim toga, obustavljena je isplata kupona za podređene obveznice, kada je to bilo moguće. Te druge zainteresirane strane navode da drugi oblici gubitaka za vlasnike podređenog duga nisu bili zakonski mogući jer je prema postojećem pravu vlasnike podređenog duga moguće prisiliti na raspodjelu gubitaka samo u slučaju obvezne administrativne likvidacije. No činjenica da se na vlasnike podređenog duga nisu mogle prevaliti dodatne obveze nije prouzročila veće troškove za javne financije jer su sredstva za intervenciju u cijelosti prikupljena od privatnih subjekata. Nadalje, gubici koje su pretrpjeli vlasnici podređenog duga mogli su stvoriti dodatne troškove i znatne rizike za FITD-ove banke članice. Te bi negativne strane bile posljedica Tercasova sloma, rizika od tužbi koje bi pokrenuli Tercasovi klijenti te negativnog utjecaja na Tercasov ugled i ukupnu stabilnost bankarskog sustava. Naposljetku, izostankom dodatnih opterećenja za vlasnike podređenog duga nije stvoren nikakav moralni hazard jer je bankarski sustav u cijelosti apsorbirao troškove pokrića negativnog kapitala bez dodatnih troškova za porezne obveznike. |
| --- | --- |

(104)

Troškovi intervencije dodatno su ograničeni mjerama podjele obveza. Dionički kapital sveden je na nulu i zbog toga su dioničari u cijelosti izgubili svoje ulaganje. Osim toga, obustavljena je isplata kupona za podređene obveznice, kada je to bilo moguće. Te druge zainteresirane strane navode da drugi oblici gubitaka za vlasnike podređenog duga nisu bili zakonski mogući jer je prema postojećem pravu vlasnike podređenog duga moguće prisiliti na raspodjelu gubitaka samo u slučaju obvezne administrativne likvidacije. No činjenica da se na vlasnike podređenog duga nisu mogle prevaliti dodatne obveze nije prouzročila veće troškove za javne financije jer su sredstva za intervenciju u cijelosti prikupljena od privatnih subjekata. Nadalje, gubici koje su pretrpjeli vlasnici podređenog duga mogli su stvoriti dodatne troškove i znatne rizike za FITD-ove banke članice. Te bi negativne strane bile posljedica Tercasova sloma, rizika od tužbi koje bi pokrenuli Tercasovi klijenti te negativnog utjecaja na Tercasov ugled i ukupnu stabilnost bankarskog sustava. Naposljetku, izostankom dodatnih opterećenja za vlasnike podređenog duga nije stvoren nikakav moralni hazard jer je bankarski sustav u cijelosti apsorbirao troškove pokrića negativnog kapitala bez dodatnih troškova za porezne obveznike.

| (105) | Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je izostanak pretvorbe ili otpisa podređenog duga bio u skladu s točkom 42. Komunikacije o bankarstvu, u kojoj je jasno navedeno da doprinosi deponenata nisu obvezni element podjele obveza. To je bilo u skladu i s točkom 45. Komunikacije, kojom se dopušta iznimka od načela pretvorbe ili otpisa podređenog duga kada bi „provedba takvih mjera ugrozila financijsku stabilnost ili dovela do nerazmjernih rezultata”. |
| --- | --- |

(105)

Tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da je izostanak pretvorbe ili otpisa podređenog duga bio u skladu s točkom 42. Komunikacije o bankarstvu, u kojoj je jasno navedeno da doprinosi deponenata nisu obvezni element podjele obveza. To je bilo u skladu i s točkom 45. Komunikacije, kojom se dopušta iznimka od načela pretvorbe ili otpisa podređenog duga kada bi „provedba takvih mjera ugrozila financijsku stabilnost ili dovela do nerazmjernih rezultata”.

| (106) | Štoviše, tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da su izostanak ili neadekvatnost povrata prihvatljivi ako su, kao u ovom slučaju, nadoknađeni dubinskim i opsežnim restrukturiranjem i opravdani potragom za kupcem banke u krizi. |
| --- | --- |

(106)

Štoviše, tri zainteresirane strane iznijele su primjedbu da su izostanak ili neadekvatnost povrata prihvatljivi ako su, kao u ovom slučaju, nadoknađeni dubinskim i opsežnim restrukturiranjem i opravdani potragom za kupcem banke u krizi.

| (107) | Nadalje, intervencijom se ne narušava unutarnje tržište, i to zbog sljedećeg:






  1. | Tercasove operacije bile su malih razmjera i zemljopisno ograničene; |
| --- | --- | --- |

(107)

Nadalje, intervencijom se ne narušava unutarnje tržište, i to zbog sljedećeg:

1.

Tercasove operacije bile su malih razmjera i zemljopisno ograničene;

| 2. | BPB je bio jedini subjekt koji je iskazao stvarni interes za ulaganje kapitala u Tercas, a Komisija je zauzela stav da prodaja posrnule banke, čije je poslovanje korisnik navodne potpore, privatnom sudioniku na tržištu u okviru otvorenog postupka prodaje predstavlja oblik ublažavanja potencijalnih narušavanja tržišnog natjecanja (56); |
| --- | --- |

2.

BPB je bio jedini subjekt koji je iskazao stvarni interes za ulaganje kapitala u Tercas, a Komisija je zauzela stav da prodaja posrnule banke, čije je poslovanje korisnik navodne potpore, privatnom sudioniku na tržištu u okviru otvorenog postupka prodaje predstavlja oblik ublažavanja potencijalnih narušavanja tržišnog natjecanja (56);

56

| 3. | Tercasov plan restrukturiranja bio je dovoljno opsežan i omogućio je integraciju Tercasa u BPB. |
| --- | --- |

3.

Tercasov plan restrukturiranja bio je dovoljno opsežan i omogućio je integraciju Tercasa u BPB.

| (108) | Prijenos Tercasa BPB-u bio je jedina mogućnost za rješavanje pitanja koja je navelo talijansko nadzorno tijelo te za sprječavanje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja. Nadalje, transakcija restrukturiranja zahtijevala je potpunu rekapitalizaciju Tercasa i znatno povećanje BPB-ova kapitala. |
| --- | --- |

(108)

Prijenos Tercasa BPB-u bio je jedina mogućnost za rješavanje pitanja koja je navelo talijansko nadzorno tijelo te za sprječavanje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja. Nadalje, transakcija restrukturiranja zahtijevala je potpunu rekapitalizaciju Tercasa i znatno povećanje BPB-ova kapitala.

| (109) | Naposljetku, oslanjajući se na prijašnje odluke Komisije (57), te druge zainteresirane strane tvrde da se rekapitalizacija Tercasa i njegovo spajanje s BPB-om, nakon što je FITD bez naknade pokrio njegov negativni kapital, mogu smatrati opravdanima jer su bili potrebni kako bi se osigurao prijenos imovine društva i provelo sveobuhvatno restrukturiranje banke. U ovom se predmetu povrat ne bi mogao osigurati nijednom opcijom kojom bi se Tercasu omogućio izlaz iz duboke krize. Da je FITD zahtijevao povrat, Tercasova pozicija kapitala bila bi još lošija, što bi povećalo trošak za banku kupca. |
| --- | --- |

(109)

Naposljetku, oslanjajući se na prijašnje odluke Komisije (57), te druge zainteresirane strane tvrde da se rekapitalizacija Tercasa i njegovo spajanje s BPB-om, nakon što je FITD bez naknade pokrio njegov negativni kapital, mogu smatrati opravdanima jer su bili potrebni kako bi se osigurao prijenos imovine društva i provelo sveobuhvatno restrukturiranje banke. U ovom se predmetu povrat ne bi mogao osigurati nijednom opcijom kojom bi se Tercasu omogućio izlaz iz duboke krize. Da je FITD zahtijevao povrat, Tercasova pozicija kapitala bila bi još lošija, što bi povećalo trošak za banku kupca.

57

6.   OCJENA MJERA

OCJENA MJERA

6.1.   Postojanje državne potpore

Postojanje državne potpore

| (110) | Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisuje se da je „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.” Svi navedeni uvjeti moraju biti ispunjeni; u nastavku će Komisija procijeniti jesu li ispunjeni u slučaju mjera koje je poduzeo FITD. |
| --- | --- |

(110)

Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisuje se da je „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.” Svi navedeni uvjeti moraju biti ispunjeni; u nastavku će Komisija procijeniti jesu li ispunjeni u slučaju mjera koje je poduzeo FITD.

| (111) | Italija nije prijavila program oslobođenja od poreza naveden u uvodnoj izjavi 4. odluke o pokretanju postupka. Na temelju informacija trenutačno dostupnih Komisiji, taj program u ovom predmetu nije primijenjen. Stoga program oslobođenja od poreza ne spada u područje primjene ove odluke. |
| --- | --- |

(111)

Italija nije prijavila program oslobođenja od poreza naveden u uvodnoj izjavi 4. odluke o pokretanju postupka. Na temelju informacija trenutačno dostupnih Komisiji, taj program u ovom predmetu nije primijenjen. Stoga program oslobođenja od poreza ne spada u područje primjene ove odluke.

6.1.1.   Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

| (112) | Sud je u više navrata potvrdio da su sva financijska sredstva kojima tijela javne vlasti mogu poduprijeti poduzeća obuhvaćena nadzorom državnih potpora bez obzira na to jesu li ta sredstva trajna imovina javnog sektora. Nametnuti obvezni doprinosi kojima se upravlja i koje se raspoređuje u skladu s pravom ili drugim javnim pravilima ukazuju na prisutnost državnih sredstava, čak i ako njima ne upravljaju tijela javne vlasti (58). Sredstva ne gube javni karakter samom činjenicom da su financirana privatnim doprinosima. Relevantan čimbenik nije neposredno podrijetlo sredstava, nego stupanj intervencije tijela javne vlasti pri utvrđivanju tih mjera i načina njihova financiranja (59). |
| --- | --- |

(112)

Sud je u više navrata potvrdio da su sva financijska sredstva kojima tijela javne vlasti mogu poduprijeti poduzeća obuhvaćena nadzorom državnih potpora bez obzira na to jesu li ta sredstva trajna imovina javnog sektora. Nametnuti obvezni doprinosi kojima se upravlja i koje se raspoređuje u skladu s pravom ili drugim javnim pravilima ukazuju na prisutnost državnih sredstava, čak i ako njima ne upravljaju tijela javne vlasti (58). Sredstva ne gube javni karakter samom činjenicom da su financirana privatnim doprinosima. Relevantan čimbenik nije neposredno podrijetlo sredstava, nego stupanj intervencije tijela javne vlasti pri utvrđivanju tih mjera i načina njihova financiranja (59).

58

59

| (113) | Štoviše, Sud je u predmetima Ladbroke (60), Stardust Marine i Doux Élevage istaknuo da se sredstva koja ostaju pod javnim nadzorom i stoga su na raspolaganju tijelima javne vlasti smatraju državnim sredstvima. |
| --- | --- |

(113)

Štoviše, Sud je u predmetima Ladbroke (60), Stardust Marine i Doux Élevage istaknuo da se sredstva koja ostaju pod javnim nadzorom i stoga su na raspolaganju tijelima javne vlasti smatraju državnim sredstvima.

60

| (114) | U predmetu Doux Élevage, poslovanje međutrgovinske organizacije financirano je sredstvima prikupljenima od doprinosa koje je država proglasila obveznima; Sud je presudio da se ne može zaključiti da je poslovanje organizacije pripisivo državi. Sud je smatrao da je organizacija samostalno utvrdila svrhu upotrebe sredstava te da obvezatnost doprinosa u tom slučaju nije „ovisila o ostvarenju konkretnih političkih ciljeva koje su utvrdila i definirala tijela javne vlasti”. Država je samo provjeravala valjanost i zakonitost doprinosa koje su nametnule međutrgovinske organizacije, odnosno postupovni okvir, i nije bila ovlaštena utjecati na upravljanje sredstvima. |
| --- | --- |

(114)

U predmetu Doux Élevage, poslovanje međutrgovinske organizacije financirano je sredstvima prikupljenima od doprinosa koje je država proglasila obveznima; Sud je presudio da se ne može zaključiti da je poslovanje organizacije pripisivo državi. Sud je smatrao da je organizacija samostalno utvrdila svrhu upotrebe sredstava te da obvezatnost doprinosa u tom slučaju nije „ovisila o ostvarenju konkretnih političkih ciljeva koje su utvrdila i definirala tijela javne vlasti”. Država je samo provjeravala valjanost i zakonitost doprinosa koje su nametnule međutrgovinske organizacije, odnosno postupovni okvir, i nije bila ovlaštena utjecati na upravljanje sredstvima.

| (115) | U sudskoj praksi sudova Unije mjera je pripisiva državi i financira se državnim sredstvima kada skup pokazatelja upućuje na to da država na temelju nacionalnog zakonodavstva provodi nadzor i iskorištava svoj utjecaj kako bi osigurala da privatni subjekt upotrebom svojih sredstava ostvaruje cilj državne politike koji mu je povjeren. |
| --- | --- |

(115)

U sudskoj praksi sudova Unije mjera je pripisiva državi i financira se državnim sredstvima kada skup pokazatelja upućuje na to da država na temelju nacionalnog zakonodavstva provodi nadzor i iskorištava svoj utjecaj kako bi osigurala da privatni subjekt upotrebom svojih sredstava ostvaruje cilj državne politike koji mu je povjeren.

| (116) | Sud je i u predmetu Stardust Marine presudio da se zaključak o mogućnosti da se mjera potpore koju je poduzeo subjekt koji je prima facie neovisan i sam po sebi nije dio države pripiše državi može izvesti na temelju skupa pokazatelja koji proizlaze iz okolnosti predmeta. Jedan takav pokazatelj bio bi i to da dotični subjekt ne bi mogao donijeti odluku o navodnoj državnoj potpori ne uzimajući u obzir upute ili smjernice tijela javne vlasti. U određenim okolnostima, drugi pokazatelji mogli bi biti relevantni za donošenje zaključka o mogućnosti da se mjera potpore koju ju poduzelo neko poduzeće pripiše državi. |
| --- | --- |

(116)

Sud je i u predmetu Stardust Marine presudio da se zaključak o mogućnosti da se mjera potpore koju je poduzeo subjekt koji je prima facie neovisan i sam po sebi nije dio države pripiše državi može izvesti na temelju skupa pokazatelja koji proizlaze iz okolnosti predmeta. Jedan takav pokazatelj bio bi i to da dotični subjekt ne bi mogao donijeti odluku o navodnoj državnoj potpori ne uzimajući u obzir upute ili smjernice tijela javne vlasti. U određenim okolnostima, drugi pokazatelji mogli bi biti relevantni za donošenje zaključka o mogućnosti da se mjera potpore koju ju poduzelo neko poduzeće pripiše državi.

prima facie

| (117) | U pogledu mjere u odnosu na koju je Komisija pokrenula službeni istražni postupak u ovom predmetu, valja podsjetiti da je zakonodavstvo Unije Direktivom 94/19/EZ uvelo sustave osiguranja depozita u cilju očuvanja i povećanja „stabilnosti bankarskog sustava” (61) te da im je dodijelio zadaću pružanja zaštite deponentima (62). Direktivom 94/19/EZ od država članica zahtijeva se uvođenje jednog ili više sustava osiguranja depozita koji će isplatiti naknadu deponentima u slučaju propasti kreditne institucije. Direktiva 94/19/EZ ne sadržava odredbe o mogućnosti drugih oblika intervencije, tako da države članice imaju diskrecijsko pravo odlučivanja o tome hoće li sustavima osiguranja depozita dopustiti djelovanje izvan okvira funkcije isplate naknade i upotrebu raspoloživih financijskih sredstva na druge načine. |
| --- | --- |

(117)

U pogledu mjere u odnosu na koju je Komisija pokrenula službeni istražni postupak u ovom predmetu, valja podsjetiti da je zakonodavstvo Unije Direktivom 94/19/EZ uvelo sustave osiguranja depozita u cilju očuvanja i povećanja „stabilnosti bankarskog sustava” (61) te da im je dodijelio zadaću pružanja zaštite deponentima (62). Direktivom 94/19/EZ od država članica zahtijeva se uvođenje jednog ili više sustava osiguranja depozita koji će isplatiti naknadu deponentima u slučaju propasti kreditne institucije. Direktiva 94/19/EZ ne sadržava odredbe o mogućnosti drugih oblika intervencije, tako da države članice imaju diskrecijsko pravo odlučivanja o tome hoće li sustavima osiguranja depozita dopustiti djelovanje izvan okvira funkcije isplate naknade i upotrebu raspoloživih financijskih sredstva na druge načine.

61

62

| (118) | To je ostalo nepromijenjeno i u Direktivi 2014/49/EU, koja je, međutim, izričitija u pogledu prirode takvih alternativnih mjera. Njihova svrha mora biti sprječavanje propasti kreditne institucije u cilju izbjegavanja ne samo „troškova plaćanja naknade deponentima”, nego i „troškova propasti kreditne institucije za gospodarstvo u cjelini” te „ostalih štetnih utjecaja”, kao što je „štetan utjecaj na financijsku stabilnost i povjerenje deponenata” (63). |
| --- | --- |

(118)

To je ostalo nepromijenjeno i u Direktivi 2014/49/EU, koja je, međutim, izričitija u pogledu prirode takvih alternativnih mjera. Njihova svrha mora biti sprječavanje propasti kreditne institucije u cilju izbjegavanja ne samo „troškova plaćanja naknade deponentima”, nego i „troškova propasti kreditne institucije za gospodarstvo u cjelini” te „ostalih štetnih utjecaja”, kao što je „štetan utjecaj na financijsku stabilnost i povjerenje deponenata” (63).

63

| (119) | U skladu s Direktivom 2014/49/EU, države članice mogu dopustiti upotrebu sustava osiguranja depozita radi očuvanja pristupa osiguranim depozitima za deponente, kako u početnoj fazi trajnog poslovanja, tako i u kontekstu nacionalnog stečajnog postupka (64). Komisija ističe da se, suprotno stajalištu drugih zainteresiranih strana navedenom u uvodnoj izjavi 79., alternativne mjere sustava osiguranja depozita mogu smatrati potporom bez obzira na to je li im svrha sprječavanje propasti kreditne institucije ili su povezane s likvidacijom. |
| --- | --- |

(119)

U skladu s Direktivom 2014/49/EU, države članice mogu dopustiti upotrebu sustava osiguranja depozita radi očuvanja pristupa osiguranim depozitima za deponente, kako u početnoj fazi trajnog poslovanja, tako i u kontekstu nacionalnog stečajnog postupka (64). Komisija ističe da se, suprotno stajalištu drugih zainteresiranih strana navedenom u uvodnoj izjavi 79., alternativne mjere sustava osiguranja depozita mogu smatrati potporom bez obzira na to je li im svrha sprječavanje propasti kreditne institucije ili su povezane s likvidacijom.

64

| (120) | U talijanskom nacionalnom pravu zaštita štednje i deponenata ima poseban položaj: na temelju članka 47. talijanskog Ustava, „Republika ... štiti štednju u svim njezinim oblicima” (65). Banka Italije jest tijelo osnovano u skladu s javnim pravom i samo je stoga njezino postupanje pripisivo državi, no ona nije izvan područja primjene članka 107. Ugovora na temelju svoje ustavne neovisnosti (66); njezina je zadaća zaštita stabilnosti talijanskog bankarskog sustava (67) i zaštita deponenata (68). |
| --- | --- |

(120)

U talijanskom nacionalnom pravu zaštita štednje i deponenata ima poseban položaj: na temelju članka 47. talijanskog Ustava, „Republika ... štiti štednju u svim njezinim oblicima” (65). Banka Italije jest tijelo osnovano u skladu s javnim pravom i samo je stoga njezino postupanje pripisivo državi, no ona nije izvan područja primjene članka 107. Ugovora na temelju svoje ustavne neovisnosti (66); njezina je zadaća zaštita stabilnosti talijanskog bankarskog sustava (67) i zaštita deponenata (68).

65

66

67

68

| (121) | S obzirom na prethodno navedeno, članak 96.-bis Zakona o bankama treba tumačiti kao posebnu definiciju javnih ovlasti pružanja zaštite deponentima, koje se primjenjuju na sustave osiguranja depozita priznate u Italiji. Uključivanjem zadnje rečenice u članak 96.-bis stavak 1., u skladu s kojom sustavi osiguranja depozita „mogu sudjelovati u drugim vrstama i oblicima intervencije” uz plaćanje naknade deponentima, talijanska nadležna tijela odlučila su odobriti svojim priznatim sustavima osiguranja depozita upotrebu sredstava prikupljenih od banaka članica za različite vrste mjera. Stoga je članak 96.-bis Zakona o bankama temelj za priznavanje FITD-a kao obveznog sustava osiguranja depozita u Italiji, a istodobno se njime FITD-u dodjeljuje ovlast za poduzimanje mjera podrške. |
| --- | --- |

(121)

S obzirom na prethodno navedeno, članak 96.-bis Zakona o bankama treba tumačiti kao posebnu definiciju javnih ovlasti pružanja zaštite deponentima, koje se primjenjuju na sustave osiguranja depozita priznate u Italiji. Uključivanjem zadnje rečenice u članak 96.-bis stavak 1., u skladu s kojom sustavi osiguranja depozita „mogu sudjelovati u drugim vrstama i oblicima intervencije” uz plaćanje naknade deponentima, talijanska nadležna tijela odlučila su odobriti svojim priznatim sustavima osiguranja depozita upotrebu sredstava prikupljenih od banaka članica za različite vrste mjera. Stoga je članak 96.-bis Zakona o bankama temelj za priznavanje FITD-a kao obveznog sustava osiguranja depozita u Italiji, a istodobno se njime FITD-u dodjeljuje ovlast za poduzimanje mjera podrške.

| (122) | Iz te perspektive, činjenica da je FITD ustrojen kao konzorcij u skladu s privatnim pravom (69) nije relevantna jer sama činjenica da je neko tijelo osnovano na temelju redovnog prava ne može se smatrati dovoljnom za isključenje mogućnosti da se mjera potpore koju takvo tijelo poduzme pripiše državi, kao što je Sud presudio u predmetu Stardust Marine. FITD-ovi ciljevi – ostvarenje zajedničkih interesa njegovih članica jačanjem sigurnosti depozita i zaštitom ugleda bankarskog sustava – jasno se podudaraju s javnim interesima. Ali to nužno ne znači da je poduzeće moglo donijeti svoju odluku ne uzimajući u obzir zahtjeve tijela javne vlasti. Štoviše, nije nužno da utjecaj države proizlazi iz zakonski obvezujućeg akta tijela javne vlasti. Autonomija koju poduzeće u načelu uživa ne sprječava praktično sudjelovanje države. |
| --- | --- |

(122)

Iz te perspektive, činjenica da je FITD ustrojen kao konzorcij u skladu s privatnim pravom (69) nije relevantna jer sama činjenica da je neko tijelo osnovano na temelju redovnog prava ne može se smatrati dovoljnom za isključenje mogućnosti da se mjera potpore koju takvo tijelo poduzme pripiše državi, kao što je Sud presudio u predmetu Stardust Marine. FITD-ovi ciljevi – ostvarenje zajedničkih interesa njegovih članica jačanjem sigurnosti depozita i zaštitom ugleda bankarskog sustava – jasno se podudaraju s javnim interesima. Ali to nužno ne znači da je poduzeće moglo donijeti svoju odluku ne uzimajući u obzir zahtjeve tijela javne vlasti. Štoviše, nije nužno da utjecaj države proizlazi iz zakonski obvezujućeg akta tijela javne vlasti. Autonomija koju poduzeće u načelu uživa ne sprječava praktično sudjelovanje države.

69

Stardust Marine

| (123) | U svakom slučaju, zakonodavstvo Unije i Italije daje Banci Italije ovlasti i sredstva kako bi se osiguralo da sve mjere koje poduzima FITD, kao sustav osiguranja depozita priznat na temelju Zakona o bankama, budu u skladu sa zadaćom javne politike te da pridonose zaštiti deponenata. To je jasno navedeno u uvodnoj rečenici članka 96.b stavka 1. Zakona o bankama, u kojoj je prije popisa svih ovlasti Banke Italije u pogledu talijanskih sustava osiguranja depozita navedeno da se te ovlasti izvršavaju „uzimajući u obzir zaštitu deponenata i stabilnost bankarskog sustava”. |
| --- | --- |

(123)

U svakom slučaju, zakonodavstvo Unije i Italije daje Banci Italije ovlasti i sredstva kako bi se osiguralo da sve mjere koje poduzima FITD, kao sustav osiguranja depozita priznat na temelju Zakona o bankama, budu u skladu sa zadaćom javne politike te da pridonose zaštiti deponenata. To je jasno navedeno u uvodnoj rečenici članka 96.b stavka 1. Zakona o bankama, u kojoj je prije popisa svih ovlasti Banke Italije u pogledu talijanskih sustava osiguranja depozita navedeno da se te ovlasti izvršavaju „uzimajući u obzir zaštitu deponenata i stabilnost bankarskog sustava”.

| (124) | Imajući u vidu taj dokaz, i za razliku od predmeta Doux Élevage, u kojem je predmet ex post odobrenja javne uprave bio samo postupovne naravi, Banka Italije mora odobriti svaku FITD-ovu intervenciju na temelju njezinih prednosti, uz ocjenu njezine usklađenosti s FITD-ovim javnim ovlastima na temelju Zakona o bankama. |
| --- | --- |

(124)

Imajući u vidu taj dokaz, i za razliku od predmeta Doux Élevage, u kojem je predmet ex post odobrenja javne uprave bio samo postupovne naravi, Banka Italije mora odobriti svaku FITD-ovu intervenciju na temelju njezinih prednosti, uz ocjenu njezine usklađenosti s FITD-ovim javnim ovlastima na temelju Zakona o bankama.

ex post

| (125) | Italija je potvrdila da bi se, slijedi li se ta logika, bonitetni nadzor banaka morao smatrati izvršenjem javnog nadzora, a sredstva banaka stoga bi se morala smatrati javnim sredstvima (uvodna izjava 53.); to je očito od neznatne važnosti za ovaj predmet. Komisija samo primjećuje da svrha nadzora banaka koji Banka Italije provodi nije provjera usklađenosti s ovlastima javne politike koje su povjerene bankama pod nadzorom. |
| --- | --- |

(125)

Italija je potvrdila da bi se, slijedi li se ta logika, bonitetni nadzor banaka morao smatrati izvršenjem javnog nadzora, a sredstva banaka stoga bi se morala smatrati javnim sredstvima (uvodna izjava 53.); to je očito od neznatne važnosti za ovaj predmet. Komisija samo primjećuje da svrha nadzora banaka koji Banka Italije provodi nije provjera usklađenosti s ovlastima javne politike koje su povjerene bankama pod nadzorom.

| (126) | Prednost javnih ovlasti i povezanog javnog nadzora priznata je u FITD-ovu statutu (70), u skladu s kojim sve mjere podrške moraju ispunjavati kumulativne uvjete, odnosno moraju postojati razumni izgledi za povrat te se može pretpostaviti da će trošak Fonda biti manji nego što bi bio da se poduzimaju mjere u slučaju likvidacije („načelo najnižeg troška”). Navedeni kumulativni uvjeti znače da se odluka o poduzimanju mjera podrške može odobriti samo ako se njome FITD-u omogućuje izvršenje njegovih javnih ovlasti u pogledu zaštite deponenata. Navedena prednost popraćena je zahtjevom za odobrenje Banke Italije u skladu sa Zakonom o bankama. |
| --- | --- |

(126)

Prednost javnih ovlasti i povezanog javnog nadzora priznata je u FITD-ovu statutu (70), u skladu s kojim sve mjere podrške moraju ispunjavati kumulativne uvjete, odnosno moraju postojati razumni izgledi za povrat te se može pretpostaviti da će trošak Fonda biti manji nego što bi bio da se poduzimaju mjere u slučaju likvidacije („načelo najnižeg troška”). Navedeni kumulativni uvjeti znače da se odluka o poduzimanju mjera podrške može odobriti samo ako se njome FITD-u omogućuje izvršenje njegovih javnih ovlasti u pogledu zaštite deponenata. Navedena prednost popraćena je zahtjevom za odobrenje Banke Italije u skladu sa Zakonom o bankama.

70

| (127) | Osim toga, u skladu sa Zakonom o bankama, Banka Italije ima široke ovlasti nad sustavima osiguranja depozita:






  1. | člankom 96-ter stavkom 1. točkom (d) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije mora „odobriti intervencije sustava osiguranja depozita”; |
| --- | --- | --- |

(127)

Osim toga, u skladu sa Zakonom o bankama, Banka Italije ima široke ovlasti nad sustavima osiguranja depozita:

1.

člankom 96-ter stavkom 1. točkom (d) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije mora „odobriti intervencije sustava osiguranja depozita”;

| 2. | člankom 96-ter stavkom 1. točkom (b) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije „usklađuje poslovanje sustava osiguranja depozita s pravilima o bankarskim krizama kao i sa svojom nadzornom aktivnošću” (71); |
| --- | --- |

2.

člankom 96-ter stavkom 1. točkom (b) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije „usklađuje poslovanje sustava osiguranja depozita s pravilima o bankarskim krizama kao i sa svojom nadzornom aktivnošću” (71);

71

| 3. | člankom 96-ter stavkom 1. točkom (a) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije „priznaje sustave osiguranja depozita, odobravanjem njihovih statuta, ako ti sustavi nemaju obilježja koja bi mogla dovesti do neuravnotežene raspodjele rizika nesolventnosti u bankarskom sustavu” (72); |
| --- | --- |

3.

člankom 96-ter stavkom 1. točkom (a) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije „priznaje sustave osiguranja depozita, odobravanjem njihovih statuta, ako ti sustavi nemaju obilježja koja bi mogla dovesti do neuravnotežene raspodjele rizika nesolventnosti u bankarskom sustavu” (72);

72

| 4. | člankom 96-ter stavkom 1. točkom (h) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije „može donositi pravila o provedbi pravila utvrđenih” u odjeljku IV. Zakona o bankama o sustavima osiguranja depozita (73). |
| --- | --- |

4.

člankom 96-ter stavkom 1. točkom (h) Zakona o Bankama predviđeno je da Banka Italije „može donositi pravila o provedbi pravila utvrđenih” u odjeljku IV. Zakona o bankama o sustavima osiguranja depozita (73).

73

| (128) | Osim ovlasti nad FITD-om koje su Banci Italije dodijeljene Zakonom o bankama, samo banke koje su pod posebnom upravom mogu se kvalificirati za FITD-ove mjere podrške (74). Banka se stavlja pod posebnu upravu na prijedlog Banke Italije, po nalogu Ministarstva gospodarstva i financija. U toj fazi, u skladu s FITD-ovim statutom, „Fond intervenira ... u slučajevima posebne uprave banaka članica koje imaju odobrenje za rad u Italiji” (75). Samo posebni upravitelj banke može poslati FITD-u zahtjev za intervenciju, a taj zahtjev mora zatim biti odobren na sastanku dioničara banke. Posebni upravitelj državni je službenik koji zastupa javni interes, a imenuje ga i nadzire Banka Italije. Banka Italije ima ovlasti i za opoziv ili zamjenu posebnog upravitelja (76), kao i za davanje uputa za uvođenje posebnih zaštitnih mjera i ograničenja u pogledu upravljanja bankom (77). Intervenciju FITD-a tako pokreće državni službenik pod nadzorom Banke Italije. |
| --- | --- |

(128)

Osim ovlasti nad FITD-om koje su Banci Italije dodijeljene Zakonom o bankama, samo banke koje su pod posebnom upravom mogu se kvalificirati za FITD-ove mjere podrške (74). Banka se stavlja pod posebnu upravu na prijedlog Banke Italije, po nalogu Ministarstva gospodarstva i financija. U toj fazi, u skladu s FITD-ovim statutom, „Fond intervenira ... u slučajevima posebne uprave banaka članica koje imaju odobrenje za rad u Italiji” (75). Samo posebni upravitelj banke može poslati FITD-u zahtjev za intervenciju, a taj zahtjev mora zatim biti odobren na sastanku dioničara banke. Posebni upravitelj državni je službenik koji zastupa javni interes, a imenuje ga i nadzire Banka Italije. Banka Italije ima ovlasti i za opoziv ili zamjenu posebnog upravitelja (76), kao i za davanje uputa za uvođenje posebnih zaštitnih mjera i ograničenja u pogledu upravljanja bankom (77). Intervenciju FITD-a tako pokreće državni službenik pod nadzorom Banke Italije.

74

75

76

77

| (129) | U pogledu ovlasti za odobravanje djelovanja sustava osiguranja depozita, Komisija primjećuje da je za odobrenje potreban upravni akt koji nužno prethodi stupanju na snagu mjere za koju se traži odobrenje. U protivnom bi izvršenje ovlasti Banke Italije u pogledu FITD-ovih mjera radi osiguranja stabilnosti financijskog sustava i zaštite deponenata bilo neučinkovito. Odobrenje se, u praksi, daje u fazi u kojoj FITD još uvijek može ponovno razmotriti i izmijeniti predloženu mjeru, u slučaju prigovora Banke Italije. Ne može se smatrati da se odobrenje daje nakon FITD-ove odluke o intervenciji (kao što su iznijeli Italija, FITD i BPB (78)). S tim u vezi, bitna je činjenica da Banka Italije sudjeluje kao promatrač na svim sastancima Upravnog i Izvršnog odbora FITD-a (79) (suprotno tvrdnjama Italije, FITD-a i BPB-a (80)), jer se može pretpostaviti da se time Banci Italije omogućuje iznošenje pitanja o planiranoj intervenciji u ranoj fazi. |
| --- | --- |

(129)

U pogledu ovlasti za odobravanje djelovanja sustava osiguranja depozita, Komisija primjećuje da je za odobrenje potreban upravni akt koji nužno prethodi stupanju na snagu mjere za koju se traži odobrenje. U protivnom bi izvršenje ovlasti Banke Italije u pogledu FITD-ovih mjera radi osiguranja stabilnosti financijskog sustava i zaštite deponenata bilo neučinkovito. Odobrenje se, u praksi, daje u fazi u kojoj FITD još uvijek može ponovno razmotriti i izmijeniti predloženu mjeru, u slučaju prigovora Banke Italije. Ne može se smatrati da se odobrenje daje nakon FITD-ove odluke o intervenciji (kao što su iznijeli Italija, FITD i BPB (78)). S tim u vezi, bitna je činjenica da Banka Italije sudjeluje kao promatrač na svim sastancima Upravnog i Izvršnog odbora FITD-a (79) (suprotno tvrdnjama Italije, FITD-a i BPB-a (80)), jer se može pretpostaviti da se time Banci Italije omogućuje iznošenje pitanja o planiranoj intervenciji u ranoj fazi.

78

79

80

| (130) | Ukratko, tijela javne vlasti imaju ovlast za pokretanje djelovanja na njihov zahtjev, a na temelju svoje ovlasti za odobravanje suštine djelovanja ona utječu na djelovanje i prije donošenja odluke o djelovanju. Njihov je utjecaj dodatno prisutan i tijekom postupka i to zbog njihova sudjelovanja na svim sastancima na kojima se donose odluke i na kojima mogu izraziti dvojbe. Neovisno o tome, čak i ako se odobrenje Banke Italije u načelu mora smatrati odobrenjem ex ante, a ne ex post (81), Komisija ističe da se čak i ex post nadzor može smatrati jednim od pokazatelja pripisivosti mjere državi iz predmeta Stardust Marine. |
| --- | --- |

(130)

Ukratko, tijela javne vlasti imaju ovlast za pokretanje djelovanja na njihov zahtjev, a na temelju svoje ovlasti za odobravanje suštine djelovanja ona utječu na djelovanje i prije donošenja odluke o djelovanju. Njihov je utjecaj dodatno prisutan i tijekom postupka i to zbog njihova sudjelovanja na svim sastancima na kojima se donose odluke i na kojima mogu izraziti dvojbe. Neovisno o tome, čak i ako se odobrenje Banke Italije u načelu mora smatrati odobrenjem ex ante, a ne ex post (81), Komisija ističe da se čak i ex post nadzor može smatrati jednim od pokazatelja pripisivosti mjere državi iz predmeta Stardust Marine.

ex ante

ex post

81

ex post

| (131) | Ovlasti kojima tijela javne vlasti raspolažu u biti su izvršene u vezi s donošenjem predmetnih mjera podrške:






  1. | dokumenti koje je Italija dostavila Komisiji dokazuju da je Banka Italije odobrila posebne mjere za Tercas uzimajući u obzir interese deponenata i klijenata u smislu članka 96.-ter stavka 1. točke (d) Zakona o bankama (82); tako je Banka Italije odobrila posebne FITD-ove mjere u svjetlu posebnih odredaba nacionalnog javnog prava; |
| --- | --- | --- |

(131)

Ovlasti kojima tijela javne vlasti raspolažu u biti su izvršene u vezi s donošenjem predmetnih mjera podrške:

1.

dokumenti koje je Italija dostavila Komisiji dokazuju da je Banka Italije odobrila posebne mjere za Tercas uzimajući u obzir interese deponenata i klijenata u smislu članka 96.-ter stavka 1. točke (d) Zakona o bankama (82); tako je Banka Italije odobrila posebne FITD-ove mjere u svjetlu posebnih odredaba nacionalnog javnog prava;

82

| 2. | pregovori između BPB-a i posebnog upravitelja Tercasa vođeni su „u koordinaciji s Bankom Italije” (83); |
| --- | --- |

2.

pregovori između BPB-a i posebnog upravitelja Tercasa vođeni su „u koordinaciji s Bankom Italije” (83);

83

| 3. | Banka Italije „pozvala” je FITD „na pronalaženje uravnoteženog dogovora s BPB-om” radi pokrića Tercasova negativnog kapitala, uzimajući u obzir mogući negativan utjecaj na likvidaciju Tercasa i njegova društva kćeri Caripe (84). |
| --- | --- |

3.

Banka Italije „pozvala” je FITD „na pronalaženje uravnoteženog dogovora s BPB-om” radi pokrića Tercasova negativnog kapitala, uzimajući u obzir mogući negativan utjecaj na likvidaciju Tercasa i njegova društva kćeri Caripe (84).

84

| (132) | Komisija zaključuje da u ovom predmetu, za razliku od situacije u predmetu Doux Élevage u kojem je Sud utvrdio da je organizacija u cijelosti odredila ciljeve i svrhe intervencije, FITD zasigurno nije u cijelosti odredio ciljeve i svrhe intervencije. Oni su podrobno utvrđeni na temelju njegovih javnih ovlasti u skladu sa Zakonom o bankama i u suštini ih nadziru tijela javne vlasti. FITD jest slobodan odlučiti da neće intervenirati, ali to ne utječe na zaključak Komisije u pogledu stvarnoga djelovanja FITD-a. |
| --- | --- |

(132)

Komisija zaključuje da u ovom predmetu, za razliku od situacije u predmetu Doux Élevage u kojem je Sud utvrdio da je organizacija u cijelosti odredila ciljeve i svrhe intervencije, FITD zasigurno nije u cijelosti odredio ciljeve i svrhe intervencije. Oni su podrobno utvrđeni na temelju njegovih javnih ovlasti u skladu sa Zakonom o bankama i u suštini ih nadziru tijela javne vlasti. FITD jest slobodan odlučiti da neće intervenirati, ali to ne utječe na zaključak Komisije u pogledu stvarnoga djelovanja FITD-a.

| (133) | Osim što je prethodno dokazala znatan javni nadzor, Komisija mora naglasiti obveznu narav doprinosa FITD-ovim sredstvima upotrijebljenima u intervenciji. |
| --- | --- |

(133)

Osim što je prethodno dokazala znatan javni nadzor, Komisija mora naglasiti obveznu narav doprinosa FITD-ovim sredstvima upotrijebljenima u intervenciji.

| (134) | Kako je istaknuto u odjeljku 2.3, članstvo u FITD-u obvezno je za talijanske banke (85). U tom smislu, pogrešno je upućivanje na fond Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (vidjeti uvodnu izjavu 70.), kojim se htjelo potkrijepiti navodnu dobrovoljnu narav članstva u FITD-u jer su na temelju Zakona o bankama (86) talijanske zadružne banke dužne u okviru vlastite mreže uspostaviti različit sustav osiguranja depozita: posljedično, zadružne banke ne mogu biti članice FITD-a, a banke koje nisu zadružne ne mogu biti članice fonda Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo i moraju biti članice FITD-a. Stoga je odredba iz FITD-ova statuta (87) kojom se bankama članicama dopušta povlačenje iz članstva, a koju su zainteresirane strane u svojim primjedbama naglasile (vidjeti uvodnu izjavu 70.), puka teoretska mogućnost koja se ne može provesti jer te banke ne mogu postati članice ni jednog drugog priznatog sustava osiguranja depozita. |
| --- | --- |

(134)

Kako je istaknuto u odjeljku 2.3, članstvo u FITD-u obvezno je za talijanske banke (85). U tom smislu, pogrešno je upućivanje na fond Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (vidjeti uvodnu izjavu 70.), kojim se htjelo potkrijepiti navodnu dobrovoljnu narav članstva u FITD-u jer su na temelju Zakona o bankama (86) talijanske zadružne banke dužne u okviru vlastite mreže uspostaviti različit sustav osiguranja depozita: posljedično, zadružne banke ne mogu biti članice FITD-a, a banke koje nisu zadružne ne mogu biti članice fonda Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo i moraju biti članice FITD-a. Stoga je odredba iz FITD-ova statuta (87) kojom se bankama članicama dopušta povlačenje iz članstva, a koju su zainteresirane strane u svojim primjedbama naglasile (vidjeti uvodnu izjavu 70.), puka teoretska mogućnost koja se ne može provesti jer te banke ne mogu postati članice ni jednog drugog priznatog sustava osiguranja depozita.

85

86

87

| (135) | Štoviše, odluku o mjerama podrške donijela su FITD-ova upravljačka tijela. Bez obzira na njihove pojedinačne interese, banke članice ne mogu uložiti veto na takvu odluku niti se mogu izuzeti od mjera (88) te moraju pridonijeti financiranju djelovanja koje je predmet odluke. Činjenica da ta sredstva nisu zabilježena u FITD-ovoj bilanci, nego na zasebnim računima, samo je formalnost jer sredstvima upravlja izravno FITD. |
| --- | --- |

(135)

Štoviše, odluku o mjerama podrške donijela su FITD-ova upravljačka tijela. Bez obzira na njihove pojedinačne interese, banke članice ne mogu uložiti veto na takvu odluku niti se mogu izuzeti od mjera (88) te moraju pridonijeti financiranju djelovanja koje je predmet odluke. Činjenica da ta sredstva nisu zabilježena u FITD-ovoj bilanci, nego na zasebnim računima, samo je formalnost jer sredstvima upravlja izravno FITD.

88

| (136) | Komisija je na temelju toga zaključila da je intervencija pripisiva FITD-u, a ne njegovim članicama, te da su za poduzimanje mjera iskorištena FITD-ova sredstva, a ne vlastita sredstva banaka članica. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je na temelju toga zaključila da je intervencija pripisiva FITD-u, a ne njegovim članicama, te da su za poduzimanje mjera iskorištena FITD-ova sredstva, a ne vlastita sredstva banaka članica.

| (137) | S obzirom na to da su i članstvo u FITD-u i doprinosi mjerama podrške o kojima je FITD odlučio obvezni, Komisija zaključuje da je, na temelju talijanskog prava, banka koja nije zadružna, a koja želi poslovati u Italiji obvezna pridonositi troškovima FITD-ovih mjera podrške. Jasno je da se sredstva za financiranje takvih mjera zahtijevaju, dodjeljuju i da se njima upravlja u skladu sa zakonima i drugim javnim propisima te su ona stoga javne prirode. |
| --- | --- |

(137)

S obzirom na to da su i članstvo u FITD-u i doprinosi mjerama podrške o kojima je FITD odlučio obvezni, Komisija zaključuje da je, na temelju talijanskog prava, banka koja nije zadružna, a koja želi poslovati u Italiji obvezna pridonositi troškovima FITD-ovih mjera podrške. Jasno je da se sredstva za financiranje takvih mjera zahtijevaju, dodjeljuju i da se njima upravlja u skladu sa zakonima i drugim javnim propisima te su ona stoga javne prirode.

| (138) | U skladu s tim, Komisija zaključuje da u predmetnom slučaju talijanska nadležna tijela u načelu i u praksi stalno nadziru usklađenost korištenja FITD-ovih sredstava s javnim ciljevima i utječu na FITD-ovu upotrebu tih sredstava. |
| --- | --- |

(138)

U skladu s tim, Komisija zaključuje da u predmetnom slučaju talijanska nadležna tijela u načelu i u praksi stalno nadziru usklađenost korištenja FITD-ovih sredstava s javnim ciljevima i utječu na FITD-ovu upotrebu tih sredstava.

| (139) | Konkretno, s obzirom na to da su tijela javne vlasti službeno ovlaštena zahtijevati intervenciju i odobriti suštinu djelovanja u pogledu usklađenosti s javnim ovlastima (uvodna izjava 126.), Komisija zaključuje da se ne može smatrati da je uloga Banke Italije ograničena samo na informiranje ili na isključivo formalnu provjeru valjanosti i zakonitosti (89). |
| --- | --- |

(139)

Konkretno, s obzirom na to da su tijela javne vlasti službeno ovlaštena zahtijevati intervenciju i odobriti suštinu djelovanja u pogledu usklađenosti s javnim ovlastima (uvodna izjava 126.), Komisija zaključuje da se ne može smatrati da je uloga Banke Italije ograničena samo na informiranje ili na isključivo formalnu provjeru valjanosti i zakonitosti (89).

89

| (140) | Točnije, Sud je u presudi u predmetu Doux Élevage naglasio da obvezujuća priroda pristojbi u tom predmetu nije ovisila o „ostvarenju konkretnih političkih ciljeva koje su utvrdila i definirala tijela javne vlasti”. No FITD-ovo djelovanje ovisi o konkretnim političkim ciljevima koje su utvrdila i definirala tijela javne vlasti, koja ih i nadziru, a posebno ciljevima politike zaštite deponenata. |
| --- | --- |

(140)

Točnije, Sud je u presudi u predmetu Doux Élevage naglasio da obvezujuća priroda pristojbi u tom predmetu nije ovisila o „ostvarenju konkretnih političkih ciljeva koje su utvrdila i definirala tijela javne vlasti”. No FITD-ovo djelovanje ovisi o konkretnim političkim ciljevima koje su utvrdila i definirala tijela javne vlasti, koja ih i nadziru, a posebno ciljevima politike zaštite deponenata.

| (141) | Predmetne mjere podliježu nadzoru Banke Italije te su, posljedično, među ostalim, predmet nadzora u svjetlu ciljeva Banke Italije, uključujući očuvanje stabilnosti financijskog sustava. Ovdje je potrebno podsjetiti na sljedeće činjenice:






  1. | važnost uloge Banke Italije za osiguranje stabilnosti talijanskog bankarskog sustava i zaštitu deponenata; |
| --- | --- | --- |

(141)

Predmetne mjere podliježu nadzoru Banke Italije te su, posljedično, među ostalim, predmet nadzora u svjetlu ciljeva Banke Italije, uključujući očuvanje stabilnosti financijskog sustava. Ovdje je potrebno podsjetiti na sljedeće činjenice:

1.

važnost uloge Banke Italije za osiguranje stabilnosti talijanskog bankarskog sustava i zaštitu deponenata;

| 2. | opsežne ovlasti koje Banka Italije može izvršavati kako bi osigurala da FITD vodi računa o tim zahtjevima. |
| --- | --- |

2.

opsežne ovlasti koje Banka Italije može izvršavati kako bi osigurala da FITD vodi računa o tim zahtjevima.

| (142) | Čimbenici iz prethodnih uvodnih izjava 127. do 131. (zakonodavstvo zbog kojeg je organizacija predmet strogog nadzora i stvarna koordinacija koju Banka Italije provodi kako bi se osigurao doprinos FITD-a ostvarenju glavnih javnih ciljeva) pokazuju da FITD, u usporedbi s običnim privatnim konzorcijima na temelju talijanskog prava, uživa izvanredan pravni status te da je njegova svrha, o čemu svjedoče i njegove javne ovlasti, opširnija od, primjerice, svrhe CIDEF-a (90), koja je ocijenjena u presudi u predmetu Doux Élevage. Takav izvanredan status valjan je pokazatelj pripisivosti mjere državi u skladu s testom iz predmeta Stardust Marine. |
| --- | --- |

(142)

Čimbenici iz prethodnih uvodnih izjava 127. do 131. (zakonodavstvo zbog kojeg je organizacija predmet strogog nadzora i stvarna koordinacija koju Banka Italije provodi kako bi se osigurao doprinos FITD-a ostvarenju glavnih javnih ciljeva) pokazuju da FITD, u usporedbi s običnim privatnim konzorcijima na temelju talijanskog prava, uživa izvanredan pravni status te da je njegova svrha, o čemu svjedoče i njegove javne ovlasti, opširnija od, primjerice, svrhe CIDEF-a (90), koja je ocijenjena u presudi u predmetu Doux Élevage. Takav izvanredan status valjan je pokazatelj pripisivosti mjere državi u skladu s testom iz predmeta Stardust Marine.

90

Doux Élevage

Stardust Marine

| (143) | U pogledu prethodno navedenih čimbenika, sadržaj, opseg i predmet mjera pokazuju da nije vjerojatno da tijela javne vlasti nemaju utjecaja na njihovo donošenje. Mjere ne samo da predstavljaju konkurentsku prednost za neko poduzeće, nego je njima spriječena njegova propast i to zahvaljujući javnoj podršci osiguranoj prvom, drugom i trećom mjerom, koje su opisane u uvodnoj izjavi 38., u cilju zaštite deponenata i stabilnosti talijanskog bankarskog sustava. |
| --- | --- |

(143)

U pogledu prethodno navedenih čimbenika, sadržaj, opseg i predmet mjera pokazuju da nije vjerojatno da tijela javne vlasti nemaju utjecaja na njihovo donošenje. Mjere ne samo da predstavljaju konkurentsku prednost za neko poduzeće, nego je njima spriječena njegova propast i to zahvaljujući javnoj podršci osiguranoj prvom, drugom i trećom mjerom, koje su opisane u uvodnoj izjavi 38., u cilju zaštite deponenata i stabilnosti talijanskog bankarskog sustava.

| (144) | Komisija stoga smatra da ima dovoljno dokaza o tome da je mjera pripisiva državi te da je financirana javnim sredstvima. |
| --- | --- |

(144)

Komisija stoga smatra da ima dovoljno dokaza o tome da je mjera pripisiva državi te da je financirana javnim sredstvima.

| (145) | Čak i ako, uzeti pojedinačno, neki čimbenici koje Komisija smatra važnima nisu dovoljni za obrazloženje zaključka da su mjere pripisive državi, iz uvodnih izjava 118. do 144. jasno je da dokazi razmatrani u njima, uzeti zajedno, pokazuju da mjere koje je Komisija ocijenila upućuju na to da je FITD-ovo djelovanje pripisivo državi. |
| --- | --- |

(145)

Čak i ako, uzeti pojedinačno, neki čimbenici koje Komisija smatra važnima nisu dovoljni za obrazloženje zaključka da su mjere pripisive državi, iz uvodnih izjava 118. do 144. jasno je da dokazi razmatrani u njima, uzeti zajedno, pokazuju da mjere koje je Komisija ocijenila upućuju na to da je FITD-ovo djelovanje pripisivo državi.

| (146) | U pogledu primjedaba Italije i zainteresiranih strana u vezi s odlukom Komisije o potpori bankama Banco di Sicilia i Sicilcassa, najprije bi trebalo podsjetiti na to da je postojanje državne potpore objektivan koncept te da ga nije moguće utvrditi na temelju navodne prakse koju je Komisija donijela u svojim odlukama, čak i kada bi se takva praksa mogla dokazati. Osim toga, Komisija ističe da je u trenutku odobrenja mjera podrške za Tercas, za razliku od 1999., Komisija već bila razradila i objavila detaljne uvjete u skladu s kojima podrška sustavu osiguranja depozita predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(146)

U pogledu primjedaba Italije i zainteresiranih strana u vezi s odlukom Komisije o potpori bankama Banco di Sicilia i Sicilcassa, najprije bi trebalo podsjetiti na to da je postojanje državne potpore objektivan koncept te da ga nije moguće utvrditi na temelju navodne prakse koju je Komisija donijela u svojim odlukama, čak i kada bi se takva praksa mogla dokazati. Osim toga, Komisija ističe da je u trenutku odobrenja mjera podrške za Tercas, za razliku od 1999., Komisija već bila razradila i objavila detaljne uvjete u skladu s kojima podrška sustavu osiguranja depozita predstavlja državnu potporu.

| (147) | Štoviše, u trenutku donošenja odluke o banci Sicilcassa, Komisija nije bila prilagodila svoju ocjenu pripisivosti državi u svjetlu zaključaka sudova Unije u presudi u predmetu Stardust Marine i naknadnim presudama. |
| --- | --- |

(147)

Štoviše, u trenutku donošenja odluke o banci Sicilcassa, Komisija nije bila prilagodila svoju ocjenu pripisivosti državi u svjetlu zaključaka sudova Unije u presudi u predmetu Stardust Marine i naknadnim presudama.

| (148) | Suprotno argumentima Italije i zainteresiranih strana, postupanje Komisije u njezinim odlukama o intervenciji sustava osiguranja depozita (91) sadržava dostatne naznake o tome da je djelovanje FITD-a po svojoj prirodi državna potpora. U svjetlu prethodno navedenog, u odluci o banci Sicilcassa nema osnove za navođenje legitimnih očekivanja Italije i zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(148)

Suprotno argumentima Italije i zainteresiranih strana, postupanje Komisije u njezinim odlukama o intervenciji sustava osiguranja depozita (91) sadržava dostatne naznake o tome da je djelovanje FITD-a po svojoj prirodi državna potpora. U svjetlu prethodno navedenog, u odluci o banci Sicilcassa nema osnove za navođenje legitimnih očekivanja Italije i zainteresiranih strana.

91

6.1.2.   Selektivna prednost kojom se narušava tržišno natjecanje i koja utječe na trgovinu među državama članicama

Selektivna prednost kojom se narušava tržišno natjecanje i koja utječe na trgovinu među državama članicama

| (149) | FITD-ove mjere podrške predstavljaju selektivnu prednost za Tercas, a FITD nije djelovao u svojstvu subjekta u tržišnom gospodarstvu. Prva, druga i treća mjera, u okviru kojih nije bilo očekivanja ni mogućnosti povrata, nisu mjere koje bi poduzeo subjekt u tržišnom gospodarstvu. One ukazuju na to da FITD nije djelovao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu, nego kao tijelo koje izvršava javne ovlasti (92). Svim trima mjerama dodijeljena je pomoć bez ikakve pristojbe, naknade ili s njima povezanog povrata i njihov je zajednički učinak bio taj da Tercas nije izašao s tržišta, što bi se bez takve podrške vjerojatno dogodilo, te one stoga predstavljaju selektivnu prednost za Tercas. |
| --- | --- |

(149)

FITD-ove mjere podrške predstavljaju selektivnu prednost za Tercas, a FITD nije djelovao u svojstvu subjekta u tržišnom gospodarstvu. Prva, druga i treća mjera, u okviru kojih nije bilo očekivanja ni mogućnosti povrata, nisu mjere koje bi poduzeo subjekt u tržišnom gospodarstvu. One ukazuju na to da FITD nije djelovao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu, nego kao tijelo koje izvršava javne ovlasti (92). Svim trima mjerama dodijeljena je pomoć bez ikakve pristojbe, naknade ili s njima povezanog povrata i njihov je zajednički učinak bio taj da Tercas nije izašao s tržišta, što bi se bez takve podrške vjerojatno dogodilo, te one stoga predstavljaju selektivnu prednost za Tercas.

92

| (150) | Čak i kada bi se prihvatilo da je mjere potrebno ocijeniti u svjetlu postupanja usporedivog subjekta u tržišnom gospodarstvu, na dotičnoj bi državi članici u svakom slučaju bilo da dostavi Komisiji objektivne i provjerljive dokaze o tome da je odluka utemeljena na prethodnoj gospodarskoj procjeni koju je moguće usporediti s procjenom koju bi u sličnoj situaciji proveo racionalan privatni subjekt radi utvrđenja buduće isplativosti mjere. Komisiji u predmetnom slučaju nisu dostavljeni dokazi o tome da je FITD zatražio poslovni plan ili izračun povrata uloženog kapitala, što su temeljni zahtjevi za odluku privatnog subjekta o bilo kojem ulaganju. |
| --- | --- |

(150)

Čak i kada bi se prihvatilo da je mjere potrebno ocijeniti u svjetlu postupanja usporedivog subjekta u tržišnom gospodarstvu, na dotičnoj bi državi članici u svakom slučaju bilo da dostavi Komisiji objektivne i provjerljive dokaze o tome da je odluka utemeljena na prethodnoj gospodarskoj procjeni koju je moguće usporediti s procjenom koju bi u sličnoj situaciji proveo racionalan privatni subjekt radi utvrđenja buduće isplativosti mjere. Komisiji u predmetnom slučaju nisu dostavljeni dokazi o tome da je FITD zatražio poslovni plan ili izračun povrata uloženog kapitala, što su temeljni zahtjevi za odluku privatnog subjekta o bilo kojem ulaganju.

| (151) | Italija i zainteresirane strane tvrde da su te mjere bile u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (93), posebno zbog toga što je djelovanjem FITD-u omogućeno ograničenje troškova kojima bi u protivnom bio izložen, odnosno FITD-ovih troškova plaćanja naknade deponentima u fazi obvezne administrativne likvidacije Tercasa. |
| --- | --- |

(151)

Italija i zainteresirane strane tvrde da su te mjere bile u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (93), posebno zbog toga što je djelovanjem FITD-u omogućeno ograničenje troškova kojima bi u protivnom bio izložen, odnosno FITD-ovih troškova plaćanja naknade deponentima u fazi obvezne administrativne likvidacije Tercasa.

93

| (152) | Zainteresirane strane nadalje tvrde da FITD-ovo djelovanje spada u sferu privatne autonomije banaka članica. |
| --- | --- |

(152)

Zainteresirane strane nadalje tvrde da FITD-ovo djelovanje spada u sferu privatne autonomije banaka članica.

| (153) | Komisija je mišljenja da su mjere jasno pripisive FITD-u koji nadziru tijela javne vlasti (vidjeti ocjenu u uvodnim izjavama 134. do 136.), a ne bankama članicama. Nebitna je svaka usporedba s FITD-ovim djelovanjem dok banke članice još nisu bile zakonski obvezane na pristupanje FITD-u i to zbog činjenice da banke sada ni na koji način ne mogu biti izuzete od određenih mjera, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 134. i 135. To je naglašeno i načinom FITD-ova odlučivanja o takvim mjerama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 36., a koji naginje u korist velikih banaka (94), tako da odluke o intervenciji mogu biti donesene protivno volji većine banaka članica. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je mišljenja da su mjere jasno pripisive FITD-u koji nadziru tijela javne vlasti (vidjeti ocjenu u uvodnim izjavama 134. do 136.), a ne bankama članicama. Nebitna je svaka usporedba s FITD-ovim djelovanjem dok banke članice još nisu bile zakonski obvezane na pristupanje FITD-u i to zbog činjenice da banke sada ni na koji način ne mogu biti izuzete od određenih mjera, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 134. i 135. To je naglašeno i načinom FITD-ova odlučivanja o takvim mjerama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 36., a koji naginje u korist velikih banaka (94), tako da odluke o intervenciji mogu biti donesene protivno volji većine banaka članica.

94

| (154) | Predmetni troškovi tako nastaju na temelju obveza nametnutih FITD-u kao sustavu osiguranja depozita koji djeluje u skladu s javnim ovlastima u cilju zaštite deponenata. Nijedan subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi morao ispunjavati obveze koje proizlaze iz javnih ovlasti, kao što je obveza plaćanja naknade deponentima u slučaju likvidacije Tercasa. U skladu s ustaljenom sudskom praksom, obveze koje proizlaze iz javnih ovlasti ne uzimaju se u obzir pri primjeni načela subjekta u tržišnom gospodarstvu (95). |
| --- | --- |

(154)

Predmetni troškovi tako nastaju na temelju obveza nametnutih FITD-u kao sustavu osiguranja depozita koji djeluje u skladu s javnim ovlastima u cilju zaštite deponenata. Nijedan subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi morao ispunjavati obveze koje proizlaze iz javnih ovlasti, kao što je obveza plaćanja naknade deponentima u slučaju likvidacije Tercasa. U skladu s ustaljenom sudskom praksom, obveze koje proizlaze iz javnih ovlasti ne uzimaju se u obzir pri primjeni načela subjekta u tržišnom gospodarstvu (95).

95

| (155) | Ne uzimajući u obzir obveze koje proizlaze iz FITD-ovih javnih ovlasti, Komisija zaključuje da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi donio ni jednu od triju navedenih mjera. Nedostatak poslovnog plana i izgleda za povrat ulaganja od temeljne je važnosti za tu ocjenu i samo potvrđuje zaključak. |
| --- | --- |

(155)

Ne uzimajući u obzir obveze koje proizlaze iz FITD-ovih javnih ovlasti, Komisija zaključuje da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi donio ni jednu od triju navedenih mjera. Nedostatak poslovnog plana i izgleda za povrat ulaganja od temeljne je važnosti za tu ocjenu i samo potvrđuje zaključak.

| (156) | Konačno, BPB i Tercas navode da se FITD-ovo djelovanje može smatrati istodobnim s doprinosom BPB-a kao privatnog subjekta. Komisija ističe da istodobno ulaganje te vrste mora biti pod potpuno jednakim uvjetima kao za privatne i javne suulagače. Jasno je da taj uvjet u ovom slučaju nije ispunjen. BPB je stekao vlasništvo nad Tercasom, dok Tercas nije ostvario povrat svojeg ulaganja. |
| --- | --- |

(156)

Konačno, BPB i Tercas navode da se FITD-ovo djelovanje može smatrati istodobnim s doprinosom BPB-a kao privatnog subjekta. Komisija ističe da istodobno ulaganje te vrste mora biti pod potpuno jednakim uvjetima kao za privatne i javne suulagače. Jasno je da taj uvjet u ovom slučaju nije ispunjen. BPB je stekao vlasništvo nad Tercasom, dok Tercas nije ostvario povrat svojeg ulaganja.

| (157) | Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 149. do 156., Tercasu je FITD-ovim mjerama u njegovu korist osigurana prednost, odnosno bespovratni doprinos radi pokrića njegova negativnog kapitala, jamstvo bez naknade za neke kreditne izloženosti prema [...] te uvjetni bespovratni doprinos, prema potrebi, radi zaštite Tercasa od dijela njegovih poreznih obveza u skladu s tada važećim propisima o porezu na dobit. Zahvaljujući svim tim mjerama spriječen je Tercasov izlazak s tržišta. Tercas ne bi ostvario korist od tih mjera u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(157)

Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 149. do 156., Tercasu je FITD-ovim mjerama u njegovu korist osigurana prednost, odnosno bespovratni doprinos radi pokrića njegova negativnog kapitala, jamstvo bez naknade za neke kreditne izloženosti prema [...] te uvjetni bespovratni doprinos, prema potrebi, radi zaštite Tercasa od dijela njegovih poreznih obveza u skladu s tada važećim propisima o porezu na dobit. Zahvaljujući svim tim mjerama spriječen je Tercasov izlazak s tržišta. Tercas ne bi ostvario korist od tih mjera u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (158) | Komisija je mišljenja da su predmetne mjere selektivne jer se odnose samo na Tercas. Takve mjere podrške dostupne su samo bankama pod posebnom upravom i samo u pojedinačnim slučajevima. Komisija stoga smatra da su mjere procijenjene u ovoj odluci bile posebno i isključivo namijenjene Tercasu kako bi se spriječio njegov izlazak s tržišta te da su stoga selektivne. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je mišljenja da su predmetne mjere selektivne jer se odnose samo na Tercas. Takve mjere podrške dostupne su samo bankama pod posebnom upravom i samo u pojedinačnim slučajevima. Komisija stoga smatra da su mjere procijenjene u ovoj odluci bile posebno i isključivo namijenjene Tercasu kako bi se spriječio njegov izlazak s tržišta te da su stoga selektivne.

| (159) | Naposljetku, prednosti dodijeljene Tercasu FITD-ovim djelovanjem narušavaju tržišno natjecanje sprječavanjem propasti Tercasa i njegova izlaska s tržišta. Tercas se natječe sa stranim poduzetnicima, tako da to utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(159)

Naposljetku, prednosti dodijeljene Tercasu FITD-ovim djelovanjem narušavaju tržišno natjecanje sprječavanjem propasti Tercasa i njegova izlaska s tržišta. Tercas se natječe sa stranim poduzetnicima, tako da to utječe na trgovinu među državama članicama.

| (160) | U pogledu prve mjere, bespovratna sredstva u iznosu od 265 milijuna EUR imala su pravni oblik nepovratnog doprinosa radi pokrića Tercasova negativnog kapitala bez ijednog elementa naknade. Komisija smatra da je komponenta potpore cjelokupni iznos od 265 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(160)

U pogledu prve mjere, bespovratna sredstva u iznosu od 265 milijuna EUR imala su pravni oblik nepovratnog doprinosa radi pokrića Tercasova negativnog kapitala bez ijednog elementa naknade. Komisija smatra da je komponenta potpore cjelokupni iznos od 265 milijuna EUR.

| (161) | U pogledu druge mjere, osigurano je jamstvo u iznosu od 35 milijuna EUR na rok od tri godine radi pokrića kreditnog rizika povezanog s određenim izloženostima Tercasa prema [...]. U skladu s obavijesti Komisije o jamstvima (96), komponenta potpore izračunava se kao bruto iznos bespovratnih sredstava jednak razlici između premije koju bi korisnik za takvo jamstvo platio tržišnom subjektu i premije koja je stvarno plaćena za isto jamstvo za vrijeme njegova trajanja. |
| --- | --- |

(161)

U pogledu druge mjere, osigurano je jamstvo u iznosu od 35 milijuna EUR na rok od tri godine radi pokrića kreditnog rizika povezanog s određenim izloženostima Tercasa prema [...]. U skladu s obavijesti Komisije o jamstvima (96), komponenta potpore izračunava se kao bruto iznos bespovratnih sredstava jednak razlici između premije koju bi korisnik za takvo jamstvo platio tržišnom subjektu i premije koja je stvarno plaćena za isto jamstvo za vrijeme njegova trajanja.

96

| (162) | Komisija nema informacija o naknadi koju bi tržišni subjekt zaračunao za osiguranje kreditne izloženosti prema [...] ili kreditne kvalitete [...]. Međutim, s obzirom na to da je u to vrijeme izloženost bila prihodujuća i da je kredit naposljetku otplaćen u roku te uzimajući u obzir značajnije volumene potpore osigurane prvom i trećom mjerom, Komisija je mišljenja da je to dovoljno za utvrđenje donje granice za procjenu iznosa potpore u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(162)

Komisija nema informacija o naknadi koju bi tržišni subjekt zaračunao za osiguranje kreditne izloženosti prema [...] ili kreditne kvalitete [...]. Međutim, s obzirom na to da je u to vrijeme izloženost bila prihodujuća i da je kredit naposljetku otplaćen u roku te uzimajući u obzir značajnije volumene potpore osigurane prvom i trećom mjerom, Komisija je mišljenja da je to dovoljno za utvrđenje donje granice za procjenu iznosa potpore u ovom slučaju.

| (163) | Ta donja granica može se utvrditi tako da se kao referentna vrijednost uzmu prosječne vrijednosti trogodišnjih ugovora o razmjeni na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza („CDS”) (97) u trenutku dodjele potpore najvećim talijanskim nefinancijskim trgovačkim društvima koja aktivno trguju CDS-ovima. Taj prosjek iznosi 53 bazna boda (98). S obzirom na to da su jamstvom bile pokrivene izloženosti u vrijednosti od 35 milijuna EUR te da je ono vrijedilo samo devet mjeseci, novčana vrijednost jamstvene premije iznosi 0,14 milijuna EUR. Sporazumima nije bila predviđena premija za FITD koju bi bilo moguće oduzeti od tog iznosa pa Komisija stoga smatra da vrijednost potpore iznosi 0,14 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(163)

Ta donja granica može se utvrditi tako da se kao referentna vrijednost uzmu prosječne vrijednosti trogodišnjih ugovora o razmjeni na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza („CDS”) (97) u trenutku dodjele potpore najvećim talijanskim nefinancijskim trgovačkim društvima koja aktivno trguju CDS-ovima. Taj prosjek iznosi 53 bazna boda (98). S obzirom na to da su jamstvom bile pokrivene izloženosti u vrijednosti od 35 milijuna EUR te da je ono vrijedilo samo devet mjeseci, novčana vrijednost jamstvene premije iznosi 0,14 milijuna EUR. Sporazumima nije bila predviđena premija za FITD koju bi bilo moguće oduzeti od tog iznosa pa Komisija stoga smatra da vrijednost potpore iznosi 0,14 milijuna EUR.

97

98

| (164) | U pogledu treće mjere Komisija smatra da u talijanskom pravu oslobođenje od poreza podliježe prijavljivanju Europskoj komisiji i njezinu odobrenju. U trenutku dodjele potpore, a ni nakon toga, Komisija nije bila donijela odluku o trećoj mjeri, tako da jamstvo treba smatrati dospjelim. Oslobođenje od poreza nije službeno prijavljeno Komisiji, što znači da nije ni moglo biti primijenjeno. Stoga Komisija mjeru ne može smatrati jamstvom, nego još jednim bespovratnim doprinosom bez naknade. Komisija smatra da je komponenta potpore cjelokupni iznos od 30 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(164)

U pogledu treće mjere Komisija smatra da u talijanskom pravu oslobođenje od poreza podliježe prijavljivanju Europskoj komisiji i njezinu odobrenju. U trenutku dodjele potpore, a ni nakon toga, Komisija nije bila donijela odluku o trećoj mjeri, tako da jamstvo treba smatrati dospjelim. Oslobođenje od poreza nije službeno prijavljeno Komisiji, što znači da nije ni moglo biti primijenjeno. Stoga Komisija mjeru ne može smatrati jamstvom, nego još jednim bespovratnim doprinosom bez naknade. Komisija smatra da je komponenta potpore cjelokupni iznos od 30 milijuna EUR.

6.1.3.   Zaključak o postojanju potpore

Zaključak o postojanju potpore

| (165) | Zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama 149. do 164., Komisija zaključuje da prva mjera (bespovratni doprinos od 265 milijuna EUR), druga mjera (jamstvo za 35 milijuna EUR kreditnih izloženosti prema [...] s komponentom potpore od 0,14 milijuna EUR) i treća mjera (dodatni bespovratni doprinos od 30 milijuna EUR), u ukupnom iznosu od 295,14 milijuna EUR državne potpore dodijeljene FITD-u predstavljaju selektivnu prednost za Tercas kojom je narušeno tržišno natjecanje i koja je utjecala na trgovinu među državama članicama. Ta je selektivna prednost dodijeljena putem državnih sredstava i djelovanjem FITD-a koje je pripisivo državi zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 112. do 148. Potpora je dodijeljena 7. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(165)

Zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama 149. do 164., Komisija zaključuje da prva mjera (bespovratni doprinos od 265 milijuna EUR), druga mjera (jamstvo za 35 milijuna EUR kreditnih izloženosti prema [...] s komponentom potpore od 0,14 milijuna EUR) i treća mjera (dodatni bespovratni doprinos od 30 milijuna EUR), u ukupnom iznosu od 295,14 milijuna EUR državne potpore dodijeljene FITD-u predstavljaju selektivnu prednost za Tercas kojom je narušeno tržišno natjecanje i koja je utjecala na trgovinu među državama članicama. Ta je selektivna prednost dodijeljena putem državnih sredstava i djelovanjem FITD-a koje je pripisivo državi zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 112. do 148. Potpora je dodijeljena 7. srpnja 2014.

6.2.   Korisnik potpore

Korisnik potpore

| (166) | Komisija podsjeća na svoju ocjenu da sve tri predmetne mjere predstavljaju prednost za Tercas. Komisija stoga smatra da su Tercasove gospodarske djelatnosti mjerama stavljene u povoljniji položaj sprječavanjem njegova izlaska s tržišta i dopuštanjem nastavka tih gospodarskih djelatnosti u okviru BPB-a, poduzeća koje ga je kupilo. |
| --- | --- |

(166)

Komisija podsjeća na svoju ocjenu da sve tri predmetne mjere predstavljaju prednost za Tercas. Komisija stoga smatra da su Tercasove gospodarske djelatnosti mjerama stavljene u povoljniji položaj sprječavanjem njegova izlaska s tržišta i dopuštanjem nastavka tih gospodarskih djelatnosti u okviru BPB-a, poduzeća koje ga je kupilo.

| (167) | Da bi utvrdila može li se prodaja djelatnosti banke smatrati državnom potporom za kupca u skladu s točkama 79., 80. i 81. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. te točkom 20. Komunikacije o restrukturiranju (99), Komisija treba procijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Komisija posebno treba ispitati i. je li postupak prodaje bio javan, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima te iii. je li kreditna institucija ili vlada povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze. |
| --- | --- |

(167)

Da bi utvrdila može li se prodaja djelatnosti banke smatrati državnom potporom za kupca u skladu s točkama 79., 80. i 81. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. te točkom 20. Komunikacije o restrukturiranju (99), Komisija treba procijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Komisija posebno treba ispitati i. je li postupak prodaje bio javan, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima te iii. je li kreditna institucija ili vlada povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze.

99

| (168) | Kao što je navela u odluci o pokretanju postupka, Komisija nema dokaza na temelju kojih bi mogla zaključiti i. da postupak prodaje nije bio otvoren, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. da se prodaja nije odvijala prema tržišnim uvjetima ni iii. da talijanska nadležna tijela nisu povećala prodajnu cijenu za Tercas. |
| --- | --- |

(168)

Kao što je navela u odluci o pokretanju postupka, Komisija nema dokaza na temelju kojih bi mogla zaključiti i. da postupak prodaje nije bio otvoren, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. da se prodaja nije odvijala prema tržišnim uvjetima ni iii. da talijanska nadležna tijela nisu povećala prodajnu cijenu za Tercas.

| (169) | Komisija zaključuje da je Tercas jedini korisnik mjere potpore te da nije bilo potpore za kupca, BPB. |
| --- | --- |

(169)

Komisija zaključuje da je Tercas jedini korisnik mjere potpore te da nije bilo potpore za kupca, BPB.

7.   ZAKONITOST POTPORE

ZAKONITOST POTPORE

| (170) | Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija zaključuje da utvrđene mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te da su dodijeljene kršenjem obveza obavješćivanja i mirovanja koje su utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Komisija stoga smatra da mjere dodijeljene Tercasu čine nezakonitu državnu potporu. |
| --- | --- |

(170)

Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija zaključuje da utvrđene mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te da su dodijeljene kršenjem obveza obavješćivanja i mirovanja koje su utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Komisija stoga smatra da mjere dodijeljene Tercasu čine nezakonitu državnu potporu.

8.   SPOJIVOST POTPORE

SPOJIVOST POTPORE

8.1.   Pravna osnova za ocjenu spojivosti

Pravna osnova za ocjenu spojivosti

| (171) | Italija ne tvrdi da su mjere spojive s unutarnjim tržištem. Nijedna odredba iz članka 107. stavka 2. Ugovora nije primjenjiva. Jasno je isto tako da nije primijenjen članak 107. stavak 3. točke (a) i (d), dok su zahtjevi iz članka 107. stavka 3. točke (c) restriktivniji od onih koje Komisija trenutačno primjenjuje na financijske institucije u teškoćama u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b). Komisija će stoga ispitati spojivost FITD-ove intervencije samo na temelju zadnje navedene odredbe. |
| --- | --- |

(171)

Italija ne tvrdi da su mjere spojive s unutarnjim tržištem. Nijedna odredba iz članka 107. stavka 2. Ugovora nije primjenjiva. Jasno je isto tako da nije primijenjen članak 107. stavak 3. točke (a) i (d), dok su zahtjevi iz članka 107. stavka 3. točke (c) restriktivniji od onih koje Komisija trenutačno primjenjuje na financijske institucije u teškoćama u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b). Komisija će stoga ispitati spojivost FITD-ove intervencije samo na temelju zadnje navedene odredbe.

| (172) | Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da mjere pomoći bankama mogu biti primjerene za otklanjanje tih poremećaja. To je stajalište u nekoliko navrata detaljno iskazano i razrađeno u sedam komunikacija o kriznim situacijama (100) i ponovno je potvrđeno u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., u kojoj je Komisija utvrdila razloge zbog kojih smatra da su zahtjevi za primjenu članka 107. stavka 3. točke (b) i dalje ispunjeni. |
| --- | --- |

(172)

Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da mjere pomoći bankama mogu biti primjerene za otklanjanje tih poremećaja. To je stajalište u nekoliko navrata detaljno iskazano i razrađeno u sedam komunikacija o kriznim situacijama (100) i ponovno je potvrđeno u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., u kojoj je Komisija utvrdila razloge zbog kojih smatra da su zahtjevi za primjenu članka 107. stavka 3. točke (b) i dalje ispunjeni.

100

| (173) | Da bi mjera potpore bila spojiva na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim načelima spojivosti iz članka 107. stavka 3., iz perspektive općih načela Ugovora. Stoga je Komisija u prethodnim odlukama (101) zaključila da svaka mjera ili program potpore moraju ispuniti tri kriterija: i. prikladnost; ii. nužnost i iii. razmjernost. |
| --- | --- |

(173)

Da bi mjera potpore bila spojiva na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim načelima spojivosti iz članka 107. stavka 3., iz perspektive općih načela Ugovora. Stoga je Komisija u prethodnim odlukama (101) zaključila da svaka mjera ili program potpore moraju ispuniti tri kriterija: i. prikladnost; ii. nužnost i iii. razmjernost.

101

| (174) | Komunikacija o bankarstvu iz 2013. primjenjuje se na državne potpore dodijeljene od 1. kolovoza 2013. nadalje. Banka Italije odobrila je FITD-ovu intervencija poticaja 7. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(174)

Komunikacija o bankarstvu iz 2013. primjenjuje se na državne potpore dodijeljene od 1. kolovoza 2013. nadalje. Banka Italije odobrila je FITD-ovu intervencija poticaja 7. srpnja 2014.

| (175) | Da bi utvrdila jesu li mjere spojive s relevantnim Komunikacijama o kriznim situacijama, Komisija će procijeniti tri dodijeljene mjere potpore na sljedeći način:
  1.   
  prva mjera
  : bespovratni doprinos u iznosu od 265 milijuna EUR smatrat će se operacijom rekapitalizacije za potrebe ispitivanja u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. i Komunikacijom o restrukturiranju, unatoč činjenici da se razlikuje od standardne mjere dokapitalizacije utoliko što tijelo koje ju je dodijelilo nije steklo nikakva prava niti je plaćena ikakva naknada;
  2.   
  druga mjera
  : jamstvo u iznosu od 35 milijuna EUR namijenjeno za pokriće kreditnog rizika povezanog s određenim izloženostima Tercasa prema [...], koje sadržava komponentu potpore u iznosu od 0,14 milijuna EUR, može se, u skladu s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti (102), Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. te Komunikacijom o restrukturiranju, ocijeniti kao potpora za restrukturiranje Tercasa;
  3.   
  treća mjera
  : budući da Komisija nije bila donijela odluku, jamstvo od 30 milijuna EUR bit će ocijenjeno kao dodatna podrška putem bespovratnog doprinosa; stoga se mora smatrati rekapitalizacijom i ispitati na isti način kao prva mjera. |
| --- | --- |

(175)

Da bi utvrdila jesu li mjere spojive s relevantnim Komunikacijama o kriznim situacijama, Komisija će procijeniti tri dodijeljene mjere potpore na sljedeći način:

1.   
  prva mjera
  : bespovratni doprinos u iznosu od 265 milijuna EUR smatrat će se operacijom rekapitalizacije za potrebe ispitivanja u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. i Komunikacijom o restrukturiranju, unatoč činjenici da se razlikuje od standardne mjere dokapitalizacije utoliko što tijelo koje ju je dodijelilo nije steklo nikakva prava niti je plaćena ikakva naknada;

prva mjera

2.   
  druga mjera
  : jamstvo u iznosu od 35 milijuna EUR namijenjeno za pokriće kreditnog rizika povezanog s određenim izloženostima Tercasa prema [...], koje sadržava komponentu potpore u iznosu od 0,14 milijuna EUR, može se, u skladu s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti (102), Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. te Komunikacijom o restrukturiranju, ocijeniti kao potpora za restrukturiranje Tercasa;

druga mjera

102

3.   
  treća mjera
  : budući da Komisija nije bila donijela odluku, jamstvo od 30 milijuna EUR bit će ocijenjeno kao dodatna podrška putem bespovratnog doprinosa; stoga se mora smatrati rekapitalizacijom i ispitati na isti način kao prva mjera.

treća mjera

| (176) | Komisija će najprije ocijeniti spojivost druge mjere s unutarnjim tržištem u svjetlu Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, a zatim će ocijeniti sve tri mjere na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(176)

Komisija će najprije ocijeniti spojivost druge mjere s unutarnjim tržištem u svjetlu Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, a zatim će ocijeniti sve tri mjere na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i Komunikacije o restrukturiranju.

8.2.   Spojivost druge mjere s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti

Spojivost druge mjere s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti

| (177) | Drugu mjeru treba ocijeniti na temelju kriterija spojivosti navedenih u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti jer je njezina svrha „osloboditi banku korisnicu od potrebe za iskazivanjem gubitka ili pričuve za mogući gubitak zbog umanjenja vrijednosti njezine imovine”. Ti su kriteriji sljedeći: i. prihvatljivost imovine; ii. transparentnost i objavljivanje umanjenja vrijednosti; iii. upravljanje imovinom; iv. ispravan i dosljedan pristup vrednovanju i v. primjerenost naknade i podjela obveza. |
| --- | --- |

(177)

Drugu mjeru treba ocijeniti na temelju kriterija spojivosti navedenih u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti jer je njezina svrha „osloboditi banku korisnicu od potrebe za iskazivanjem gubitka ili pričuve za mogući gubitak zbog umanjenja vrijednosti njezine imovine”. Ti su kriteriji sljedeći: i. prihvatljivost imovine; ii. transparentnost i objavljivanje umanjenja vrijednosti; iii. upravljanje imovinom; iv. ispravan i dosljedan pristup vrednovanju i v. primjerenost naknade i podjela obveza.

8.2.1.   Prihvatljivost imovine

Prihvatljivost imovine

| (178) | U pogledu prihvatljivosti imovine, u odjeljku 5.4. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti navodi se da je za financijsku pomoć za imovinu umanjene vrijednosti potrebno jasno utvrditi imovinu umanjene vrijednosti i da se u pogledu prihvatljivosti primjenjuju određena ograničenja. |
| --- | --- |

(178)

U pogledu prihvatljivosti imovine, u odjeljku 5.4. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti navodi se da je za financijsku pomoć za imovinu umanjene vrijednosti potrebno jasno utvrditi imovinu umanjene vrijednosti i da se u pogledu prihvatljivosti primjenjuju određena ograničenja.

| (179) | Iako se u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti navodi da je prihvatljiva imovina pokrenula financijsku krizu, njome se dopušta i „proširenje prihvatljivosti na dobro definirane kategorije imovine koje su povezane sa sustavnom prijetnjom ako su primjereno opravdane i bez količinskih ograničenja”. U točki 35. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti navodi se da „imovina koja se trenutačno ne može smatrati imovinom umanjene vrijednosti ne smije biti obuhvaćena programom financijske pomoći”. |
| --- | --- |

(179)

Iako se u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti navodi da je prihvatljiva imovina pokrenula financijsku krizu, njome se dopušta i „proširenje prihvatljivosti na dobro definirane kategorije imovine koje su povezane sa sustavnom prijetnjom ako su primjereno opravdane i bez količinskih ograničenja”. U točki 35. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti navodi se da „imovina koja se trenutačno ne može smatrati imovinom umanjene vrijednosti ne smije biti obuhvaćena programom financijske pomoći”.

| (180) | U ovom je predmetu u FITD-ovu izvješću iz srpnja 2014. navedeno da se izloženost iz druge mjere odnosi na prihodujuće, ali problematične kredite. U skladu s kriterijima utvrđenim u odjeljku 5.4. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, prihodujući krediti nisu prihvatljivi. Komisija na toj osnovi zaključuje da druga mjera nije u skladu s kriterijima prihvatljivosti utvrđenim u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti. |
| --- | --- |

(180)

U ovom je predmetu u FITD-ovu izvješću iz srpnja 2014. navedeno da se izloženost iz druge mjere odnosi na prihodujuće, ali problematične kredite. U skladu s kriterijima utvrđenim u odjeljku 5.4. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, prihodujući krediti nisu prihvatljivi. Komisija na toj osnovi zaključuje da druga mjera nije u skladu s kriterijima prihvatljivosti utvrđenim u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti.

8.2.2.   Transparentnost i objavljivanje, upravljanje i vrednovanje

Transparentnost i objavljivanje, upravljanje i vrednovanje

| (181) | U skladu s odjeljkom 5.1. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, Komisija zahtijeva potpunu ex ante transparentnost i objavljivanje umanjenja vrijednosti imovine obuhvaćene mjerama financijske pomoći. Međutim, Komisija nije zaprimila informacije o predmetnim izloženostima ni o trgovačkom društvu o kojem je riječ. |
| --- | --- |

(181)

U skladu s odjeljkom 5.1. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, Komisija zahtijeva potpunu ex ante transparentnost i objavljivanje umanjenja vrijednosti imovine obuhvaćene mjerama financijske pomoći. Međutim, Komisija nije zaprimila informacije o predmetnim izloženostima ni o trgovačkom društvu o kojem je riječ.

ex ante

| (182) | Štoviše, ni predmetna država članica ni ijedna zainteresirana strana nisu dostavile nikakvo vrednovanje imovine umanjene vrijednosti koje se zahtijeva u odjeljku 5.5. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, niti postoje informacije na temelju kojih bi Komisija mogla zaključiti da je ta imovina uredno odvojena, u funkcionalnom i organizacijskom smislu, kako se zahtijeva u odjeljku 5.6. |
| --- | --- |

(182)

Štoviše, ni predmetna država članica ni ijedna zainteresirana strana nisu dostavile nikakvo vrednovanje imovine umanjene vrijednosti koje se zahtijeva u odjeljku 5.5. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, niti postoje informacije na temelju kojih bi Komisija mogla zaključiti da je ta imovina uredno odvojena, u funkcionalnom i organizacijskom smislu, kako se zahtijeva u odjeljku 5.6.

| (183) | Komisija zaključuje da nisu ispunjeni kriteriji u pogledu transparentnosti i objavljivanja te da nema dokaza na temelju kojih bi Komisija mogla zaključiti da su ispunjeni kriteriji u pogledu upravljanja i vrednovanja. |
| --- | --- |

(183)

Komisija zaključuje da nisu ispunjeni kriteriji u pogledu transparentnosti i objavljivanja te da nema dokaza na temelju kojih bi Komisija mogla zaključiti da su ispunjeni kriteriji u pogledu upravljanja i vrednovanja.

8.2.3.   Podjela obveza i plaćanje naknade

Podjela obveza i plaćanje naknade

| (184) | U pogledu plaćanja naknade, u odjeljku 5.2. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti ponavlja se opće načelo da bi banke morale snositi gubitke povezane s imovinom umanjene vrijednosti u najvećoj mogućoj mjeri i predvidjeti odgovarajuću naknadu kako bi osigurale jednaku odgovornost dioničara i podjelu obveza. |
| --- | --- |

(184)

U pogledu plaćanja naknade, u odjeljku 5.2. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti ponavlja se opće načelo da bi banke morale snositi gubitke povezane s imovinom umanjene vrijednosti u najvećoj mogućoj mjeri i predvidjeti odgovarajuću naknadu kako bi osigurale jednaku odgovornost dioničara i podjelu obveza.

| (185) | Kako je istaknuto u uvodnim izjavama 195. do 212., nisu poduzete odgovarajuće mjere podjele obveza. Osim toga, Komisija smatra da nije predviđena naknada za jamstvo koje se odnosi na izloženost prema [...]. |
| --- | --- |

(185)

Kako je istaknuto u uvodnim izjavama 195. do 212., nisu poduzete odgovarajuće mjere podjele obveza. Osim toga, Komisija smatra da nije predviđena naknada za jamstvo koje se odnosi na izloženost prema [...].

| (186) | Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da druga mjera ne ispunjuje nijedan od kumulativnih zahtjeva utvrđenih u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti. Posljedično, druga se mjera ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(186)

Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da druga mjera ne ispunjuje nijedan od kumulativnih zahtjeva utvrđenih u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti. Posljedično, druga se mjera ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

8.3.   Spojivost prve, druge i treće mjere s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. i Komunikacijom o restrukturiranju

Spojivost prve, druge i treće mjere s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. i Komunikacijom o restrukturiranju

| (187) | U pogledu prve i treće mjere, zakonski su mjere u obliku bespovratnih sredstava, odnosno novčanog doprinosa bez naknade (u obliku prava vlasništva ili isplate naknade). U kriterijima spojivosti utvrđenima u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. bespovratna sredstva kao takva nisu razmatrana. |
| --- | --- |

(187)

U pogledu prve i treće mjere, zakonski su mjere u obliku bespovratnih sredstava, odnosno novčanog doprinosa bez naknade (u obliku prava vlasništva ili isplate naknade). U kriterijima spojivosti utvrđenima u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. bespovratna sredstva kao takva nisu razmatrana.

| (188) | Jedini oblik potpore u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. sličan bespovratnim sredstvima jest potpora za rekapitalizaciju. Međutim, za rekapitalizaciju je nužno ispunjenje nekoliko kriterija spojivosti, odnosno mora postojati sljedeće: i. plan za povećanje kapitala, uz navođenje svih mogućnosti dostupnih dotičnoj banci za povećanje kapitala iz privatnih izvora; ii. plan restrukturiranja koji će dovesti do ponovne uspostave održivosti financijske institucije; iii. dovoljan doprinos od samog korisnika, uz što veći doprinos vlasnika kapitala i instrumenata podređenog duga (podjela obveza) te iv. mjere dovoljne za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Iako je posebni upravitelj Tercasa možda proveo plan za povećanje kapitala (vidjeti uvodnu izjavu 15.), Komisiji nisu dostavljeni dokazi o ispunjenju navedenih uvjeta spojivosti. |
| --- | --- |

(188)

Jedini oblik potpore u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. sličan bespovratnim sredstvima jest potpora za rekapitalizaciju. Međutim, za rekapitalizaciju je nužno ispunjenje nekoliko kriterija spojivosti, odnosno mora postojati sljedeće: i. plan za povećanje kapitala, uz navođenje svih mogućnosti dostupnih dotičnoj banci za povećanje kapitala iz privatnih izvora; ii. plan restrukturiranja koji će dovesti do ponovne uspostave održivosti financijske institucije; iii. dovoljan doprinos od samog korisnika, uz što veći doprinos vlasnika kapitala i instrumenata podređenog duga (podjela obveza) te iv. mjere dovoljne za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Iako je posebni upravitelj Tercasa možda proveo plan za povećanje kapitala (vidjeti uvodnu izjavu 15.), Komisiji nisu dostavljeni dokazi o ispunjenju navedenih uvjeta spojivosti.

| (189) | U suštini su bespovratni doprinosi u okviru prve i treće mjere dodijeljeni radi dovođenja Tercasova negativnog kapitala na nulu prije BPB-ova preuzimanja poslovanja. Komisija je u prošlosti slične transakcije smatrala spojivima s unutarnjim tržištem, ali samo kao potporu radi lakše provedbe sanacije ili radi podrške urednoj likvidaciji banke (103). S obzirom na to da Italija mjerama pomoći Tercasu nije primijenila program sanacije ili likvidacije, Komisija u slučaju Tercasa ne može primijeniti isto razmišljanje. Stoga mjeru mora ocijeniti kao potporu za rekapitalizaciju. |
| --- | --- |

(189)

U suštini su bespovratni doprinosi u okviru prve i treće mjere dodijeljeni radi dovođenja Tercasova negativnog kapitala na nulu prije BPB-ova preuzimanja poslovanja. Komisija je u prošlosti slične transakcije smatrala spojivima s unutarnjim tržištem, ali samo kao potporu radi lakše provedbe sanacije ili radi podrške urednoj likvidaciji banke (103). S obzirom na to da Italija mjerama pomoći Tercasu nije primijenila program sanacije ili likvidacije, Komisija u slučaju Tercasa ne može primijeniti isto razmišljanje. Stoga mjeru mora ocijeniti kao potporu za rekapitalizaciju.

103

| (190) | Druga mjera bila je namijenjena za zaštitu Tercasa od mogućih gubitaka zbog njegove izloženosti prema [...]. Ona je stoga slična potpori za rekapitalizaciju za restrukturiranje Tercasa. Neovisno o njezinoj usklađenosti s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti, kada bi se druga mjera proglasila spojivom trebala bi biti i u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. i s Komunikacijom o restrukturiranju. Štoviše, ocjena prve i treće mjere na temelju tih komunikacija ne bi bila moguća bez uzimanja u obzir druge mjere. |
| --- | --- |

(190)

Druga mjera bila je namijenjena za zaštitu Tercasa od mogućih gubitaka zbog njegove izloženosti prema [...]. Ona je stoga slična potpori za rekapitalizaciju za restrukturiranje Tercasa. Neovisno o njezinoj usklađenosti s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti, kada bi se druga mjera proglasila spojivom trebala bi biti i u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. i s Komunikacijom o restrukturiranju. Štoviše, ocjena prve i treće mjere na temelju tih komunikacija ne bi bila moguća bez uzimanja u obzir druge mjere.

8.3.1.   Ponovna uspostava dugoročne održivosti

Ponovna uspostava dugoročne održivosti

| (191) | Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. zahtijeva se plan za povećanje kapitala kako bi se osigurali svi mogući izvori privatnog kapitala prije podnošenja zahtjeva za državnu potporu, kao i plan restrukturiranja kako bi se dokazala ponovna uspostava dugoročne održivosti. Dugoročna održivost postiže se kada se banka može zasebno natjecati na tržištu za kapital u skladu s relevantnim regulatornim zahtjevima. Da bi banka to mogla učiniti, mora moći pokriti sve svoje troškove i osigurati odgovarajući povrat od kapitala, uzimajući u obzir profil rizičnosti banke. U skladu s točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju, održivost je moguće postići i prodajom banke. |
| --- | --- |

(191)

Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. zahtijeva se plan za povećanje kapitala kako bi se osigurali svi mogući izvori privatnog kapitala prije podnošenja zahtjeva za državnu potporu, kao i plan restrukturiranja kako bi se dokazala ponovna uspostava dugoročne održivosti. Dugoročna održivost postiže se kada se banka može zasebno natjecati na tržištu za kapital u skladu s relevantnim regulatornim zahtjevima. Da bi banka to mogla učiniti, mora moći pokriti sve svoje troškove i osigurati odgovarajući povrat od kapitala, uzimajući u obzir profil rizičnosti banke. U skladu s točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju, održivost je moguće postići i prodajom banke.

| (192) | Zainteresirane strane tvrde da je posebni upravitelj poduzeo korake „radi otklanjanja nedostataka u Tercasovoj organizaciji i sustavu unutarnje kontrole”. Isto tako, BPB tvrdi da su strukturni elementi plana oporavka razvijeni u okviru BPB-ova poslovnog plana za razdoblje 2015.–2019. |
| --- | --- |

(192)

Zainteresirane strane tvrde da je posebni upravitelj poduzeo korake „radi otklanjanja nedostataka u Tercasovoj organizaciji i sustavu unutarnje kontrole”. Isto tako, BPB tvrdi da su strukturni elementi plana oporavka razvijeni u okviru BPB-ova poslovnog plana za razdoblje 2015.–2019.

| (193) | Komisija navodi da nije zaprimila plan restrukturiranja ili plan oporavka kojima se dokazuje ponovna uspostava dugoročne održivosti, unatoč službenom zahtjevu Italiji za dostavu toga plana. |
| --- | --- |

(193)

Komisija navodi da nije zaprimila plan restrukturiranja ili plan oporavka kojima se dokazuje ponovna uspostava dugoročne održivosti, unatoč službenom zahtjevu Italiji za dostavu toga plana.

| (194) | Komisija potvrđuje da može ispitati plan restrukturiranja dostavljen nakon provedbe mjere rekapitalizacije. Takva je mogućnost predviđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., posebno kada je mjera prijavljena i provedena kao potpora za sanaciju pod strogim uvjetima. Bez obzira na to, budući da mjera sanacije nije prijavljena te imajući u vidu dostupne informacije, a posebno nedostatak plana restrukturiranja, Komisija ne može zauzeti stajalište da je ispunjen zahtjev u pogledu dugoročne održivosti dokazane detaljnim planom restrukturiranja. |
| --- | --- |

(194)

Komisija potvrđuje da može ispitati plan restrukturiranja dostavljen nakon provedbe mjere rekapitalizacije. Takva je mogućnost predviđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., posebno kada je mjera prijavljena i provedena kao potpora za sanaciju pod strogim uvjetima. Bez obzira na to, budući da mjera sanacije nije prijavljena te imajući u vidu dostupne informacije, a posebno nedostatak plana restrukturiranja, Komisija ne može zauzeti stajalište da je ispunjen zahtjev u pogledu dugoročne održivosti dokazane detaljnim planom restrukturiranja.

8.3.2.   Potpora ograničena na minimum i podjela obveza

Potpora ograničena na minimum i podjela obveza

| (195) | U Komunikaciji o restrukturiranju dopunjenoj Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. navodi se da je odgovarajući doprinos korisnika potreban radi ograničenja potpore na minimum te rješavanja narušavanja tržišnog natjecanja i moralnog hazarda. U tu je svrhu njome predviđeno i. da bi se troškovi restrukturiranja i iznos potpore trebali ograničiti i ii. da bi postojeći dioničari i podređeni vjerovnici trebali podijeliti obveze u najvećoj mogućoj mjeri. |
| --- | --- |

(195)

U Komunikaciji o restrukturiranju dopunjenoj Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. navodi se da je odgovarajući doprinos korisnika potreban radi ograničenja potpore na minimum te rješavanja narušavanja tržišnog natjecanja i moralnog hazarda. U tu je svrhu njome predviđeno i. da bi se troškovi restrukturiranja i iznos potpore trebali ograničiti i ii. da bi postojeći dioničari i podređeni vjerovnici trebali podijeliti obveze u najvećoj mogućoj mjeri.

| (196) | U skladu s točkom 29. Komunikacije, Komisija može odobriti mjere potpore samo jednom kada dotična država članica dokaže da su sve mjere za ograničavanje takve potpore na potreban minimum iskorištene u najvećoj mogućoj mjeri. U tu svrhu, države članice se pozivaju da podnesu plan za povećanje kapitala, prije ili prilikom dostavljanja plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(196)

U skladu s točkom 29. Komunikacije, Komisija može odobriti mjere potpore samo jednom kada dotična država članica dokaže da su sve mjere za ograničavanje takve potpore na potreban minimum iskorištene u najvećoj mogućoj mjeri. U tu svrhu, države članice se pozivaju da podnesu plan za povećanje kapitala, prije ili prilikom dostavljanja plana restrukturiranja.

| (197) | U skladu s točkom 44. Komunikacije, „dug se mora konvertirati ili otpisati, u načelu, prije nego što se odobri državna potpora. Državna potpora ne smije biti odobrena prije nego što vlasnički kapital, hibridni kapital i podređeni dug u cijelosti ne pridonesu nadoknađivanju gubitka.” |
| --- | --- |

(197)

U skladu s točkom 44. Komunikacije, „dug se mora konvertirati ili otpisati, u načelu, prije nego što se odobri državna potpora. Državna potpora ne smije biti odobrena prije nego što vlasnički kapital, hibridni kapital i podređeni dug u cijelosti ne pridonesu nadoknađivanju gubitka.”

| (198) | U skladu s točkom 47. Komunikacije, kako bi se potpora ograničila na potrebni minimum, treba spriječiti odljev sredstava u najranijoj mogućoj fazi. |
| --- | --- |

(198)

U skladu s točkom 47. Komunikacije, kako bi se potpora ograničila na potrebni minimum, treba spriječiti odljev sredstava u najranijoj mogućoj fazi.

| (199) | U skladu s točkom 52. Komunikacije, Komisija će odobriti potporu za sanaciju u obliku mjera rekapitalizacije (i dopustiti podnošenje plana restrukturiranja nakon provedbe mjere) samo ako se potporom za sanaciju ne sprječava usklađenost sa zahtjevima podjele obveza utvrđenima u Komunikaciji. |
| --- | --- |

(199)

U skladu s točkom 52. Komunikacije, Komisija će odobriti potporu za sanaciju u obliku mjera rekapitalizacije (i dopustiti podnošenje plana restrukturiranja nakon provedbe mjere) samo ako se potporom za sanaciju ne sprječava usklađenost sa zahtjevima podjele obveza utvrđenima u Komunikaciji.

| (200) | Komisija smatra da je u Tercasu izvršen potpuni otpis dioničkog kapitala. |
| --- | --- |

(200)

Komisija smatra da je u Tercasu izvršen potpuni otpis dioničkog kapitala.

| (201) | Međutim, u skladu sa zahtjevima utvrđenim u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., Tercasov podređeni dug na konsolidiranoj osnovi (uključujući njegovo društvo kćer Caripe) u iznosu od 189 milijuna EUR (na dan 31. ožujka 2014.) trebalo je konvertirati ili otpisati u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013. kako bi se smanjili manjak kapitala i iznos potpore. Konverzija ni otpis nisu izvršeni, a prema informacijama koje je Tercas dostavio, podređeni dug holdinga u iznosu od 36 milijuna EUR istekao je i otplaćen je u prosincu 2014. Komisija nema informacija o isteku i otplati podređenog duga društva kćeri Caripe. |
| --- | --- |

(201)

Međutim, u skladu sa zahtjevima utvrđenim u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., Tercasov podređeni dug na konsolidiranoj osnovi (uključujući njegovo društvo kćer Caripe) u iznosu od 189 milijuna EUR (na dan 31. ožujka 2014.) trebalo je konvertirati ili otpisati u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013. kako bi se smanjili manjak kapitala i iznos potpore. Konverzija ni otpis nisu izvršeni, a prema informacijama koje je Tercas dostavio, podređeni dug holdinga u iznosu od 36 milijuna EUR istekao je i otplaćen je u prosincu 2014. Komisija nema informacija o isteku i otplati podređenog duga društva kćeri Caripe.

| (202) | Komisija smatra da je odljevom sredstava koji se odnosi na istek tog podređenog duga i naknadnom isplatom u načelu prekršen uvjet na temelju kojeg se potpora za rekapitalizaciju može smatrati spojivom na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2013. |
| --- | --- |

(202)

Komisija smatra da je odljevom sredstava koji se odnosi na istek tog podređenog duga i naknadnom isplatom u načelu prekršen uvjet na temelju kojeg se potpora za rekapitalizaciju može smatrati spojivom na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2013.

| (203) | Zainteresirane strane tvrde da opcija sanacije vlastitim sredstvima podređenog duga nije bila zakonski moguća prema važećem talijanskom zakonodavstvu te da je otpis duga moguć samo u slučaju obvezne administrativne likvidacije. U Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navedeni su čimbenici koje će Komisija uzeti u obzir kako bi utvrdila je li mjera državne potpore spojiva s unutarnjim tržištem, a među njima je i zahtjev za sanaciju vlastitim sredstvima. Takva podjela obveza moguća je pri likvidaciji, što je jasno iz konteksta odluke donesene u predmetu Banca Romagna (104), u kojem je odobrena potpora koju je dodijelila Italija i u kojem su bili ispunjeni zahtjevi o podjeli obveza u pogledu podređenog duga. |
| --- | --- |

(203)

Zainteresirane strane tvrde da opcija sanacije vlastitim sredstvima podređenog duga nije bila zakonski moguća prema važećem talijanskom zakonodavstvu te da je otpis duga moguć samo u slučaju obvezne administrativne likvidacije. U Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navedeni su čimbenici koje će Komisija uzeti u obzir kako bi utvrdila je li mjera državne potpore spojiva s unutarnjim tržištem, a među njima je i zahtjev za sanaciju vlastitim sredstvima. Takva podjela obveza moguća je pri likvidaciji, što je jasno iz konteksta odluke donesene u predmetu Banca Romagna (104), u kojem je odobrena potpora koju je dodijelila Italija i u kojem su bili ispunjeni zahtjevi o podjeli obveza u pogledu podređenog duga.

104

| (204) | Zainteresirane strane upućuju na točku 42. Komunikacije o bankarstvu iz 2013., ali Komisija smatra da se točka 42. odnosi na vlasnike nadređenog duga, a ne na vlasnike podređenog duga. |
| --- | --- |

(204)

Zainteresirane strane upućuju na točku 42. Komunikacije o bankarstvu iz 2013., ali Komisija smatra da se točka 42. odnosi na vlasnike nadređenog duga, a ne na vlasnike podređenog duga.

| (205) | Zainteresirane strane upućuju i na točku 45. Komunikacije, kojom se dopušta iznimka od načela konverzije ili otpisa duga podređenih vjerovnika kada bi provedba takvih mjera ugrozila financijsku stabilnost ili dovela do nerazmjernih rezultata. |
| --- | --- |

(205)

Zainteresirane strane upućuju i na točku 45. Komunikacije, kojom se dopušta iznimka od načela konverzije ili otpisa duga podređenih vjerovnika kada bi provedba takvih mjera ugrozila financijsku stabilnost ili dovela do nerazmjernih rezultata.

| (206) | Komisija smatra da je u s kladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. podjela obveza među vlasnicima podređenog duga primijenjena u velikom dijelu cijeloga bankarskog sustava u Sloveniji (105) i na treću najveću banku u Portugalu (106). Primijenjena je i u velikom dijelu bankarskog sustava u Španjolskoj prije donošenja Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i to bez opasnosti po financijsku stabilnost i bez nerazmjernih rezultata. Imajući u vidu mali opseg Tercasova poslovanja, Komisija ne može prihvatiti da je u ovom predmetu postojao takav rizik. Jedini slučajevi u Kojima je Komisija prihvatila odstupanje od uobičajene podjele obveza na temelju nerazmjernih rezultata nisu bitni u ovom predmetu (107). |
| --- | --- |

(206)

Komisija smatra da je u s kladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. podjela obveza među vlasnicima podređenog duga primijenjena u velikom dijelu cijeloga bankarskog sustava u Sloveniji (105) i na treću najveću banku u Portugalu (106). Primijenjena je i u velikom dijelu bankarskog sustava u Španjolskoj prije donošenja Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i to bez opasnosti po financijsku stabilnost i bez nerazmjernih rezultata. Imajući u vidu mali opseg Tercasova poslovanja, Komisija ne može prihvatiti da je u ovom predmetu postojao takav rizik. Jedini slučajevi u Kojima je Komisija prihvatila odstupanje od uobičajene podjele obveza na temelju nerazmjernih rezultata nisu bitni u ovom predmetu (107).

105

106

107

| (207) | Komisija zaključuje da vlasnici instrumenata podređenog duga nisu pridonijeli u najvećoj mogućoj mjeri te da FITD-ovo djelovanje nije u skladu s temeljnim aspektom Komunikacije o bankarstvu iz 2013. |
| --- | --- |

(207)

Komisija zaključuje da vlasnici instrumenata podređenog duga nisu pridonijeli u najvećoj mogućoj mjeri te da FITD-ovo djelovanje nije u skladu s temeljnim aspektom Komunikacije o bankarstvu iz 2013.

| (208) | FITD u primjedbama koje je dostavio tvrdi da je u operaciju restrukturiranja bila uključena potpuna rekapitalizacija Tercasa, izvršena intervencijom BPB-a, koji je povećanju kapitala pridonio prikupljanjem kapitala na tržištu. S druge strane, u točki 34. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. predviđeno je da nakon podnošenja plana za povećanje kapitala država članica mora utvrditi preostali manjak kapitala koji se mora pokriti državnom potporom. Međutim, kako BPB i Tercas iznose u svojim primjedbama, rekapitalizacija koju bi proveo BPB bila je uvjetovana time da FITD najprije pokrije negativni kapital. |
| --- | --- |

(208)

FITD u primjedbama koje je dostavio tvrdi da je u operaciju restrukturiranja bila uključena potpuna rekapitalizacija Tercasa, izvršena intervencijom BPB-a, koji je povećanju kapitala pridonio prikupljanjem kapitala na tržištu. S druge strane, u točki 34. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. predviđeno je da nakon podnošenja plana za povećanje kapitala država članica mora utvrditi preostali manjak kapitala koji se mora pokriti državnom potporom. Međutim, kako BPB i Tercas iznose u svojim primjedbama, rekapitalizacija koju bi proveo BPB bila je uvjetovana time da FITD najprije pokrije negativni kapital.

| (209) | BPB i Tercas nadalje tvrde da su za ostvarenje cilja, tj. dugoročne profitabilnosti Tercasa, mjere bile ograničene na potrebni minimum. Naveli su sljedeće razloge: 1. FITD-ov doprinos ispunjuje kriterij „najmanjeg troška” iz FITD-ova statuta; 2. to je bila jedina moguća opcija u svjetlu propadanja Tercasa i potrebe da se pronađe kupca i 3. FITD je samo djelomično pridonio rješavanju negativnog kapitala i ponovnom uspostavljanju minimalnih stopa kapitala; točnije, njegov doprinos iznosio je 265 milijuna EUR, a bilo je potrebno 495 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(209)

BPB i Tercas nadalje tvrde da su za ostvarenje cilja, tj. dugoročne profitabilnosti Tercasa, mjere bile ograničene na potrebni minimum. Naveli su sljedeće razloge: 1. FITD-ov doprinos ispunjuje kriterij „najmanjeg troška” iz FITD-ova statuta; 2. to je bila jedina moguća opcija u svjetlu propadanja Tercasa i potrebe da se pronađe kupca i 3. FITD je samo djelomično pridonio rješavanju negativnog kapitala i ponovnom uspostavljanju minimalnih stopa kapitala; točnije, njegov doprinos iznosio je 265 milijuna EUR, a bilo je potrebno 495 milijuna EUR.

| (210) | U tom pogledu, Komisija ističe da kriterij najmanjeg troška iz FITD-a ova statuta nije bitan za ocjenu spojivosti mjera. U ovom je predmetu za spojivost bitno pitanje je li dodijeljena državna potpora dovoljna za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti dotične financijske institucije te je li ograničena na potrebni minimum, uz dovoljno ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Tvrdnja da je iznos dodijeljene potpore manji od iznosa potrebnog za ispunjenje kapitalnih zahtjeva ne dokazuje da je potpora bila ograničena na potrebni minimum. |
| --- | --- |

(210)

U tom pogledu, Komisija ističe da kriterij najmanjeg troška iz FITD-a ova statuta nije bitan za ocjenu spojivosti mjera. U ovom je predmetu za spojivost bitno pitanje je li dodijeljena državna potpora dovoljna za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti dotične financijske institucije te je li ograničena na potrebni minimum, uz dovoljno ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Tvrdnja da je iznos dodijeljene potpore manji od iznosa potrebnog za ispunjenje kapitalnih zahtjeva ne dokazuje da je potpora bila ograničena na potrebni minimum.

| (211) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 194., Komisiji iz dostavljenih informacija nije jasno je li potpora doista bila dovoljna za ponovnu uspostavu održivosti. Štoviše, jasno je da potpora nije bila ograničena na minimum jer nije provedena sanacija vlastitim sredstvima podređenog duga. |
| --- | --- |

(211)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 194., Komisiji iz dostavljenih informacija nije jasno je li potpora doista bila dovoljna za ponovnu uspostavu održivosti. Štoviše, jasno je da potpora nije bila ograničena na minimum jer nije provedena sanacija vlastitim sredstvima podređenog duga.

| (212) | Treba dodati i to da bi, da je FITD djelovao u skladu s pristupom utvrđenim u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., FITD-ov trošak mogao biti dodatno smanjen potpunim otpisom podređenog duga od 169 milijuna EUR (88 milijuna EUR za Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA i 81 milijun EUR za Caripe) te da bi se tako znatno smanjilo opterećenje za državu članicu. Takav otpis bio bi zakonski moguć u slučaju likvidacije (108). |
| --- | --- |

(212)

Treba dodati i to da bi, da je FITD djelovao u skladu s pristupom utvrđenim u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013., FITD-ov trošak mogao biti dodatno smanjen potpunim otpisom podređenog duga od 169 milijuna EUR (88 milijuna EUR za Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA i 81 milijun EUR za Caripe) te da bi se tako znatno smanjilo opterećenje za državu članicu. Takav otpis bio bi zakonski moguć u slučaju likvidacije (108).

108

8.3.3.   Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

| (213) | Konačno, u odjeljku 4. Komunikacije o restrukturiranju zahtijeva se da plan restrukturiranja financijske institucije sadržava mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja. Te bi mjere trebale biti posebno prilagođene kako bi se njima obuhvatila narušavanja na tržištima na kojima banka korisnica posluje nakon restrukturiranja. |
| --- | --- |

(213)

Konačno, u odjeljku 4. Komunikacije o restrukturiranju zahtijeva se da plan restrukturiranja financijske institucije sadržava mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja. Te bi mjere trebale biti posebno prilagođene kako bi se njima obuhvatila narušavanja na tržištima na kojima banka korisnica posluje nakon restrukturiranja.

| (214) | U točki 34. Komunikacije o restrukturiranju predviđeno je da je plaćanje odgovarajuće naknade za javni kapital jedno od najprimjerenijih ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja jer se njime ograničuje iznos potpore. |
| --- | --- |

(214)

U točki 34. Komunikacije o restrukturiranju predviđeno je da je plaćanje odgovarajuće naknade za javni kapital jedno od najprimjerenijih ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja jer se njime ograničuje iznos potpore.

| (215) | U trima mjerama nema nijednog elementa naknade za FITD-ov doprinos, ni premije za jamstvo, ni stjecanja prava (odnosno običnih dionica) niti sudjelovanja u budućim prihodima. Ne postoji ni mehanizam povrata prekomjerne naknade koji omogućuje povrat dijela potpore od Tercasa nakon ponovne uspostave njegove održivosti. |
| --- | --- |

(215)

U trima mjerama nema nijednog elementa naknade za FITD-ov doprinos, ni premije za jamstvo, ni stjecanja prava (odnosno običnih dionica) niti sudjelovanja u budućim prihodima. Ne postoji ni mehanizam povrata prekomjerne naknade koji omogućuje povrat dijela potpore od Tercasa nakon ponovne uspostave njegove održivosti.

| (216) | FITD navodi da je izostanak povrata sasvim uobičajen kada se poduzimaju koraci za pokriće negativnog kapitala kako bi se drugim stranama omogućila kupnja posrnulog poduzeća. Komisija smatra da mjere predstavljaju bespovratnu pomoć čiji je trenutačni učinak bio taj da Tercas nije izašao s tržišta, što bi bez takve podrške morao učiniti. Stoga se mora smatrati da su uzrokovale znatno narušavanje tržišnog natjecanja. U skladu s time, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 189., Komisija smatra da su takve mjere spojive s unutarnjim tržištem samo ako je potpora dodijeljena kako bi se olakšala sanacija ili radi podrške urednoj likvidaciji. |
| --- | --- |

(216)

FITD navodi da je izostanak povrata sasvim uobičajen kada se poduzimaju koraci za pokriće negativnog kapitala kako bi se drugim stranama omogućila kupnja posrnulog poduzeća. Komisija smatra da mjere predstavljaju bespovratnu pomoć čiji je trenutačni učinak bio taj da Tercas nije izašao s tržišta, što bi bez takve podrške morao učiniti. Stoga se mora smatrati da su uzrokovale znatno narušavanje tržišnog natjecanja. U skladu s time, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 189., Komisija smatra da su takve mjere spojive s unutarnjim tržištem samo ako je potpora dodijeljena kako bi se olakšala sanacija ili radi podrške urednoj likvidaciji.

| (217) | FITD tvrdi da je Komisija prethodno prihvatila nisku razinu naknade, ili čak i izostanak naknade, na primjer u predmetima Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) ili Banco CAM (111). |
| --- | --- |

(217)

FITD tvrdi da je Komisija prethodno prihvatila nisku razinu naknade, ili čak i izostanak naknade, na primjer u predmetima Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) ili Banco CAM (111).

109

110

111

| (218) | Komisija ističe da su sve te odluke – u mjeri u kojoj odobrena potpora nije bila potpora kako bi se olakšala sanacija ili radi podrške urednoj likvidaciji (uvodna izjava 189.) – donesene prije početka primjene Komunikacije o bankarstvu iz 2013. |
| --- | --- |

(218)

Komisija ističe da su sve te odluke – u mjeri u kojoj odobrena potpora nije bila potpora kako bi se olakšala sanacija ili radi podrške urednoj likvidaciji (uvodna izjava 189.) – donesene prije početka primjene Komunikacije o bankarstvu iz 2013.

| (219) | U suštini, Komisija smatra da su u sva tri predmeta koja su zainteresirane strane navele posebno opsežne mjere restrukturiranja provedene u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju. To je u sva tri predmeta dovelo do nestanka banke i njezina zaštićenog naziva s tržišta. Osim toga, u svakom od tih predmeta došlo je do posebno značajnog smanjenja opsega poslovanja (u CAM-u je broj podružnica smanjen za oko 50 %, a broj zaposlenih za oko 35 %; u BVA-u je broj podružnica smanjen za oko 90 %, a broj zaposlenih za oko 50 % i u BPN-u je bilanca smanjena za 65 % i ugašene su sve vrste poslovanja, osim poslovanja s građanima). |
| --- | --- |

(219)

U suštini, Komisija smatra da su u sva tri predmeta koja su zainteresirane strane navele posebno opsežne mjere restrukturiranja provedene u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju. To je u sva tri predmeta dovelo do nestanka banke i njezina zaštićenog naziva s tržišta. Osim toga, u svakom od tih predmeta došlo je do posebno značajnog smanjenja opsega poslovanja (u CAM-u je broj podružnica smanjen za oko 50 %, a broj zaposlenih za oko 35 %; u BVA-u je broj podružnica smanjen za oko 90 %, a broj zaposlenih za oko 50 % i u BPN-u je bilanca smanjena za 65 % i ugašene su sve vrste poslovanja, osim poslovanja s građanima).

| (220) | Komisija ističe da će u slučaju Tercasa, naprotiv, broj podružnica i zaposlenih biti smanjen za otprilike [...] %, dok će sve vrste poslovanja nastaviti postojati. Zaštićeni naziv Tercas i dalje će postojati i poslovanje će se odvijati u njegovom bivšem poslovnom području. |
| --- | --- |

(220)

Komisija ističe da će u slučaju Tercasa, naprotiv, broj podružnica i zaposlenih biti smanjen za otprilike [...] %, dok će sve vrste poslovanja nastaviti postojati. Zaštićeni naziv Tercas i dalje će postojati i poslovanje će se odvijati u njegovom bivšem poslovnom području.

| (221) | Komisija na toj osnovi zaključuje da, suprotno tvrdnjama FITD-a, BPB-a i Tercasa, reorganizacija koju će Tercas provesti neće biti tako opsežna kao u primjerima koje su naveli te da ne jamči potpuni izostanak plaćanja naknade za mjere. |
| --- | --- |

(221)

Komisija na toj osnovi zaključuje da, suprotno tvrdnjama FITD-a, BPB-a i Tercasa, reorganizacija koju će Tercas provesti neće biti tako opsežna kao u primjerima koje su naveli te da ne jamči potpuni izostanak plaćanja naknade za mjere.

| (222) | FITD nadalje tvrdi da je učinak operacije na tržište sam po sebi ograničen zbog ograničenosti i zemljopisnog dosega Tercasova poslovanja, koji uglavnom posluje u regiji Abruzzo. |
| --- | --- |

(222)

FITD nadalje tvrdi da je učinak operacije na tržište sam po sebi ograničen zbog ograničenosti i zemljopisnog dosega Tercasova poslovanja, koji uglavnom posluje u regiji Abruzzo.

| (223) | Međutim, prema statističkim podacima Banke Italije krajem 2014. u regiji Abruzzo bilo je 12 aktivnih banaka, uključujući najmanje jednu veliku europsku financijsku instituciju. S obzirom na to da Tercas posluje u financijskom sektoru, da je 2011. imao 163 podružnice u regiji Abruzzo te da se natječe s nekoliko drugih europskih financijskih institucija koje imaju podružnice u istoj regiji, svako davanje prednosti Tercasu moglo bi narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(223)

Međutim, prema statističkim podacima Banke Italije krajem 2014. u regiji Abruzzo bilo je 12 aktivnih banaka, uključujući najmanje jednu veliku europsku financijsku instituciju. S obzirom na to da Tercas posluje u financijskom sektoru, da je 2011. imao 163 podružnice u regiji Abruzzo te da se natječe s nekoliko drugih europskih financijskih institucija koje imaju podružnice u istoj regiji, svako davanje prednosti Tercasu moglo bi narušiti tržišno natjecanje.

| (224) | Zbog nedostatka isplate naknade za FITD-ove mjere te relativno skromnog smanjenja Tercasova poslovanja i nastavka postojanja zaštićenog imena Tercas, Komisija smatra da su zaštitne mjere nedovoljne za ograničavanje potencijalnog narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(224)

Zbog nedostatka isplate naknade za FITD-ove mjere te relativno skromnog smanjenja Tercasova poslovanja i nastavka postojanja zaštićenog imena Tercas, Komisija smatra da su zaštitne mjere nedovoljne za ograničavanje potencijalnog narušavanja tržišnog natjecanja.

8.4.   Zaključak o spojivosti

Zaključak o spojivosti

| (225) | Ukratko, Komisija ne može utvrditi osnovu za zaključak da su tri mjere spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(225)

Ukratko, Komisija ne može utvrditi osnovu za zaključak da su tri mjere spojive s unutarnjim tržištem.

| (226) | Točnije, iz dostavljenih dokumenata vidljivo je da mjerama nije osigurana podjela obveza u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. te da one ne ispunjavaju kombinirane zahtjeve iz Komunikacije o restrukturiranju u pogledu spojivosti potpore za restrukturiranje, odnosno ponovnu uspostavu dugoročne održivosti, ograničenje potpore na potrebni minimum te mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(226)

Točnije, iz dostavljenih dokumenata vidljivo je da mjerama nije osigurana podjela obveza u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. te da one ne ispunjavaju kombinirane zahtjeve iz Komunikacije o restrukturiranju u pogledu spojivosti potpore za restrukturiranje, odnosno ponovnu uspostavu dugoročne održivosti, ograničenje potpore na potrebni minimum te mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja.

9.   POVRAT

POVRAT

| (227) | U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda, Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije spojiva s unutarnjim tržištem (112). Sud isto tako dosljedno tvrdi da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije (113). |
| --- | --- |

(227)

U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda, Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije spojiva s unutarnjim tržištem (112). Sud isto tako dosljedno tvrdi da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije (113).

112

113

| (228) | Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad konkurentima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (114). |
| --- | --- |

(228)

Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad konkurentima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (114).

114

| (229) | U skladu sa sudskom praksom, u članku 16. stavku 1. Uredbe Vijeća (EU) br. 2015/1589 (115) predviđa se da „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere za povrat sredstava potpore od korisnika ... Komisija ne smije zatražiti povrat sredstava potpore ako bi to bilo u suprotnosti s nekim od općih načela prava Unije”. |
| --- | --- |

(229)

U skladu sa sudskom praksom, u članku 16. stavku 1. Uredbe Vijeća (EU) br. 2015/1589 (115) predviđa se da „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere za povrat sredstava potpore od korisnika ... Komisija ne smije zatražiti povrat sredstava potpore ako bi to bilo u suprotnosti s nekim od općih načela prava Unije”.

115

| (230) | Ni Italija niti ijedna treća strana nisu službeno zatražile da se ne zatraži povrat potpore i to na temelju toga da bi to bilo suprotno nekom od općih načela prava Unije. Bez obzira na to, Komisija na temelju razmjene informacija s Italijom i trećim stranama smatra da bi bilo primjereno procijeniti bi li nalog za povrat u ovom predmetu bio suprotan nekom od općih načela prava Unije. |
| --- | --- |

(230)

Ni Italija niti ijedna treća strana nisu službeno zatražile da se ne zatraži povrat potpore i to na temelju toga da bi to bilo suprotno nekom od općih načela prava Unije. Bez obzira na to, Komisija na temelju razmjene informacija s Italijom i trećim stranama smatra da bi bilo primjereno procijeniti bi li nalog za povrat u ovom predmetu bio suprotan nekom od općih načela prava Unije.

| (231) | U svjetlu upućivanja na djelovanje sustava osiguranja depozita iz točke 63. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i prakse Komisije u prethodnim odlukama (116), nijedna banka ili država članica nije u lipnju 2014. mogla očekivati da se mjere sustava osiguranja depozita neće smatrati državnom potporom. Štoviše, primatelj nezakonite potpore ne može legitimno očekivati da je potpora zakonita prije konačne odluke Komisije u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(231)

U svjetlu upućivanja na djelovanje sustava osiguranja depozita iz točke 63. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i prakse Komisije u prethodnim odlukama (116), nijedna banka ili država članica nije u lipnju 2014. mogla očekivati da se mjere sustava osiguranja depozita neće smatrati državnom potporom. Štoviše, primatelj nezakonite potpore ne može legitimno očekivati da je potpora zakonita prije konačne odluke Komisije u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora.

116

| (232) | Komisija u načelu ocjenjuje spojivost mjere potpore na temelju kriterija koji se primjenjuju na dan donošenja odluke. Kriteriji spojivosti utvrđeni u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. primjenjuju se s učinkom od 1. kolovoza 2013. te su se stoga primjenjivali dulje od 11 mjeseci prije poduzimanja mjera. Pitanje pravne sigurnosti zbog novosti Komunikacije o bankarstvu iz 2013. nije moglo biti problem. |
| --- | --- |

(232)

Komisija u načelu ocjenjuje spojivost mjere potpore na temelju kriterija koji se primjenjuju na dan donošenja odluke. Kriteriji spojivosti utvrđeni u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. primjenjuju se s učinkom od 1. kolovoza 2013. te su se stoga primjenjivali dulje od 11 mjeseci prije poduzimanja mjera. Pitanje pravne sigurnosti zbog novosti Komunikacije o bankarstvu iz 2013. nije moglo biti problem.

| (233) | Povrat je uobičajena posljedica negativne odluke u slučaju nezakonite potpore te se kao takav ne može smatrati nerazmjernim rezultatom. |
| --- | --- |

(233)

Povrat je uobičajena posljedica negativne odluke u slučaju nezakonite potpore te se kao takav ne može smatrati nerazmjernim rezultatom.

| (234) | U sudskoj praksi sudova Unije strogo su utvrđeni slučajevi u kojima je za državu članicu apsolutno nemoguće izvršenje naloga za povrat. Točnije, povrat potpore nije onemogućen zbog financijskih poteškoća kojima bi korisnik potpore bio izložen kada bi morao vratiti potporu. Komisija zaključuje da se u ovom predmetu nije moguće pozivati na apsolutnu nemogućnost povrata potpore. |
| --- | --- |

(234)

U sudskoj praksi sudova Unije strogo su utvrđeni slučajevi u kojima je za državu članicu apsolutno nemoguće izvršenje naloga za povrat. Točnije, povrat potpore nije onemogućen zbog financijskih poteškoća kojima bi korisnik potpore bio izložen kada bi morao vratiti potporu. Komisija zaključuje da se u ovom predmetu nije moguće pozivati na apsolutnu nemogućnost povrata potpore.

| (235) | S obzirom na to da je poduzimanjem predmetnih mjera prekršen članak 108. stavak 3. Ugovora te da se one trebaju smatrati nezakonitim i nespojivim potporama i s obzirom na to da povrat ne bi bio suprotan niti jednom od općih načela prava Unije, potrebno ih je vratiti kako bi se ponovno uspostavila situacija koja je na tržištu postojala prije njihove dodjele. Povratom mora biti obuhvaćeno razdoblje od trenutka kada je prednost dodijeljena korisniku, odnosno od trenutka stavljanja potpore na raspolaganje korisniku do njezina stvarnog povrata, a iznosi koje je potrebno vratiti uključuju kamate obračunane do stvarnog povrata. U ovom predmetu datum stavljanja potpore na raspolaganje trgovačkom društvu jest datum plaćanja doprinosa, za prvu mjeru, i datum davanja jamstva, za drugu i treću mjeru. |
| --- | --- |

(235)

S obzirom na to da je poduzimanjem predmetnih mjera prekršen članak 108. stavak 3. Ugovora te da se one trebaju smatrati nezakonitim i nespojivim potporama i s obzirom na to da povrat ne bi bio suprotan niti jednom od općih načela prava Unije, potrebno ih je vratiti kako bi se ponovno uspostavila situacija koja je na tržištu postojala prije njihove dodjele. Povratom mora biti obuhvaćeno razdoblje od trenutka kada je prednost dodijeljena korisniku, odnosno od trenutka stavljanja potpore na raspolaganje korisniku do njezina stvarnog povrata, a iznosi koje je potrebno vratiti uključuju kamate obračunane do stvarnog povrata. U ovom predmetu datum stavljanja potpore na raspolaganje trgovačkom društvu jest datum plaćanja doprinosa, za prvu mjeru, i datum davanja jamstva, za drugu i treću mjeru.

10.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (236) | Komisija utvrđuje da je Italija nezakonito provela prvu mjeru, bespovratni doprinos u iznosu od 265 milijuna EUR, drugu mjeru, jamstvo za 35 milijuna EUR kreditne izloženosti prema [...] s elementom potpore od 0,14 milijuna EUR, i treću mjeru, dodatni bespovratni doprinos u iznosu od 30 milijuna EUR, što je ukupno 295,14 milijuna EUR državne potpore dodijeljene 7. srpnja 2014., i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Stoga korisnik Tercas mora vratiti nezakonitu i nespojivu potporu, uvećanu za kamate, |
| --- | --- |

(236)

Komisija utvrđuje da je Italija nezakonito provela prvu mjeru, bespovratni doprinos u iznosu od 265 milijuna EUR, drugu mjeru, jamstvo za 35 milijuna EUR kreditne izloženosti prema [...] s elementom potpore od 0,14 milijuna EUR, i treću mjeru, dodatni bespovratni doprinos u iznosu od 30 milijuna EUR, što je ukupno 295,14 milijuna EUR državne potpore dodijeljene 7. srpnja 2014., i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Stoga korisnik Tercas mora vratiti nezakonitu i nespojivu potporu, uvećanu za kamate,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je Italija nezakonito dodijelila Tercasu 7. srpnja 2014. u okviru prve mjere, bespovratnog doprinosa u iznosu od 265 milijuna EUR, druge mjere, jamstva za 35 milijuna EUR kreditne izloženosti prema [...] s elementom potpore od 0,14 milijuna EUR, i treće mjere, dodatnog bespovratnog doprinosa u iznosu od 30 milijuna EUR, što je ukupno 295,14 milijuna EUR državne potpore, i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nespojiva je s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

1.   Italija je dužna od korisnika osigurati povrat potpore iz članka 1.

2.   Iznosi koje je potrebno vratiti uključuju kamate od datuma njihova stavljanja na raspolaganje korisniku do dana njihovog stvarnog povrata.

3.   Kamate se obračunavaju na temelju složenog kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (117) i Uredbe Komisije (EZ) br. 271/2008 (118) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

Članak 3.

1.   Povrat potpore iz članka 1. ima trenutačni učinak.

2.   Italija je dužna osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od datuma objave ove Odluke.

Članak 4.

1.   U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke Italija je dužna Komisiji dostaviti sljedeće podatke:

| (a) | ukupan iznos (glavnicu i kamate) koji korisnik treba vratiti; |
| --- | --- |

(a)

ukupan iznos (glavnicu i kamate) koji korisnik treba vratiti;

| (b) | detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke; |
| --- | --- |

(b)

detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke;

| (c) | dokumentaciju koja pokazuje da je korisniku naložen povrat potpore. |
| --- | --- |

(c)

dokumentaciju koja pokazuje da je korisniku naložen povrat potpore.

2.   Italija je dužna izvješćivati Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 1. Na jednostavan zahtjev Komisije dužna je odmah predočiti informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu ispunjavanja uvjeta iz ove Odluke. Dostavlja i detaljne podatke o iznosima potpora i kamatama na povrat iznosa koje je korisnik već vratio.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 136, 24.4.2015., str. 17.

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(3)  Banka Italije provela je inspekciju u Tercasu u razdoblju od 5. prosinca 2011. do 23. ožujka 2012. Utvrdila je brojne nepravilnosti i raširene nedostatke u pogledu: 1. rukovođenja i upravljanja bankom; 2. funkcije unutarnje revizije; 3. postupka obrade kredita te 4. objavljivanja podataka upravljačkim tijelima i nadzornom tijelu.

3

(4)  Zbog ozbiljnih administrativnih nedostataka i teških kršenja propisa

4

(5)  Vidjeti uvodnu izjavu 38.

5

(6)  Vrijednosti navedene u ovoj uvodnoj izjavi odnose se samo na Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA, a ne na cijelu grupu Tercas.

6

(7)  Zapisnik sa skupštine dioničara, repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014, zapisničar Vicenzo Galeota

7

repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014,

(8)  Vidjeti bilješku 6.

8

(9)  Direktiva 94/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 1994. o sustavima osiguranja depozita (SL L 135, 31.5.1994., str. 5.).

9

(10)  Članak 3. stavak 1. Direktive.

10

(11)  
  „Le banche italiane aderiscono a uno dei sistemi di garanzia dei depositanti istituiti e riconosciuti in Italia. Le banche di credito cooperative aderiscono al sistema di garanzia dei depositanti costituito nel loro ambito”.

11

(12)  FITD se na svojim internetskim stranicama predstavlja kao obvezni konzorcij (consorzio obbligatorio).

12

consorzio obbligatorio

(13)  Zadružne banke ne mogu postati članice FITD-a. One moraju biti članice Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, sustava osiguranja depozita uspostavljenog u okviru mreže zadružnih banaka.

13

(14)  Vidjeti članak 25. FITD-ova statuta te članke od 9. do 14. priloga statutu

14

(15)  Vidjeti članke od 3. do 15. FITD-ova statuta (Statuto)

15

Statuto

(16)  
  Consiglio: Vidjeti članak 12. stavak 3. FITD-ova statuta

16

Consiglio:

(17)  Vidjeti članak 13. stavak 10. FITD-ova statuta Sljedeće banke trenutačno imaju po jednog predstavnika: banke Unicredit, Intesa Sanpaolo i Monte dei Paschi di Siena imaju po dva predstavnika. Credem, Credito Valtellinese, BNL, Deutsche Bank, Cariparma, Veneto Banca, CheBanca, BPM, Banco Desio e della Brianza, UBI, Banca di Credito Popolare Torre del Greco, Cassa di Risparmio di Rimini, Banca Popolare Pugliese, Unipol Banca, Banco Popolare, Banca Popolare dell'Emilia Romagna i Banca del Piemonte.

17

(18)  
  Comitato di gestione: vidjeti članke od 16. do 18. FITD-ova statuta.

18

Comitato di gestione:

(19)  Članak 17. stavak 1. točka (a) FITD-ova statuta.

19

(20)  Članak 14. stavak 1. točka (a) FITD-ova statuta.

20

(21)  Članak 1. stavci 627. i 628. Zakona o stabilnosti iz 2014. (Zakon br. 147/2013): „627. U svrhe gospodarske i financijske reorganizacije banaka pod posebnom upravom, FITD-ove mjere podrške ne ubrajaju se u prihode tih banaka. 628. Stavak 627. proizvodi učinke samo nakon odobrenja Europske komisije.” (627. Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti. 628. L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea.)

21

Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti.

L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea

(*1)  Povjerljive informacije.

*1

(22)  Komisiji je primjedbe dostavio talijanski ministar gospodarstva i financija.

22

(23)  Austrija protiv Komisije (Austrian Green Electricity Act – Austrijski zakon o zelenoj električnoj energiji), predmet T-251/11, EU:T:2014:1060

23

(24)  Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.).

24

(25)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. kolovoza 2013. („Komunikacija o bankarstvu”) (SL C 216, 30.7.2013., str. 1.).

25

(26)  Francuska protiv Komisije, predmet C-482/99, EU:C:2002:294

26

(27)  Odluka Komisije 2000/600/EZ od 10. studenoga 1999. o uvjetnom odobrenju potpore koju je Italija dodijelila javnim bankama Banco di Sicilia i Sicilcassa (SL L 256, 10.10.2000., str. 21.).

27

(28)  Banka Italije dostavila je svoje primjedbe kao treća strana te one stoga u ovom odjeljku nisu iznesene zajedno s primjedbama Italije. Međutim, budući da je Banka Italije javna ustanova te da je stoga njezino postupanje i postupanje države članice i nije izvan područja primjene članka 107. Ugovora na temelju toga što je prema ustavu neovisno tijelo, upućivanja na „Italiju” u odjeljku ove odluke naslovljenom „Ocjena mjera” obuhvaćaju i Banku Italije.

28

(29)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

29

(30)  Doux Élevage SNC i još jedna strana, predmet C-677/11, EU:C:2013:348, posebno t. 41.

30

(31)  Odluka Komisije od 1. kolovoza 2011. u predmetu SA.33001 (11/N) – Danska – Dio B – Amendment to the Danish winding up scheme for credit institutions (Izmjena danskog programa likvidacije za kreditne institucije) (SL C 271, 14.9.2011., str. 1.).

31

(32)  Odluka Komisije od 18. veljače 2014. u predmetu SA.37425 (2013/N) – Poljska – Credit unions orderly liquidation scheme (Program uredne likvidacije kreditnih unija) (SL C 210, 4.7.2014., str. 1.).

32

(33)  Odluka Komisije od 30. svibnja 2012. u predmetu SA.34255 (12/N) – Španjolska – Restructuring of CAM and Banco CAM (Restrukturiranje banaka CAM i Banco CAM) (SL C 173, 19.6.2013., str. 1.).

33

(34)  Fondo de Restructuración Ordenada Bancaria

34

(35)  Predmet C-379/98, EU:C:2001:160, posebno t. 61. i dalje.

35

(36)  Vidjeti bilješku 30.

36

(37)  Vidjeti bilješku 23.

37

(38)  Naglasak je dodan.

38

(39)  Banche di credito cooperativo.

39

(40)  Odluka Komisije od 31. srpnja 2008. u predmetu NN 36/08 – Danska – Banka Roskilde A/S (SL C 238, 17.9.2008., str. 5.).

40

(41)  EARL Salvat père & fils protiv Komisije, predmet T-136/05, EU:T:2007:295, t. 154.

41

(42)  Mišljenje glavnog odvjetnika Watheleta u predmetu Doux Élevage.

42

(43)  Vidjeti bilješku 27.

43

(44)  Pearle i drugi, predmet C-345/02, EU:C:2004:448.

44

(45)  Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT) i Cassa di Risparmi e Depositi di Prato.

45

(46)  Odluka Komisije od 3. kolovoza 2014. u predmetu SA.39250 (2014/N) – Portugal – Sanacija Banco Espírito Santo SA (SL C 393, 7.11.2014., str. 1.), uvodne izjave 75–77.

46

(47)  Land Burgenland i drugi protiv Komisije, spojeni predmeti C-214/12 P, C-215/12 P i C-223/12 P, EU:C:2013:682, t. 60.

47

(48)  Zapisnik sa sastanka FITD-ova Izvršnog odbora od 30. svibnja 2014., str. 4.; Izvješće FITD ova glavnog direktora od 28. svibnja 2014., dokument br. 7/2014, str. 5.

48

(49)  Vidjeti izvješće FIDT-ova glavnog direktora od 28. svibnja 2014., dokument br. 7/2014, str. 5.

49

(50)  Vidjeti Tercasovu obavijest FITD-u, 1. travnja 2015.

50

(51)  [...]

51

(52)  [...]

52

(53)  [...]

53

(54)  BPB upućuje na stajalište Komisije u predmetu BP Chemicals protiv Komisije, predmet T-11/95, EU:T:1998:199, u skladu s kojim „formulacija plana restrukturiranja nije statičan postupak” (t. 105. presude). Isto tako, BPB je iznio primjedbu da je u nekim novijim odlukama Komisije potvrđeno da izostanak trenutačnog podnošenja plana restrukturiranja nije prepreka za donošenje odluke kojom se utvrđuje da je neka mjera spojiva s unutarnjim tržištem. Vidjeti Odluku Komisije od 13. veljače 2014. u predmetu SA.36663 (2014/NN) – Španjolska – Mjera podrške za SGR (SL C 120, 23.4.2014., str. 1.), te Odluku Komisije (EU) 2015/1092 od 23. srpnja 2014. o državnoj potpori SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) koju je provela Grčka za grupu National Bank of Greece Group u pogledu: dokapitalizacije i restrukturiranja banke National Bank of Greece S.A.; sanacije banke First Business Bank S.A. nalogom za prijenos na banku National Bank of Greece S.A.; sanacije banke Probank S.A. nalogom za prijenos na banku National Bank of Greece S.A.; sanacije banaka Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, Cooperative Bank of Achaia i Cooperative Bank of Lamia (SL L 183, 10.7.2015., str. 29.).

54

(55)  Vidjeti zahtjev posebnog upravitelja kojim se traži intervencija FITD-a, 25. listopada 2013., str. 3.; „nedostatak alternativnih rješenja” za transakciju koju je BPB predložio potvrđen je i u zapisniku sa sastanka FITD-ova Izvršnog odbora od 28. listopada 2013., str. 4.

55

(56)  Vidjeti bilješku 31.

56

(57)  Odluka Komisije od 27. ožujka 2012. u predmetu SA.26909 (2011/C) – Portugal – Banco Português de Negócios (BPN), t. 247. i 248.; Odluka Komisije od 18. veljače 2014. – Poljska – Credit unions orderly liquidation scheme (Program uredne likvidacije kreditnih unija), prethodno navedeno, t. 65.; Odluka Komisijeod 30. svibnja 2012.
  – Španjolska – Restructuring of CAM and Banco CAM (Restrukturianje banaka CAM i Banco CAM), prethodno navedeno, t. 113., vidjeti i t. 119. i 120.

57

– Banco Português de Negócios (BPN),

Poljska – Credit unions orderly liquidation scheme (Program uredne likvidacije kreditnih unija),

– Španjolska – Restructuring of CAM and Banco CAM (Restrukturianje banaka CAM i Banco CAM),

(58)  Italija protiv Komisije, predmet 173/73, EU:C:1974:71, stavak 16.; Compagnie Commerciale de l'Ouest protiv Receveur principal des douanes de La Pallice-Port, spojeni predmeti C-78/90 do C-83/90, EU:C:1992:118, t. 35.; Essent Netwerk Noord i drugi, predmet C-206/06, EU:C:2008:413, t. 58.-74.; Elliniki Nafpigokataskevastiki i drugi protiv Komisije, predmet T-384/08 EU:T:2011:650, t. 87.

58

(59)  Francuska protiv Komisije, predmet T-139/09, EU:T:2012:496, t. 63. i 64.

59

(60)  Francuska protiv Ladbroke Racing i Komisije, predmet C-83/98 P, EU:C:2000:248, t. 50.: „čak i kada iznosi o kojima je riječ ... nisu u trajnom vlasništvu državne riznice, činjenica da oni cijelo vrijeme ostaju pod javnim nadzorom i tako na raspolaganju nadležnim državnim tijelima dovoljna je da bi ih se kvalificiralo kao državnu potporu”.

60

(61)  Vidjeti, među ostalim, uvodne izjave 1. i 16. Direktive 94/19/EZ.

61

(62)  Vidjeti članak 3. i uvodne izjave 1., 2., 3., 11., 12., 15., 16., 20., 21., 24. i 25. Direktive 94/19/EZ.

62

(63)  Vidjeti, među ostalim, uvodne izjave 3., 4. i 16. Direktive 2014/49/EU.

63

(64)  Vidjeti članak 11. stavke 3. i 6. Direktive 2014/49/EU.

64

(65)  
  „La Repubblica ... tutela il risparmio in tutte le sue forme.”

65

(66)  Vidjeti predmet Air France protiv Komisije, predmet T-358/94, EU:T:1996:194, t. od 59. do 62., u kojem je Opći sud presudio da je postupanje francuske Caisse des Dépôts et Consignations nužno pripisivo državi na temelju činjenice da je riječ o tijelu javnog sektora te je dodao da na taj zaključak ne utječu argumenti o neovisnosti toga tijela o drugim državnim tijelima.

66

(67)  Prema internetskoj stranici Banke Italije,„Banka Italije po zakonu je odgovorna za zaštitu stabilnosti nacionalnog financijskog sustava” (L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale) https://www.bancaditalia.it/compiti/stabilita-finanziaria/. Banka Italije članica je Europskog odbora za sistemske rizike, Odbora za financijsku stabilnost i Odbora za financijsku stabilnost Eurosustava/Europskog sustava središnjih banaka.

67

(68)  U skladu s internetskom stranicom Banke Italije (odjeljak o „Nadzoru bankarskog i financijskog sustava”), „Banka Italije odgovorna je i za zaštitu klijenata banaka i financijskih posrednika, što je osnovni element nadzora bankarskog i financijskog sektora, koji provodi usporedno i zajedno sa svojim drugim nadzornim zadaćama” (Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza).

68

Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza

(69)  Članak 1. FITD-ova statuta.

69

(70)  Članak 29. stavak 1.

70

(71)  
  „Banka Italije u pogledu zaštite deponenata i stabilnosti bankarskog sustava ... usklađuje poslovanje sustava osiguranja depozita s pravilima o bankarskim krizama, kao i sa svojom nadzornom aktivnošću” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza).

71

La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza

(72)  
  „Banka Italije u pogledu zaštite deponenata i stabilnosti bankarskog sustava ... priznaje sustave osiguranja depozita, odobravanjem njihovih statuta, ako ti sustavi nemaju obilježja koja bi mogla dovesti do neuravnotežene raspodjele rizika nesolventnosti u bankarskom sustavu” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario).

72

La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario

(73)  
  „Banka Italije u pogledu zaštite deponenata i stabilnosti bankarskog sustava ... donosi pravila o provedbi odredaba za provedbu pravila utvrđenih u ovom odjeljku” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione).

73

La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione

(74)  Članak 29. stavak 1. FITD-ova statuta.

74

(75)  Članak 4. FITD-ova statuta.

75

(76)  Članak 71. stavak 3. Zakona o bankama.

76

(77)  Članak 72. stavak 4. Zakona o bankama: „Banka Italije uputama posebnim upraviteljima i članovima nadzornog odbora može nametnuti posebne zaštitne mjere i ograničenja u pogledu upravljanja bankom. Posebni upravitelji i članovi nadzornog odbora snose osobnu odgovornost u slučaju nepostupanja u skladu s uputama Banke Italije” (La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia).

77

La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia

(78)  Vidjeti uvodne izjave 47., 56. i 69.

78

(79)  Članak 13. stavak 6. i članak 16. stavak 1. točka (d) FITD-ova statuta.

79

(80)  Vidjeti uvodne izjave 46., 58. i 71.

80

(81)  Vidjeti, primjerice, komentar Irene Mecatti o člancima od 96. do 96.-quater Zakona o bankama, u dokumentu autora M. Porzio, V. Santoro, F. Belli, G. Losappio i M. Rispoli Farina, Testo unico bancario, Commentario, Giuffrè Editore, 2010.: „Banka Italije mora unaprijed odobriti svaku intervenciju sustava osiguranja depozita (članak 96-ter stavak 1. točka (d))” (ogni intervento dei spd deve essere preventivamente autorizzato della BI (art. 96-ter, co. 1, lett. d)); isticanje je autorovo.

81

(82)  Vidjeti dopise Banke Italije od 4. studenoga 2013. i 7. srpnja 2014. kojima se FITD-u odobrava dodjela predmetnih mjera podrške (prilozi 8. i 9. odgovoru Italije od 14. studenoga 2014. na Komisijin zahtjev za dostavu informacija od 10. listopada 2014.

82

(83)  Izvješće priloženo zapisniku sa sastanka FITD-ova Upravnog odbora od 30. svibnja 2014., str. 1. (prilog 3.9 odgovoru Italije od 14. studenoga 2014. na Komisijin zahtjev za dostavu informacija od 10. listopada 2014.): „Razvoj navedenih čimbenika doveo je do detaljnih pregovora s BPB-om i posebnim upraviteljem, u koordinaciji s Bankom Italije, u cilju utvrđenja mehanizama za intervenciju Fonda radi što veće učinkovitosti mjera podrške u okviru šireg plana za ponovnu uspostavu Tercasove dugoročne održivosti na temelju rekapitalizacije koju će provesti BPB” (L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB).

83

L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB

(84)  Izvješće priloženo zapisniku sa sastanka FITD-ova Izvršnog odbora od 30. svibnja 2014., str. 4. (prilog 3.9 odgovoru Italije od 14. studenoga 2014. na Komisijin zahtjev za dostavu informacija od 10. listopada 2014.): „Banka Italije ... pozvala je Fond na iznalaženje uravnoteženog dogovora s BPB-om radi pokrića Tercasova negativnog kapitala” (La Banca d'Italia ... ha invitato il Fondo a ricercare un'intesa equilibrata con BPB per la copertura del deficit patrimoniale).

84

(85)  Iako je povlačenje iz FITD-a zakonski moguće, članstvo u sustavu osiguranja depozita zakonska je obveza banaka. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33., članstvo u FITD-u obvezno je za talijanske banke koje nisu zadružne, i to zbog sljedećih razloga: 1. s obzirom na to da ne postoji drugi sustav osiguranja depozita dostupan komercijalnim bankama u Italiji, članstvo u FITD-u de facto je obvezno; 2. FITD-ovim je statutom predviđeno članstvo svih talijanskih banaka koje nisu zadružne.

85

de facto

(86)  Članak 96. Zakona o bankama.

86

(87)  Članak 8. FITD-ova statuta.

87

(88)  Upravni i Izvršni odbor donijeli su odluke o intervenciji većinom glasova, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 36.

88

(89)  Vidjeti t. 38. presude u predmetu Doux Élevage.

89

(90)  Comité interprofessionnel de la dinde française.

90

(91)  Vidjeti odluku u predmetu SA.33001 (2011/N) – Danska – Dio B Amendment to the Danish winding up scheme for credit institutions (Izmjena danskog programa likvidacije za kreditne institucije), uvodne izjave 43. do 49.; odluku u predmetu SA.34255 (2012/N) – Španjolska – Restructuring of CAM and Banco CAM (Restrukturiranje banaka CAM i Banco CAM), uvodne izjave 76. do 87.; odluku u predmetu SA.37425 (2013/N) – Poljska – Credit unions orderly liquidation scheme (Program uredne likvidacije kreditnih unija), uvodne izjave 44. do 53.; odluku u predmetu NN 36/2008 – Danska – Roskilde bank A/S, uvodne izjave 28. do 31; odluku u predmetu NN 61/2009 – Španjolska – Rescue and restructuring of Caja Castilla-La Mancha (Sanacija i restrukturiranje Caja Castilla-La Mancha), uvodne izjave 97. do 106.

91

(92)  Vidjeti Komisija protiv EDF-a, predmet C-124/10 P, EU:C:2012:318, t. 80. i 81.

92

(93)  Vidjeti uvodne izjave 80. do 97.

93

(94)  Četiri velike banke – čija je zastupljenost u Upravnom odboru zajamčena i koje imaju po dva glasa svaka – zajedno trebaju samo još pet predstavnika da bi imale većinu (13 glasova).

94

(95)  Vidjeti Land Burgenland i drugi protiv Komisije, spojeni predmeti C-214/12 P, C-215/12 P i C-223/12 P, EU:C:2013:682, t. 52.

95

(96)  Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

96

(97)  Ugovor o razmjeni na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (CDS) posebna je vrsta ugovora o razmjeni namijenjena prijenosu kreditne izloženosti financijskih proizvoda između dviju ili više strana. Kupac CDS-a izvršava niz plaćanja prodavatelju i zauzvrat dobiva isplatu u slučaju neispunjavanja obveza odnosnog dužnika.

97

(98)  Prosječne vrijednosti trogodišnjih CDS-ova društava ENI, ENEL, Telecom Italia i Atlantia uzete su na dan 1. srpnja 2014.

98

(99)  Komunikacija Komisije o povratu održivosti i ocjeni mjera restrukturiranja financijskog sektora u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama („Komunikacija o restrukturiranju”).

99

(100)  Komunikacija o rekapitalizaciji financijskih institucija u trenutačnoj financijskoj krizi: ograničenje potpora na najmanju potrebnu mjeru i mehanizmi osiguranja protiv pretjeranih narušavanja tržišnog natjecanja („Komunikacija o dokapitalizaciji”) (SL C 10, 15.1.2009., str. 2.); Komunikacija o restrukturiranju; Komunikacija Komisije o primjeni, počevši od 1. siječnja 2012. godine, pravila o državnim potporama na poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize („Komunikacija o produljenju iz 2011.”) (SL C 356, 6.12.2011., str. 7.) i Komunikacija o bankarstvu iz 2013.

100

(101)  Vidjeti odluku Komisije od 6. rujna 2013. u predmetu državne potpore SA.37314 – Rescue aid in favour of Probanka (Potpora za sanaciju u korist banke Probanka) (SL C 314, 29.10.2013., str. 1.) i Odluku Komisije od 6. rujna 2013. u predmetu državne potpore SA.37315 – Rescue aid in favour of Factor Banka (Potpora za sanaciju u korist banke Factor Banka) (SL C 314, 29.10.2013., str. 2.).

101

(102)  Komunikacija Komisije o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u bankovnom sektoru Zajednice (SL C 72, 26.3.2009., str. 1.).

102

(103)  Odluka Komisije u predmetu SA.39250 (2014/N) – Portugal – Resolution of Banco Espírito Santo (Sanacija banke Banco Espírito Santo); Odluka Komisije od 16. travnja 2015. u predmetu SA.41503 (2015/N) – Grčka – Resolution of Panellinia Bank through a transfer order to Piraeus bank (Sanacija banke Panellinia Bank izdavanjem naloga za prijenos banci Piraeus bank) (SL C 325, 2.10.2015., str. 1.); Odluka Komisije od 2. srpnja 2015. u predmetu SA.41924 (2015/N) – Italija – Resolution (via liquidation) of Banca Romagna Cooperativa (Sanacija (likvidacijom) banke Banca Romagna Cooperativa) (SL C 369, 6.11.2015., str. 1.).

103

(104)  Vidjeti bilješku 103.

104

(105)  Odluka Komisije od 18. prosinca 2013. u predmetu SA.35709 (2013/N) – Slovenija – Restructuring of Nova Kreditna Banka Maribor dd (NKBM) (Restrukturiranje banke Nova Kreditna Banka Maribor dd (NKBM)) (SL C 120, 23.4.2014., str. 1.); Odluka Komisije 2014/535/EU od 18. prosinca 2013. o državnoj potpori SA.33229 (2012/C) – (ex 2011/N) – Restrukturiranje NLB-a – Slovenija koje Slovenija planira provesti za Novu Ljubljansku banku d.d. (SL L 246, 21.8.2014., str. 28.); Odluka Komisije od 18. prosinca 2013. u predmetu SA.37690 (13/N) – Slovenija – Rescue aid in favour of Abanka dd (Potpora za sanaciju u korist banke Abanka d.d.), SL C 37, 7.2.2014., str. 1.); Odluka Komisije od 18. prosinca 2013. u predmetu SA.37642 (13/N) – Slovenija – Orderly winding down of Probanka d.d. (Redovna likvidacija banke Probanka d.d.) (SL C 69, 7.3.2014., str. 1.); Odluka Komisije od 18. prosinca 2013. u predmetu SA.37643 (2013/N) – Slovenija – Orderly winding down of Factor Banka d.d. ([Redovna likvidacija banke Factor Banka d.d.) (SL C 69, 7.3.2014., str. 1.).

105

(106)  Odluka Komisije u predmetu SA.39250 (2014/N) – Portugal – Resolution of Banco Espírito Santo, S.A. (Sanacija banke Banco Espírito Santo, S.A.).

106

(107)  Situacija u predmetu Tercas nije usporediva s odlukom u predmetu Eurobank, u kojem je Komisija prihvatila da su neki rezultati nerazmjerni u slučaju u kojem je država u potpunosti osigurala mjeru rekapitalizacije a da na kraju nije morala osigurati nikakav kapital jer je sav novi kapital upisan iz privatnih izvora. Odluka Komisije 2014/885/EU od 29. travnja 2014. o državnoj potpori SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) koju je Grčka provela za grupaciju Eurobank u pogledu: dokapitalizacije i restrukturiranja društva Eurobank Ergasias S.A.; potpore za restrukturiranje Proton banke stvaranjem i kapitalizacijom te dodatnom dokapitalizacijom banke Nea Proton koje je proveo Grčki fond za financijsku stabilnost; likvidacije Grčke poštanske banke stvaranjem banke za premošćivanje (SL L 357, 12.12.2014., str. 112.).

107

Eurobank

(108)  Vidjeti bilješku 103.

108

(109)  Odluka Komisije od 28. studenoga 2012. u predmetu SA.34053 (12/N) – Španjolska – Recapitalisation and restructuring of Banco de Valencia S.A. (Rekapitalizacija i restrukturiranje banke Banco de Valencia S.A.) (SL C 75, 14.3.2013., str. 1.).

109

(110)  Odluka Komisije 2012/660/EU od 27. ožujka 2012. o mjerama SA.26909 (2011/C) koje je Portugal poduzeo za restrukturiranje Banco Português de Negócios (SL L 301, 30.10.2012., str. 1.).

110

(111)  Odluka Komisije od 29. lipnja 2010. u predmetu NN 61/09 – Španjolska – Rescue and restructuring of Caja Castilla-La Mancha (Sanacija i restrukturiranje banke Caja Castilla-La Mancha) (SL C 289, 26.10.2010., str. 1.).

111

(112)  Vidjeti Komisija protiv Njemačke, predmet 70/72, EU:C:1973:87, t. 13.

112

(113)  Vidjeti Španjolska protiv Komisije, spojeni predmeti C-278/92, C-279/92 i C-280/92, EU:C:1994:325, t. 75.

113

(114)  Vidjeti Belgija protiv Komisije, C-75/97, EU:C:1999:311, t. 64. i 65.

114

(115)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

115

(116)  Vidjeti odluku u predmetu SA.33001 (2011/N) – Danska – Dio B – Amendment to the Danish winding up scheme for credit institutions (Izmjena danskog programa likvidacije za kreditne institucije), uvodne izjave 43. do 49.; odluku u predmetu SA.34255 (2012/N) – Španjolska – Restructuring of CAM and Banco CAM (Restrukturiranje banaka CAM i Banco CAM), uvodne izjave 76. do 87. te odluku u predmetu SA.37425 (2013/N) – Poljska – Credit unions orderly liquidation scheme (Program uredne likvidacije kreditnih unija), uvodne izjave 44. do 53.

116

Amendment to the Danish winding up scheme for credit institutions

Restructuring of CAM and Banco CAM

Credit unions orderly liquidation scheme

(117)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

117

(118)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 82, 25.3.2008., str.1.).

118

---

| 28.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 203/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 203/35

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1209

оd 12. srpnja 2016.

o zamjeni Priloga Provedbenoj odluci 2013/115/EU o usvajanju Priručnika SIRENE i drugih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4283)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavi, djelovanju i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (1), a posebno njezin članak 8. stavak 4., članak 9. stavak 1., članak 20. stavak 3., članak 22. točku (a), članak 36. stavak 4. te članak 37. stavak 7.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/533/PUP od 12. lipnja 2007. o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (2), a posebno njezin članak 8. stavak 4., članak 9. stavak 1., članak 20. stavak 4., članak 22. točku (a), članak 51. stavak 4. te članak 52. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Druga generacija Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) počela je s radom 9. travnja 2013. Ona sadržava dovoljno podataka kojima se omogućuje identifikacija osobe ili predmeta te poduzimanje potrebnih mjera. Osim toga, kako bi SIS II učinkovito funkcionirao, države članice razmjenjuju dopunske informacije u vezi s upozorenjima. Razmjenu dopunskih informacija provode uredi SIRENE. |
| --- | --- |

(1)

Druga generacija Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) počela je s radom 9. travnja 2013. Ona sadržava dovoljno podataka kojima se omogućuje identifikacija osobe ili predmeta te poduzimanje potrebnih mjera. Osim toga, kako bi SIS II učinkovito funkcionirao, države članice razmjenjuju dopunske informacije u vezi s upozorenjima. Razmjenu dopunskih informacija provode uredi SIRENE.

| (2) | Kako bi se olakšao rad ureda SIRENE i korisnika SIS-a II koji su u svakodnevnom radu uključeni u operacije SIRENE, Priručnik SIRENE za SIS II usvojen je 2008. na temelju pravnog instrumenta u okviru nekadašnjeg prvog stupa, Odluke Komisije 2008/333/EZ (3) te na temelju instrumenta u okviru nekadašnjeg trećeg stupa, Odluke Komisije 2008/334/PUP (4). Te odluke zamijenjene su Provedbenom odlukom Komisije 2013/115/EU (5) kako bi se bolje uzele u obzir operativne potrebe korisnika i osoblja uključenih u operacije SIRENE, poboljšala dosljednost radnih postupaka i osiguralo da tehnička pravila odgovaraju sadašnjem stanju stvari. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se olakšao rad ureda SIRENE i korisnika SIS-a II koji su u svakodnevnom radu uključeni u operacije SIRENE, Priručnik SIRENE za SIS II usvojen je 2008. na temelju pravnog instrumenta u okviru nekadašnjeg prvog stupa, Odluke Komisije 2008/333/EZ (3) te na temelju instrumenta u okviru nekadašnjeg trećeg stupa, Odluke Komisije 2008/334/PUP (4). Te odluke zamijenjene su Provedbenom odlukom Komisije 2013/115/EU (5) kako bi se bolje uzele u obzir operativne potrebe korisnika i osoblja uključenih u operacije SIRENE, poboljšala dosljednost radnih postupaka i osiguralo da tehnička pravila odgovaraju sadašnjem stanju stvari.

| (3) | Donošenjem Provedbene odluke Komisije (EU) 2015/219 (6) Priručnik SIRENE u potpunosti je revidiran i ažuriran na početku 2015. Cilj određenih mjera Provedbene uredbe (EU) 2015/219 bio je ubrzati razmjenu informacija o skrivenim i namjenskim provjerama osoba koje su uključene u terorizam i teška kaznena djela. Zbog hitnosti donošenja takvih mjera u kontekstu sve većih terorističkih prijetnji, posebno nakon napada u Parizu 7. siječnja 2015., Provedbena odluka (EU) 2015/219 morala se donijeti bez potpune hrvatske jezične verzije. Taj nedostatak treba riješiti ponovnim donošenjem propisa Provedbene odluke (EU) 2015/219 na svim službenim jezicima Unije. |
| --- | --- |

(3)

Donošenjem Provedbene odluke Komisije (EU) 2015/219 (6) Priručnik SIRENE u potpunosti je revidiran i ažuriran na početku 2015. Cilj određenih mjera Provedbene uredbe (EU) 2015/219 bio je ubrzati razmjenu informacija o skrivenim i namjenskim provjerama osoba koje su uključene u terorizam i teška kaznena djela. Zbog hitnosti donošenja takvih mjera u kontekstu sve većih terorističkih prijetnji, posebno nakon napada u Parizu 7. siječnja 2015., Provedbena odluka (EU) 2015/219 morala se donijeti bez potpune hrvatske jezične verzije. Taj nedostatak treba riješiti ponovnim donošenjem propisa Provedbene odluke (EU) 2015/219 na svim službenim jezicima Unije.

| (4) | Kako bi se olakšala razmjena informacija o osobama koje se sumnjiči za terorizam i koje su uključene u teška kaznena djela potrebno je odstupiti od pravila o usklađenosti upozorenja s obzirom na upozorenja za skrivene i namjenske provjere ne dovodeći u pitanje pravila o prednostima upozorenja. Države članice trebale bi osigurati da krajnji korisnici provode mjere o upozorenjima koja imaju prednost. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se olakšala razmjena informacija o osobama koje se sumnjiči za terorizam i koje su uključene u teška kaznena djela potrebno je odstupiti od pravila o usklađenosti upozorenja s obzirom na upozorenja za skrivene i namjenske provjere ne dovodeći u pitanje pravila o prednostima upozorenja. Države članice trebale bi osigurati da krajnji korisnici provode mjere o upozorenjima koja imaju prednost.

| (5) | S obzirom na to da se Uredba (EZ) br. 1987/2006 temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska je u skladu s člankom 5. Protokola o stajalištu Danske priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice dopisom od 15. lipnja 2007. obavijestila o prenošenju te pravne stečevine u nacionalno zakonodavstvo. Danska sudjeluje u Odluci 2007/533/PUP. Stoga je obvezna provesti ovu Odluku. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na to da se Uredba (EZ) br. 1987/2006 temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska je u skladu s člankom 5. Protokola o stajalištu Danske priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice dopisom od 15. lipnja 2007. obavijestila o prenošenju te pravne stečevine u nacionalno zakonodavstvo. Danska sudjeluje u Odluci 2007/533/PUP. Stoga je obvezna provesti ovu Odluku.

| (6) | Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Odluci u mjeri u kojoj se ona ne odnosi na razmjenu dodatnih informacija u vezi s člancima 24. i 25. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i s člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ (7). |
| --- | --- |

(6)

Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Odluci u mjeri u kojoj se ona ne odnosi na razmjenu dodatnih informacija u vezi s člancima 24. i 25. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i s člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ (7).

| (7) | Irska sudjeluje u ovoj Odluci u mjeri u kojoj se ona ne odnosi na razmjenu dodatnih informacija povezanih s člancima 24. i 25. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije te s člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ (8). |
| --- | --- |

(7)

Irska sudjeluje u ovoj Odluci u mjeri u kojoj se ona ne odnosi na razmjenu dodatnih informacija povezanih s člancima 24. i 25. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije te s člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ (8).

| (8) | Ova je Odluka akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. te članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011. |
| --- | --- |

(8)

Ova je Odluka akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. te članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011.

| (9) | Kad je riječ o Islandu i Norveškoj, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (9), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G. Odluke Vijeća 1999/437/EZ (10). |
| --- | --- |

(9)

Kad je riječ o Islandu i Norveškoj, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (9), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G. Odluke Vijeća 1999/437/EZ (10).

| (10) | Kad je riječ o Švicarskoj, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (11), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G. Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (12) i člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP (13). |
| --- | --- |

(10)

Kad je riječ o Švicarskoj, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (11), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G. Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (12) i člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP (13).

| (11) | Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pridruživanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (14), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G. Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU (15) i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (16). |
| --- | --- |

(11)

Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pridruživanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (14), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G. Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU (15) i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (16).

| (12) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog u skladu s člankom 51. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i člankom 67. Odluke 2007/533/PUP, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog u skladu s člankom 51. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i člankom 67. Odluke 2007/533/PUP,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj Odluci 2013/115/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

Za Komisiju

Dimitris AVRAMOPOULOS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 381, 28.12.2006., str. 4.

1

(2)  
  SL L 205., 7.8.2007., str. 63.

2

(3)  Odluka Komisije 2008/333/EZ od 4. ožujka 2008. o usvajanju Priručnika SIRENE i drugih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 123, 8.5.2008., str. 1.).

3

(4)  Odluka Komisije 2008/334/PUP od 4. ožujka 2008. o donošenju Priručnika SIRENE i ostalih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 123, 8.5.2008., str. 39.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije 2013/115/EU od 26. veljače 2013. o usvajanju Priručnika Sirene i drugih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 71, 14.3.2013., str. 1.).

5

(6)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/219 оd 29. siječnja 2015. o zamjeni Priloga Provedbenoj odluci Komisije 2013/115/EU o usvajanju Priručnika SIRENE i drugih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 44, 18.2.2015., str. 75.).

6

(7)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

7

(8)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredaba schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

8

(9)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

9

(10)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

10

(11)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

11

(12)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

12

(13)  Odluka Vijeća 2008/149/PUP od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 50.)

13

(14)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

14

(15)  Odluka Vijeća 2011/349/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju u ime Europske unije Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, posebno u odnosu na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i policijsku suradnju (SL L 160, 18.6.2011., str. 1.).

15

(16)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

16

---

PRILOG

„PRILOG

Priručnik SIRENE i druge provedbene mjere za drugu generaciju schengenskog informacijskog sustava (SIS II)

SADRŽAJ

| UVOD | 42 |
| --- | --- |

| 1. | UREDI SIRENE I DOPUNSKE INFORMACIJE | 44 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Ured SIRENE | 44 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Priručnik SIRENE | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Dodaci Priručniku SIRENE | 45 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Katalog preporuka za ispravnu primjenu schengenske pravne stečevine i najbolje prakse (Schengenski informacijski sustav) | 45 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | Uloga ureda SIRENE u policijskoj suradnji u Europskoj uniji | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.5.1. | Prijenos podataka iz SIS-a II i dopunskih informacija trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6 | Odnosi između ureda SIRENE i Europola | 46 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.7 | Odnosi između ureda SIRENE i Eurojusta | 46 |
| --- | --- | --- |

1.7

| 1.8 | Odnosi između ureda SIRENE i Interpola | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8

| 1.8.1. | Prednost upozorenja u SIS-u II pred upozorenjima Interpola | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Izbor komunikacijskog kanala | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Upotreba i distribucija Interpolovih obavijesti u državama Schengena | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Pronađeni podatak i brisanje upozorenja | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Unapređenje suradnje između ureda SIRENE i Interpolovih NSU-a | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.5.

| 1.9 | Standardi | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9

| 1.9.1. | Raspoloživost | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Kontinuitet | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Povjerljivost | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Dostupnost | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.4.

| 1.10 | Komunikacija | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10

| 1.10.1. | Jezik komunikacije | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | Razmjena podataka među uredima SIRENE | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Mreža, poruke i sandučići za elektroničku poštu | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Komunikacija u izvanrednim okolnostima | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.4.

| 1.11 | Imenik SIRENE | 48 |
| --- | --- | --- |

1.11

| 1.12 | Sustav radnih postupaka SIRENE | 49 |
| --- | --- | --- |

1.12

| 1.13 | Rokovi za odgovor | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13

| 1.13.1. | Navođenje hitnosti u obrascima SIRENE, uključujući hitno izvješćivanje o pronađenom podatku | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

| 1.14 | Pravila transliteracije/transkripcije | 49 |
| --- | --- | --- |

1.14

| 1.15 | Kvaliteta podataka | 49 |
| --- | --- | --- |

1.15

| 1.16 | Arhiviranje | 50 |
| --- | --- | --- |

1.16

| 1.17 | Osoblje | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17

| 1.17.1. | Voditelji ureda SIRENE | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.1.

| 1.17.2. | Osoba za kontakte u uredu SIRENE | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.2.

| 1.17.3. | Znanje | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.3.

| 1.17.4. | Osposobljavanje | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.4.

| 1.17.5. | Razmjena osoblja | 52 |
| --- | --- | --- |

1.17.5.

| 2. | OPĆI POSTUPCI | 52 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Definicije | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Višestruka upozorenja (članak 34. stavak 6. Uredbe o SIS-u II te članak 49. stavak 6. Odluke o SIS-u II) | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1. | Usklađenost upozorenja | 53 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Redoslijed prednosti upozorenja | 54 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Provjera neusklađenosti i unošenje višestrukih upozorenja | 55 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Posebni položaj Ujedinjene Kraljevine i Irske | 56 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.3 | Razmjena informacija nakon pronađenog podatka | 57 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Slučajevi u kojima se postupci nakon pronađenog podatka ne mogu provesti (članak 48. Odluke o SIS-u II i članak 33. Uredbe o SIS-u II) | 57 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Obrada podataka u drugu svrhu osim one za koju su uneseni u SIS II (članak 46. stavak 5. Odluke o SIS-u II) | 58 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.6 | Označivanje | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 2.6.1. | Uvod | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Savjetovanje s državama članicama radi dodavanja oznake | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Zahtjev za brisanje oznake | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7 | Podaci za koje se utvrdi pravna ili činjenična netočnost (članak 34. Uredbe o SIS-u II i članak 49. Odluke o SIS-u II) | 59 |
| --- | --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pravo pristupa podacima i njihova ispravka (članak 41. Uredbe o SIS-u II i članak 58. Odluke o SIS-u II) | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8

| 2.8.1. | Zahtjevi za pristupa podacima i njihova ispravka | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Razmjena informacija o zahtjevima za pristup upozorenjima koja su izdale druge države članice | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Razmjena informacija o zahtjevima za ispravak ili brisanje podataka koje su unijele druge države članice | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

| 2.9 | Brisanje kad uvjeti za čuvanje upozorenja više nisu ispunjeni | 60 |
| --- | --- | --- |

2.9

| 2.10 | Unos osobnih imena | 61 |
| --- | --- | --- |

2.10

| 2.11 | Različite kategorije identiteta | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11

| 2.11.1. | Zlouporabljeni identitet (članak 36. Uredbe o SIS-u II i 51. Odluke o SIS-u II) | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Unos drugog imena | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Daljnje informacije za utvrđivanje identiteta osobe | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

| 2.12 | Razmjena informacija u slučaju međusobno povezanih upozorenja | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12

| 2.12.1. | Operativna pravila | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.1.

| 2.13 | Oblik i kvaliteta biometrijskih podataka u SIS-u II | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13

| 2.13.1. | Daljnja upotreba razmijenjenih podataka, uključujući arhiviranje | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.1.

| 2.13.2. | Razmjena otisaka prstiju i fotografija | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

| 2.13.3. | Tehnički zahtjevi | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.3.

| 2.13.4. | Oblik i kvaliteta biometrijskih podataka | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14 | Posebne vrste potrage | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14

| 2.14.1. | Zemljopisno usmjerena potraga | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.1.

| 2.14.2. | Potraga uz sudjelovanje specijalnih policijskih jedinica za usmjerene potrage (FAST) | 65 |
| --- | --- | --- |

2.14.2.

| 3. | UPOZORENJA ZA UHIĆENJE RADI PREDAJE ILI IZRUČENJA (ČLANAK 26. ODLUKE O SIS-u II) | 65 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Unos upozorenja | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Višestruka upozorenja | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zlouporabljeni identitet | 66 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Unos drugog imena | 66 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dopunske informacije koje se šalju državama članicama | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1. | Dopunske informacije koje se šalju u vezi s privremenim uhićenjem | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6 | Dodavanje oznake | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1. | Sustavni zahtjev za dodavanje oznake upozorenjima o osobama za koje se traži uhićenje radi izručenja u slučajevima kad se ne primjenjuje Okvirna odluka 2002/584/PUP (1) | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7 | Mjere ureda SIRENE po primitku upozorenja za uhićenje | 67 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Razmjena informacija nakon pronađenog podatka | 68 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Razmjena dopunskih informacija o predaji ili izručenju | 68 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Razmjena dopunskih informacija o tranzitu preko druge države članice | 68 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Brisanje upozorenja nakon predaje ili izručenja | 68 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 4. | UPOZORENJA O ZABRANI ULASKA ILI BORAVKA (ČLANAK 24. UREDBE O SIS-u II) | 69 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Unos upozorenja | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Višestruka upozorenja | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zlouporabljeni identitet | 70 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Unos drugog imena | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Razmjena podataka pri izdavanju boravišnih dozvola ili viza | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.5.1. | Posebni postupci predviđeni člankom 25. Schengenske konvencije | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Posebni postupci propisani u članku 5. stavku 4. točkama (a) i (c) Zakonika o schengenskim granicama | 71 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6 | Zajednička pravila u pogledu postupaka iz odjeljka 4.5. | 72 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Razmjena informacija slijedom pronađenog podatka i prilikom zabrane ulaska ili protjerivanja iz schengenskog prostora | 72 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Razmjena informacija slijedom pronađenog podatka o državljaninu treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje | 73 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Razmjena informacija ako, u slučaju da nema pronađenog podatka, država članica otkrije da postoji upozorenje o zabrani ulaska za državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje | 74 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Brisanje upozorenja o zabrani ulaska ili boravka | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | UPOZORENJA O NESTALIM OSOBAMA (ČLANAK 32. ODLUKE O SIS-u II) | 75 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Višestruka upozorenja | 75 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zlouporabljeni identitet | 75 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Unos drugog imena | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Dodavanje oznake | 75 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Osiguravanje opisnih detalja o nestalim maloljetnicima i drugim osobama za koje se procijeni da su ugrožene | 75 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Razmjena informacija nakon pronađenog podatka | 76 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Brisanje upozorenja o nestalim osobama | 76 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.7.1. | Maloljetnici | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Odrasli za koje se ne traže zaštitne mjere | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Odrasli za koje se traže zaštitne mjere | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

| 6. | UPOZORENJA O OSOBAMA KOJE SE TRAŽE ZBOG SUDJELOVANJA U PRAVOSUDNOM POSTUPKU (ČLANAK 34. ODLUKE O SIS-u II) | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Višestruka upozorenja | 77 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Zlouporabljeni identitet | 77 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Unos drugog imena | 77 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Razmjena informacija nakon pronađenog podatka | 77 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Brisanje upozorenja o osobama koje se traže zbog sudjelovanja u pravosudnom postupku | 78 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 7. | UPOZORENJA RADI SKRIVENIH I NAMJENSKIH PROVJERA (ČLANAK 36. ODLUKE O SIS-u II) | 78 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Višestruka upozorenja | 78 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Zlouporabljeni identitet | 78 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Unos drugog imena | 78 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Obavješćivanje ostalih država članica pri izdavanju upozorenja | 78 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Dodavanje oznake | 79 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Razmjena informacija nakon pronađenog podatka | 79 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Brisanje upozorenja radi skrivene i namjenske provjere | 79 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 7.8 | Sustavi za automatsko prepoznavanje registarskih pločica (ANPR) | 79 |
| --- | --- | --- |

7.8

| 8. | UPOZORENJA O PREDMETIMA KOJI SE ODUZIMAJU ILI UPOTREBLJAVAJU KAO DOKAZ (ČLANAK 38. ODLUKE O SIS-u II) | 79 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Višestruka upozorenja | 79 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Upozorenja o vozilu | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.2.1. | Provjera višestrukih upozorenja o vozilu | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | VIN blizanci | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.3 | Razmjena informacija nakon pronađenog podatka | 81 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 8.4 | Brisanje upozorenja o predmetima koji se oduzimaju ili upotrebljavaju kao dokaz u kaznenome postupku | 81 |
| --- | --- | --- |

8.4

| 9. | SUSTAVI ZA AUTOMATSKO PREPOZNAVANJE REGISTARSKIH PLOČICA (ANPR) | 82 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIČKI PODACI | 83 |
| --- | --- | --- |

10.

UVOD

Schengenski prostor

Vlade Kraljevine Belgije, Savezne Republike Njemačke, Francuske Republike, Velikog Vojvodstva Luksemburga i Kraljevine Nizozemske potpisale su 14. lipnja 1985. sporazum u Schengenu, malom gradu u Luksemburgu, kojim su željele omogućiti „[...] svim državljanima država članica da slobodno prelaze unutrašnje granice [...]” te „slobodan promet roba i usluga”.

Pet država utemeljiteljica potpisalo je Konvenciju o provedbi Schengenskog sporazuma (2)
  19. lipnja 1990., a kasnije su im se pridružile Talijanska Republika 27. studenoga 1990., Kraljevina Španjolska i Portugalska Republika 25. lipnja 1991., Helenska Republika 6. studenoga 1992., Republika Austrija 28. travnja 1995. te Kraljevina Danska, Kraljevina Švedska i Republika Finska 19. prosinca 1996.

Naknadno, od 26. ožujka 1995., schengenska pravna stečevina u potpunosti se primjenjuje u Belgiji, Njemačkoj, Francuskoj, Luksemburgu, Nizozemskoj, Španjolskoj i Portugalu (3). Schengenska pravna stečevina od 31. ožujka 1998. u potpunosti se primjenjuje u Austriji i Italiji (4), od 26. ožujka 2000. u Grčkoj (5) te konačno od 25. ožujka 2001. u Norveškoj, Islandu, Švedskoj, Danskoj i Finskoj (6).

Ujedinjena Kraljevina i Irska sudjeluju samo u nekim odredbama schengenske pravne stečevine, u skladu s Odlukom 2000/365/EZ, odnosno Odlukom 2002/192/EZ.

U slučaju Ujedinjene Kraljevine, odredbe u kojima Ujedinjena Kraljevina želi sudjelovati (uz iznimku SIS-a) primjenjuju se od 1. siječnja 2005.
   (7).

Schengenska pravna stečevina ugrađena je u pravni okvir Europske unije protokolima priloženima Ugovoru iz Amsterdama (8) 1999. Odluka Vijeća donesena 12. svibnja 1999. određuje pravnu osnovu za svaku od odredaba ili odluka koje čine schengensku pravnu stečevinu, u skladu s mjerodavnim odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice te Ugovora o Europskoj uniji.

Od 1. svibnja 2004. schengenska pravna stečevina uključena u okvir Europske unije Protokolom priloženim Ugovoru o Europskoj uniji te Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (dalje u tekstu: Schengenski protokol), kao i akti koji se na njemu temelje ili su drugačije povezani s njim, obvezujući su za Češku Republiku, Republiku Estoniju, Republiku Latviju, Republiku Litvu, Mađarsku, Republiku Maltu, Republiku Poljsku, Republiku Sloveniju i Slovačku Republiku. Te su države članice postale punopravne članice schengenskog prostora 21. prosinca 2007.

Cipar je potpisnik Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, no ima pravo na izuzeće prema svojem Ugovoru o pristupanju iz 2003.

Republika Bugarska i Republika Rumunjska pristupile su Europskoj uniji 1. siječnja 2007. i od toga datuma za njih su obvezujući schengenska pravna stečevina kao i akti koji se na njoj temelje ili su na drugačiji način povezani s njom, uz odstupanje predviđeno njihovim Aktom o pristupanju iz 2005.

Hrvatska je pristupila Europskoj uniji 1. srpnja 2013. Ona primjenjuje schengensku pravnu stečevinu uz izuzeća predviđena Aktom o pristupanju iz 2011.

Neke odredbe schengenske pravne stečevine primjenjuju se od pristupanja novih država članica Europskoj uniji. Druge se odredbe primjenjuju u tim državama članicama samo na temelju odluke Vijeća u tu svrhu. Konačno, Vijeće donosi odluku o ukidanju graničnih kontrola nakon provjere je li predmetna država članica ispunila sve potrebne uvjete za primjenu svih dijelova predmetne pravne stečevine, u skladu s primjenjivim schengenskim postupcima ocjenjivanja te nakon savjetovanja s Europskim parlamentom.

Određene druge europske države pridružile su se schengenskom prostoru. Kraljevina Norveška i Republika Island sklopile su Sporazum o pridruživanju s državama članicama 18. svibnja 1999.
   (9) da bi se pridružile Schengenskoj konvenciji.

Švicarska Konfederacija potpisala je 2004. sporazum s Europskom unijom i Europskom zajednicom o pridruživanju provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (10), na temelju kojeg je postala članica schengenskog prostora 12. prosinca 2008.

Na temelju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pridruživanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (11), potpisanog 2008., Kneževina Lihtenštajn postala je članica schengenskog prostora 19. prosinca 2011.

Druga generacija Schengenskog informacijskog sustava (SIS II)

SIS II, uspostavljen na temelju Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (Uredba o SIS-u II) i Odluke 2007/533/PUP (Odluka o SIS-u II) o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (dalje u tekstu zajedno: pravni instrumenti o SIS-u II) te Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (12), čini zajednički informacijski sustav kojim se omogućuje nadležnim tijelima u državama članicama da surađuju u razmjeni podataka te predstavlja bitan alat za primjenu odredaba schengenske pravne stečevine uključene u okvir Europske unije. Primjenom tih instrumenata od 9. travnja 2013. stavljena je izvan snage glava IV. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma. SIS-om II zamjenjuje se prva generacija Schengenskog informacijskog sustava koji je započeo s radom 1995. te je produžen 2005. i 2007.

Svrha SIS-a II kao što je utvrđeno u članku 1. pravnih instrumenata o SIS-u II je „[...] osigurati visok stupanj sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u Europskoj uniji, uključujući održavanje javnog reda i javne sigurnosti te zaštite sigurnosti na državnim područjima država članica i primjenjivati odredbe iz glave IV. Trećeg dijela Ugovora (dalje u tekstu: Ugovor o EZ-u) u vezi s kretanjem osoba na njihovim državnim područjima koristeći informacije koji se prenose putem ovog sustava”.

U skladu s pravnim instrumentima o SIS-u II, postupkom automatskog savjetovanja, s pomoću SIS-a II omogućuje se pristup upozorenjima o osobama i predmetima sljedećim tijelima:

| (a) | tijelima nadležnima za graničnu kontrolu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (13); |
| --- | --- |

(a)

tijelima nadležnima za graničnu kontrolu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (13);

| (b) | tijelima koja provode i koordiniraju druge policijske i carinske kontrole unutar zemlje; |
| --- | --- |

(b)

tijelima koja provode i koordiniraju druge policijske i carinske kontrole unutar zemlje;

| (c) | nacionalnim pravosudnim tijelima i njihovim tijelima za koordinaciju; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnim pravosudnim tijelima i njihovim tijelima za koordinaciju;

| (d) | tijelima nadležnima za izdavanje viza, središnjim tijelima nadležnima za postupanje povodom zahtjeva za vize, tijelima nadležnima za izdavanje boravišnih dozvola te za primjenu zakona na državljane trećih zemalja u kontekstu primjene prava Unije u odnosu na kretanje osoba; |
| --- | --- |

(d)

tijelima nadležnima za izdavanje viza, središnjim tijelima nadležnima za postupanje povodom zahtjeva za vize, tijelima nadležnima za izdavanje boravišnih dozvola te za primjenu zakona na državljane trećih zemalja u kontekstu primjene prava Unije u odnosu na kretanje osoba;

| (e) | tijelima nadležnima za izdavanje potvrdi o registraciji vozila (u skladu s Uredbom (EZ) br. 1986/2006). |
| --- | --- |

(e)

tijelima nadležnima za izdavanje potvrdi o registraciji vozila (u skladu s Uredbom (EZ) br. 1986/2006).

U skladu s Odlukom o SIS-u II, Europol i Eurojust također imaju pristup određenim kategorijama upozorenja.

SIS II sastavljen je od sljedećih dijelova:

| 1. | središnjeg sustava (središnji SIS II) koji je sastavljen od:






  (a) | tehničke podrške (CS-SIS) koja sadržava bazu podataka (baza podataka SIS-a II); |
| --- | --- | --- |

1.

središnjeg sustava (središnji SIS II) koji je sastavljen od:

(a)

tehničke podrške (CS-SIS) koja sadržava bazu podataka (baza podataka SIS-a II);

| (b) | jedinstvenog nacionalnog sučelja (NI-SIS); |
| --- | --- |

(b)

jedinstvenog nacionalnog sučelja (NI-SIS);

| 2. | nacionalnog sustava (N.SIS-II) u svakoj državi članici koji se sastoji od nacionalnih podatkovnih sustava koji su povezani sa središnjim SIS-om II. N.SIS II može sadržavati zbirku podataka (nacionalna kopija) koja sadržava cjelokupnu ili djelomičnu kopiju baze podataka SIS-a II; |
| --- | --- |

2.

nacionalnog sustava (N.SIS-II) u svakoj državi članici koji se sastoji od nacionalnih podatkovnih sustava koji su povezani sa središnjim SIS-om II. N.SIS II može sadržavati zbirku podataka (nacionalna kopija) koja sadržava cjelokupnu ili djelomičnu kopiju baze podataka SIS-a II;

| 3. | komunikacijske infrastrukture između CS-SIS-a i NI-SIS-a koja osigurava šifriranu virtualnu mrežu namijenjenu podacima SIS-a II te razmjeni podataka među uredima SIRENE kako je naknadno navedeno. |
| --- | --- |

3.

komunikacijske infrastrukture između CS-SIS-a i NI-SIS-a koja osigurava šifriranu virtualnu mrežu namijenjenu podacima SIS-a II te razmjeni podataka među uredima SIRENE kako je naknadno navedeno.

1.   UREDI SIRENE I DOPUNSKE INFORMACIJE

1.1   Ured SIRENE

SIS II sadržava samo neophodne informacije (npr. podatke o upozorenjima) kojima se omogućuje utvrđivanje identiteta osobe ili predmeta te mjere koje treba poduzeti. Uz navedeno, u skladu s pravnim instrumentima o SIS-u II, države članice razmjenjuju dopunske informacije povezane s upozorenjem koje su potrebne za provedbu određenih odredaba predviđenih prema pravnim instrumentima SIS-a II i za pravilan rad SIS-a II, na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi.

Ova struktura uspostavljena radi razmjene dopunskih informacija dobila je naziv „SIRENE” što je akronim definicije strukture na engleskom jeziku: Supplementary Information Request at the National Entries (Zahtjev za dopunske informacije kod nacionalnih unosa).

Nacionalni „ured SIRENE” uspostavlja svaka država članica u skladu sa zajedničkim člankom 7. stavkom 2. pravnih instrumenata o SIS-u II. Kao jedinstvena kontaktna točka za države članice on je potpuno funkcionalan 24 sata dnevno, sedam dana u tjednu i služi za razmjenu dopunskih informacija povezanih s unosom upozorenja i za omogućivanje poduzimanja primjerenih mjera u slučaju da se pri pretraživanju pronađe podatak o osobama i predmetima o kojima su podaci uneseni u SIS II. Glavni zadaci ureda SIRENE (14) uključuju osiguravanje razmjene svih dopunskih informacija u skladu s odredbama ovog Priručnika SIRENE, prema zajedničkom članku 8. pravnih instrumenata o SIS-u II u sljedeće svrhe:

| (a) | da bi se državama članicama omogućilo da se međusobno savjetuju ili obavješćuju prilikom unosa upozorenja (npr. kod unosa upozorenja za uhićenje); |
| --- | --- |

(a)

da bi se državama članicama omogućilo da se međusobno savjetuju ili obavješćuju prilikom unosa upozorenja (npr. kod unosa upozorenja za uhićenje);

| (b) | slijedom pronađenog podatka da bi se omogućilo mjere koje treba poduzeti (npr. pronalaženje upozorenja); |
| --- | --- |

(b)

slijedom pronađenog podatka da bi se omogućilo mjere koje treba poduzeti (npr. pronalaženje upozorenja);

| (c) | kad tražene mjere nije moguće poduzeti (npr. dodavanje oznake); |
| --- | --- |

(c)

kad tražene mjere nije moguće poduzeti (npr. dodavanje oznake);

| (d) | kad je riječ o kvaliteti podataka iz SIS-a II (npr. kad su podaci nezakonito uneseni ili činjenično netočni), uključujući potvrdu izlaznih upozorenja i provjeru ulaznih upozorenja, ako je to predviđeno nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(d)

kad je riječ o kvaliteti podataka iz SIS-a II (npr. kad su podaci nezakonito uneseni ili činjenično netočni), uključujući potvrdu izlaznih upozorenja i provjeru ulaznih upozorenja, ako je to predviđeno nacionalnim pravom;

| (e) | kad je riječ o usklađenosti i prednosti upozorenja (npr. kod provjere višestrukih upozorenja); |
| --- | --- |

(e)

kad je riječ o usklađenosti i prednosti upozorenja (npr. kod provjere višestrukih upozorenja);

| (f) | kad je riječ o pravima osobe na koju se odnose podaci, osobito o pravu na pristup podacima. |
| --- | --- |

(f)

kad je riječ o pravima osobe na koju se odnose podaci, osobito o pravu na pristup podacima.

Države članice potiče se da strukturirano organiziraju sva nacionalna tijela odgovorna za međunarodnu policijsku suradnju, uključujući urede SIRENE, radi sprečavanja sukoba nadležnosti i udvostručivanja rada.

1.2   Priručnik SIRENE

Priručnik SIRENE skup je uputa u kojem se detaljno navode pravila i postupci za bilateralnu ili multilateralnu razmjenu dopunskih informacija.

1.3   Dodaci Priručniku SIRENE

Budući da određena pravila tehničke prirode imaju izravan učinak na rad korisnika u državama članicama, uključujući rad ureda SIRENE, primjereno je uključiti ta pravila u Priručnik SIRENE. Stoga se Dodacima ovom Priručniku utvrđuju, među ostalim, pravila transliteracije, tablice sa šiframa, obrasci za posredovanje dopunskih informacija i ostale tehničke provedbene mjere za obradu podataka.

1.4   Katalog preporuka za ispravnu primjenu schengenske pravne stečevine i najbolje prakse (Schengenski informacijski sustav)

U katalogu su na temelju iskustva navedene pravno neobvezujuće preporuke i najbolje prakse za države članice. On služi i kao referentni alat za ocjenjivanje ispravne provedbe pravnih instrumenata o SIS-u II. Stoga ga se treba pridržavati koliko je to moguće.

1.5   Uloga ureda SIRENE u policijskoj suradnji u Europskoj uniji

Razmjenom dopunskih informacija ne dovodi se u pitanje zadatke koji su u području međunarodne policijske suradnje dodijeljeni uredima SIRENE na temelju nacionalnog prava o provedbi drugih pravnih instrumenata Europske unije.

Uredima SIRENE mogu se dodijeliti dodatni zadaci, osobito na temelju nacionalnog prava o provedbi Okvirne odluke 2006/960/PUP, članaka 39. i 46. Schengenske konvencije u mjeri u kojoj nisu zamijenjeni Okvirnom odlukom 2006/960/PUP, članaka 40. ili 41. Schengenske konvencije ili ako informacije ulaze u okvir uzajamne pravne pomoći.

Ako ured SIRENE primi od drugog ureda SIRENE zahtjev koji je prema nacionalnom pravu izvan njegove nadležnosti, trebao bi ga odmah proslijediti nadležnom tijelu i o tome obavijestiti ured SIRENE koji šalje zahtjev. Taj bi ured prema potrebi trebao pružiti podršku uredu SIRENE koji šalje zahtjev radi olakšavanja komunikacije.

1.5.1.   Prijenos podataka iz SIS-a II i dopunskih informacija trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama

U skladu s člankom 39. Uredbe o SIS-u II i člankom 54. Odluke o SIS-u II, podaci obrađeni u SIS-u II pri primjeni tih dvaju pravnih instrumenata ne smiju se prenositi ni stavljati na raspolaganje trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. Ta se zabrana primjenjuje samo na prijenos dopunskih informacija trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. Člankom 55. Odluke o SIS-u II predviđa se odstupanje od ovog općeg pravila u vezi s razmjenom podataka o ukradenim, protupravno oduzetim, izgubljenim ili poništenim putovnicama s Interpolom, u skladu s uvjetima utvrđenima u tom članku.

1.6   Odnosi između ureda SIRENE i Europola

Europol ima pravo pristupa i izravnog pretraživanja podataka unesenih u SIS II u skladu s člancima 26., 36. i 38. Odluke o SIS-u II. Europol može zatražiti dodatne informacije od predmetnih država članica u skladu s odredbama Odluke o Europolu (15). U skladu s nacionalnim pravom, snažno se preporučuje uspostava suradnje s Nacionalnom jedinicom Europola (NJE) kako bi se osiguralo da je ured SIRENE obaviješten o svakoj razmjeni dopunskih informacija između Europola i NJE-a u vezi s upozorenjima u SIS-u II. U iznimnim slučajevima kad komunikaciju na nacionalnoj razini u vezi s upozorenjima u SIS-u II vrši NJE, sve strane uključene u komunikaciju, a posebno ured SIRENE, trebale bi biti obaviještene o tome kako bi se izbjegle nejasnoće.

1.7   Odnosi između ureda SIRENE i Eurojusta

Nacionalni članovi Eurojusta i njihovi pomoćnici imaju pravo pristupa i izravnog pretraživanja podataka unesenih u SIS II u skladu s člancima 26., 32., 34. i 38. Odluke o SIS-u II. U skladu s nacionalnim pravom, trebalo bi uspostaviti suradnju s njima kako bi se osigurala uredna razmjena podataka u slučaju pronađenog podatka. Posebno ured SIRENE trebao bi biti kontaktna točka nacionalnim članovima Eurojusta i njihovim pomoćnicima za dopunske informacije povezane s upozorenjima u SIS-u II.

1.8   Odnosi između ureda SIRENE i Interpola (16)

Uloga SIS-a II nije zamjena niti preslikavanje uloge Interpola. Iako se zadaci mogu preklapati, vodeća načela mjera i suradnje među državama članicama prema Schengenu bitno se razlikuju od onih prema Interpolu. Stoga je potrebno utvrditi pravila suradnje između ureda SIRENE i NSU-a (Nacionalnih središnjih ureda) na nacionalnoj razini.

Primjenjuju se sljedeća načela:

1.8.1.   Prednost upozorenja u SIS-u II pred upozorenjima Interpola

U slučaju upozorenja koja su izdale države članice, upozorenja u SIS-u II i razmjena svih informacija o tim upozorenjima uvijek imaju prednost pred upozorenjima i informacijama razmijenjenima putem Interpola. Ovo je od osobite važnosti ako su upozorenja proturječna.

1.8.2.   Izbor komunikacijskog kanala

Načelo prednosti schengenskih upozorenja pred upozorenjima Interpola izdanim od država članica poštuje se te se osigurava da ga NSU-i država članica poštuju. Kad je upozorenje uneseno u SIS II, svu komunikaciju povezanu s upozorenjem, svrhom njegova unosa i izvršavanjem mjera koje treba poduzeti osiguravaju uredi SIRENE. Ako država članica želi promijeniti kanale komunikacije, potrebno je unaprijed se savjetovati s drugim strankama. Takva promjena kanala moguća je samo u posebnim slučajevima.

1.8.3.   Upotreba i distribucija Interpolovih obavijesti u državama Schengena

S obzirom na prednost upozorenja u SIS-u II pred upozorenjima Interpola, upotreba Interpolovih upozorenja ograničena je na iznimne slučajeve (npr. kad nema odredbe, bilo u pravnim instrumentima o SIS-u II ili u tehničkim uvjetima, o unosu upozorenja u SIS II, ili kad nisu dostupne sve potrebne informacije za stvaranje upozorenja u SIS-u II). Usporedna upozorenja u SIS-u II i putem Interpola unutar schengenskog područja trebalo bi izbjegavati. Upozorenja koja se šalju putem Interpolovih kanala te koja pokrivaju i schengensko prostor ili njegove dijelove nose sljedeću naznaku: „osim za države Schengena”.

1.8.4.   Pronađeni podatak i brisanje upozorenja

Da bi se osigurala uloga ureda SIRENE kao koordinatora provjere kvalitete informacija unesenih u SIS II, države članice osiguravaju da se uredi SIRENE i NSU-i međusobno obavješćuju o pronađenim podacima i brisanjima upozorenja.

1.8.5.   Unapređenje suradnje između ureda SIRENE i Interpolovih NSU-a

U skladu s nacionalnim pravom, svaka država članica poduzima sve prikladne mjere kojima se omogućuje učinkovita razmjena informacija na nacionalnoj razini između vlastitog ureda SIRENE i NSU-a.

1.9   Standardi

Norme kojima se podupire suradnja preko ureda SIRENE su:

1.9.1.   Raspoloživost

Svaki ured SIRENE radi 24 sata na dan, sedam dana u tjednu da bi mogao reagirati u vremenskom roku kako se traži u odjeljku 1.13. Pružanje tehničke i pravne analize, potpore i rješenja također je dostupno 24 sata na dan, sedam dana u tjednu.

1.9.2.   Kontinuitet

Svaki ured SIRENE uspostavlja unutarnju strukturu kojom se osigurava kontinuitet upravljanja, osoblja i tehničke infrastrukture.

1.9.3.   Povjerljivost

Na temelju zajedničkog članka 11. pravnih instrumenata o SIS-u II, odgovarajuća nacionalna pravila o poslovnoj tajni, odnosno druge jednakovrijedne obveze povjerljivosti primjenjuju se na cjelokupno osoblje SIRENE. Ova obveza primjenjuje se i nakon što članovi osoblja napuste službu ili prekinu radni odnos.

1.9.4.   Dostupnost

Da bi se ispunio zahtjev za pružanje dopunskih informacija, osoblje SIRENE ima izravan ili neizravan pristup svim odgovarajućim nacionalnim informacijama i savjetima stručnjaka.

1.10   Komunikacija

1.10.1.   Jezik komunikacije

Da bi se postigla najveća moguća učinkovitost u dvostranoj komunikaciji između ureda SIRENE, upotrebljava se jezik poznat objema stranama.

1.10.2.   Razmjena podataka među uredima SIRENE

Tehničke specifikacije u vezi s razmjenom podataka među uredima SIRENE utvrđene su u dokumentu: „Razmjena podataka među uredima SIRENE” (DEBS). Te se upute moraju poštovati.

1.10.3.   Mreža, poruke i sandučići za elektroničku poštu

U skladu sa zajedničkim člankom 4. stavkom 1. točkom (c) i člankom 8. stavkom 1. pravnih instrumenata o SIS-u II, uredi SIRENE upotrebljavaju šifriranu virtualnu mrežu namijenjenu podacima SIS-a II te razmjeni dopunskih informacija među uredima SIRENE. Samo ako taj kanal nije dostupan, može se koristiti drugim najprimjerenijim sredstvom komunikacije koje je prikladno osigurano. Mogućnost izbora kanala znači da se on utvrđuje na temelju svakog pojedinog slučaja, u skladu s tehničkim mogućnostima te zahtjevima sigurnosti i kvalitete koje komunikacija mora ispuniti.

Pisane poruke dijele se u dvije kategorije: slobodan tekst i standardni obrasci. U Dodatku 3. opisuju se obrasci koje razmjenjuju uredi SIRENE i određuju smjernice u vezi s očekivanim sadržajem u poljima, uključujući jesu li obvezna ili nisu.

Postoji četiri različita sandučića elektroničke pošte u okviru prethodno navedene mreže za poruke za slobodan unos teksta i obrasce SIRENE:

| Sandučić elektroničke pošte | Adresa sandučića elektroničke pošte | Svrha |
| --- | --- | --- |
| Operativna pitanja | oper@xx.sirenemail2.eu | Upotrebljava se za razmjenu obrazaca i privitaka među uredima SIRENE |
| Tehnička pitanja | tech@xx.sirenemail2.eu | Upotrebljava se za razmjenu elektroničke pošte među osobljem tehničke podrške ureda SIRENE |
| Voditelj ureda SIRENE | director@xx.sirenemail2.eu | Upotrebljava se za razmjenu elektroničke pošte s voditeljima ureda SIRENE |
| Adresa e-pošte | message@xx.sirenemail2.eu | Upotrebljava se za razmjenu poruka za slobodan unos teksta među uredima SIRENE |

Sandučić elektroničke pošte

Adresa sandučića elektroničke pošte

Svrha

Operativna pitanja

oper@xx.sirenemail2.eu

Upotrebljava se za razmjenu obrazaca i privitaka među uredima SIRENE

Tehnička pitanja

tech@xx.sirenemail2.eu

Upotrebljava se za razmjenu elektroničke pošte među osobljem tehničke podrške ureda SIRENE

Voditelj ureda SIRENE

director@xx.sirenemail2.eu

Upotrebljava se za razmjenu elektroničke pošte s voditeljima ureda SIRENE

Adresa e-pošte

message@xx.sirenemail2.eu

Upotrebljava se za razmjenu poruka za slobodan unos teksta među uredima SIRENE

Za potrebe testiranja postoji druga domena (17) (testxx.sirenemail2.eu) unutar koje se svi sandučići elektroničke pošte iz gornje tablice mogu replicirati za potrebe testiranja bez otežavanja izravne razmjene poruka i radnih postupaka.

Primjenjuju se detaljna pravila o sandučićima elektroničke pošte SIRENE i prijenosu obrazaca SIRENE opisana u dokumentu „Razmjena podataka među uredima SIRENE”.

Sustav radnih postupaka SIRENE (vidjeti odjeljak 1.12.) prati sandučiće elektroničke pošte za operativna pitanja i sandučić elektroničke pošte („oper” i „message”) kako bi otkrio sve ulazne obrasce, povezanu elektroničku poštu i privitke. Hitne poruke šalju se isključivo u sandučić elektroničke pošte za operativna pitanja.

1.10.4.   Komunikacija u izvanrednim okolnostima

Ako nisu raspoloživi uobičajeni komunikacijski kanali, a potrebno je, na primjer, poslati standardni obrazac faksom, primjenjuje se postupak opisan u dokumentu „Razmjena podataka među uredima SIRENE”.

1.11   Imenik SIRENE

Kontaktni podaci za urede SIRENE i odgovarajuće informacije za međusobno komuniciranje i suradnju prikupljeni su i stavljeni na raspolaganje u imeniku SIRENE. Komisija ažurira imenik SIRENE. Komisija najmanje dva puta godišnje izdaje ažurirani imenik SIRENE. Svaki ured SIRENE osigurava sljedeće:

| (a) | informacije iz imenika SIRENE ne otkrivaju se trećim osobama; |
| --- | --- |

(a)

informacije iz imenika SIRENE ne otkrivaju se trećim osobama;

| (b) | osoblje SIRENE upoznato je s imenikom SIRENE i koristi se njime; |
| --- | --- |

(b)

osoblje SIRENE upoznato je s imenikom SIRENE i koristi se njime;

| (c) | o svakom ažuriranju informacija navedenih u imeniku SIRENE bez odgode se obavješćuje Komisija. |
| --- | --- |

(c)

o svakom ažuriranju informacija navedenih u imeniku SIRENE bez odgode se obavješćuje Komisija.

1.12   Sustav radnih postupaka SIRENE

Učinkovito upravljanje radnim opterećenjem ureda SIRENE najbolje se može postići tako da svaki ured SIRENE ima računalni sustav za upravljanje (sustav radnih postupaka) kojim se omogućuje visoka razina automatizacije u upravljanju dnevnim radnim postupcima.

Ured SIRENE za slučaj ozbiljne opasnosti u uredu SIRENE može imati sigurnosnu kopiju računalnog sustava i baze podataka za svoj radni postupak na pričuvnom mjestu. To bi trebalo uključivati dostatan rezervni sustav za opskrbu električnom energijom i za komunikaciju.

Za radni postupak SIRENE trebalo bi osigurati odgovarajuću IT potporu kako bi se osigurala njegova visoka raspoloživost.

1.13   Rokovi za odgovor

Ured SIRENE u najkraćem mogućem roku odgovara na sve zahtjeve za informacije o upozorenjima i postupcima u slučaju pronađenog podatka koje su uputile druge države članice putem svojih ureda SIRENE. U svakom slučaju odgovor se dostavlja u roku od 12 sati. (Vidjeti i odjeljak 1.13.1. o navođenju hitnosti u obrascima SIRENE).

Prednost u svakodnevnom radu temelji se na kategoriji upozorenja te važnosti slučaja.

1.13.1.   Navođenje hitnosti u obrascima SIRENE, uključujući hitno izvješćivanje o pronađenom podatku

Obrasci SIRENE kojima ured SIRENE kojem su podneseni zahtjevi treba dati najveću prednost mogu biti označeni s „URGENT” (hitno) u polju 311 („Important Notice” – važna obavijest) uz navođenje razloga hitnosti. Razlog hitnosti objašnjava se u odgovarajućim poljima obrazaca SIRENE. Ako je potreban hitan odgovor, može se koristiti i telefonskom komunikacijom ili obavješćivanjem.

Ako tako nalažu okolnosti pronađenog podatka o upozorenju, kao u slučaju istinske hitnosti ili od velike važnosti, ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak o upozorenju obavješćuje, prema potrebi, ured SIRENE države članice izdavateljice o pronađenom podatku telefonom nakon slanja obrasca G.

1.14   Pravila transliteracije/transkripcije

Definicije transliteracije i transkripcije utvrđene su u Dodatku 1. One se moraju poštovati u komunikaciji među uredima SIRENE (vidjeti također odjeljak 2.10. o unosu osobnih imena).

1.15   Kvaliteta podataka

U skladu s člankom 7. stavkom 2. pravnih instrumenata o SIS-u II, uredi SIRENE usklađuju provjeru kvalitete informacija unesenih u SIS II. Uredi SIRENE trebali bi imati potrebnu nacionalnu nadležnost za obavljanje tog zadatka. Dakle, osigurava se prikladan oblik revizije kvalitete nacionalnih podataka, uključujući provjeru omjera upozorenja/pronađenih podataka te sadržaja podataka.

Kako bi se omogućilo svakom uredu SIRENE da obavlja svoju zadaću koordinatora za provjeru kvalitete podataka, trebaju biti dostupni IT potpora te prikladna prava unutar sustava.

U suradnji s nacionalnim uredom SIRENE trebaju se uspostaviti nacionalne norme za osposobljavanje korisnika o načelima i praksama kvalitete podataka. Države članice mogu pozvati osoblje ureda SIRENE da se uključi u osposobljavanje svih tijela koja unose upozorenja, naglašavajući kvalitetu podataka i najveću iskoristivost SIS-a II.

1.16   Arhiviranje

| (a) | Svaka država članica određuje uvjete za pohranu informacija. |
| --- | --- |

(a)

Svaka država članica određuje uvjete za pohranu informacija.

| (b) | Ured SIRENE države članice koja izdaje upozorenje stavlja na raspolaganje sve informacije o vlastitim upozorenjima drugim državama članicama, uključujući pozivanje na odluku na temelju koje je izdano upozorenje. |
| --- | --- |

(b)

Ured SIRENE države članice koja izdaje upozorenje stavlja na raspolaganje sve informacije o vlastitim upozorenjima drugim državama članicama, uključujući pozivanje na odluku na temelju koje je izdano upozorenje.

| (c) | Arhive svakog ureda SIRENE omogućuju brz pristup važnim informacijama da bi se poštovali vrlo kratki rokovi za prijenos informacija. |
| --- | --- |

(c)

Arhive svakog ureda SIRENE omogućuju brz pristup važnim informacijama da bi se poštovali vrlo kratki rokovi za prijenos informacija.

| (d) | U skladu s člankom 12. stavkom 4. pravnih instrumenata o SIS-u II, osobni podaci, koje ured SIRENE pohranjuje u spisima kao rezultat razmjene informacija, čuvaju se samo onoliko vremena koliko je potrebno da bi se postigli ciljevi radi kojih su prikupljeni. Pravilo je da se ti podaci brišu neposredno nakon što je povezano upozorenje obrisano iz SIS-a II, a u svakom slučaju najkasnije godinu dana nakon toga. Međutim, podaci koji se odnose na posebno upozorenje koje je država članica unijela ili na upozorenje povezano s poduzetim mjerama na njezinu državnom području mogu se pohraniti dulje u skladu s nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(d)

U skladu s člankom 12. stavkom 4. pravnih instrumenata o SIS-u II, osobni podaci, koje ured SIRENE pohranjuje u spisima kao rezultat razmjene informacija, čuvaju se samo onoliko vremena koliko je potrebno da bi se postigli ciljevi radi kojih su prikupljeni. Pravilo je da se ti podaci brišu neposredno nakon što je povezano upozorenje obrisano iz SIS-a II, a u svakom slučaju najkasnije godinu dana nakon toga. Međutim, podaci koji se odnose na posebno upozorenje koje je država članica unijela ili na upozorenje povezano s poduzetim mjerama na njezinu državnom području mogu se pohraniti dulje u skladu s nacionalnim pravom.

| (e) | Dopunske informacije koje su poslale druge države članice pohranjuju se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom za zaštitu podataka u državi članici primateljici. Primjenjuju se i zajednički članak 12. pravnih instrumenata o SIS-u II, Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18) te Okvirna odluka Vijeća 2008/977/PUP (19). |
| --- | --- |

(e)

Dopunske informacije koje su poslale druge države članice pohranjuju se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom za zaštitu podataka u državi članici primateljici. Primjenjuju se i zajednički članak 12. pravnih instrumenata o SIS-u II, Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18) te Okvirna odluka Vijeća 2008/977/PUP (19).

| (f) | Informacije o zlouporabljenom identitetu brišu se nakon brisanja odgovarajućeg upozorenja. |
| --- | --- |

(f)

Informacije o zlouporabljenom identitetu brišu se nakon brisanja odgovarajućeg upozorenja.

| (g) | Pristup arhivama bilježi se, nadzire i ograničen je na nadležno osoblje. |
| --- | --- |

(g)

Pristup arhivama bilježi se, nadzire i ograničen je na nadležno osoblje.

1.17   Osoblje

Visoka razina iskusnog osoblja rezultira radnom snagom koja može djelovati na vlastitu inicijativu i time učinkovito rješavati slučajeve. Stoga je poželjna mala fluktuacija osoblja što zahtijeva nedvosmislenu potporu uprave da bi se stvorilo decentralizirano radno okružje. Potiče se države članice da poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi izbjegle gubitak kvalificiranosti i iskustva zbog mijenjanja osoblja.

1.17.1.   Voditelji ureda SIRENE

Voditelji ureda SIRENE trebali bi se sastati najmanje dvaput godišnje da bi ocijenili kvalitetu suradnje među svojim službama, raspravili potrebne tehničke ili organizacijske mjere u slučaju bilo kakvih poteškoća te prema potrebi pojasnili postupke. Sastanak voditelja ureda SIRENE organizira država članica koja predsjedava Vijećem Europske unije.

1.17.2.   Osoba za kontakte u uredu SIRENE

U slučajevima u kojima su standardni postupci nedovoljni, osoba za kontakte u uredu SIRENE može rješavati spise kod kojih je napredak složen, problematičan ili osjetljiv, a za rješavanje tih pitanja možda je potreban određen stupanj osiguranja kvalitete i/ili dugoročni kontakt s drugim uredom SIRENE. Osoba za kontakte u uredu SIRENE ne bavi se hitnim slučajevima za koje se u načelu upotrebljavaju usluge osoblja koje radi u dežurnoj službi 24 sata dnevno, sedam dana u tjednu.

Osoba za kontakte u uredu SIRENE može oblikovati prijedloge za povećanje kvalitete i opisati mogućnosti za dugoročno rješavanje takvih pitanja.

S osobom za kontakte u uredu SIRENE općenito kontaktira druga osoba za kontakte u uredu SIRENE samo tijekom radnog vremena.

Provodi se godišnje ocjenjivanje u okviru godišnjeg statističkog izvješćivanja kako je utvrđeno u Dodatku 5. na temelju sljedećih pokazatelja:

| (a) | broj intervencija osobe za kontakte u uredu SIRENE po državi članici; |
| --- | --- |

(a)

broj intervencija osobe za kontakte u uredu SIRENE po državi članici;

| (b) | razlog za kontakt; |
| --- | --- |

(b)

razlog za kontakt;

| (c) | rezultat intervencija na temelju informacija dostupnih tijekom izvještajnog razdoblja. |
| --- | --- |

(c)

rezultat intervencija na temelju informacija dostupnih tijekom izvještajnog razdoblja.

1.17.3.   Znanje

Osoblje ureda SIRENE mora znati što više jezika, a osoblje na dužnosti mora biti sposobno komunicirati sa svim uredima SIRENE.

Osoblje mora imati potrebno znanje o:

| — | nacionalnim, europskim i međunarodnim pravnim aspektima, |
| --- | --- |

—

nacionalnim, europskim i međunarodnim pravnim aspektima,

| — | nacionalnim tijelima kaznenog progona te |
| --- | --- |

—

nacionalnim tijelima kaznenog progona te

| — | nacionalnim i europskim pravosudnim sustavima i sustavima upravljanja imigracijom. |
| --- | --- |

—

nacionalnim i europskim pravosudnim sustavima i sustavima upravljanja imigracijom.

Mora imati nadležnost za samostalno rješavanje svakog novog slučaja.

Operateri na dužnosti izvan radnog vremena moraju imati istu nadležnost, znanje i ovlast te moraju imati mogućnost obratiti se dežurnim stručnjacima.

U uredu SIRENE mora biti osigurano pravno znanje za rješavanje redovnih i izvanrednih slučajeva. Ovisno o slučaju, to mogu osigurati članovi osoblja s potrebnim pravnim znanjem, odnosno stručnjaci iz pravosudnih tijela.

1.17.4.   Osposobljavanje

Nacionalna razina

Na nacionalnoj razini, dostatnim osposobljavanjem osigurava se da osoblje ispunjava potrebne standarde utvrđene u ovom Priručniku. Prije dobivanja ovlasti za obradu podataka pohranjenih u SIS-u II, osoblje se posebno prikladno osposobljava o sigurnosti podataka i pravilima zaštite podataka te se informira o svim relevantnim kaznenim djelima i kaznama.

Europska razina

Zajednički tečajevi osposobljavanja organiziraju se najmanje jednom godišnje da bi se unaprijedila suradnja među uredima SIRENE omogućavajući osoblju da upozna suradnike iz drugih ureda SIRENE, da se razmjenjuju informacije o nacionalnim metodama rada te da se uspostavi usklađena i jednakovrijedna razina znanja. Zahvaljujući tome, osoblje će biti svjesnije važnosti svojeg posla te potrebe za zajedničkom solidarnošću radi zajedničke sigurnosti država članica.

Osposobljavanje se provodi u skladu s Priručnikom SIRENE za voditelje osposobljavanja.

Člankom 3. Uredbe (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (20) utvrđeno je da Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (Agencija) izvršava zadaće povezane s osposobljavanjem za tehničku uporabu SIS-a II, posebno za osoblje SIRENE.

1.17.5.   Razmjena osoblja

Koliko god je to moguće, uredi SIRENE trebali bi predvidjeti mogućnost razmjene osoblja s drugim uredima SIRENE najmanje jednom godišnje. Te su razmjene namijenjene kao pomoć u unapređenju znanja osoblja o načinima rada, upoznavanju organizacije drugih ureda SIRENE te uspostavi osobnih kontakata sa suradnicima iz drugih država članica.

2.   OPĆI POSTUPCI

Postupci opisani u nastavku primjenjuju se na sve kategorije upozorenja. Posebni postupci za svaku kategoriju upozorenja mogu se pronaći u odgovarajućim dijelovima ovog Priručnika.

2.1   Definicije

„Država članica izdavateljica”: država članica koja je unijela upozorenje u SIS II.

„Država članica izvršiteljica”: država članica koja provodi potrebne mjere u slučaju pronađenog podatka.

„Ured SIRENE koji pruža podatke”: ured SIRENE države članice koji ima otiske prstiju ili fotografije osobe za koju je druga država članica izdala upozorenje.

„Pronađeni podatak”: podatak je u SIS-u II pronađen kad:

| (a) | korisnik izvrši pretraživanje; |
| --- | --- |

(a)

korisnik izvrši pretraživanje;

| (b) | se istraživanjem otkrije inozemno upozorenje u SIS-u II; |
| --- | --- |

(b)

se istraživanjem otkrije inozemno upozorenje u SIS-u II;

| (c) | podaci koji se odnose na upozorenje u SIS-u II odgovaraju traženim podacima i |
| --- | --- |

(c)

podaci koji se odnose na upozorenje u SIS-u II odgovaraju traženim podacima i

| (d) | zbog pronađenog podatka traže se daljnje mjere. |
| --- | --- |

(d)

zbog pronađenog podatka traže se daljnje mjere.

„Oznaka”: odgoda valjanosti na nacionalnoj razini koja se može dodati upozorenjima za uhićenje, upozorenjima o nestalim osobama te upozorenjima radi provjera ako država članica smatra da izdavanje upozorenja nije u skladu s njezinim nacionalnim pravom, njezinim međunarodnim obvezama ili temeljnim državnim interesima. Kad je upozorenje označeno, mjere koje su potrebne na temelju upozorenja ne poduzimaju se na državnom području te države članice.

2.2   Višestruka upozorenja (članak 34. stavak 6. Uredbe o SIS-u II te članak 49. stavak 6. Odluke o SIS-u II)

Za bilo koju osobu ili predmet može se unijeti samo jedno upozorenje u SIS II po državi članici.

Dakle, kad je god to moguće i nužno, drugo i svako sljedeće upozorenje o istoj osobi ili predmetu dostupno je na nacionalnoj razini da bi ga se moglo unijeti kad prvo upozorenje istekne ili se izbriše.

Različite države članice mogu unijeti nekoliko upozorenja za istu osobu ili predmet. Bitno je da to ne prouzroči nejasnoće kod korisnika te da je njima jasno koje se mjere moraju poduzeti prilikom unosa upozorenja, a koji će se postupak slijediti nakon pronađenog podatka. Zato se utvrđuju postupci za otkrivanje višestrukih upozorenja kao i mehanizam prednosti za njihov unos u SIS II.

Navedeno zahtijeva:

| — | provjere prije unosa upozorenja da bi se utvrdilo je li osoba ili predmet već u SIS-u II, |
| --- | --- |

—

provjere prije unosa upozorenja da bi se utvrdilo je li osoba ili predmet već u SIS-u II,

| — | savjetovanje s drugim državama članicama kad zbog unosa upozorenja dolazi do višestrukih neusklađenih upozorenja. |
| --- | --- |

—

savjetovanje s drugim državama članicama kad zbog unosa upozorenja dolazi do višestrukih neusklađenih upozorenja.

2.2.1.   Usklađenost upozorenja

Više država članica može unijeti upozorenje za istu osobu ili predmet ako su upozorenja usklađena.

Države članice mogu odstupiti od pravila o usklađenosti prilikom izdavanja upozorenja za skrivene ili namjenske provjere, posebno u slučaju upozorenja izdanih zbog nacionalne sigurnosti. Tim se odstupanjem ne dovodi u pitanje redoslijed prednosti upozorenja i postupak savjetovanja kako su utvrđeni u odjeljku 2.2.2.

Tablica usklađenosti upozorenja o osobama

| Redoslijed važnosti | Upozorenje za uhićenje | Upozorenje o zabrani ulaska | Upozorenje o nestaloj osobi (zaštita) | Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera | Upozorenje radi namjenske provjere | Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera | Upozorenje radi skrivene provjere | Upozorenje o nestaloj osobi (mjesto gdje se osoba nalazi) | Upozorenje zbog pravosudnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upozorenje za uhićenje | da | da | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Upozorenje o zabrani ulaska | da | da | ne | ne | ne | ne | ne | ne | ne |
| Upozorenje o nestaloj osobi (zaštita) | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera | ne | ne | ne | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Upozorenje radi namjenske provjere | ne | ne | ne | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera | ne | ne | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Upozorenje radi skrivene provjere | ne | ne | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Upozorenje o nestaloj osobi (mjesto gdje se osoba nalazi) | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Upozorenje zbog pravosudnog postupka | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |

Redoslijed važnosti

Upozorenje za uhićenje

Upozorenje o zabrani ulaska

Upozorenje o nestaloj osobi (zaštita)

Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera

Upozorenje radi namjenske provjere

Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera

Upozorenje radi skrivene provjere

Upozorenje o nestaloj osobi (mjesto gdje se osoba nalazi)

Upozorenje zbog pravosudnog postupka

Upozorenje za uhićenje

da

da

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Upozorenje o zabrani ulaska

da

da

ne

ne

ne

ne

ne

ne

ne

Upozorenje o nestaloj osobi (zaštita)

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

ne

ne

Upozorenje radi namjenske provjere

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

ne

ne

Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Upozorenje radi skrivene provjere

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Upozorenje o nestaloj osobi (mjesto gdje se osoba nalazi)

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Upozorenje zbog pravosudnog postupka

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Tablica usklađenosti upozorenja o predmetima

| Redoslijed važnosti | Upozorenje radi upotrebe kao dokaza | Poništena putna isprava | Upozorenje radi oduzimanja | Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera | Upozorenje radi namjenske provjere | Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera | Upozorenje radi skrivene provjere |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upozorenje radi upotrebe kao dokaza | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Poništena putna isprava | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Upozorenje radi oduzimanja | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Upozorenje radi namjenske provjere | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera | ne | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Upozorenje radi skrivene provjere | ne | ne | ne | ne | ne | da | da |

Redoslijed važnosti

Upozorenje radi upotrebe kao dokaza

Poništena putna isprava

Upozorenje radi oduzimanja

Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera

Upozorenje radi namjenske provjere

Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera

Upozorenje radi skrivene provjere

Upozorenje radi upotrebe kao dokaza

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Poništena putna isprava

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Upozorenje radi oduzimanja

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Upozorenje radi namjenske provjere – hitna mjera

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Upozorenje radi namjenske provjere

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Upozorenje radi skrivene provjere– hitna mjera

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

Upozorenje radi skrivene provjere

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

2.2.2.   Redoslijed prednosti upozorenja

U slučaju neusklađenih upozorenja redoslijed prednosti upozorenja o osobama je sljedeći:

| — | uhićenje radi predaje ili izručenja (članak 26. Odluke); |
| --- | --- |

—

uhićenje radi predaje ili izručenja (članak 26. Odluke);

| — | zabrana ulaska ili boravka na schengenskom prostoru (članak 24. Uredbe); |
| --- | --- |

—

zabrana ulaska ili boravka na schengenskom prostoru (članak 24. Uredbe);

| — | stavljanje pod zaštitu (članak 32. Odluke); |
| --- | --- |

—

stavljanje pod zaštitu (članak 32. Odluke);

| — | namjenska provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

namjenska provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke);

| — | namjenska provjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

namjenska provjera (članak 36. Odluke);

| — | skrivena provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

skrivena provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke);

| — | skrivena provjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

skrivena provjera (članak 36. Odluke);

| — | obavješćivanje o mjestu gdje se osoba nalazi (članci 32. i 34. Odluke). |
| --- | --- |

—

obavješćivanje o mjestu gdje se osoba nalazi (članci 32. i 34. Odluke).

Redoslijed prednosti upozorenja o predmetima je sljedeći:

| — | upotreba kao dokaza (članak 38. Odluke); |
| --- | --- |

—

upotreba kao dokaza (članak 38. Odluke);

| — | oduzimanje poništene putne isprave (članak 38. Odluke); |
| --- | --- |

—

oduzimanje poništene putne isprave (članak 38. Odluke);

| — | oduzimanje (članak 38. Odluke); |
| --- | --- |

—

oduzimanje (članak 38. Odluke);

| — | namjenska provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

namjenska provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke);

| — | namjenska provjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

namjenska provjera (članak 36. Odluke);

| — | skrivena provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

skrivena provjera – hitna mjera (članak 36. Odluke);

| — | skrivena provjera (članak 36. Odluke); |
| --- | --- |

—

skrivena provjera (članak 36. Odluke);

Odstupanja od ovog redoslijeda prednosti moguća su nakon savjetovanja među državama članicama ako su u pitanju nacionalni interesi.

2.2.3.   Provjera neusklađenosti i unošenje višestrukih upozorenja

Kako bi se izbjegla neusklađena višestruka upozorenja, važno je točno razlikovati osobe ili predmete koji imaju slična obilježja. Savjetovanje i suradnja među uredima SIRENE stoga su presudni i svaka država članica utvrđuje prikladne tehničke postupke za otkrivanje takvih slučajeva prije unosa.

Ako je zahtjev za unos upozorenja u suprotnosti s upozorenjem koje je ista država članica već unijela u SIS II, ured SIRENE u skladu s nacionalnim postupkom osigurava da postoji samo jedno upozorenje u SIS-u II.

Za provjeru postoje li višestruka upozorenja o istoj osobi ili istom predmetu primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | Prilikom utvrđivanja postojanja višestrukih upozorenja uspoređuju se sljedeći obvezni elementi identiteta:






  i. | za osobu:






  — | prezime, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Prilikom utvrđivanja postojanja višestrukih upozorenja uspoređuju se sljedeći obvezni elementi identiteta:

i.

za osobu:

—

prezime,

| — | ime, |
| --- | --- |

—

ime,

| — | datum rođenja, |
| --- | --- |

—

datum rođenja,

| — | spol; |
| --- | --- |

—

spol;

| ii. | za vozilo:






  — | identifikacijski broj vozila (VIN), |
| --- | --- | --- |

ii.

za vozilo:

—

identifikacijski broj vozila (VIN),

| — | registarski broj i država registracije, |
| --- | --- |

—

registarski broj i država registracije,

| — | marka, |
| --- | --- |

—

marka,

| — | tip; |
| --- | --- |

—

tip;

| iii. | za zrakoplov:






  — | kategorija zrakoplova, |
| --- | --- | --- |

iii.

za zrakoplov:

—

kategorija zrakoplova,

| — | registracijska oznaka u Međunarodnoj organizaciji za civilno zrakoplovstvo (ICAO); |
| --- | --- |

—

registracijska oznaka u Međunarodnoj organizaciji za civilno zrakoplovstvo (ICAO);

| iv. | za plovilo:






  — | kategorija plovila, |
| --- | --- | --- |

iv.

za plovilo:

—

kategorija plovila,

| — | broj trupova, |
| --- | --- |

—

broj trupova,

| — | vanjski identifikacijski broj plovila (nije obvezno, ali može se upotrebljavati); |
| --- | --- |

—

vanjski identifikacijski broj plovila (nije obvezno, ali može se upotrebljavati);

| v. | za spremnik:






  — | broj BIC (21). |
| --- | --- | --- |

v.

za spremnik:

—

broj BIC (21).

| (b) | Pri unosu novog upozorenja o vozilu ili drugom predmetu s VIN-om ili registarskim brojem vidjeti postupke u odjeljku 8.2.1. |
| --- | --- |

(b)

Pri unosu novog upozorenja o vozilu ili drugom predmetu s VIN-om ili registarskim brojem vidjeti postupke u odjeljku 8.2.1.

| (c) | Za druge predmete, najprikladnija polja za identificiranje višestrukih upozorenja jesu obvezna polja kojima će se sustav svima koristiti prilikom automatske usporedbe. |
| --- | --- |

(c)

Za druge predmete, najprikladnija polja za identificiranje višestrukih upozorenja jesu obvezna polja kojima će se sustav svima koristiti prilikom automatske usporedbe.

Postupcima opisanima u odjeljku 8.2.1. (Provjera višestrukih upozorenja o vozilu) koristi se kako bi se razlikovale druge kategorije predmeta u SIS-u II kad postane očito da dva slična predmeta imaju isti serijski broj.

Ako je rezultat provjere da se pojedinosti odnose na dvije različite osobe ili dva različita predmeta, ured SIRENE odobrava zahtjev za unos novog upozorenja (22).

Ako se provjerom višestrukih upozorenja otkrije da su pojedinosti identične i odnose se na istu osobu ili predmet, ured SIRENE države članice koja namjerava unijeti novo upozorenje savjetuje se s uredom SIRENE države članice izdavateljice, ako su upozorenja neusklađena.

Za provjeru usklađenosti upozorenja primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | prije unosa upozorenja obvezno se izvršava provjera kako bi se osiguralo da ne postoje neusklađena upozorenja; |
| --- | --- |

(a)

prije unosa upozorenja obvezno se izvršava provjera kako bi se osiguralo da ne postoje neusklađena upozorenja;

| (b) | ako postoji još jedno upozorenje koje je usklađeno, uredi SIRENE ne trebaju se savjetovati. Međutim, ako postoji potreba da se razjasni odnosi li se to upozorenje na istu osobu, ured SIRENE savjetuje se s uredom SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem L; |
| --- | --- |

(b)

ako postoji još jedno upozorenje koje je usklađeno, uredi SIRENE ne trebaju se savjetovati. Međutim, ako postoji potreba da se razjasni odnosi li se to upozorenje na istu osobu, ured SIRENE savjetuje se s uredom SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem L;

| (c) | ako upozorenja nisu usklađena, uredi SIRENE međusobno se savjetuju koristeći se obrascem E da bi se u konačnici unijelo jedno upozorenje; |
| --- | --- |

(c)

ako upozorenja nisu usklađena, uredi SIRENE međusobno se savjetuju koristeći se obrascem E da bi se u konačnici unijelo jedno upozorenje;

| (d) | upozorenja za uhićenje unose se bez odgode ne čekajući rezultat bilo kojeg savjetovanja s drugim državama članicama; |
| --- | --- |

(d)

upozorenja za uhićenje unose se bez odgode ne čekajući rezultat bilo kojeg savjetovanja s drugim državama članicama;

| (e) | ako je upozorenju koje nije usklađeno s postojećim upozorenjima dana prednost nakon savjetovanja, države članice koje su unijele druga upozorenja brišu ih kad se unese novo upozorenje. Sve sporove države članice rješavaju preko ureda SIRENE; |
| --- | --- |

(e)

ako je upozorenju koje nije usklađeno s postojećim upozorenjima dana prednost nakon savjetovanja, države članice koje su unijele druga upozorenja brišu ih kad se unese novo upozorenje. Sve sporove države članice rješavaju preko ureda SIRENE;

| (f) | države članice koje nisu mogle unijeti upozorenje mogu se predbilježiti za obavijest CS-SIS-a o brisanju upozorenja; |
| --- | --- |

(f)

države članice koje nisu mogle unijeti upozorenje mogu se predbilježiti za obavijest CS-SIS-a o brisanju upozorenja;

| (g) | ured SIRENE države članice koji nije mogao unijeti upozorenje može zatražiti da ga ured SIRENE države članice koja je unijela upozorenje obavijesti o pronađenom podatku za to upozorenje. |
| --- | --- |

(g)

ured SIRENE države članice koji nije mogao unijeti upozorenje može zatražiti da ga ured SIRENE države članice koja je unijela upozorenje obavijesti o pronađenom podatku za to upozorenje.

2.2.4.   Posebni položaj Ujedinjene Kraljevine i Irske

Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u Uredbi o SIS-u II i zato nemaju pristup upozorenjima o zabrani ulaska ili boravka (članci 24. i 26. Uredbe o SIS-u II). Unatoč tomu, obvezuju ih pravila o usklađenosti upozorenja utvrđena u odjeljku 2.2. i one osobito primjenjuju postupak iz odjeljka 2.2.3.

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ako Ujedinjena Kraljevina ili Irska unesu upozorenje koje je potencijalno neusklađeno s postojećim upozorenjem o zabrani ulaska ili boravka u skladu s odjeljkom 2.2.1., središnji SIS II obavješćuje te dvije države članice o potencijalnoj neusklađenosti tako da im priopćuje samo schengensku identifikacijsku oznaku postojećeg upozorenja; |
| --- | --- |

(a)

ako Ujedinjena Kraljevina ili Irska unesu upozorenje koje je potencijalno neusklađeno s postojećim upozorenjem o zabrani ulaska ili boravka u skladu s odjeljkom 2.2.1., središnji SIS II obavješćuje te dvije države članice o potencijalnoj neusklađenosti tako da im priopćuje samo schengensku identifikacijsku oznaku postojećeg upozorenja;

| (b) | ako dođe do obavijesti da je upozorenje koje su unijele Ujedinjena Kraljevina ili Irska potencijalno neusklađeno s upozorenjem o zabrani ulaska ili boravka koje je unijela druga država članica, ured SIRENE Ujedinjene Kraljevine ili Irske pokreće savjetovanje s državom članicom izdavateljicom koristeći se porukama za slobodan unos teksta i briše potencijalno neusklađeno upozorenje tijekom savjetovanja; |
| --- | --- |

(b)

ako dođe do obavijesti da je upozorenje koje su unijele Ujedinjena Kraljevina ili Irska potencijalno neusklađeno s upozorenjem o zabrani ulaska ili boravka koje je unijela druga država članica, ured SIRENE Ujedinjene Kraljevine ili Irske pokreće savjetovanje s državom članicom izdavateljicom koristeći se porukama za slobodan unos teksta i briše potencijalno neusklađeno upozorenje tijekom savjetovanja;

| (c) | ovisno o ishodu savjetovanja Ujedinjena Kraljevina ili Irska mogu ponovo unijeti upozorenje za koje se dokaže da je usklađeno. |
| --- | --- |

(c)

ovisno o ishodu savjetovanja Ujedinjena Kraljevina ili Irska mogu ponovo unijeti upozorenje za koje se dokaže da je usklađeno.

2.3   Razmjena informacija nakon pronađenog podatka

Ako korisnik zahtijeva dopunske informacije nakon pronađenog podatka, ured SIRENE bez odgode kontaktira s uredom SIRENE države članice izdavateljice te zahtijeva potrebne informacije. Prema potrebi uredi SIRENE djeluju kao posrednici između nacionalnih tijela te dostavljaju i razmjenjuju dopunske informacije koje se odnose na predmetno upozorenje.

Ako nije određeno drugačije, država članica izdavateljica obavješćuje se o pronađenom podatku te njegovu ishodu (vidjeti i odjeljak 1.13.1. o navođenju hitnosti).

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ne dovodeći u pitanje odjeljak 2.4. ovog Priručnika, o pronađenom podatku za osobe ili predmete o kojima je izdano upozorenje načelno se obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice s pomoću jednog obrasca G; |
| --- | --- |

(a)

ne dovodeći u pitanje odjeljak 2.4. ovog Priručnika, o pronađenom podatku za osobe ili predmete o kojima je izdano upozorenje načelno se obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice s pomoću jednog obrasca G;

| (b) | prilikom obavješćivanja države članice izdavateljice o pronađenom podatku, mjerodavan članak pravnih instrumenata o SIS-u II navodi se u polju 090 obrasca G, uključujući dodatne informacije prema potrebi (npr. „MINOR” (maloljetnik));
  U obrascu G navodi se što je više moguće informacija o pronađenom podatku, uključujući poduzete mjere navedene u polju 088. U polju 089 od države članice izdavateljice mogu se zatražiti dopunske informacije; |
| --- | --- |

(b)

prilikom obavješćivanja države članice izdavateljice o pronađenom podatku, mjerodavan članak pravnih instrumenata o SIS-u II navodi se u polju 090 obrasca G, uključujući dodatne informacije prema potrebi (npr. „MINOR” (maloljetnik));

U obrascu G navodi se što je više moguće informacija o pronađenom podatku, uključujući poduzete mjere navedene u polju 088. U polju 089 od države članice izdavateljice mogu se zatražiti dopunske informacije;

| (c) | ako ured SIRENE države članice izvršiteljice namjerava pružiti daljnje informacije nakon što je poslan obrazac G, koristi se obrascem M; |
| --- | --- |

(c)

ako ured SIRENE države članice izvršiteljice namjerava pružiti daljnje informacije nakon što je poslan obrazac G, koristi se obrascem M;

| (d) | ako je to potrebno, ured SIRENE države članice izdavateljice zatim šalje sve važne i konkretne informacije te naznačuje sve posebne mjere koje traži da poduzme ured SIRENE države članice izvršiteljice. |
| --- | --- |

(d)

ako je to potrebno, ured SIRENE države članice izdavateljice zatim šalje sve važne i konkretne informacije te naznačuje sve posebne mjere koje traži da poduzme ured SIRENE države članice izvršiteljice.

Za postupke izvješćivanja o podacima pronađenima s pomoću sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica (ANPR) vidjeti odjeljak 9.

2.4   Slučajevi u kojima se postupci nakon pronađenog podatka ne mogu provesti (članak 48. Odluke o SIS-u II i članak 33. Uredbe o SIS-u II)

U skladu s člankom 48. Odluke o SIS-u II i člankom 33. Uredbe o SIS-u II, primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | država članica, koja na temelju svih dostupnih informacija definitivno ne može provesti postupak, obavješćuje bez odgode putem svojeg ureda SIRENE državu članicu izdavateljicu da nije u mogućnosti izvršiti zatraženu mjeru te navodi razloge u polju 083 obrasca H; |
| --- | --- |

(a)

država članica, koja na temelju svih dostupnih informacija definitivno ne može provesti postupak, obavješćuje bez odgode putem svojeg ureda SIRENE državu članicu izdavateljicu da nije u mogućnosti izvršiti zatraženu mjeru te navodi razloge u polju 083 obrasca H;

| (b) | predmetne države članice mogu se usuglasiti o mjerama koje treba poduzeti u skladu s vlastitim nacionalnim zakonodavstvom i odredbama pravnih instrumenata o SIS-u II. |
| --- | --- |

(b)

predmetne države članice mogu se usuglasiti o mjerama koje treba poduzeti u skladu s vlastitim nacionalnim zakonodavstvom i odredbama pravnih instrumenata o SIS-u II.

2.5   Obrada podataka u drugu svrhu osim one za koju su uneseni u SIS II (članak 46. stavak 5. Odluke o SIS-u II)

Podaci sadržani u SIS-u II mogu se obrađivati samo u svrhe utvrđene za svaku kategoriju upozorenja.

Međutim, ako postoji prethodno odobrenje države članice izdavateljice, podaci se mogu obrađivati u svrhu različitu od one za koju su uneseni da bi se spriječila neposredna ozbiljna prijetnja javnom redu i sigurnosti, iz ozbiljnih razloga nacionalne sigurnosti, odnosno zbog sprečavanja težih kaznenih djela.

Ako država članica želi obraditi podatke iz SIS-a II u svrhu različitu od one za koju su uneseni, razmjena informacija provodi se u skladu sa sljedećim pravilima:

| (a) | preko ureda SIRENE, država članica koja želi upotrijebiti podatke u drugu svrhu, navodi državi članici koja je unijela upozorenje razloge za obradu podataka u drugu svrhu koristeći se obrascem I; |
| --- | --- |

(a)

preko ureda SIRENE, država članica koja želi upotrijebiti podatke u drugu svrhu, navodi državi članici koja je unijela upozorenje razloge za obradu podataka u drugu svrhu koristeći se obrascem I;

| (b) | u najkraćem mogućem roku, država članica izdavateljica proučava je li moguće udovoljiti zahtjevu te obavješćuje drugu državu članicu o svojoj odluci preko ureda SIRENE koristeći se obrascem M; |
| --- | --- |

(b)

u najkraćem mogućem roku, država članica izdavateljica proučava je li moguće udovoljiti zahtjevu te obavješćuje drugu državu članicu o svojoj odluci preko ureda SIRENE koristeći se obrascem M;

| (c) | ako je potrebno, država članica koja je unijela upozorenje može dati odobrenje pod određenim uvjetima o načinu upotrebe podataka. To se odobrenje šalje koristeći se obrascem M. |
| --- | --- |

(c)

ako je potrebno, država članica koja je unijela upozorenje može dati odobrenje pod određenim uvjetima o načinu upotrebe podataka. To se odobrenje šalje koristeći se obrascem M.

Kad je država članica koja je unijela upozorenje dala pristanak, druga država članica podacima se koristi samo u svrhu za koju je dobila odobrenje. Pritom uzima u obzir sve uvjete koje je utvrdila država članica izdavateljica.

2.6   Označivanje

2.6.1.   Uvod

| (a) | Članak 24. Odluke o SIS-u II predviđa sljedeće slučajeve u kojima država članica može zatražiti dodavanje oznake:






  i. | kad država članica smatra da izvršenje upozorenja unesenog u skladu s člancima 26., 32. ili 36. Odluke o SIS-u II nije u skladu s njezinim nacionalnim pravom, njezinim međunarodnim obvezama ili temeljnim državnim interesima, može naknadno zatražiti da se upozorenju doda oznaka koja znači da se mjera predložena u upozorenju neće poduzeti na njezinu državnom području. Oznaku dodaje ured SIRENE države članice izdavateljice; |
| --- | --- | --- |

(a)

Članak 24. Odluke o SIS-u II predviđa sljedeće slučajeve u kojima država članica može zatražiti dodavanje oznake:

i.

kad država članica smatra da izvršenje upozorenja unesenog u skladu s člancima 26., 32. ili 36. Odluke o SIS-u II nije u skladu s njezinim nacionalnim pravom, njezinim međunarodnim obvezama ili temeljnim državnim interesima, može naknadno zatražiti da se upozorenju doda oznaka koja znači da se mjera predložena u upozorenju neće poduzeti na njezinu državnom području. Oznaku dodaje ured SIRENE države članice izdavateljice;

| ii. | kako bi države članice mogle zatražiti da se upozorenju izdanom u skladu s člankom 26. doda oznaka, sve se države članice razmjenom dopunskih informacija automatski obavješćuju o svakom novom upozorenju te kategorije; |
| --- | --- |

ii.

kako bi države članice mogle zatražiti da se upozorenju izdanom u skladu s člankom 26. doda oznaka, sve se države članice razmjenom dopunskih informacija automatski obavješćuju o svakom novom upozorenju te kategorije;

| iii. | ako u posebno hitnim i ozbiljnim slučajevima država članica koja je izdala upozorenje zatraži izvršenje mjere, država članica koja izvršava upozorenje razmatra može li dopustiti brisanje oznake koja je dodana na njezin zahtjev. Ako je država članica koja izvršava upozorenje u mogućnosti tako postupiti, poduzima potrebne korake kako bi osigurala da se mjera koju treba poduzeti odmah provede; |
| --- | --- |

iii.

ako u posebno hitnim i ozbiljnim slučajevima država članica koja je izdala upozorenje zatraži izvršenje mjere, država članica koja izvršava upozorenje razmatra može li dopustiti brisanje oznake koja je dodana na njezin zahtjev. Ako je država članica koja izvršava upozorenje u mogućnosti tako postupiti, poduzima potrebne korake kako bi osigurala da se mjera koju treba poduzeti odmah provede;

| (b) | alternativni postupak postoji samo za upozorenja za uhićenja (vidjeti odjeljak 3.6.); |
| --- | --- |

(b)

alternativni postupak postoji samo za upozorenja za uhićenja (vidjeti odjeljak 3.6.);

| (c) | ako je oznaka dodana upozorenjima o nestalim osobama i upozorenjima radi skrivenih ili namjenskih provjera, upozorenje se ne pojavljuje na zaslonu kad krajnji korisnik pretražuje sustav; |
| --- | --- |

(c)

ako je oznaka dodana upozorenjima o nestalim osobama i upozorenjima radi skrivenih ili namjenskih provjera, upozorenje se ne pojavljuje na zaslonu kad krajnji korisnik pretražuje sustav;

| (d) | ne dovodeći u pitanje odjeljak 3.6.1. država članica ne smije zahtijevati oznaku samo na temelju toga što je dotična država članica država članica izdavateljica. Oznaka se zahtijeva isključivo za svaki slučaj posebno. |
| --- | --- |

(d)

ne dovodeći u pitanje odjeljak 3.6.1. država članica ne smije zahtijevati oznaku samo na temelju toga što je dotična država članica država članica izdavateljica. Oznaka se zahtijeva isključivo za svaki slučaj posebno.

2.6.2.   Savjetovanje s državama članicama radi dodavanja oznake

Oznaka se dodaje isključivo na zahtjev ili uz suglasnost druge države članice.

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ako država članica traži dodavanje oznake, ona od države članice izdavateljice zahtijeva oznaku koristeći se obrascem F, navodeći razloge za oznaku. U tu svrhu upotrebljava se polje 071, a u polju 080 navode se razlozi za oznaku. Za ostale dopunske informacije o upozorenju upotrebljava se polje 083; |
| --- | --- |

(a)

ako država članica traži dodavanje oznake, ona od države članice izdavateljice zahtijeva oznaku koristeći se obrascem F, navodeći razloge za oznaku. U tu svrhu upotrebljava se polje 071, a u polju 080 navode se razlozi za oznaku. Za ostale dopunske informacije o upozorenju upotrebljava se polje 083;

| (b) | država članica koja je unijela upozorenje odmah dodaje zatraženu oznaku; |
| --- | --- |

(b)

država članica koja je unijela upozorenje odmah dodaje zatraženu oznaku;

| (c) | nakon što su informacije razmijenjene, na temelju informacija koje je u postupku savjetovanja dostavila država članica koja traži oznaku, upozorenje se može izmijeniti ili izbrisati ili se zahtjev može povući, pri čemu upozorenje ostaje nepromijenjeno. |
| --- | --- |

(c)

nakon što su informacije razmijenjene, na temelju informacija koje je u postupku savjetovanja dostavila država članica koja traži oznaku, upozorenje se može izmijeniti ili izbrisati ili se zahtjev može povući, pri čemu upozorenje ostaje nepromijenjeno.

2.6.3.   Zahtjev za brisanje oznake

Države članice zahtijevaju brisanje prethodno zatražene oznake čim razlog za oznaku više nije valjan. To posebno može biti slučaj ako dođe do promjene nacionalnog zakonodavstva ili ako se daljnjom razmjenom informacija o predmetu otkrije da okolnosti iz članka 24. stavka 1. ili članka 25. Odluke o SIS-u II više ne postoje.

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ured SIRENE koji je prethodno zatražio dodavanje oznake zahtijeva od ureda SIRENE države članice izdavateljice da oznaku obriše, koristeći se obrascem F. U tu se svrhu upotrebljava polje 075 (23). Za više detalja o nacionalnom pravu upotrebljava se polje 080, a, prema potrebi, za unošenje dopunskih informacija kojima se objašnjava razlog brisanja oznake te za druge dopunske informacije o upozorenju upotrebljava se polje 083; |
| --- | --- |

(a)

ured SIRENE koji je prethodno zatražio dodavanje oznake zahtijeva od ureda SIRENE države članice izdavateljice da oznaku obriše, koristeći se obrascem F. U tu se svrhu upotrebljava polje 075 (23). Za više detalja o nacionalnom pravu upotrebljava se polje 080, a, prema potrebi, za unošenje dopunskih informacija kojima se objašnjava razlog brisanja oznake te za druge dopunske informacije o upozorenju upotrebljava se polje 083;

| (b) | ured SIRENE države članice izdavateljice odmah briše oznaku. |
| --- | --- |

(b)

ured SIRENE države članice izdavateljice odmah briše oznaku.

2.7   Podaci za koje se utvrdi pravna ili činjenična netočnost (članak 34. Uredbe o SIS-u II i članak 49. Odluke o SIS-u II)

Ako se utvrdi da su podaci činjenično netočni ili da su nezakonito pohranjeni u SIS-u II, provodi se razmjena dopunskih informacija u skladu s pravilima iz članka 34. stavka 2. Uredbe o SIS-u II i članka 49. stavka 2. Odluke o SIS-u II kojima je predviđeno da samo država članica koja je izdala upozorenje može mijenjati, dodavati, ispravljati, ažurirati ili brisati podatke.

Država članica koja utvrdi da podaci sadržavaju pogrešku, odnosno da su nezakonito pohranjeni, obavješćuje državu članicu izdavateljicu preko svojega ureda SIRENE u najkraćem mogućem roku i ne kasnije od deset kalendarskih dana nakon saznanja o dokazima koji upućuju na pogrešku. Razmjena podataka trebala bi se provoditi korištenjem obrascem J.

| (a) | Slijedom rezultata savjetovanja, država članica izdavateljica možda će morati brisati ili ispravljati podatke u skladu sa svojim nacionalnim postupcima za ispravak predmetnog podatka. |
| --- | --- |

(a)

Slijedom rezultata savjetovanja, država članica izdavateljica možda će morati brisati ili ispravljati podatke u skladu sa svojim nacionalnim postupcima za ispravak predmetnog podatka.

| (b) | Ako se ne postigne dogovor u roku od dva mjeseca, ured SIRENE države članice koja je ustanovila grešku, odnosno da su podaci nezakonito pohranjeni, savjetuje odgovorna tijela u svojoj državi da upute pitanje europskom nadzorniku za zaštitu podataka koji zajedno s nacionalnim nadzornim tijelima djeluje kao medijator. |
| --- | --- |

(b)

Ako se ne postigne dogovor u roku od dva mjeseca, ured SIRENE države članice koja je ustanovila grešku, odnosno da su podaci nezakonito pohranjeni, savjetuje odgovorna tijela u svojoj državi da upute pitanje europskom nadzorniku za zaštitu podataka koji zajedno s nacionalnim nadzornim tijelima djeluje kao medijator.

2.8   Pravo pristupa podacima i njihova ispravka (članak 41. Uredbe o SIS-u II i članak 58. Odluke o SIS-u II)

2.8.1.   Zahtjevi za pristupa podacima i njihova ispravka

Ne dovodeći u pitanje nacionalno pravo, ako nacionalna tijela treba obavijestiti o zahtjevu za pristup ili ispravak podataka, razmjena podataka odvija se u skladu sa sljedećim pravilima:

| (a) | svaki ured SIRENE primjenjuje svoje nacionalno zakonodavstvo o pravu pristupa osobnim podacima. Ovisno o okolnostima slučaja te u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, uredi SIRENE prosljeđuju sve zaprimljene zahtjeve za pristup odnosno ispravak podataka nadležnim nacionalnim tijelima ili odlučuju o tim zahtjevima u okviru svoje nadležnosti; |
| --- | --- |

(a)

svaki ured SIRENE primjenjuje svoje nacionalno zakonodavstvo o pravu pristupa osobnim podacima. Ovisno o okolnostima slučaja te u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, uredi SIRENE prosljeđuju sve zaprimljene zahtjeve za pristup odnosno ispravak podataka nadležnim nacionalnim tijelima ili odlučuju o tim zahtjevima u okviru svoje nadležnosti;

| (b) | ako nadležna nacionalna tijela to zatraže, uredi SIRENE država članica na koje se to odnosi prosljeđuju im, u skladu sa svojim nacionalnim pravom, informacije o pravu na pristup podacima. |
| --- | --- |

(b)

ako nadležna nacionalna tijela to zatraže, uredi SIRENE država članica na koje se to odnosi prosljeđuju im, u skladu sa svojim nacionalnim pravom, informacije o pravu na pristup podacima.

2.8.2.   Razmjena informacija o zahtjevima za pristup upozorenjima koja su izdale druge države članice

Informacije o zahtjevima za pristup upozorenjima koja je u SIS II unijela druga država članica razmjenjuju se preko nacionalnih ureda SIRENE korištenjem obrascem K za osobe ili obrascem M za predmete.

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | zahtjev za pristup u najkraćem se mogućem roku prosljeđuje uredu SIRENE države članice koja je izdala upozorenje kako bi mogla zauzeti stajalište o tom pitanju; |
| --- | --- |

(a)

zahtjev za pristup u najkraćem se mogućem roku prosljeđuje uredu SIRENE države članice koja je izdala upozorenje kako bi mogla zauzeti stajalište o tom pitanju;

| (b) | ured SIRENE države članice izdavateljice obavješćuje o svojem stajalištu ured SIRENE države članice koja je primila zahtjev za pristup; |
| --- | --- |

(b)

ured SIRENE države članice izdavateljice obavješćuje o svojem stajalištu ured SIRENE države članice koja je primila zahtjev za pristup;

| (c) | kod odgovora ureda SIRENE države članice izdavateljice poštuju se svi rokovi za obradu zahtjeva koje je utvrdio ured SIRENE države članice koja je primila zahtjev za pristup; |
| --- | --- |

(c)

kod odgovora ureda SIRENE države članice izdavateljice poštuju se svi rokovi za obradu zahtjeva koje je utvrdio ured SIRENE države članice koja je primila zahtjev za pristup;

| (d) | ured SIRENE države članice koja je od neke osobe primila zahtjev za pristup, ispravak ili brisanje poduzima sve mjere potrebne za osiguravanje pravodobnog odgovora. |
| --- | --- |

(d)

ured SIRENE države članice koja je od neke osobe primila zahtjev za pristup, ispravak ili brisanje poduzima sve mjere potrebne za osiguravanje pravodobnog odgovora.

Ako ured SIRENE države članice izdavateljice pošalje svoje stajalište uredu SIRENE države članice koja je primila zahtjev za pristup, ured SIRENE u skladu s nacionalnim pravom i u okviru vlastite nadležnosti odlučuje o zahtjevu ili osigurava da se stajalište proslijedi tijelu odgovornom za odlučivanje o zahtjevu u najkraćem mogućem roku.

2.8.3.   Razmjena informacija o zahtjevima za ispravak ili brisanje podataka koje su unijele druge države članice

Kad neka osoba zatraži ispravak ili brisanje svojih podataka, to može učiniti jedino država članica koja je unijela upozorenje. Ako se osoba obrati državi članici koja nije unijela upozorenje, ured SIRENE predmetne države članice obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem K, a pritom se primjenjuje postupak opisan u 2.8.2.

2.9   Brisanje kad uvjeti za čuvanje upozorenja više nisu ispunjeni

Upozorenja unesena u SIS II čuvaju se samo onoliko dugo koliko je potrebno za ostvarenje svrhe radi koje su unesena.

Čim uvjeti za zadržavanje upozorenja više nisu ispunjeni, država članica izdavateljica briše upozorenje bez odgode. Ako upozorenje ima datum isteka valjanosti, brisanje slijedi automatski u CS-SIS-u. Ako se pronađe podatak, primjenjuju se posebni postupci opisani u odjeljcima 3.11., 4.10., 5.7., 6.5., 7.7. i 8.4.

Poruku o brisanju u CS-SIS-u automatski obrađuje N.SIS II.

Države članice imaju mogućnost predbilježiti se za automatsko obavješćivanje o brisanju upozorenja.

2.10   Unos osobnih imena

U okviru ograničenja utvrđenih nacionalnim sustavima za unos podataka i raspoloživosti podataka, vlastita osobna imena (imena i prezimena) unose se u SIS II u obliku (pismo i pravopis) koji odgovara obliku upotrijebljenom u službenim putnim ispravama u skladu s normama ICAO-a za putne isprave, koje se također upotrebljavaju za funkcije transliteracije i transkripcije središnjeg sustava SIS-a II. U razmjeni dopunskih informacija uredi SIRENE koriste se osobnim imenima kako su unesena u SIS II. Korisnici i uredi SIRENE u državama članicama izdavateljicama upotrebljavaju, kao opće pravilo, latinicu za unos podataka u SIS II, što ne dovodi u pitanje pravila transliteracije i transkripcije utvrđena u Dodatku 1.

Kad je potrebno razmijeniti dopunske informacije o osobi koja nije predmet upozorenja, ali može s njim biti povezana (npr. osoba koja je možda u pratnji nestalog maloljetnika), tada se u predstavljanju i pisanju imena slijede pravila određena u Dodatku 1., a dostavljaju se na latinici i u izvornom obliku, ako država članica koja dostavlja informacije ima mogućnost da u izvorni oblik unese i bilo kakve posebne znakove.

2.11   Različite kategorije identiteta

Potvrđeni identitet

Potvrđeni identitet znači da je identitet potvrđen na temelju izvornih osobnih dokumenata, putovnicom ili izjavom nadležnih tijela.

Nepotvrđeni identitet

Nepotvrđeni identitet znači da nema dovoljno dokaza za utvrđivanje identiteta.

Zlouporabljeni identitet

Identitet je zlouporabljen (prezime, ime, datum rođenja) ako se osoba unesena u SIS II koristi identitetom druge stvarne osobe. Ovo se primjerice može dogoditi kad se dokumentom koristi na štetu pravog vlasnika.

Drugo ime (alias)

Drugo ime znači identitet kojim se koristi osoba poznata pod drugim identitetima.

2.11.1.   Zlouporabljeni identitet (članak 36. Uredbe o SIS-u II i 51. Odluke o SIS-u II)

Zbog složenosti slučajeva zlouporabljenog identiteta, kad dozna da osoba u vezi koje postoji upozorenje u SIS-u II zlouporabi identitet neke druge osobe, država članica izdavateljica provjerava je li potrebno zadržati zlouporabljeni identitet u okviru upozorenja u SIS-u II.

Pod uvjetom izričite suglasnosti te osobe, čim postane jasno da je identitet osobe zlouporabljen, dodatni podaci dodaju se upozorenju u SIS-u II da bi se izbjegle negativne posljedice pogrešne identifikacije. Osoba čiji je identitet zlouporabljen može, u skladu s nacionalnim postupcima, dostaviti nadležnom tijelu podatke određene u članku 36. stavku 3. Uredbe o SIS-u II i članku 51. stavku 3. Odluke o SIS-u II. Svaka osoba čiji je identitet zlouporabljen ima pravo povući svoj pristanak za obradu podataka.

Država članica izdavateljica odgovorna je za unošenje opaske „zlouporabljeni identitet” u upozorenje te za unošenje dodatnih podataka o žrtvi zlouporabljenog identiteta kao što su fotografije, otisci prstiju i informacije o bilo kakvom važećem osobnom dokumentu ili dokumentima.

Kad država članica ustanovi da se upozorenje o osobi koje je unijela druga država članica odnosi na slučaj zlouporabe identiteta, a utvrđeno je da je identitet te osobe zlouporabljen, o tome obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice korištenjem obrascem Q da bi se proširenje koje se odnosi na zlouporabljeni identitet moglo upotrijebiti u upozorenju u SIS-u II.

Uzimajući u obzir svrhu unosa podataka ove naravi, ako postoje raspoložive fotografije i otisci prstiju osobe čiji je identitet zlouporabljen, dodaju se upozorenju. Da bi postojao slučaj zlouporabljenog identiteta, osobni podaci nedužne osobe moraju se podudarati s postojećim identitetom u upozorenju. Obrazac Q mora sadržavati podatke o identitetu iz upozorenja, uključujući broj drugog imena, kako bi država članica izdavateljica mogla utvrditi na koji se identitet iz upozorenja obrazac odnosi. Polja koja se u takvim slučajevima obvezno ispunjavaju u obrascu Q određena su u Dodatku 3.

Podaci o osobi čiji je identitet zlouporabljen dostupni su samo u svrhu utvrđivanja identiteta osobe koja se provjerava i ni na koji se način ne upotrebljavaju u druge svrhe. Informacije o zlouporabljenom identitetu, uključujući sve otiske prstiju i fotografije, brišu se u isto vrijeme kad i upozorenje ili ranije ako dotična osoba to zatraži.

2.11.2.   Unos drugog imena

Kako bi se izbjegla neusklađena upozorenja iz bilo koje kategorije zbog unosa drugog imena ili kako bi se izbjegle poteškoće nedužnih žrtava i osigurala dovoljna kvaliteta podataka, države članice međusobno se obavješćuju koliko je to moguće o drugim imenima i razmjenjuju sve važne informacije o stvarnom identitetu tražene osobe.

Država članica koja je unijela upozorenje odgovorna je za dodavanje svih drugih imena. Ako druga država članica otkrije drugo ime, obavješćuje državu članicu izdavateljicu koristeći se obrascem M.

2.11.3.   Daljnje informacije za utvrđivanje identiteta osobe

Ured SIRENE države članice izdavateljice može također, ako su podaci u SIS-u II nedostatni, dostaviti daljnje informacije nakon savjetovanja, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev druge države članice, da bi se razjasnio identitet osobe. U ovu svrhu upotrebljava se obrazac L (i prilozi). Te informacije osobito obuhvaćaju sljedeće:

| — | mjesto izdavanja putovnice ili osobne isprave, koje posjeduje tražena osoba, |
| --- | --- |

—

mjesto izdavanja putovnice ili osobne isprave, koje posjeduje tražena osoba,

| — | broj putovnice ili osobne isprave, datum, mjesto i tijelo izdavanja, kao i datum isteka valjanosti, |
| --- | --- |

—

broj putovnice ili osobne isprave, datum, mjesto i tijelo izdavanja, kao i datum isteka valjanosti,

| — | opis tražene osobe, |
| --- | --- |

—

opis tražene osobe,

| — | prezime i ime majke i oca tražene osobe, |
| --- | --- |

—

prezime i ime majke i oca tražene osobe,

| — | ostale moguće načine pisanja prezimena i imena tražene osobe, |
| --- | --- |

—

ostale moguće načine pisanja prezimena i imena tražene osobe,

| — | fotografije i otiske prstiju, ako su raspoloživi, |
| --- | --- |

—

fotografije i otiske prstiju, ako su raspoloživi,

| — | posljednju poznatu adresu. |
| --- | --- |

—

posljednju poznatu adresu.

Koliko je to moguće, ti podaci dostupni su u uredima SIRENE, odnosno odmah i trajno dostupni za brz prijenos.

Zajednički je cilj smanjenje rizika od pogrešnog zaustavljanja osobe čiji su identifikacijski detalji slični onima osobe o kojoj je izdano upozorenje.

2.12   Razmjena informacija u slučaju međusobno povezanih upozorenja

Svaka poveznica omogućuje ustanovljavanje veza između najmanje dva upozorenja.

Država članica može stvoriti poveznicu između upozorenja koja unosi u SIS II i samo ta država članica može mijenjati i brisati poveznicu. Poveznice su vidljive korisnicima kad imaju odgovarajuća prava za pristup koja omogućuju da su im najmanje dva upozorenja vidljiva u poveznici. Države članice osiguravaju da je poveznicama moguć samo ovlašten pristup.

2.12.1.   Operativna pravila

Za poveznice među upozorenjima nisu potrebni posebni postupci za razmjenu dopunskih informacija. Ipak, poštuju se sljedeća načela:

U slučaju pronađenog podatka o dva ili više međusobno povezanih upozorenja, ured SIRENE države članice izvršiteljice šalje za svako od njih obrazac G i navodi u polju 086 da će se proslijediti drugi obrasci G za povezana upozorenja.

Obrasci se ne šalju za upozorenja koja, iako povezana s upozorenjem za koje je pronađen podatak, nisu bila predmet pronađenog podatka. Međutim, ako postoji povezano upozorenje za predaju/izručenje nestale osobe (za njezinu zaštitu ili kako bi se spriječile prijetnje), o otkriću se obavješćuje korištenjem obrascem M ako je to prikladno i ako su informacije dostupne.

2.13   Oblik i kvaliteta biometrijskih podataka u SIS-u II

U skladu s člankom 23. stavkom 2. Odluke o SIS-u II, fotografije i otisci prstiju osoba dodaju se upozorenju kad su dostupni.

Uredi SIRENE mogu razmjenjivati otiske prstiju i fotografije u svrhu upotpunjavanja upozorenja i/ili kako bi se poduprlo izvršavanje zatraženih mjera koje treba poduzeti. Kada država članica ima fotografiju ili otiske prstiju osobe za koju je druga država članica izdala upozorenje, ona može poslati fotografije i otiske prstiju kao prilog kako bi se državi članici izdavateljici omogućilo upotpunjavanje upozorenja.

Ova razmjena obavlja se ne dovodeći u pitanje razmjene u okviru policijske suradnje u primjeni Okvirne odluke Vijeća 2006/960/PUP.

2.13.1.   Daljnja upotreba razmijenjenih podataka, uključujući arhiviranje

Ograničenja za upotrebu podataka dostavljenih za upozorenja u SIS-u II određena su u pravnim instrumentima o SIS-u II. Prilikom svake daljnje upotrebe fotografija i otisaka prstiju, uključujući arhiviranje, poštuju se odgovarajuće odredbe pravnih instrumenata o SIS-u II, primjenjive nacionalne odredbe o zaštiti podataka, u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Okvirnom odlukom 2008/977/PUP.

Pri svakoj pohrani otisaka prstiju na nacionalnoj razini u potpunosti se poštuju pravila o zaštiti podataka SIS-a II. Država članica podatke o otiscima prstiju preuzete iz CS-SIS-a sprema odvojeno od nacionalnih baza podataka o otiscima prstiju i ti se podaci brišu istodobno kad i odgovarajuća upozorenja te dopunske informacije.

2.13.2.   Razmjena otisaka prstiju i fotografija

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ured SIRENE koji dostavlja podatke šalje obrazac L uobičajenim elektroničkim putem te napominje u polju 083 obrasca L da se otisci prstiju i fotografije šalju radi upotpunjavanja upozorenja u SIS-u II; |
| --- | --- |

(a)

ured SIRENE koji dostavlja podatke šalje obrazac L uobičajenim elektroničkim putem te napominje u polju 083 obrasca L da se otisci prstiju i fotografije šalju radi upotpunjavanja upozorenja u SIS-u II;

| (b) | ured SIRENE države izdavateljice dodaje otiske prstiju ili fotografije upozorenju u SIS-u II ili ih šalje nadležnom tijelu radi upotpunjavanja upozorenja. |
| --- | --- |

(b)

ured SIRENE države izdavateljice dodaje otiske prstiju ili fotografije upozorenju u SIS-u II ili ih šalje nadležnom tijelu radi upotpunjavanja upozorenja.

2.13.3.   Tehnički zahtjevi

Otisci prstiju i fotografije prikupljaju se i prenose u skladu sa standardima koje je potrebno utvrditi u provedbenim pravilima za unos biometrijskih podataka u SIS II.

Svaki ured SIRENE ispunjava te tehničke standarde.

2.13.4.   Oblik i kvaliteta biometrijskih podataka

Svi biometrijski podaci uneseni u sustav podvrgavaju se posebnoj provjeri kvalitete kako bi se osigurao minimalan standard kvalitete zajednički svim korisnicima SIS-a II.

Prije unosa, provode se provjere na nacionalnoj razini kako bi se osiguralo da su:

| (a) | podaci o otiscima prstiju usklađeni s utvrđenim oblikom ANSI/NIST – ITL 1-2000, kako je uvedeno za potrebe Interpola te prilagođeno za SIS II; |
| --- | --- |

(a)

podaci o otiscima prstiju usklađeni s utvrđenim oblikom ANSI/NIST – ITL 1-2000, kako je uvedeno za potrebe Interpola te prilagođeno za SIS II;

| (b) | fotografije, kojima će se koristiti samo za potvrđivanje identiteta osobe pronađene alfanumeričkim pretraživanjem SIS-a II, usklađene sa sljedećim zahtjevima: omjer cijelih frontalnih fotografija lica je, koliko je to moguće, 3:4 ili 4:5. Kad je moguće, upotrebljava se razlučivost od najmanje 480 x 600 piksela s dubinom boje od 24 bita. Ako se fotografija dobiva skenerom, veličina fotografije je, koliko je to moguće, manja od 200 kilobajta. |
| --- | --- |

(b)

fotografije, kojima će se koristiti samo za potvrđivanje identiteta osobe pronađene alfanumeričkim pretraživanjem SIS-a II, usklađene sa sljedećim zahtjevima: omjer cijelih frontalnih fotografija lica je, koliko je to moguće, 3:4 ili 4:5. Kad je moguće, upotrebljava se razlučivost od najmanje 480 x 600 piksela s dubinom boje od 24 bita. Ako se fotografija dobiva skenerom, veličina fotografije je, koliko je to moguće, manja od 200 kilobajta.

2.14   Posebne vrste potrage

2.14.1.   Zemljopisno usmjerena potraga

Zemljopisno usmjerena potraga je potraga koja se obavlja u situaciji kada država članica ima čvrste dokaze o mjestu unutar ograničenog zemljopisnog područja gdje se nalaze osoba ili predmet na koje se odnosi upozorenje.

Zemljopisno usmjerene potrage u schengenskom prostoru odvijaju se na temelju upozorenja u SIS-u II. Ako je mjesto gdje se nalazi osoba ili predmet poznato, može se ispuniti polje 311 („Important Notice” – važna obavijest) uz navođenje zemljopisno usmjerene potrage i odabir odgovarajućih zemalja. Osim toga, ako je mjesto gdje se osoba nalazi poznato prilikom izdavanja upozorenja za uhićenje, polje 061 obrasca A uključuje informacije o mjestu gdje se tražena osoba nalazi. U svim drugim slučajevima, uključujući obavješćivanje o mjestu gdje se nalaze predmeti, upotrebljava se obrazac M (polje 083). Upozorenje o traženoj osobi unosi se u SIS II kako bi se osiguralo da je zahtjev za poduzimanje mjera odmah izvršiv (članak 9. stavak 3. Okvirne odluke 2002/584/PUP).

Ako se osoba ili predmet zemljopisno usmjerene potrage nalaze na mjestu koje nije navedeno u zemljopisno usmjerenoj potrazi, ured SIRENE države članice izdavateljice navodi tu činjenicu, koristeći se obrascem M, državi članici ili državama članicama koje sudjeluju u zemljopisno usmjerenoj potrazi kako bi se zaustavile bilo kakve s tim povezane radnje.

2.14.2.   Potraga uz sudjelovanje specijalnih policijskih jedinica za usmjerene potrage (FAST)

Uredi SIRENE u državama članicama kojima je podnesen zahtjev u odgovarajućim slučajevima koriste se i uslugama specijalnih jedinica koje provode usmjerene potrage (Fugitive, Active Search Teams, FAST). Međunarodna suradnja prethodno navedenih policijskih jedinica ne može zamijeniti upozorenje u SIS-u II. Takva suradnja ne smije se preklapati s ulogom ureda SIRENE koji su središnja točka za potrage u kojima se koristi SIS-om II.

Trebalo bi prema potrebi uspostaviti suradnju kojom se osigurava da nacionalne specijalne jedinice koje provode usmjerene potrage obavješćuju ured SIRENE države članice izdavateljice o svim tekućim operacijama u vezi s upozorenjem koje je uneseno u SIS II. Prema potrebi, ured SIRENE pruža te informacije ostalim uredima SIRENE. Svaka koordinirana operacija ENFAST-a (Europske mreže timova za aktivno traženje bjegunaca) koja uključuje suradnju ureda SIRENE unaprijed se prijavljuje uredu SIRENE.

Uredi SIRENE osiguravaju brz protok dopunskih informacija, uključujući informacije o pronađenom podatku, nacionalnim specijalnim jedinicama koje provode usmjerene potrage ako su potonje uključene u potragu.

3.   UPOZORENJA ZA UHIĆENJE RADI PREDAJE ILI IZRUČENJA (ČLANAK 26. ODLUKE O SIS-u II)

3.1   Unos upozorenja

Većina upozorenja za uhićenje popraćena je europskim uhidbenim nalogom (EUN). Međutim, u okviru upozorenja za uhićenje, također je moguće privremeno uhićenje prije dobivanja zahtjeva za izručenje (ZI) u skladu s člankom 16. Europske konvencije o izručenju.

EUN/ZI izdaje pravosudno tijelo nadležno za obavljanje tog posla u državi članici izdavateljici.

Prilikom unosa upozorenja za uhićenje radi predaje, preslika originalnog EUN-a unosi se u SIS II. Moguće je unijeti prijevod EUN-a na jedan ili više službenih jezika institucija Unije.

Također, ako su dostupni, upozorenju se dodaju fotografije i otisci prstiju osobe.

Odgovarajuće informacije, uključujući EUN ili ZI, dostavljene u vezi s traženim osobama za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja, dostupne su uredu SIRENE kad je uneseno upozorenje. Izvršava se provjera kako bi se osiguralo da su informacije potpune i pravilno prikazane.

Države članice također mogu unijeti više od jednog EUN-a po upozorenju za uhićenje. Odgovornost je države članice izdavateljice da izbriše EUN koji postane nevaljan, da provjeri postoje li drugi europski uhidbeni nalozi priloženi upozorenju te da prema potrebi proširi upozorenje.

Osim EUN-a koji je država članica priložila upozorenju za uhićenje također je moguće priložiti prijevode EUN-a, ako je potrebno u odvojenim binarnim datotekama.

Za skenirane dokumente koji se prilažu upozorenjima, koliko je to moguće, upotrebljava se minimalna razlučivost od 150 DPI.

3.2   Višestruka upozorenja

Za opće postupke vidjeti odjeljak 2.2.

Osim toga, primjenjuju se sljedeća pravila:

Više država članica može unijeti upozorenje za uhićenje za istu osobu. Ako su dvije ili više država članica izdale upozorenje za istu osobu, odluku o tome koji će se nalog izvršiti u slučaju uhićenja donosi izvršno pravosudno tijelo u državi članici u kojoj se vrši uhićenje. Ured SIRENE države članice izvršiteljice šalje obrazac G svakoj predmetnoj državi članici.

3.3   Zlouporabljeni identitet

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.1.

3.4   Unos drugog imena

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.2.

U slučaju upozorenja za uhićenje, ured SIRENE koristi se poljem 011 obrasca A
   (24) (u trenutku unosa upozorenja) ili naknadno obrascem M za obavješćivanje drugih država članica o drugim imenima u vezi s upozorenjem za uhićenje, ako su te informacije dostupne uredu SIRENE.

3.5   Dopunske informacije koje se šalju državama članicama

Prilikom izdavanja upozorenja, dopunske informacije u vezi s upozorenjem šalju se svim državama članicama.

Informacije iz odjeljka 3.5.1. šalju se drugim uredima SIRENE korištenjem obrascem A istodobno s unosom upozorenja. Sve daljnje informacije potrebne radi identifikacije šalju se nakon savjetovanja i/ili na zahtjev druge države članice.

U slučaju kad postoji više EUN-a ili ZI-ja za istu osobu, ispunjavaju se posebni obrasci A za svaki od EUN-a ili ZI-ja.

EUN/ZI i obrazac A sadržavaju dovoljno detaljnih podataka (osobito u odjeljku (e) EUN-a: „opis okolnosti u kojima je (su) kazneno(-a) djelo(-a) počinjeno(-a), uključujući vrijeme i mjesto”, polja 042, 043, 044, 045: „opis okolnosti”) kako bi ostali uredi SIRENE provjerili upozorenje. U Dodatku 3. objašnjavaju se potrebne informacije i njihova veza s poljima u EUN-u.

Ako se EUN zamijeni ili ukine, to se navodi u polju 267 obrasca A (članak 26. Odluke o SIS-u II) ili u polju 044 obrasca A (zahtjev za izručenje/prenesena upozorenja) sljedećim tekstom: This form replaces the form (reference number) referring to EAW (reference number) issued on (date) (ovaj obrazac zamjenjuje obrazac (referentni broj) koji se odnosi na europski uhidbeni nalog (referentni broj) izdan dana (datum)).

3.5.1.   Dopunske informacije koje se šalju u vezi s privremenim uhićenjem

3.5.1.1   Kad se unosi upozorenje na temelju i EUN-a i zahtjeva za izručenje (ZI)

Kad se unosi upozorenje za uhićenje radi izručenja, dopunske informacije šalju se svim državama članicama korištenjem obrascem A. Ako podaci u upozorenju i dopunske informacije poslane državama članicama u vezi s EUN-om nisu dostatni za izručenje, dostavljaju se dodatne informacije.

U polju 239 navodi se da se obrazac odnosi na EUN i ZI.

3.5.1.2   Kad se izdaje upozorenje samo na temelju ZI-ja

Kad se unosi upozorenje za uhićenje radi izručenja, dopunske informacije šalju se svim državama članicama korištenjem obrascem A.

U polju 239 navodi se da se obrazac odnosi na ZI.

3.6   Dodavanje oznake

Za opća pravila vidjeti odjeljak 2.6.

Ako se barem jedan EUN koji je priložen upozorenju može izvršiti, upozorenje se ne označava.

Ako EUN sadržava više od jednog kaznenog djela, a predaja se može izvršiti u odnosu na barem jedno od tih kaznenih djela, upozorenje se ne označava.

Kako je naglašeno u odjeljku 2.6., označeno upozorenje na temelju članka 26. Odluke o SIS-u II tijekom razdoblja trajanja oznake smatra se unesenim u svrhu obavješćivanja o mjestu gdje se osoba za koju je izdano upozorenje nalazi.

3.6.1.   Sustavni zahtjev za dodavanje oznake upozorenjima o osobama za koje se traži uhićenje radi izručenja u slučajevima kad se ne primjenjuje Okvirna odluka 2002/584/PUP

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | u slučaju upozorenja o osobama za koje se traži uhićenje radi izručenja, ako se ne primjenjuje Odluka 2002/584/PUP, ured SIRENE može zatražiti od drugog (drugih) ureda SIRENE da sustavno doda (dodaju) oznaku upozorenjima o njegovim državljanima unesenima na temelju članka 26. Odluke o SIS-u II; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju upozorenja o osobama za koje se traži uhićenje radi izručenja, ako se ne primjenjuje Odluka 2002/584/PUP, ured SIRENE može zatražiti od drugog (drugih) ureda SIRENE da sustavno doda (dodaju) oznaku upozorenjima o njegovim državljanima unesenima na temelju članka 26. Odluke o SIS-u II;

| (b) | svaki ured SIRENE koji želi tako postupiti šalje pisani zahtjev drugom (drugim) uredu (uredima) SIRENE; |
| --- | --- |

(b)

svaki ured SIRENE koji želi tako postupiti šalje pisani zahtjev drugom (drugim) uredu (uredima) SIRENE;

| (c) | svaki ured SIRENE kojem je upućen takav zahtjev dodaje oznaku za predmetnu državu članicu neposredno nakon izdavanja upozorenja; |
| --- | --- |

(c)

svaki ured SIRENE kojem je upućen takav zahtjev dodaje oznaku za predmetnu državu članicu neposredno nakon izdavanja upozorenja;

| (d) | oznaka ostaje sve dok ured SIRENE koji ju je zatražio ne zatraži njezino brisanje. |
| --- | --- |

(d)

oznaka ostaje sve dok ured SIRENE koji ju je zatražio ne zatraži njezino brisanje.

3.7   Mjere ureda SIRENE po primitku upozorenja za uhićenje

Kad ured SIRENE primi obrazac A, u najkraćem mogućem roku on pretražuje sve dostupne izvore da bi se pokušala pronaći osoba. Ako informacije koje je dostavila država članica izdavateljica nisu dostatne za odobrenje države članice primateljice, to ne smije spriječiti odvijanje potraga. Država članica primateljica provodi potrage u opsegu u kojem je to dopušteno prema nacionalnom pravu.

Ako je upozorenje za uhićenje potvrđeno te je osoba pronađena ili uhićena u državi članici, tada ured SIRENE primatelj može proslijediti informacije sadržane u obrascu A nadležnom tijelu države članice koje izvršava EUN ili ZI. Ako se traži original EUN-a ili ZI-ja, dostavlja ga pravosudno tijelo izdavanja izravno pravosudnom tijelu izvršenja (osim ako država članica izdavateljica i/ili primateljica nisu dogovorile alternativne aranžmane).

3.8   Razmjena informacija nakon pronađenog podatka

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.3.

Osim toga, primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | o pronađenom podatku o osobi za koju je izdano upozorenje za uhićenje uvijek se odmah obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice. Nakon slanja obrasca G ured SIRENE države članice izvršiteljice o pronađenom podatku prema potrebi telefonski obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice; |
| --- | --- |

(a)

o pronađenom podatku o osobi za koju je izdano upozorenje za uhićenje uvijek se odmah obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice. Nakon slanja obrasca G ured SIRENE države članice izvršiteljice o pronađenom podatku prema potrebi telefonski obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice;

| (b) | ako je potrebno, ured SIRENE države članice izdavateljice zatim šalje sve važne i konkretne informacije o posebnim mjerama koje će poduzeti ured SIRENE države članice izvršiteljice; |
| --- | --- |

(b)

ako je potrebno, ured SIRENE države članice izdavateljice zatim šalje sve važne i konkretne informacije o posebnim mjerama koje će poduzeti ured SIRENE države članice izvršiteljice;

| (c) | u polju 091 obrasca G navodi se tijelo nadležno za primanje EUN-a ili ZI-ja, potpuni podaci za kontakt tog tijela (poštanska adresa, telefon i, ako postoje, telefaks i adresa elektroničke pošte), referentni broj (ako postoji), nadležna osoba (ako postoji), zahtijevani jezik, rok i način dostave; |
| --- | --- |

(c)

u polju 091 obrasca G navodi se tijelo nadležno za primanje EUN-a ili ZI-ja, potpuni podaci za kontakt tog tijela (poštanska adresa, telefon i, ako postoje, telefaks i adresa elektroničke pošte), referentni broj (ako postoji), nadležna osoba (ako postoji), zahtijevani jezik, rok i način dostave;

| (d) | osim toga, ured SIRENE države članice izdavateljice obavješćuje druge urede SIRENE o pronađenom podatku koristeći se obrascem M, ako je utvrđena jasna veza s određenim državama članicama na temelju činjenica iz predmeta i pokrenutih daljnjih istraga; |
| --- | --- |

(d)

osim toga, ured SIRENE države članice izdavateljice obavješćuje druge urede SIRENE o pronađenom podatku koristeći se obrascem M, ako je utvrđena jasna veza s određenim državama članicama na temelju činjenica iz predmeta i pokrenutih daljnjih istraga;

| (e) | uredi SIRENE mogu dostavljati daljnje informacije o upozorenjima na temelju članka 26. Odluke o SIS-u II i pri tome mogu djelovati u ime pravosudnih tijela ako te informacije ulaze u okvir uzajamne pravne pomoći. |
| --- | --- |

(e)

uredi SIRENE mogu dostavljati daljnje informacije o upozorenjima na temelju članka 26. Odluke o SIS-u II i pri tome mogu djelovati u ime pravosudnih tijela ako te informacije ulaze u okvir uzajamne pravne pomoći.

3.9   Razmjena dopunskih informacija o predaji ili izručenju

Kad nadležna pravosudna tijela uredu SIRENE države članice izvršiteljice dostave informacije o tome može li doći do predaje ili izručenja osobe za koju je izdano upozorenje za uhićenje, taj ured SIRENE odmah te informacije prosljeđuje uredu SIRENE države članice izdavateljice, koristeći se obrascem M, pri čemu se u polju 083 navodi „SURRENDER” (predaja) ili „EXTRADITION” (izručenje) (25). Detaljni dogovori za predaju ili izručenje dostavljaju se prema potrebi preko ureda SIRENE u najkraćem mogućem roku.

3.10   Razmjena dopunskih informacija o tranzitu preko druge države članice

Ako je potreban provoz neke osobe, ured SIRENE države članice kroz koju se provoz treba odvijati pruža potrebne informacije i potporu na temelju zahtjeva ureda SIRENE države članice izdavateljice ili nadležnog pravosudnog tijela, koji joj šalje ured SIRENE koristeći se obrascem M, pri čemu se na početku polja 083 navodi „TRANSIT” (tranzit).

3.11   Brisanje upozorenja nakon predaje ili izručenja

Brisanje upozorenja radi predaje ili izručenja provodi se nakon što je osoba predana ili izručena nadležnim tijelima države članice izdavateljice, ali se također može provesti kad nadležno pravosudno tijelo prema nacionalnom pravu ukine sudsku odluku na kojoj se upozorenje temeljilo.

4.   UPOZORENJA O ZABRANI ULASKA ILI BORAVKA (ČLANAK 24. UREDBE O SIS-u II)

Uvod

Razmjenom informacija o državljanima trećih zemalja, o kojima je izdano upozorenje u skladu s člankom 24. Uredbe o SIS-u II, državama članicama omogućuje se donošenje odluka u slučaju zahtjeva za ulazak ili vizu. Ako se osoba već nalazi na državnom području države članice, razmjenom informacija državnim se tijelima omogućuje poduzimanje odgovarajućih mjera radi izdavanja boravišnih dozvola, viza za dugotrajni boravak ili radi protjerivanja. U ovom odjeljku upućivanja na vize odnose se na vize za dugotrajni boravak, osim ako nije jasno objašnjeno drukčije (npr. viza za višekratni ulazak).

Provođenje postupaka obavješćivanja utvrđenih člankom 5. stavkom 4. Zakonika o schengenskim granicama te savjetodavnih postupaka utvrđenih člankom 25. Schengenske konvencije u nadležnosti je tijela odgovornih za granične kontrole te za izdavanje boravišnih dozvola i viza. Uredi SIRENE u te su postupke načelno uključeni samo da bi prenijeli dopunske informacije koje su izravno povezane s upozorenjima (npr. obavješćivanje o pronađenom podatku, razjašnjenje identiteta) ili da bi izbrisali upozorenja.

Ipak, uredi SIRENE mogu biti uključeni i u prijenos dopunskih informacija potrebnih za protjerivanje ili zabranu ulaska državljanina treće zemlje te mogu biti uključeni u prijenos svih dopunskih informacija naknadno nastalih na temelju tih mjera.

Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) ne primjenjuje se u Švicarskoj. Stoga se u slučaju pronađenog podatka o državljaninu treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje provode uobičajeni postupci savjetovanja između Švicarske, države članice izdavateljice i svih drugih država članica koje mogu imati relevantne informacije o pravu tog državljanina treće zemlje na slobodno kretanje.

4.1   Unos upozorenja

Prema članku 25. Uredbe o SIS-u II, posebna pravila primjenjuju se na državljane trećih zemalja koji uživaju pravo na slobodno kretanje u smislu Direktive 2004/38/EZ. Ured SIRENE koliko je to moguće stavlja na raspolaganje sve podatke koji su upotrijebljeni pri procjeni unosa upozorenja o zabrani ulaska ili boravka za osobe koje uživaju pravo na slobodno kretanje (27). U iznimnim slučajevima unosa upozorenja o državljaninu treće zemlje koji ima pravo na slobodno kretanje, ured SIRENE države članice izdavateljice šalje obrazac M svim drugim državama članicama na temelju informacija koje je dostavilo tijelo koje je unijelo upozorenje (vidjeti odjeljke 4.6. i 4.7.).

Osim toga, člankom 26. Uredbe o SIS-u II propisano je da se, pod određenim posebnim uvjetima, unose i upozorenja koja se odnose na državljane trećih zemalja na koje se primjenjuje restriktivna mjera u svrhu sprečavanja ulaska ili tranzita preko državnog područja država članica, koja je donesena u skladu s člankom 29. Ugovora o Europskoj uniji (28). Upozorenja unosi i ažurira nadležno tijelo države članice koja predsjedava Vijećem Europske unije u trenutku donošenja mjere. Ako ta država članica nema pristup SIS-u II ili upozorenjima na temelju članka 24. Uredbe o SIS-u II, tu odgovornost preuzima država članica koja će sljedeća predsjedati Vijećem Europske unije i ima pristup SIS-u II, uključujući pristup upozorenjima na temelju članka 24. Uredbe o SIS-u II.

Države članice uspostavljaju potrebne postupke za unos, ažuriranje i brisanje tih upozorenja.

4.2   Višestruka upozorenja

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.2.

4.3   Zlouporabljeni identitet

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.1.

Problemi mogu nastati kad se državljanin treće zemlje za kojeg je izdano upozorenje o zabrani ulaska ili boravka pri pokušaju ulaska nezakonito koristi identitetom državljanina države članice. Ako se takva situacija otkrije, nadležna tijela države članice mogu se upozoriti na pravilnu uporabu funkcije zlouporabljenog identiteta unutar SIS-a II. Upozorenja o zabrani ulaska ne izdaju se za glavni identitet državljanina države članice.

4.4   Unos drugog imena

Za opća pravila vidjeti odjeljak 2.11.2.

4.5   Razmjena podataka pri izdavanju boravišnih dozvola ili viza

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ne dovodeći u pitanje posebni postupak razmjene informacija koji se odvija u skladu s člankom 25. Schengenske konvencije i ne dovodeći u pitanje odjeljak 4.8., koji se odnosi na razmjenu informacija slijedom pronađenog podatka o državljaninu treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje (u tom slučaju obvezno je savjetovanje s uredom SIRENE države članice izdavateljice), država članica izvršiteljica može obavijestiti državu članicu izdavateljicu da je tijekom postupka izdavanja boravišne dozvole ili vize pronađen podatak o upozorenju o zabrani ulaska. Država članica izdavateljica može zatim obavijestiti druge države članice koristeći se obrascem M, prema potrebi; |
| --- | --- |

(a)

ne dovodeći u pitanje posebni postupak razmjene informacija koji se odvija u skladu s člankom 25. Schengenske konvencije i ne dovodeći u pitanje odjeljak 4.8., koji se odnosi na razmjenu informacija slijedom pronađenog podatka o državljaninu treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje (u tom slučaju obvezno je savjetovanje s uredom SIRENE države članice izdavateljice), država članica izvršiteljica može obavijestiti državu članicu izdavateljicu da je tijekom postupka izdavanja boravišne dozvole ili vize pronađen podatak o upozorenju o zabrani ulaska. Država članica izdavateljica može zatim obavijestiti druge države članice koristeći se obrascem M, prema potrebi;

| (b) | ako je tako zatraženo, u skladu s nacionalnim pravom, uredi SIRENE predmetnih država članica mogu pomoći u prijenosu potrebnih informacija odgovarajućim tijelima odgovornima za izdavanje boravišnih dozvola i viza. |
| --- | --- |

(b)

ako je tako zatraženo, u skladu s nacionalnim pravom, uredi SIRENE predmetnih država članica mogu pomoći u prijenosu potrebnih informacija odgovarajućim tijelima odgovornima za izdavanje boravišnih dozvola i viza.

4.5.1.   Posebni postupci predviđeni člankom 25. Schengenske konvencije

Postupak u skladu s člankom 25. stavkom 1. Schengenske konvencije

Ako država članica koja namjerava izdati boravišnu dozvolu ili vizu otkrije da je dotični podnositelj zahtjeva predmet upozorenja o zabrani ulaska ili boravka koje je izdala druga država članica, savjetuje se s državom članicom izdavateljicom preko ureda SIRENE. Država članica koja namjerava izdati boravišnu dozvolu ili vizu koristi se obrascem N za obavješćivanje države članice izdavateljice o odluci o izdavanju boravišne dozvole ili vize. Ako država članica odluči izdati boravišnu dozvolu ili vizu, upozorenje se briše. Osobu je unatoč tome moguće staviti na nacionalni popis upozorenja o zabrani ulaska države članice izdavateljice.

Postupak u skladu s člankom 25. stavkom 2. Schengenske konvencije

Ako država članica koja je unijela upozorenje o zabrani ulaska ili boravka otkrije da je osobi koja je predmet upozorenja izdana boravišna dozvola ili viza, pokreće postupak savjetovanja s državom članicom koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu preko ureda SIRENE. Država članica koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu koristi se obrascem O za obavješćivanje države članice izdavateljice o odluci hoće li ili neće povući boravišnu dozvolu ili vizu. Ako ta država članica odluči zadržati boravišnu dozvolu ili vizu, upozorenje se briše. Osobu je unatoč tome moguće staviti na nacionalni popis upozorenja o zabrani ulaska države članice.

Savjetovanje preko ureda SIRENE korištenjem obrascem O poduzima se i ako država članica koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu naknadno otkrije da postoji upozorenje o zabrani ulaska ili boravka te osobe uneseno u SIS II (29).

Ako treća država članica (tj. ona koja nije izdala boravišnu dozvolu i ona koja nije izdala upozorenje) otkrije da postoji upozorenje o državljaninu treće zemlje koji ima boravišnu dozvolu jedne od država članica, obavješćuje državu članicu koja je izdala dozvolu i državu članicu koja je izdala upozorenje preko ureda SIRENE korištenjem obrascem H.

Ako je postupkom iz članka 25. Schengenske konvencije omogućeno brisanje upozorenja o zabrani ulaska ili boravka, uredi SIRENE, poštujući svoje nacionalno pravo, nude svoju potporu ako se to zahtijeva.

4.5.2.   Posebni postupci propisani u članku 5. stavku 4. točkama (a) i (c) Zakonika o schengenskim granicama

Postupak u slučajevima iz članka 5. stavka 4. točke (a)

U skladu s člankom 5. stavkom 4. točkom (a) Zakonika o schengenskim granicama, državljaninu treće zemlje koji je subjekt upozorenja o zabrani ulaska ili boravka te istodobno ima boravišnu dozvolu ili vizu za višekratni ulazak koju je izdala jedna od država članica, dopušta se ulazak u svrhu tranzita do države članice koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu za višekratni ulazak prilikom prelaska granice u trećoj državi članici. Ulazak može biti odbijen ako je ta država članica izdala nacionalno upozorenje o zabrani ulaska. U oba slučaja, na zahtjev nadležnog tijela, ured SIRENE države članice u koju ta osoba nastoji ući šalje uredima SIRENE dviju predmetnih država članica poruku (obrazac H, ako je provoz dopušten/obrazac G, ako je ulazak odbijen) obavještavajući ih o proturječnosti te zahtijevajući da se međusobno savjetuju kako bi se izbrisalo upozorenje u SIS-u II ili ukinula boravišna dozvola/viza. Također može zahtijevati obavijest o ishodu bilo kojeg savjetovanja.

Ako dotični državljanin treće zemlje pokuša ući u državu članicu koja je unijela upozorenje u SIS II, ta država članica može odbiti njegov ulazak. Međutim, na zahtjev nadležnog tijela, ured SIRENE te države članice savjetuje se s uredom SIRENE države članice koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu kako bi se nadležnom tijelu omogućilo da utvrdi postoje li dostatni razlozi za povlačenje boravišne dozvole/vize. Država članica koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu koristi se obrascem O za obavješćivanje države članice izdavateljice o odluci hoće li ili neće povući boravišnu dozvolu ili vizu. Ako ta država članica odluči zadržati boravišnu dozvolu ili vizu, upozorenje se briše. Osobu je unatoč tome moguće staviti na nacionalni popis upozorenja o zabrani ulaska države članice.

Ako ta osoba pokuša ući u državu članicu koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu, omogućuje joj se ulazak na državno područje, ali se ured SIRENE te države članice, na zahtjev nadležnog tijela, savjetuje s uredom SIRENE države članice izdavateljice kako bi se odgovarajućim nadležnim tijelima omogućilo da odluče o povlačenju boravišne dozvole ili vize ili brisanju upozorenja. Država članica koja je izdala boravišnu dozvolu ili vizu koristi se obrascem O za obavješćivanje države članice izdavateljice o odluci hoće li ili neće povući boravišnu dozvolu ili vizu. Ako ta država članica odluči da je boravišna dozvola ili viza i dalje valjana, upozorenje se briše. Osobu je unatoč tome moguće staviti na nacionalni popis upozorenja o zabrani ulaska države članice.

Postupak u slučajevima iz članka 5. stavka 4. točke (c)

U skladu s člankom 5. stavkom 4. točkom (c) država članica iz humanitarnih razloga, zbog nacionalnih interesa ili zbog međunarodnih obveza može odstupiti od načela da se osobi za koju je izdano upozorenje o zabrani ulaska zabrani ulazak. Na zahtjev nadležnog tijela, ured SIRENE države članice koja je osobi odobrila ulazak obavješćuje o tome ured SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem H.

4.6   Zajednička pravila u pogledu postupaka iz odjeljka 4.5.

| (a) | Ured SIRENE države članice koja je izdala ili namjerava izdati ili zadržati boravišnu dozvolu ili vizu za dugotrajni boravak po postupku savjetovanja šalje samo jedan obrazac N ili obrazac O kako bi obavijestio državu članicu koja je izdala ili planira izdati upozorenje o zabrani ulaska o konačnoj odluci o odobravanju, zadržavanju ili ukidanju boravišne dozvole ili vize. |
| --- | --- |

(a)

Ured SIRENE države članice koja je izdala ili namjerava izdati ili zadržati boravišnu dozvolu ili vizu za dugotrajni boravak po postupku savjetovanja šalje samo jedan obrazac N ili obrazac O kako bi obavijestio državu članicu koja je izdala ili planira izdati upozorenje o zabrani ulaska o konačnoj odluci o odobravanju, zadržavanju ili ukidanju boravišne dozvole ili vize.

| (b) | Postupak savjetovanja je postupak u svrhe članka 25. stavka 1. Schengenske konvencije ili postupak u svrhe članka 25. stavka 2. Schengenske konvencije. |
| --- | --- |

(b)

Postupak savjetovanja je postupak u svrhe članka 25. stavka 1. Schengenske konvencije ili postupak u svrhe članka 25. stavka 2. Schengenske konvencije.

| (c) | Kad se obrazac M, G ili H pošalje u okviru postupka savjetovanja, može se označiti natuknicom „consultation procedure” (postupak savjetovanja). (obrazac M: polje 083; obrazac G: polje 086; obrazac H: polje 083). |
| --- | --- |

(c)

Kad se obrazac M, G ili H pošalje u okviru postupka savjetovanja, može se označiti natuknicom „consultation procedure” (postupak savjetovanja). (obrazac M: polje 083; obrazac G: polje 086; obrazac H: polje 083).

4.7   Razmjena informacija slijedom pronađenog podatka i prilikom zabrane ulaska ili protjerivanja iz schengenskog prostora

Ne dovodeći u pitanje posebne postupke povezane s razmjenom podataka u skladu s člankom 5. stavkom 4. točkama (a) i (c) Zakonika o schengenskim granicama te ne dovodeći u pitanje odjeljak 4.8. koji se odnosi na razmjenu informacija slijedom pronađenog podatka o državljaninu treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje (u tom slučaju obvezno je savjetovanje s državom članicom izdavateljicom preko njezina ureda SIRENE), država članica može tražiti da bude obaviještena o svakom pronađenom podatku u vezi s upozorenjima o zabrani ulaska ili boravka koja je sama unijela.

Uredi SIRENE država članica koje su unijele upozorenja o zabrani ulaska ne obavješćuju se nužno o svim pronađenim podacima po službenoj dužnosti, već ih se može obavijestiti u iznimnim okolnostima. Ovisno o poduzetoj mjeri, obrazac G ili obrazac H može se u svakom slučaju poslati, ako su, na primjer, potrebne dopunske informacije. Obrazac G šalje se uvijek kad postoji pronađeni podatak o osobi koja uživa pravo na slobodno kretanje.

Neovisno o odredbama prethodnog stavka, kako je određeno u odjeljku 10., svi uredi SIRENE dostavljaju statističke podatke o pronađenim podacima o svim inozemnim upozorenjima na svojem državnom području.

Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | država članica može zatražiti da bude obaviještena o svakom pronađenom podatku u vezi s upozorenjima o zabrani ulaska ili boravka koja je sama izdala. Svaka država članica koja želi iskoristiti ovu mogućnost traži to od druge države članice pisanim putem; |
| --- | --- |

(a)

država članica može zatražiti da bude obaviještena o svakom pronađenom podatku u vezi s upozorenjima o zabrani ulaska ili boravka koja je sama izdala. Svaka država članica koja želi iskoristiti ovu mogućnost traži to od druge države članice pisanim putem;

| (b) | država članica izvršiteljica može preuzeti inicijativu i obavijestiti državu članicu izdavateljicu da je pronađen podatak o upozorenju i da državljaninu treće zemlje nije odobren ulazak ili da je protjeran sa schengenskog područja; |
| --- | --- |

(b)

država članica izvršiteljica može preuzeti inicijativu i obavijestiti državu članicu izdavateljicu da je pronađen podatak o upozorenju i da državljaninu treće zemlje nije odobren ulazak ili da je protjeran sa schengenskog područja;

| (c) | čim su poduzete mjere na temelju pronađenog podatka, ured SIRENE države članice izvršiteljice šalje obrazac G uredu SIRENE države članice izdavateljice; obrazac G šalje se i u slučaju pronađenog podatka kad je potrebno više informacija za izvršenje mjere; |
| --- | --- |

(c)

čim su poduzete mjere na temelju pronađenog podatka, ured SIRENE države članice izvršiteljice šalje obrazac G uredu SIRENE države članice izdavateljice; obrazac G šalje se i u slučaju pronađenog podatka kad je potrebno više informacija za izvršenje mjere;

| (d) | nakon zaprimanja informacija iz točke (c) od države članice izdavateljice:






  i. | ako je mjera izvršena, država članica izvršiteljica obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem M (ne drugim obrascem G za isti pronađeni podatak); |
| --- | --- | --- |

(d)

nakon zaprimanja informacija iz točke (c) od države članice izdavateljice:

i.

ako je mjera izvršena, država članica izvršiteljica obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem M (ne drugim obrascem G za isti pronađeni podatak);

| ii. | ako mjera nije izvršena, država članica izvršiteljica obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem H ili |
| --- | --- |

ii.

ako mjera nije izvršena, država članica izvršiteljica obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem H ili

| iii. | ako je potrebno dodatno savjetovanje, to će se provesti s pomoću obrasca M; |
| --- | --- |

iii.

ako je potrebno dodatno savjetovanje, to će se provesti s pomoću obrasca M;

| iv. | za posljednju razmjenu obrazaca u okviru postupka savjetovanja koristi se obrazac N ili obrazac O. |
| --- | --- |

iv.

za posljednju razmjenu obrazaca u okviru postupka savjetovanja koristi se obrazac N ili obrazac O.

| (e) | ako na svojem državnom području država članica otkrije državljanina treće zemlje za kojeg je izdano upozorenje, ured SIRENE države članice izdavateljice prosljeđuje na zahtjev podatke potrebne za povratak dotične osobe. Ovisno o potrebama države članice izvršiteljice te se informacije dostavljaju na obrascu M i uključuju sljedeće:






  — | vrstu i razlog odluke, |
| --- | --- | --- |

(e)

ako na svojem državnom području država članica otkrije državljanina treće zemlje za kojeg je izdano upozorenje, ured SIRENE države članice izdavateljice prosljeđuje na zahtjev podatke potrebne za povratak dotične osobe. Ovisno o potrebama države članice izvršiteljice te se informacije dostavljaju na obrascu M i uključuju sljedeće:

—

vrstu i razlog odluke,

| — | tijelo izdavanja odluke, |
| --- | --- |

—

tijelo izdavanja odluke,

| — | datum odluke, |
| --- | --- |

—

datum odluke,

| — | datum uručenja (datum kad je odluka uručena), |
| --- | --- |

—

datum uručenja (datum kad je odluka uručena),

| — | datum izvršenja, |
| --- | --- |

—

datum izvršenja,

| — | datum kad odluka istječe ili trajanje valjanosti, |
| --- | --- |

—

datum kad odluka istječe ili trajanje valjanosti,

| — | podatak je li osoba osuđivana i vrstu kazne. |
| --- | --- |

—

podatak je li osoba osuđivana i vrstu kazne.

Ako se osobu o kojoj je izdano upozorenje presrelo na granici, slijede se postupci iz Zakonika o schengenskim granicama i postupci države članice izdavateljice.

Može doći do hitne potrebe za razmjenom dopunskih informacija preko ureda SIRENE u konkretnim slučajevima da bi se sa sigurnošću utvrdio identitet osobe.

4.8   Razmjena informacija slijedom pronađenog podatka o državljaninu treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje

Na državljane trećih zemalja koji uživaju pravo na slobodno kretanje u smislu Direktive 2004/38/EZ primjenjuju se posebna pravila (30).

Ako je pronađen podatak o državljaninu treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje u smislu Direktive 2004/38/EZ, primjenjuju se posebna pravila (no vidjeti uvod u odjeljku 4. o položaju Švicarske). Primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | na zahtjev nadležnog tijela, ured SIRENE države članice izvršiteljice odmah kontaktira s uredom SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem G da bi dobio potrebne informacije za odlučivanje bez odgode o mjerama koje treba poduzeti; |
| --- | --- |

(a)

na zahtjev nadležnog tijela, ured SIRENE države članice izvršiteljice odmah kontaktira s uredom SIRENE države članice izdavateljice koristeći se obrascem G da bi dobio potrebne informacije za odlučivanje bez odgode o mjerama koje treba poduzeti;

| (b) | nakon primitka zahtjeva za informacije, ured SIRENE države članice izdavateljice odmah počinje prikupljati tražene informacije te ih šalje u najkraćem mogućem roku uredu SIRENE države članice izvršiteljice; |
| --- | --- |

(b)

nakon primitka zahtjeva za informacije, ured SIRENE države članice izdavateljice odmah počinje prikupljati tražene informacije te ih šalje u najkraćem mogućem roku uredu SIRENE države članice izvršiteljice;

| (c) | ako te informacije još nisu dostupne, ured SIRENE države članice izdavateljice provjerava s nadležnim tijelom može li se upozorenje čuvati u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. Ako nadležno tijelo odluči čuvati upozorenje, ured SIRENE države članice izdavateljice o tome obavješćuje sve druge urede SIRENE koristeći se obrascem M; |
| --- | --- |

(c)

ako te informacije još nisu dostupne, ured SIRENE države članice izdavateljice provjerava s nadležnim tijelom može li se upozorenje čuvati u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. Ako nadležno tijelo odluči čuvati upozorenje, ured SIRENE države članice izdavateljice o tome obavješćuje sve druge urede SIRENE koristeći se obrascem M;

| (d) | država članica izvršiteljica obavješćuje preko svojeg ureda SIRENE ured SIRENE države članice izdavateljice je li tražena mjera izvršena (koristeći se obrascem M) ili ne (koristeći se obrascem H) (31). |
| --- | --- |

(d)

država članica izvršiteljica obavješćuje preko svojeg ureda SIRENE ured SIRENE države članice izdavateljice je li tražena mjera izvršena (koristeći se obrascem M) ili ne (koristeći se obrascem H) (31).

4.9   Razmjena informacija ako, u slučaju da nema pronađenog podatka, država članica otkrije da postoji upozorenje o zabrani ulaska za državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje

Ako, u slučaju da nema pronađenog podatka, država članica otkrije da postoji upozorenje o zabrani ulaska za državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje, ured SIRENE te države članice, na zahtjev nadležnog tijela, o tome obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice slanjem obrasca M.

Ako te informacije još nisu dostupne, ured SIRENE države članice izdavateljice provjerava s nadležnim tijelom može li se upozorenje čuvati u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. Ako nadležno tijelo odluči čuvati upozorenje, ured SIRENE države članice izdavateljice o tome obavješćuje sve druge urede SIRENE koristeći se obrascem M.

4.10   Brisanje upozorenja o zabrani ulaska ili boravka

Ne dovodeći u pitanje posebne postupke propisane člankom 25. Schengenske konvencije i člankom 5. stavkom 4. točkama (a) i (c) Zakonika o schengenskim granicama, upozorenja o zabrani ulaska ili boravka za državljane trećih zemalja brišu se na temelju:

| (a) | isteka valjanosti upozorenja; |
| --- | --- |

(a)

isteka valjanosti upozorenja;

| (b) | odluke o brisanju nadležnog tijela države članice izdavateljice; |
| --- | --- |

(b)

odluke o brisanju nadležnog tijela države članice izdavateljice;

| (c) | isteka roka za zabranu ulaska kad nadležno tijelo države članice izdavateljice odredi datum isteka valjanosti svoje odluke ili |
| --- | --- |

(c)

isteka roka za zabranu ulaska kad nadležno tijelo države članice izdavateljice odredi datum isteka valjanosti svoje odluke ili

| (d) | stjecanja državljanstva jedne od država članica. Ako stjecanje državljanstva utvrdi ured SIRENE države članice koja nije država članica izdavateljica, prva se savjetuje s uredom SIRENE države članice izdavateljice i, prema potrebi, šalje obrazac J, u skladu s postupkom za ispravak i brisanje podataka za koje se utvrdi da su pravno ili činjenično netočni (vidjeti odjeljak 2.7.). |
| --- | --- |

(d)

stjecanja državljanstva jedne od država članica. Ako stjecanje državljanstva utvrdi ured SIRENE države članice koja nije država članica izdavateljica, prva se savjetuje s uredom SIRENE države članice izdavateljice i, prema potrebi, šalje obrazac J, u skladu s postupkom za ispravak i brisanje podataka za koje se utvrdi da su pravno ili činjenično netočni (vidjeti odjeljak 2.7.).

5.   UPOZORENJA O NESTALIM OSOBAMA (ČLANAK 32. ODLUKE O SIS-u II)

5.1   Višestruka upozorenja

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.2.

5.2   Zlouporabljeni identitet

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.1.

5.3   Unos drugog imena

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.2.

5.4   Dodavanje oznake

U okolnostima koje se mogu javiti kad se pronađe podatak u vezi s upozorenjem o nestaloj osobi, nadležna tijela u državi članici izvršiteljici odlučuju da se zatražena mjera ne poduzima i/ili da se u vezi s upozorenjem neće poduzeti nikakve daljnje mjere. Ta se odluka može donijeti čak i ako nadležna tijela države članice izdavateljice odluče zadržati upozorenje u SIS-u II. U tim okolnostima država članica izvršiteljica može zatražiti oznaku nakon što je pronađen podatak. Za dodavanje oznake poštuju se opći postupci opisani u odjeljku 2.6.

Ne postoje alternativne mjere koje treba poduzeti za upozorenja radi skrivenih ili namjenskih provjera.

5.5   Osiguravanje opisnih detalja o nestalim maloljetnicima i drugim osobama za koje se procijeni da su ugrožene

Uredi SIRENE imaju trenutačan pristup svim odgovarajućim dopunskim informacijama na nacionalnoj razini u pogledu upozorenja o nestalim osobama kako bi mogli dati svoj puni doprinos postizanju uspjeha u slučajevima, olakšavanju utvrđivanja identiteta osobe i brzom osiguravanju dopunskih informacija o pitanjima koja su povezane s predmetom. Odgovarajuće dopunske informacije mogu posebno obuhvaćati nacionalne odluke o skrbništvu nad djetetom ili ugroženom osobom ili zahtjeve za uporabu mehanizama za upozorenja o nestaloj djeci („Child Alert”).

S obzirom na to da neće sve ugrožene nestale osobe prelaziti nacionalne granice, odluke o dostavljanju dopunskih informacija (o opisnim detaljima) i njihovim primateljima donose se od slučaja do slučaja, pri čemu se uzima u obzir čitav raspon okolnosti. Nakon donošenja odluke na nacionalnoj razini o potrebnom opsegu slanja takvih dopunskih informacija, ured SIRENE države članice izdavateljice, prema potrebi, poduzima jednu od sljedećih mjera:

| (a) | zadržava informacije kako bi drugoj državi članici, na njezin zahtjev, mogao proslijediti dopunske informacije; |
| --- | --- |

(a)

zadržava informacije kako bi drugoj državi članici, na njezin zahtjev, mogao proslijediti dopunske informacije;

| (b) | odgovarajućem uredu SIRENE prosljeđuje obrazac M ako istrage upućuju na moguće odredište nestale osobe; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajućem uredu SIRENE prosljeđuje obrazac M ako istrage upućuju na moguće odredište nestale osobe;

| (c) | na temelju okolnosti nestanka, prosljeđuje obrazac M svim odgovarajućim uredima SIRENE za potrebe osiguravanja svih podataka o dotičnoj osobi u kratkom vremenu. |
| --- | --- |

(c)

na temelju okolnosti nestanka, prosljeđuje obrazac M svim odgovarajućim uredima SIRENE za potrebe osiguravanja svih podataka o dotičnoj osobi u kratkom vremenu.

U slučaju posebno ugrožene nestale osobe, polje 311 obrasca M počinje riječju „URGENT” (hitno) i objašnjenjem razloga za hitnost. (Ako nestali maloljetnik nema pratnju (32), kao objašnjenje navode se riječi „Unaccompanied minor” (maloljetnik bez pratnje).) Ta hitnost može se potkrijepiti telefonskim pozivom, u kojem se ističe važnost obrasca M i njegova hitna priroda.

Za posebno ugrožene nestale osobe upotrebljava se zajednička metoda za unos strukturiranih dopunskih informacija po usuglašenom redoslijedu (33). To se unosi u polje 083 obrasca M.

Kad ured SIRENE primi informacije, on ih, kako bi što više povećao mogućnosti za utvrđivanje mjesta gdje se osoba nalazi, na razuman i ciljan način, prema potrebi prosljeđuje:

| (a) | odgovarajućim graničnim kontrolnim točkama; |
| --- | --- |

(a)

odgovarajućim graničnim kontrolnim točkama;

| (b) | upravnim i policijskim tijelima koja su nadležna za utvrđivanje mjesta gdje se osoba nalazi i za njezinu zaštitu; |
| --- | --- |

(b)

upravnim i policijskim tijelima koja su nadležna za utvrđivanje mjesta gdje se osoba nalazi i za njezinu zaštitu;

| (c) | odgovarajućim konzularnim tijelima države članice izdavateljice, nakon pronađenog podatka u SIS-u II. |
| --- | --- |

(c)

odgovarajućim konzularnim tijelima države članice izdavateljice, nakon pronađenog podatka u SIS-u II.

5.6   Razmjena informacija nakon pronađenog podatka

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.3.

Osim toga, primjenjuju se sljedeća pravila:

| (a) | koliko je to najviše moguće, uredi SIRENE obavješćuju o potrebnim medicinskim pojedinostima dotičnih nestalih osoba ako treba poduzeti mjere za njihovu zaštitu.
  Dostavljene informacije čuvaju se samo dok je to nužno potrebno te se njima koristi isključivo za potrebe liječenja dotične osobe; |
| --- | --- |

(a)

koliko je to najviše moguće, uredi SIRENE obavješćuju o potrebnim medicinskim pojedinostima dotičnih nestalih osoba ako treba poduzeti mjere za njihovu zaštitu.

Dostavljene informacije čuvaju se samo dok je to nužno potrebno te se njima koristi isključivo za potrebe liječenja dotične osobe;

| (b) | ured SIRENE države članice izvršiteljice uvijek obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o mjestu gdje se osoba nalazi; |
| --- | --- |

(b)

ured SIRENE države članice izvršiteljice uvijek obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o mjestu gdje se osoba nalazi;

| (c) | u skladu s člankom 33. stavkom 2. Odluke o SIS-u II, osoba koja je prijavila nestanak osobe obavješćuje se o mjestu gdje se nalazi nestala punoljetna osoba samo uz pristanak nestale osobe (34). Suglasnost mora biti u pisanom obliku ili o njoj barem mora postojati pisani trag. U slučajevima kad se suglasnost ne daje, to se čini u pisanom obliku ili se službeno bilježi. Međutim, nadležna tijela mogu obavijestiti osobu koja je prijavila nestanak druge osobe o činjenici da je upozorenje obrisano slijedom pronađenog podatka. |
| --- | --- |

(c)

u skladu s člankom 33. stavkom 2. Odluke o SIS-u II, osoba koja je prijavila nestanak osobe obavješćuje se o mjestu gdje se nalazi nestala punoljetna osoba samo uz pristanak nestale osobe (34). Suglasnost mora biti u pisanom obliku ili o njoj barem mora postojati pisani trag. U slučajevima kad se suglasnost ne daje, to se čini u pisanom obliku ili se službeno bilježi. Međutim, nadležna tijela mogu obavijestiti osobu koja je prijavila nestanak druge osobe o činjenici da je upozorenje obrisano slijedom pronađenog podatka.

5.7   Brisanje upozorenja o nestalim osobama

Bude li država članica izdavateljica pri brisanju znatno kasnila, o tome se obavješćuje ured SIRENE države članice izvršiteljice da bi se upozorenju dodala oznaka kako je opisano u odjeljku 5.4. Priručnika SIRENE.

5.7.1.   Maloljetnici

Upozorenje se briše kad:

| (a) | je slučaj riješen (npr. maloljetnik se vratio u domovinu, nadležna tijela države članice izvršiteljice donesu odluku o skrbništvu nad djetetom); |
| --- | --- |

(a)

je slučaj riješen (npr. maloljetnik se vratio u domovinu, nadležna tijela države članice izvršiteljice donesu odluku o skrbništvu nad djetetom);

| (b) | upozorenju istekne valjanost ili |
| --- | --- |

(b)

upozorenju istekne valjanost ili

| (c) | nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku. |
| --- | --- |

(c)

nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku.

5.7.2.   Odrasli za koje se ne traže zaštitne mjere

Upozorenje se briše kad:

| (a) | je izvršena mjera koju treba poduzeti (država članica izvršiteljica utvrdila je mjesto gdje se osoba nalazi); |
| --- | --- |

(a)

je izvršena mjera koju treba poduzeti (država članica izvršiteljica utvrdila je mjesto gdje se osoba nalazi);

| (b) | upozorenju istekne valjanost ili |
| --- | --- |

(b)

upozorenju istekne valjanost ili

| (c) | nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku. |
| --- | --- |

(c)

nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku.

5.7.3.   Odrasli za koje se traže zaštitne mjere

Upozorenje se briše kad:

| (a) | je izvršena mjera koju treba poduzeti (osoba pod zaštitom); |
| --- | --- |

(a)

je izvršena mjera koju treba poduzeti (osoba pod zaštitom);

| (b) | upozorenju istekne valjanost ili |
| --- | --- |

(b)

upozorenju istekne valjanost ili

| (c) | nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku. |
| --- | --- |

(c)

nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku.

U skladu s nacionalnim pravom, upozorenje za osobu koja je pod službenom zaštitom može se zadržati dok se ta osoba ne vrati u domovinu.

6.   UPOZORENJA O OSOBAMA KOJE SE TRAŽE ZBOG SUDJELOVANJA U PRAVOSUDNOM POSTUPKU (ČLANAK 34. ODLUKE O SIS-u II)

6.1   Višestruka upozorenja

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.2.

6.2   Zlouporabljeni identitet

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.1.

6.3   Unos drugog imena

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.2.

6.4   Razmjena informacija nakon pronađenog podatka

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.3.

Osim toga, primjenjuju se sljedeća pravila:

| (a) | stvarno mjesto boravišta ili prebivališta utvrđuje se s pomoću svih mjera dopuštenih nacionalnim pravom države članice gdje je osoba pronađena; |
| --- | --- |

(a)

stvarno mjesto boravišta ili prebivališta utvrđuje se s pomoću svih mjera dopuštenih nacionalnim pravom države članice gdje je osoba pronađena;

| (b) | prema potrebi uspostavljaju se nacionalni postupci kako bi se osiguralo da se upozorenja čuvaju u SIS-u II samo onoliko koliko je to potrebno da se ispuni svrha radi koje su unesena. |
| --- | --- |

(b)

prema potrebi uspostavljaju se nacionalni postupci kako bi se osiguralo da se upozorenja čuvaju u SIS-u II samo onoliko koliko je to potrebno da se ispuni svrha radi koje su unesena.

Uredi SIRENE mogu dostavljati daljnje informacije o upozorenjima unesenima na temelju članka 34. Odluke o SIS-U II i pri tome mogu djelovati u ime pravosudnih tijela ako te informacije ulaze u okvir uzajamne pravne pomoći.

6.5   Brisanje upozorenja o osobama koje se traže zbog sudjelovanja u pravosudnom postupku

Upozorenje se briše kad:

| (a) | nadležno tijelo države članice izdavateljice primi obavijest o mjestu gdje se osoba nalazi. Ako na temelju proslijeđene informacije nije moguće djelovati (npr. netočna adresa ili ne postoji stalno prebivalište), ured SIRENE države članice izdavateljice o tome obavješćuje ured SIRENE države članice izvršiteljice kako bi se riješio problem; |
| --- | --- |

(a)

nadležno tijelo države članice izdavateljice primi obavijest o mjestu gdje se osoba nalazi. Ako na temelju proslijeđene informacije nije moguće djelovati (npr. netočna adresa ili ne postoji stalno prebivalište), ured SIRENE države članice izdavateljice o tome obavješćuje ured SIRENE države članice izvršiteljice kako bi se riješio problem;

| (b) | upozorenju istekne valjanost ili |
| --- | --- |

(b)

upozorenju istekne valjanost ili

| (c) | nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku. |
| --- | --- |

(c)

nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku.

Ako je pronađen podatak u državi članici te su pojedinosti o adresi proslijeđene državi članici izdavateljici i naknadno pronađenim podatkom u toj državi članici upućuje se na iste pojedinosti o adresi, pronađeni podatak bilježi se u državi članici izvršiteljici, ali ni pojedinosti o adresi ni obrazac G ne šalju se ponovo državi članici izdavateljici. U takvim slučajevima država članica izvršiteljica obavješćuje državu članicu izdavateljicu o ponavljajućim pronađenim podacima, a država članica izdavateljica razmatra potrebu zadržavanja upozorenja.

7.   UPOZORENJA RADI SKRIVENIH I NAMJENSKIH PROVJERA (ČLANAK 36. ODLUKE O SIS-u II)

7.1   Višestruka upozorenja

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.2.

7.2   Zlouporabljeni identitet

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.1.

7.3   Unos drugog imena

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.11.2.

7.4   Obavješćivanje ostalih država članica pri izdavanju upozorenja

Kad izdaje upozorenje, ured SIRENE države članice izdavateljice obavješćuje sve ostale urede SIRENE koristeći se obrascem M u sljedećim slučajevima:

| (a) | upozorenje radi skrivene ili namjenske provjere izdaje se uz zahtjev da se o pronađenim podacima bez odgode izvijesti ured SIRENE koji je izdao upozorenje; u obrascu M navodi se sljedeće „ARTICLE 36(2) of the SIS II Decision – immediate action” or „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision- immediate action” (ČLANAK 36. STAVAK 2. Odluke o SIS-u II – hitne mjere ili ČLANAK 36. STAVAK 3. Odluke o SIS-u II – hitne mjere). Osim toga treba navesti i opravdanje hitnih mjera u polju 083 obrasca M ili |
| --- | --- |

(a)

upozorenje radi skrivene ili namjenske provjere izdaje se uz zahtjev da se o pronađenim podacima bez odgode izvijesti ured SIRENE koji je izdao upozorenje; u obrascu M navodi se sljedeće „ARTICLE 36(2) of the SIS II Decision – immediate action” or „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision- immediate action” (ČLANAK 36. STAVAK 2. Odluke o SIS-u II – hitne mjere ili ČLANAK 36. STAVAK 3. Odluke o SIS-u II – hitne mjere). Osim toga treba navesti i opravdanje hitnih mjera u polju 083 obrasca M ili

| (b) | tijelo odgovorno za nacionalnu sigurnost zatraži izdavanje upozorenja u skladu s člankom 36. stavkom 3. Odluke o SIS-u II; u obrascu M navodi se tekst „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision” (ČLANAK 36. STAVAK 3. Odluke o SIS-u II). |
| --- | --- |

(b)

tijelo odgovorno za nacionalnu sigurnost zatraži izdavanje upozorenja u skladu s člankom 36. stavkom 3. Odluke o SIS-u II; u obrascu M navodi se tekst „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision” (ČLANAK 36. STAVAK 3. Odluke o SIS-u II).

Ako je to upozorenje izdano u skladu s člankom 36. stavkom 3. Odluke o SIS-u II, obrazac M u polju 080 sadržava naziv tijela koje traži unos upozorenja, prvo na jeziku države članice izdavateljice, a zatim i na engleskome jeziku, te njegove kontaktne podatke u polju 081 u formatu koji ne zahtijeva prijevod.

Povjerljivost određenih informacija štiti se u skladu s nacionalnim pravom, uključujući odvajanje kontakata među uredima SIRENE od bilo kakvih kontakata među službama koje su odgovorne za nacionalnu sigurnost.

7.5   Dodavanje oznake

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.6.

Ne postoje alternativne mjere koje treba poduzeti za upozorenja radi skrivenih ili namjenskih provjera.

Osim toga, ako tijelo nadležno za nacionalnu sigurnost u državi članici izvršiteljici odluči da upozorenje zahtijeva oznaku, kontaktira sa svojim nacionalnim uredom SIRENE i obavješćuje ga da se mjere koje treba poduzeti ne mogu provesti. Ured SIRENE zatim zahtijeva dodavanje oznake slanjem obrasca F uredu SIRENE države članice izdavateljice. Kao i s ostalim zahtjevima za dodavanje oznake navodi se općeniti razlog. Međutim, osjetljive se stvari ne objavljuju (vidjeti odjeljak 7.6.(b) u nastavku).

7.6   Razmjena informacija nakon pronađenog podatka

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.3.

Osim toga, primjenjuju se sljedeća pravila:

| a) | kad se pronađe podatak o upozorenju izdanom u skladu s člankom 36. stavkom 3. Odluke o SIS-u II, ured SIRENE države članice izvršiteljice obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o rezultatima (skrivena ili namjenska provjera) putem obrasca G. Istodobno ured SIRENE države članice izvršiteljice obavješćuje vlastito tijelo odgovorno za nacionalnu sigurnost; |
| --- | --- |

a)

kad se pronađe podatak o upozorenju izdanom u skladu s člankom 36. stavkom 3. Odluke o SIS-u II, ured SIRENE države članice izvršiteljice obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o rezultatima (skrivena ili namjenska provjera) putem obrasca G. Istodobno ured SIRENE države članice izvršiteljice obavješćuje vlastito tijelo odgovorno za nacionalnu sigurnost;

| b) | za zaštitu povjerljivosti informacija potreban je poseban postupak. Stoga se svaki kontakt među tijelima koja su odgovorna za nacionalnu sigurnost odvija odvojeno od kontakta među uredima SIRENE. Slijedom toga, o detaljnim razlozima za traženje oznake raspravlja se izravno među tijelima odgovornima za nacionalnu sigurnost, a ne preko ureda SIRENE; |
| --- | --- |

b)

za zaštitu povjerljivosti informacija potreban je poseban postupak. Stoga se svaki kontakt među tijelima koja su odgovorna za nacionalnu sigurnost odvija odvojeno od kontakta među uredima SIRENE. Slijedom toga, o detaljnim razlozima za traženje oznake raspravlja se izravno među tijelima odgovornima za nacionalnu sigurnost, a ne preko ureda SIRENE;

| c) | ako se pronađe podatak za upozorenje za koje se taj pronađeni podatak odmah mora prijaviti, treba bez odgode poslati obrazac G uredu SIRENE države članice izdavateljice. |
| --- | --- |

c)

ako se pronađe podatak za upozorenje za koje se taj pronađeni podatak odmah mora prijaviti, treba bez odgode poslati obrazac G uredu SIRENE države članice izdavateljice.

7.7   Brisanje upozorenja radi skrivene i namjenske provjere

Upozorenje se briše kad:

| (a) | upozorenju istekne valjanost ili |
| --- | --- |

(a)

upozorenju istekne valjanost ili

| (b) | nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku o brisanju. |
| --- | --- |

(b)

nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku o brisanju.

7.8   Sustavi za automatsko prepoznavanje registarskih pločica (ANPR)

Vidjeti odjeljak 9.

8.   UPOZORENJA O PREDMETIMA KOJI SE ODUZIMAJU ILI UPOTREBLJAVAJU KAO DOKAZ (ČLANAK 38. ODLUKE O SIS-u II)

8.1   Višestruka upozorenja

Vidjeti opći postupak u odjeljku 2.2.

8.2   Upozorenja o vozilu

8.2.1.   Provjera višestrukih upozorenja o vozilu

Obvezni elementi za opis identiteta pri provjeri višestrukih upozorenja o vozilu uključuju:

| (a) | broj registarskih pločica i/ili |
| --- | --- |

(a)

broj registarskih pločica i/ili

| (b) | identifikacijski broj vozila (VIN). |
| --- | --- |

(b)

identifikacijski broj vozila (VIN).

Oba broja mogu biti navedena u SIS-u II.

Ako se, prilikom unosa novog upozorenja, utvrdi da isti VIN broj i/ili broj registarskih pločica već postoji u SIS-u II, pretpostavlja se da će novo upozorenje za posljedicu imati višestruka upozorenja o istom vozilu. Međutim, taj način provjere učinkovit je samo ako su upotrijebljeni isti opisni elementi. Usporedba stoga nije uvijek moguća.

Ured SIRENE upozorava korisnike na probleme koji se mogu pojaviti kad je samo jedan od brojeva uspoređen, na VIN blizance i na ponovnu uporabu registarskih pločica. Pozitivan rezultat ne znači automatski da postoji pronađeni podatak, a negativan rezultat ne znači da ne postoji upozorenje o vozilu.

Elementi za opis identiteta koji su upotrijebljeni za utvrđivanje postoje li dva jednaka unosa za isto vozilo detaljno su navedeni u odjeljku 2.2.3.

Postupci savjetovanja za provjeru višestrukih i neusklađenih upozorenja koje uredi SIRENE primjenjuju za vozila isti su kao i za osobe. Za opće postupke vidjeti odjeljak 2.2.

Ured SIRENE države članice izdavateljice vodi evidenciju o svim zahtjevima za unos dodatnog upozorenja koji su, nakon savjetovanja, odbijeni na temelju prethodno navedenih odredaba, sve dok upozorenje ne bude obrisano.

8.2.2.   VIN blizanci

VIN blizanac je vozilo uneseno u SIS II, istog tipa i s istim identifikacijskim brojem vozila (VIN) kao i originalno proizvedeno vozilo (npr. traktor i motocikl s istim VIN brojem ne pripadaju ovoj kategoriji). Da bi se izbjegle negativne posljedice višekratnog oduzimanja originalno proizvedenih vozila s istim VIN brojem, primjenjuje se sljedeći posebni postupak:

| (a) | ako se utvrdi mogućnost VIN blizanca, ured SIRENE, prema potrebi:






  i. | osigurava da upozorenje u SIS-u II ne sadržava pogrešku i da su informacije u vezi s upozorenjem potpune koliko god je to moguće; |
| --- | --- | --- |

(a)

ako se utvrdi mogućnost VIN blizanca, ured SIRENE, prema potrebi:

i.

osigurava da upozorenje u SIS-u II ne sadržava pogrešku i da su informacije u vezi s upozorenjem potpune koliko god je to moguće;

| ii. | provjerava okolnosti slučaja koje su uzrokovale upozorenje u SIS-u II; |
| --- | --- |

ii.

provjerava okolnosti slučaja koje su uzrokovale upozorenje u SIS-u II;

| iii. | istražuje povijest obaju vozila, počevši od njihove proizvodnje; |
| --- | --- |

iii.

istražuje povijest obaju vozila, počevši od njihove proizvodnje;

| iv. | zahtijeva temeljiti pregled oduzetog vozila, posebno njegova VIN broja, kako bi se potvrdilo radi li se o originalno proizvedenom vozilu. |
| --- | --- |

iv.

zahtijeva temeljiti pregled oduzetog vozila, posebno njegova VIN broja, kako bi se potvrdilo radi li se o originalno proizvedenom vozilu.

Svi uključeni uredi SIRENE blisko surađuju u poduzimanju takvih mjera.

| (b) | ako je potvrđeno postojanje VIN blizanca, država članica izdavateljica razmatra je li potrebno zadržati upozorenje u SIS-u II. Ako država članica odluči zadržati upozorenje u SIS-u II, država članica izdavateljica:






  i. | u upozorenje dodaje povezanu primjedbu „Suspicion of clone” (Sumnja na klon) (35); |
| --- | --- | --- |

(b)

ako je potvrđeno postojanje VIN blizanca, država članica izdavateljica razmatra je li potrebno zadržati upozorenje u SIS-u II. Ako država članica odluči zadržati upozorenje u SIS-u II, država članica izdavateljica:

i.

u upozorenje dodaje povezanu primjedbu „Suspicion of clone” (Sumnja na klon) (35);

| ii. | poziva vlasnika originalno proizvedenog vozila da, uz izričitu suglasnost i prema nacionalnom pravu, uredu SIRENE države članice izdavateljice dostavi sve odgovarajuće informacije koje su potrebne da bi se izbjegle negativne posljedice pogrešne identifikacije; |
| --- | --- |

ii.

poziva vlasnika originalno proizvedenog vozila da, uz izričitu suglasnost i prema nacionalnom pravu, uredu SIRENE države članice izdavateljice dostavi sve odgovarajuće informacije koje su potrebne da bi se izbjegle negativne posljedice pogrešne identifikacije;

| iii. | šalje obrazac M putem svojih ureda SIRENE svim drugim uredima, uključujući, prema potrebi, oznake ili značajke koje opisuju originalno proizvedeno vozilo i omogućuju razlikovanje od vozila unesenog u SIS II. U polju 083 obrasca M jasno se navode riječi „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (originalno proizvedeno vozilo); |
| --- | --- |

iii.

šalje obrazac M putem svojih ureda SIRENE svim drugim uredima, uključujući, prema potrebi, oznake ili značajke koje opisuju originalno proizvedeno vozilo i omogućuju razlikovanje od vozila unesenog u SIS II. U polju 083 obrasca M jasno se navode riječi „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (originalno proizvedeno vozilo);

| (c) | ako korisnik pretraživanjem SIS-a II pronađe primjedbu „sumnja na klon” u vezi s vozilom, kontaktira s nacionalnim uredom SIRENE kako bi dobio dodatne informacije za pojašnjenje je li vozilo koje se provjerava traženo vozilo ili originalno proizvedeno vozilo; |
| --- | --- |

(c)

ako korisnik pretraživanjem SIS-a II pronađe primjedbu „sumnja na klon” u vezi s vozilom, kontaktira s nacionalnim uredom SIRENE kako bi dobio dodatne informacije za pojašnjenje je li vozilo koje se provjerava traženo vozilo ili originalno proizvedeno vozilo;

| (d) | ako se tijekom provjere utvrdi da informacije na obrascu M više nisu aktualne, ured SIRENE države članice izvršiteljice kontaktira s uredom SIRENE države članice izdavateljice kako bi provjerio trenutačno pravno vlasništvo vozila. Potonji ured SIRENE u skladu s tim šalje novi obrazac M i u polju 083 obrasca M jasno navodi riječi „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (originalno proizvedeno vozilo). |
| --- | --- |

(d)

ako se tijekom provjere utvrdi da informacije na obrascu M više nisu aktualne, ured SIRENE države članice izvršiteljice kontaktira s uredom SIRENE države članice izdavateljice kako bi provjerio trenutačno pravno vlasništvo vozila. Potonji ured SIRENE u skladu s tim šalje novi obrazac M i u polju 083 obrasca M jasno navodi riječi „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (originalno proizvedeno vozilo).

8.3   Razmjena informacija nakon pronađenog podatka

Uredi SIRENE mogu dostavljati daljnje informacije o upozorenjima unesenima na temelju članka 38. Odluke o SIS-u II i pri tome mogu djelovati u ime pravosudnih tijela ako te informacije ulaze u okvir uzajamne pravne pomoći u skladu s nacionalnim pravom.

Uredi SIRENE šalju dopunske informacije u najkraćem mogućem roku koristeći se obrascem P, ako je to zatraženo u polju 089 obrasca G, kad je pronađen podatak o upozorenju radi oduzimanja ili upotrebe kao dokaza koje je izdano za vozilo, zrakoplov, plovilo, industrijsku opremu ili spremnik u skladu s člankom 38. Odluke o SIS-u II.

S obzirom na to da je zahtjev hitan i da stoga nije moguće odmah usporediti sve informacije, nije potrebno ispuniti sva polja u obrascu P. Međutim, ulažu se napori radi usporedbe informacija u vezi s glavnim poljima: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 i 169.

U slučaju pronađenog podatka o sastavnom dijelu predmeta koji je moguće identificirati, ured SIRENE države članice izvršiteljice obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog pogotka putem obrasca G, objašnjavajući u polju 090 (dodatne informacije) da se ne oduzima cijeli predmet već samo njegov sastavni dio ili sastavni dijelovi. Ako se istodobno pronađe više sastavnih dijelova, šalje se samo jedan obrazac G s obzirom na to da se oni odnose na jedno upozorenje. O svim naknadno pronađenim podacima o upozorenju obavješćuje se ured SIRENE države članice izdavateljice putem obrasca G. Upozorenje se ne briše osim ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u odjeljku 8.4.

8.4   Brisanje upozorenja o predmetima koji se oduzimaju ili upotrebljavaju kao dokaz u kaznenome postupku

Upozorenje se briše kad:

| (a) | se oduzme predmet ili poduzme jednakovrijedna mjera nakon što su naknadno razmijenjene potrebne dopunske informacije među uredima SIRENE ili se predmet uključi u drugi sudski ili upravni postupak (npr. sudski postupak o kupnji u dobroj vjeri, spornom vlasništvu ili pravna suradnja o dokazima); |
| --- | --- |

(a)

se oduzme predmet ili poduzme jednakovrijedna mjera nakon što su naknadno razmijenjene potrebne dopunske informacije među uredima SIRENE ili se predmet uključi u drugi sudski ili upravni postupak (npr. sudski postupak o kupnji u dobroj vjeri, spornom vlasništvu ili pravna suradnja o dokazima);

| (b) | upozorenju istekne valjanost ili |
| --- | --- |

(b)

upozorenju istekne valjanost ili

| (c) | nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku o brisanju. |
| --- | --- |

(c)

nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku o brisanju.

9.   SUSTAVI ZA AUTOMATSKO PREPOZNAVANJE REGISTARSKIH PLOČICA (ANPR)

Ti su sustavi važni za upozorenja na temelju članaka 36. i 38. Odluke o SIS-u II. Zbog raširene upotrebe sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica za potrebe kaznenog progona, postoji tehnička mogućnost da se u kratkom vremenu pronađu brojni podaci o vozilu ili registarskim pločicama.

S obzirom na to da se za neke sustave za automatsko prepoznavanje registarskih pločica brinu upravitelji, postoji mogućnost da se vozilo otkrije i poduzmu zatražene mjere. U tom slučaju, prije poduzimanja bilo kakvih mjera, korisnici sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica provjeravaju odnosi li se podatak pronađen s pomoću tog sustava na upozorenje na temelju članka 36. ili 38. Odluke o SIS-u II.

Međutim, za mnoge fiksno instalirane sustave za automatsko prepoznavanje registarskih pločica upravitelji se ne brinu stalno. Slijedom toga, iako će tehnologija zabilježiti prolazak vozila i podatak će biti pronađen, zatražene mjere možda neće biti poduzete.

Kad se za upozorenja na temelju članka 36. i 38. ne mogu poduzeti zatražene mjere, primjenjuje se sljedeći opći postupak:

jedan obrazac H šalje se za prvi pronađeni podatak. Ako je potrebno više informacija o kretanju vozila, ured SIRENE države članice izdavateljice mora kontaktirati s uredom SIRENE države članice izvršiteljice kako bi bilateralno raspravili potrebe za informacijama.

Za upozorenja na temelju članka 36. primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog podatka s pomoću jednog obrasca G i navođenjem riječi „ANPR” u polju 086. Ako je potrebno više informacija o kretanju vozila, ured SIRENE države članice izdavateljice kontaktira s uredom SIRENE države članice izvršiteljice; |
| --- | --- |

(a)

ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog podatka s pomoću jednog obrasca G i navođenjem riječi „ANPR” u polju 086. Ako je potrebno više informacija o kretanju vozila, ured SIRENE države članice izdavateljice kontaktira s uredom SIRENE države članice izvršiteljice;

| (b) | ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak o upozorenju radi namjenske provjere pri čemu se zatražena mjera nije mogla poduzeti, obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog podatka s pomoću obrasca H i navođenjem riječi „ANPR” u polju 083 i sljedećeg teksta: „This hit has been achieved by use of ANPR (ovaj je podatak pronađen upotrebom sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica). Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (Molimo vas da nas obavijestite želi li vaša država biti obaviještena o daljnjim podacima pronađenima s pomoću sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica za ovo vozilo ili registarske pločice ako se zatražena mjera nije mogla poduzeti); |
| --- | --- |

(b)

ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak o upozorenju radi namjenske provjere pri čemu se zatražena mjera nije mogla poduzeti, obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog podatka s pomoću obrasca H i navođenjem riječi „ANPR” u polju 083 i sljedećeg teksta: „This hit has been achieved by use of ANPR (ovaj je podatak pronađen upotrebom sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica). Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (Molimo vas da nas obavijestite želi li vaša država biti obaviještena o daljnjim podacima pronađenima s pomoću sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica za ovo vozilo ili registarske pločice ako se zatražena mjera nije mogla poduzeti);

| (c) | država članica izdavateljica odlučuje je li upozorenje postiglo svoju svrhu, treba li ga izbrisati te treba li održati bilateralne razgovore o potrebama za informacijama. |
| --- | --- |

(c)

država članica izdavateljica odlučuje je li upozorenje postiglo svoju svrhu, treba li ga izbrisati te treba li održati bilateralne razgovore o potrebama za informacijama.

Za upozorenja na temelju članka 38. primjenjuje se sljedeći postupak:

| (a) | kad je pronađen podatak i zatražena mjera poduzeta, ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog podatka s pomoću jednog obrasca G; |
| --- | --- |

(a)

kad je pronađen podatak i zatražena mjera poduzeta, ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog podatka s pomoću jednog obrasca G;

| (b) | kad je pronađen podatak i zatražena mjera poduzeta, ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog pogotka s pomoću obrasca H i navođenjem riječi „ANPR” u polju 083 i sljedećeg teksta: „This hit has been achieved by use of ANPR (ovaj je podatak pronađen upotrebom sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica). Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (molimo vas da nas obavijestite želi li vaša država biti obaviještena o daljnjim podacima pronađenima s pomoću sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica za ovo vozilo ili registarske pločice ako se zatražena mjera nije mogla poduzeti); |
| --- | --- |

(b)

kad je pronađen podatak i zatražena mjera poduzeta, ured SIRENE države članice koja je pronašla podatak obavješćuje ured SIRENE države članice izdavateljice o okolnostima pronađenog pogotka s pomoću obrasca H i navođenjem riječi „ANPR” u polju 083 i sljedećeg teksta: „This hit has been achieved by use of ANPR (ovaj je podatak pronađen upotrebom sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica). Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (molimo vas da nas obavijestite želi li vaša država biti obaviještena o daljnjim podacima pronađenima s pomoću sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica za ovo vozilo ili registarske pločice ako se zatražena mjera nije mogla poduzeti);

| (c) | kad primi takav obrazac H, ured SIRENE države članice izdavateljice savjetuje se s nadležnim tijelima koja su odgovorna za odlučivanje o potrebi primanja daljnjih obrazaca H ili informacija koje bilateralno prosljeđuje ured SIRENE države članice izvršiteljice. |
| --- | --- |

(c)

kad primi takav obrazac H, ured SIRENE države članice izdavateljice savjetuje se s nadležnim tijelima koja su odgovorna za odlučivanje o potrebi primanja daljnjih obrazaca H ili informacija koje bilateralno prosljeđuje ured SIRENE države članice izvršiteljice.

10.   STATISTIČKI PODACI

Jedanput godišnje uredi SIRENE izrađuju statističke podatke koji se šalju Agenciji i Komisiji. Statistički podaci šalju se, na zahtjev, i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i nadležnim nacionalnim tijelima za zaštitu podataka. Statistički podaci sadržavaju broj svake vrste obrazaca poslanih svakoj državi članici. Statistički podaci osobito sadržavaju broj pronađenih podataka i oznaka. Razlikuju se pronađeni podaci o upozorenjima koja je izdala druga država članica od pronađenih podataka o upozorenjima koja je izdala sama država članica.

Dodatkom 5. određuju se postupci i formati za dostavljanje statističkih podataka na temelju ovog odjeljka.”

---

(1)  Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.).

1

(2)  
  SL L 239, 22.9.2000., str. 19.

2

(3)  Odluka Izvršnog odbora od 22. prosinca 1994. o stupanju na snagu Konvencije o provedbi (SCH/Com-ex (94)29 rev. 2). SL L 239, 22.9.2000., str. 130.

3

(4)  Odluke Izvršnog odbora od 7. listopada 1997. (SCH/com-ex 97(27) rev. 4) za Italiju te (SCH/com-ex 97(28) rev. 4) za Austriju.

4

(5)  Odluka Vijeća 1999/848/EZ od 13. prosinca 1999. o punoj primjeni schengenske pravne stečevine u Grčkoj (SL L 327, 21.12.1999., str. 58.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2000/777/EZ od 1. prosinca 2000. o primjeni schengenske pravne stečevine u Danskoj, Finskoj i Švedskoj, te u Islandu i u Norveškoj (SL L 309, 9.12.2000., str. 24.).

6

(7)  Odluka Vijeća 2004/926/EZ od 22. prosinca 2004. o provedbi dijelova schengenske pravne stečevine od strane Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (SL L 395, 31.12.2004., str. 70.).

7

(8)  
  SL C 340, 10.11.1997., str. 92.

8

(9)  Sporazum s Republikom Islandom i Kraljevinom Norveškom o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 36.).

9

(10)  
  SL L 370, 17.12.2004., str. 78.

10

(11)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 3.

11

(12)  Uredba (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o pristupu drugoj generaciji Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) od strane službi država članica odgovornih za izdavanje potvrda o registraciji vozila (SL L 381, 28.12.2006., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., str. 1.).

13

(14)  Navedeno ne dovodi u pitanje druge zadatke povjerene uredima SIRENE na temelju odgovarajućeg zakonodavstva u okviru policijske suradnje, npr. u primjeni Okvirne odluke Vijeća 2006/960/PUP od 18. prosinca 2006. o pojednostavljenju razmjene informacija i obavještajnih podataka između tijela zaduženih za izvršavanje zakona u državama članicama Europske unije (SL L 386, 29.12.2006., str. 89.).

14

(15)  Odluka Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (SL L 121, 15.5.2009., str. 37.).

15

(16)  Vidjeti također Schengenski katalog, preporuke i najbolje prakse.

16

(17)  Ta druga domena postoji u tehničkom „predproizvodnom okruženju”.

17

(18)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

18

(19)  Okvirna odluka 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (SL L 350, 30.12.2008., str. 60.).

19

(20)  Uredba (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 286, 1.11.2011., str. 1.).

20

(21)  Neka prijevozna poduzeća upotrebljavaju druge referentne brojeve. U SIS-u II postoji mogućnost unosa serijskih brojeva koji nisu brojevi BIC.

21

(22)  S obzirom na to da serijski brojevi za predmete nisu standardizirani, moguće je, primjerice, da dva različita vatrena oružja različitih marki imaju isti serijski broj. Isto tako moguće je da predmet ima isti serijski broj kao i potpuno različit predmet, primjerice, izdani dokumenti i dio industrijske opreme. Tamo gdje je jasno da su serijski brojevi identični, ali predmeti očito nisu, nije potrebno savjetovanje među uredima SIRENE. Korisnike se može upozoriti da bi moglo doći do takve situacije. Osim toga, moguće je da je predmet kao što je putovnica ili automobil ukraden i to je prijavljeno u jednoj zemlji, a naknadno je prijavljeno i u zemlji podrijetla. To bi moglo dovesti do dvaju upozorenja o istom predmetu. Ako se otkrije takav slučaj, može ga riješiti ured SIRENE na koji se odnosi.

22

(23)  Za tehničku provedbu vidjeti dokument o razmjeni podataka među uredima SIRENE iz odjeljka 1.10.2.

23

(24)  Vidjeti bilješku 23.

24

(25)  Vidjeti i odjeljak 1.13.1. o navođenju hitnosti u obrascima SIRENE.

25

(26)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

26

(27)  Člankom 30. Direktive 2004/38/EZ predviđeno je da se osobu kojoj je odbijen ulazak o tome u pisanom obliku obavijesti i da je se u cijelosti obavijesti o razlozima na temelju kojih je odluka donesena, osim ako je to u suprotnosti s interesima državne sigurnosti.

27

(28)  U članku 26. Uredbe o SIS-u II upućuje se na članak 15. Ugovora o Europskoj uniji. Međutim, nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona taj članak 15. postao je članak 29. u pročišćenoj inačici Ugovora o Europskoj uniji.

28

(29)  U slučaju upozorenja o zabrani ulaska izdanih za članove obitelji građana EU-a, potrebno je podsjetiti da nije moguće rutinski izvršiti provjeru u SIS-u II prije izdavanja boravišne iskaznice za tu osobu. U članku 10. Direktive 2004/38/EZ navedeni su potrebni uvjeti za stjecanje prava boravka za više od tri mjeseca u državi članici domaćinu za članove obitelji građana Unije koji su državljani trećih zemalja. Na temelju tog popisa, koji je sveobuhvatan, nije moguće rutinsko savjetovanje sa SIS-om prije izdavanja boravišnih iskaznica. Člankom 27. stavkom 3. te Direktive određeno je da države članice mogu zahtijevati, ako to smatraju ključnim, podatke od drugih država članica samo u pogledu ranije kaznene evidencije (tj. ne cjelokupne podatke iz SIS-a II). Takvi zahtjevi ne smiju postati rutina.

29

(30)  U skladu s Direktivom 2004/38/EZ, osobi koja uživa pravo na slobodno kretanje može biti zabranjen ulazak ili boravak na temelju javnog poretka ili javne sigurnosti kad njezino ponašanje predstavlja stvarnu, trenutačnu i značajnu opasnost koja ugrožava neki temeljni interes društva te kad se poštuju drugi uvjeti utvrđeni u članku 27. stavku 2. te Direktive. Člankom 27. stavkom 2. propisano je: „Mjere poduzete zbog javnog poretka ili javne sigurnosti u skladu su s načelom proporcionalnosti i temelje se isključivo na osobnom ponašanju pojedinca. Postojanje ranije kaznene osude samo po sebi ne predstavlja razlog za poduzimanje takvih mjera. Osobno ponašanje dotičnog pojedinca mora predstavljati stvarnu, trenutačnu i značajnu opasnost koja ugrožava neki temeljni interes društva. Neprihvatljivi su razlozi koji nisu usko povezani s pojedinim slučajem ili se odnose na opću prevenciju.” Štoviše, postoje dodatna ograničenja za osobe koje uživaju pravo na trajni boravak kojima se može zabraniti ulazak ili boravak samo na temelju ozbiljnih razloga zaštite javnog poretka ili javne sigurnosti kao što je navedeno u članku 28. stavku 2. Direktive 2004/38/EZ.

30

(31)  U skladu s Direktivom 2004/38/EZ država članica izvršiteljica ne može ograničiti slobodno kretanje državljana trećih zemalja koji uživaju pravo na slobodu kretanja samo zato što država članica izdavateljica zadržava upozorenje, osim ako su ispunjeni uvjeti iz bilješke 29.

31

(32)  Maloljetnici bez pratnje su djeca, kako je definirano u članku 1. Konvencije o pravima djeteta od 20. studenoga 1989., koja su odvojena od oba roditelja i drugih srodnika i za koju se ne brine odrasla osoba koja je za to odgovorna prema zakonu ili običaju.

32

(33)  Podaci o nestanku:

33

| (a) | mjesto, datum i vrijeme nestanka; |
| --- | --- |

(a)

mjesto, datum i vrijeme nestanka;

| (b) | okolnosti nestanka; |
| --- | --- |

(b)

okolnosti nestanka;

Pojedinosti o nestaloj osobi:

| (c) | dob; |
| --- | --- |

(c)

dob;

| (d) | visina; |
| --- | --- |

(d)

visina;

| (e) | boja kože; |
| --- | --- |

(e)

boja kože;

| (f) | boja i oblik kose; |
| --- | --- |

(f)

boja i oblik kose;

| (g) | boja očiju; |
| --- | --- |

(g)

boja očiju;

| (h) | ostala tjelesna obilježja (npr. piercing, deformacije, amputacije, tetovaže, madeži, ožiljci itd.) |
| --- | --- |

(h)

ostala tjelesna obilježja (npr. piercing, deformacije, amputacije, tetovaže, madeži, ožiljci itd.)

| (i) | psihološke značajke: samoubilačka sklonost, duševna bolest, agresivno ponašanje itd.; |
| --- | --- |

(i)

psihološke značajke: samoubilačka sklonost, duševna bolest, agresivno ponašanje itd.;

| (j) | ostale pojedinosti: potrebno liječenje itd.; |
| --- | --- |

(j)

ostale pojedinosti: potrebno liječenje itd.;

| (k) | odjeća koju je osoba nosila u trenutku nestanka; |
| --- | --- |

(k)

odjeća koju je osoba nosila u trenutku nestanka;

| (l) | fotografija: dostupna ili ne; |
| --- | --- |

(l)

fotografija: dostupna ili ne;

| (m) | ante mortem obrazac: dostupan ili ne; |
| --- | --- |

(m)

ante mortem obrazac: dostupan ili ne;

ante mortem

Povezani podaci:

| (n) | osobe koje bi mogle pratiti nestalu osobu (i schengenski identifikacijski broj ako je dostupan); |
| --- | --- |

(n)

osobe koje bi mogle pratiti nestalu osobu (i schengenski identifikacijski broj ako je dostupan);

| (o) | vozila povezana sa slučajem (i schengenski identifikacijski broj ako je dostupan); |
| --- | --- |

(o)

vozila povezana sa slučajem (i schengenski identifikacijski broj ako je dostupan);

| (p) | ako je dostupno: broj mobilnog telefona/posljednja prijava (log-in), kontakt putem društvenih mreža na internetu. |
| --- | --- |

(p)

ako je dostupno: broj mobilnog telefona/posljednja prijava (log-in), kontakt putem društvenih mreža na internetu.

Nazivi samih različitih potpolja ne uključuju se u polje 083, već samo referentno slovo. Kad su pojedinosti već dostupne u poljima upozorenja, odgovarajuće informacije uključuju se u upozorenje, uključujući otiske prstiju ili fotografije.

(34)  Za pojašnjenja o suglasnosti u pogledu zaštite pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i slobodnom protoku takvih podataka vidjeti članak 2. točku (h) Direktive 95/46/EZ.

34

(35)  
  „Sumnja na klon” odnosi se na slučajeve u kojima su, primjerice, dokumenti za registraciju vozila ukradeni i upotrijebljeni za ponovnu registraciju drugog vozila iste marke, tipa i boje koje je također ukradeno.

35

---