# Az Európai Unió L 187/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 187 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. július 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 187

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. július 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1120 rendelete (2016. július 11.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1121 rendelete (2016. július 11.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1122 végrehajtási rendelete (2016. július 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1123 határozata (2016. június 17.) az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának releváns bizottságaiban az ENSZ 9., 11., 13., 13-H., 14., 16., 30., 41., 44., 49., 54., 55., 60., 64., 75., 78., 79., 83., 90., 106., 113., 115., 117., 129. és 134. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, az ENSZ 15. és 16. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a fékasszisztens-rendszerekről szóló új ENSZ-előírásokra, az elektronikus stabilizáló programról szóló új ENSZ-előírásra, az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerekről szóló új ENSZ-előírásra és a gumiabroncsok beszereléséről szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatok, az ENSZ-nek a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozó új globális műszaki előírására irányuló javaslat és az 1998-as globális megállapodás végrehajtásának javítását célzó új, 2. sz. különleges határozatra (S.R.2) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 9 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1124 határozata (2016. június 24.) a tagállamok által az Eurocontrol állandó bizottságában a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról | 13 |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2016/1125 határozata (2016. július 8.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Portugál Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1126 határozata (2016. április 4.) a tejről és zsírról szóló törvény keretében az általános egészségügyi ellenőrzési tevékenységekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 (2012/NN)) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2016) 1878. számú dokumentummal történt) | 16 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/1120 rendelete (2016. július 11.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2016/1121 rendelete (2016. július 11.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

4

A Bizottság (EU) 2016/1122 végrehajtási rendelete (2016. július 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/1123 határozata (2016. június 17.) az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának releváns bizottságaiban az ENSZ 9., 11., 13., 13-H., 14., 16., 30., 41., 44., 49., 54., 55., 60., 64., 75., 78., 79., 83., 90., 106., 113., 115., 117., 129. és 134. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, az ENSZ 15. és 16. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a fékasszisztens-rendszerekről szóló új ENSZ-előírásokra, az elektronikus stabilizáló programról szóló új ENSZ-előírásra, az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerekről szóló új ENSZ-előírásra és a gumiabroncsok beszereléséről szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatok, az ENSZ-nek a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozó új globális műszaki előírására irányuló javaslat és az 1998-as globális megállapodás végrehajtásának javítását célzó új, 2. sz. különleges határozatra (S.R.2) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

9

*

A Tanács (EU) 2016/1124 határozata (2016. június 24.) a tagállamok által az Eurocontrol állandó bizottságában a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

13

*

A Tanács (EU, Euratom) 2016/1125 határozata (2016. július 8.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Portugál Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

15

*

A Bizottság (EU) 2016/1126 határozata (2016. április 4.) a tejről és zsírról szóló törvény keretében az általános egészségügyi ellenőrzési tevékenységekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 (2012/NN)) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2016) 1878. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2016) 1878. számú dokumentummal történt)

16

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 173., 2014.6.12. ) | 30 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 173., 2014.6.12. )

( HL L 173., 2014.6.12. )

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1120 RENDELETE

(2016. július 11.)

a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A szénfekete (Carbon Black) kozmetikai termékekben színezékként való alkalmazását az 1223/2009/EK rendelet IV. mellékletének 126. hivatkozási számú bejegyzése engedélyezi. A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) elvégezte a (nanoszerkezetű) szénfekete (Carbon Black) kockázatelemzését és 2013. december 12-én véleményt (2) fogadott el, melyben megállapítja, hogy a nanoszerkezetű (legalább 20 nm-es elsődleges részecskeméretű) szénfekete (Carbon Black) színezékként legfeljebb 10 tömegszázalékos koncentrációban való használata kozmetikai termékekben nem hordja magában a káros hatások kockázatát az emberi egészségre nézve, amennyiben azt ép, egészséges bőrön alkalmazzák. |
| --- | --- |

(1)

A szénfekete (Carbon Black) kozmetikai termékekben színezékként való alkalmazását az 1223/2009/EK rendelet IV. mellékletének 126. hivatkozási számú bejegyzése engedélyezi. A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) elvégezte a (nanoszerkezetű) szénfekete (Carbon Black) kockázatelemzését és 2013. december 12-én véleményt (2) fogadott el, melyben megállapítja, hogy a nanoszerkezetű (legalább 20 nm-es elsődleges részecskeméretű) szénfekete (Carbon Black) színezékként legfeljebb 10 tömegszázalékos koncentrációban való használata kozmetikai termékekben nem hordja magában a káros hatások kockázatát az emberi egészségre nézve, amennyiben azt ép, egészséges bőrön alkalmazzák.

| (2) | Ezen túlmenően az FBTB egy további, 2014. szeptember 23-i véleményében (3) a permetadagolási megoldások/permetként kibocsátható termékek („sprayable applications/products”) fogalmának a nanoszerkezetű szénfekete (Carbon black) CI 77266, titán-dioxid és cink-oxid tekintetében való pontosításakor kifejtette, hogy a nanoszerkezetű szénfeketéről (Carbon Black) kiadott véleménye nem vonatkozik olyan alkalmazásokra, amelyek a szénfekete-nanorészecskék belélegzésének lehetősége miatt a felhasználó tüdejét érintő expozícióhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

(2)

Ezen túlmenően az FBTB egy további, 2014. szeptember 23-i véleményében (3) a permetadagolási megoldások/permetként kibocsátható termékek („sprayable applications/products”) fogalmának a nanoszerkezetű szénfekete (Carbon black) CI 77266, titán-dioxid és cink-oxid tekintetében való pontosításakor kifejtette, hogy a nanoszerkezetű szénfeketéről (Carbon Black) kiadott véleménye nem vonatkozik olyan alkalmazásokra, amelyek a szénfekete-nanorészecskék belélegzésének lehetősége miatt a felhasználó tüdejét érintő expozícióhoz vezethetnek.

| (3) | Az FBTB következtetései egy meghatározott tisztasági és szennyeződési profilú (nanoszerkezetű) szénfeketére (Carbon Black) vonatkoznak. Továbbá, mivel az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/45/EK bizottsági irányelvet (4) a 2008/128/EK irányelv (5) hatályon kívül helyezte, a nem nanoszerkezetű szénfeketére (Carbon black) megállapított tisztasági követelmények nem naprakészek, így azokat törölni kell. E követelményeket a nanoszerkezetű szénfeketére (Carbon black) megállapított tisztasági követelményekkel kell felváltani. |
| --- | --- |

(3)

Az FBTB következtetései egy meghatározott tisztasági és szennyeződési profilú (nanoszerkezetű) szénfeketére (Carbon Black) vonatkoznak. Továbbá, mivel az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/45/EK bizottsági irányelvet (4) a 2008/128/EK irányelv (5) hatályon kívül helyezte, a nem nanoszerkezetű szénfeketére (Carbon black) megállapított tisztasági követelmények nem naprakészek, így azokat törölni kell. E követelményeket a nanoszerkezetű szénfeketére (Carbon black) megállapított tisztasági követelményekkel kell felváltani.

| (4) | Az FBTB fenti véleményeinek tükrében a Bizottság a legfeljebb 10 tömegszázalékos koncentrációjú (az FBTB által megadott specifikáció szerinti) nanoszerkezetű szénfekete (Carbon Black) színezékként történő alkalmazását kozmetikai termékekben engedélyezettnek minősíti, kivéve az olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érintő expozícióhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

(4)

Az FBTB fenti véleményeinek tükrében a Bizottság a legfeljebb 10 tömegszázalékos koncentrációjú (az FBTB által megadott specifikáció szerinti) nanoszerkezetű szénfekete (Carbon Black) színezékként történő alkalmazását kozmetikai termékekben engedélyezettnek minősíti, kivéve az olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érintő expozícióhoz vezethetnek.

| (5) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében módosítani kell az 1223/2009/EK rendelet IV. mellékletét. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében módosítani kell az 1223/2009/EK rendelet IV. mellékletét.

| (6) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet IV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 59. o.

1

(2)  SCCS/1515/13, felülvizsgált változat, 2015. december 15., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_144.pdf.

2

(3)  SCCS/1539/14, felülvizsgált változat, 2015. június 25., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_163.pdf.

3

(4)  A Bizottság 1995. július 26-i 95/45/EK irányelve az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2008. december 22-i 2008/128/EK irányelve az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 6., 2009.1.10., 20. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az 1223/2009/EK rendelet IV. melléklete a következőképpen módosul:

| Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | Feltételek | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név | Színindexszám/A glosszáriumban megadott szám | CAS-szám | EK-szám | Szín | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| „126 | Szénfekete (Carbon black) | 77266 | 1333-86-4, 7440-44-0 | 215-609-9, 231-153-3, 931-328-0, 931-334-3 | Fekete | | | 97 %-nál nagyobb tisztaságú, a következő szennyeződési profil mellett: Hamutartalom ≤ 0,15 %, összes kén ≤ 0,65 %, összes PAH ≤ 500 ppb, valamint benzo[a]pirén ≤ 5 ppb, dibenz(a,h)antracén ≤ 5 ppb, összes As ≤ 3 ppm, összes Pb ≤ 10 ppm, összes Hg ≤ 1 ppm. | |
| 126a | Szénfekete (Carbon black) | 77266 (nanoszerkezetű)
  Szénfekete (Carbon Black) (nanoszerkezetű) | 1333-86-4, 7440-44-0 | 215-609-9, 231-153-3, 931-328-0, 931-334-3 | Fekete | | 10 % | Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érintő expozícióhoz vezethetnek.
  Csak a következő tulajdonságokkal rendelkező nanoanyagok alkalmazása engedélyezett:






  — | 97 %-nál nagyobb tisztaságú, a következő szennyeződési profil mellett: Hamutartalom ≤ 0,15 %, összes kén ≤ 0,65 %, összes PAH ≤ 500 ppb, valamint benzo[a]pirén ≤ 5 ppb, dibenz(a,h)antracén ≤ 5 ppb, összes As ≤ 3 ppm, összes Pb ≤ 10 ppm és összes Hg ≤ 1 ppm, |

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Feltételek

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név

Színindexszám/A glosszáriumban megadott szám

CAS-szám

EK-szám

Szín

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

„126

Szénfekete (Carbon black)

77266

1333-86-4, 7440-44-0

215-609-9, 231-153-3, 931-328-0, 931-334-3

Fekete

97 %-nál nagyobb tisztaságú, a következő szennyeződési profil mellett: Hamutartalom ≤ 0,15 %, összes kén ≤ 0,65 %, összes PAH ≤ 500 ppb, valamint benzo[a]pirén ≤ 5 ppb, dibenz(a,h)antracén ≤ 5 ppb, összes As ≤ 3 ppm, összes Pb ≤ 10 ppm, összes Hg ≤ 1 ppm.

126a

Szénfekete (Carbon black)

77266 (nanoszerkezetű)

Szénfekete (Carbon Black) (nanoszerkezetű)

1333-86-4, 7440-44-0

215-609-9, 231-153-3, 931-328-0, 931-334-3

Fekete

10 %

Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érintő expozícióhoz vezethetnek.

Csak a következő tulajdonságokkal rendelkező nanoanyagok alkalmazása engedélyezett:

—

97 %-nál nagyobb tisztaságú, a következő szennyeződési profil mellett: Hamutartalom ≤ 0,15 %, összes kén ≤ 0,65 %, összes PAH ≤ 500 ppb, valamint benzo[a]pirén ≤ 5 ppb, dibenz(a,h)antracén ≤ 5 ppb, összes As ≤ 3 ppm, összes Pb ≤ 10 ppm és összes Hg ≤ 1 ppm,

| — | Elsődleges részecskeméret ≥ 20nm.” |
| --- | --- |

—

Elsődleges részecskeméret ≥ 20nm.”

---

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1121 RENDELETE

(2016. július 11.)

a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az etil-N-alfa-dodekanoil-L-arginát-hidroklorid, amely a Kozmetikai Összetevők Nemzetközi Nevezéktana (INCI) értelmében az etil-lauroil-arginát HCl nevet kapta, jelenleg az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 197. bejegyzése és V. mellékletének 58. bejegyzése rendelkezései alá tartozik. Az említett rendelet V. mellékletének 58. bejegyzése értelmében az etil-lauroil-arginát HCl legfeljebb 0,4 tömegszázalékos koncentrációban használható kozmetikai termékek tartósítószereként, kivéve az ajakápolási és a szájápolási termékeket és spray-ket. |
| --- | --- |

(1)

Az etil-N-alfa-dodekanoil-L-arginát-hidroklorid, amely a Kozmetikai Összetevők Nemzetközi Nevezéktana (INCI) értelmében az etil-lauroil-arginát HCl nevet kapta, jelenleg az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 197. bejegyzése és V. mellékletének 58. bejegyzése rendelkezései alá tartozik. Az említett rendelet V. mellékletének 58. bejegyzése értelmében az etil-lauroil-arginát HCl legfeljebb 0,4 tömegszázalékos koncentrációban használható kozmetikai termékek tartósítószereként, kivéve az ajakápolási és a szájápolási termékeket és spray-ket.

| (2) | A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2013. szeptember 19-én szakvéleményt fogadott el az etil-lauroil-arginát HCl szájápolási termékekben való használatának biztonságáról (felülvizsgálva 2013. december 12-én) (2), és a véleményhez kiegészítést is fűzött 2014. december 16-án (felülvizsgálva 2015. március 25-én) (3). |
| --- | --- |

(2)

A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2013. szeptember 19-én szakvéleményt fogadott el az etil-lauroil-arginát HCl szájápolási termékekben való használatának biztonságáról (felülvizsgálva 2013. december 12-én) (2), és a véleményhez kiegészítést is fűzött 2014. december 16-án (felülvizsgálva 2015. március 25-én) (3).

| (3) | Az FBTB arra a következtetésre jutott, hogy az etil-lauroil-arginát HCl legfeljebb 0,15 tömegszázalékos koncentrációban használható biztonságosan szájvizek tartósítószerként, ám ez nem vonatkozik általában a szájápolási termékekre. Az FBTB azt is kifejtette, hogy az expozícióbecslések szerint a 3–9 éves gyermekeknél az étrendi és a kozmetikai expozíció összeadódásával előfordulhat a megengedhető napi bevitel túllépése. A tudományos bizottság így azt a véleményt adta, hogy az etil-lauroil-arginát HCl folyamatos használata szájvizek tartósítószereként ebben a koncentrációban nem biztonságos a gyermekek számára. |
| --- | --- |

(3)

Az FBTB arra a következtetésre jutott, hogy az etil-lauroil-arginát HCl legfeljebb 0,15 tömegszázalékos koncentrációban használható biztonságosan szájvizek tartósítószerként, ám ez nem vonatkozik általában a szájápolási termékekre. Az FBTB azt is kifejtette, hogy az expozícióbecslések szerint a 3–9 éves gyermekeknél az étrendi és a kozmetikai expozíció összeadódásával előfordulhat a megengedhető napi bevitel túllépése. A tudományos bizottság így azt a véleményt adta, hogy az etil-lauroil-arginát HCl folyamatos használata szájvizek tartósítószereként ebben a koncentrációban nem biztonságos a gyermekek számára.

| (4) | Az FBTB szakvéleményére figyelemmel az Európai Bizottság úgy véli, hogy az etil-lauroil-arginát HCl használatát legfeljebb 0,15 tömegszázalékos koncentrációban indokolt engedélyezni a szájvizekben, kivéve a 10 év alatti gyermekek számára. |
| --- | --- |

(4)

Az FBTB szakvéleményére figyelemmel az Európai Bizottság úgy véli, hogy az etil-lauroil-arginát HCl használatát legfeljebb 0,15 tömegszázalékos koncentrációban indokolt engedélyezni a szájvizekben, kivéve a 10 év alatti gyermekek számára.

| (5) | Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően kell módosítani. |
| --- | --- |

(5)

Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően kell módosítani.

| (6) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet V. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 59. o.

1

(2)  SCCS/1519/13.,http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_138.pdf.

2

(3)  SCCS/1543/14.,http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_166.pdf.

3

---

MELLÉKLET

Az1223/2009/EK rendelet V. mellékletének 58. bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:

| Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | Feltételek | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EC-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „58. | Etil-N-alfa-dodekanoil-L-arginát-hidroklorid (*1) | Etil-lauroil-arginát HCl | 60372-77-2 | 434-630-6 | a) | szájvizek |

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Feltételek

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név/INN

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EC-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„58.

Etil-N-alfa-dodekanoil-L-arginát-hidroklorid (*1)

Etil-lauroil-arginát HCl

60372-77-2

434-630-6

a)

szájvizek

| a) | 0,15 % |
| --- | --- |

a)

0,15 %

| a) | 10 éven aluli gyermekeknek szánt termékekben nem használható |
| --- | --- |

a)

10 éven aluli gyermekeknek szánt termékekben nem használható

| a) | 10 éven aluli gyermekek esetében nem alkalmazható. |
| --- | --- |

a)

10 éven aluli gyermekek esetében nem alkalmazható.

| b) | egyéb termékek |
| --- | --- |

b)

egyéb termékek

| b) | 0,4 % |
| --- | --- |

b)

0,4 %

| b) | Nem használható ajakápolási termékekben, szájvizektől eltérő szájápolási termékekben, sem spray-kben. |
| --- | --- |

b)

Nem használható ajakápolási termékekben, szájvizektől eltérő szájápolási termékekben, sem spray-kben.

---

(*1)  A tartósítószertől eltérő felhasználások tekintetében lásd a III. melléklet 197. bejegyzését.”

*1

---

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1122 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 168,9 |
| ZZ | 168,9 |
| 0709 93 10 | TR | 136,8 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 50 10 | AR | 179,4 |
| BO | 217,8 |
| CL | 185,5 |
| TR | 134,0 |
| UY | 192,8 |
| ZA | 148,0 |
| ZZ | 176,3 |
| 0808 10 80 | AR | 154,8 |
| BR | 97,4 |
| CL | 126,7 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 145,5 |
| ZA | 316,8 |
| ZZ | 157,3 |
| 0808 30 90 | AR | 129,1 |
| CL | 128,1 |
| CN | 91,9 |
| NZ | 154,1 |
| ZA | 118,2 |
| ZZ | 124,3 |
| 0809 10 00 | TR | 206,7 |
| ZZ | 206,7 |
| 0809 29 00 | TR | 321,0 |
| ZZ | 321,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

168,9

ZZ

168,9

0709 93 10

TR

136,8

ZZ

136,8

0805 50 10

AR

179,4

BO

217,8

CL

185,5

TR

134,0

UY

192,8

ZA

148,0

ZZ

176,3

0808 10 80

AR

154,8

BR

97,4

CL

126,7

CN

102,6

NZ

145,5

ZA

316,8

ZZ

157,3

0808 30 90

AR

129,1

CL

128,1

CN

91,9

NZ

154,1

ZA

118,2

ZZ

124,3

0809 10 00

TR

206,7

ZZ

206,7

0809 29 00

TR

321,0

ZZ

321,0

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/9

---

A TANÁCS (EU) 2016/1123 HATÁROZATA

(2016. június 17.)

az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának releváns bizottságaiban az ENSZ 9., 11., 13., 13-H., 14., 16., 30., 41., 44., 49., 54., 55., 60., 64., 75., 78., 79., 83., 90., 106., 113., 115., 117., 129. és 134. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, az ENSZ 15. és 16. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a fékasszisztens-rendszerekről szóló új ENSZ-előírásokra, az elektronikus stabilizáló programról szóló új ENSZ-előírásra, az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerekről szóló új ENSZ-előírásra és a gumiabroncsok beszereléséről szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatok, az ENSZ-nek a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozó új globális műszaki előírására irányuló javaslat és az 1998-as globális megállapodás végrehajtásának javítását célzó új, 2. sz. különleges határozatra (S.R.2) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 97/836/EK tanácsi határozat (1) értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”). |
| --- | --- |

(1)

A 97/836/EK tanácsi határozat (1) értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”).

| (2) | A 2000/125/EK tanácsi határozat (2) értelmében az Unió csatlakozott a kerekes járművekre, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodáshoz („párhuzamos megállapodás”). |
| --- | --- |

(2)

A 2000/125/EK tanácsi határozat (2) értelmében az Unió csatlakozott a kerekes járművekre, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodáshoz („párhuzamos megállapodás”).

| (3) | A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan magában foglalja a közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat. Az irányelv vagy típus-jóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: ENSZ előírások) beépítette az EU-típusjóváhagyás rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében. |
| --- | --- |

(3)

A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan magában foglalja a közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat. Az irányelv vagy típus-jóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: ENSZ előírások) beépítette az EU-típusjóváhagyás rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

| (4) | A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 9., 11., 13., 13-H., 14., 16., 30., 41., 44., 49., 54., 55., 60., 64., 75., 78., 79., 83., 90., 106., 113., 115., 117., 129. és 134. számú előírása, valamint 15. és 16. számú globális műszaki előírása által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez. |
| --- | --- |

(4)

A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 9., 11., 13., 13-H., 14., 16., 30., 41., 44., 49., 54., 55., 60., 64., 75., 78., 79., 83., 90., 106., 113., 115., 117., 129. és 134. számú előírása, valamint 15. és 16. számú globális műszaki előírása által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez.

| (5) | Négy új ENSZ-előírás elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes rendelkezések legyenek érvényben a fékasszisztens-rendszer jóváhagyása, az elektronikus stabilizáló program, az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek és a gumiabroncsok beszerelése tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Négy új ENSZ-előírás elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes rendelkezések legyenek érvényben a fékasszisztens-rendszer jóváhagyása, az elektronikus stabilizáló program, az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek és a gumiabroncsok beszerelése tekintetében.

| (6) | Új globális műszaki ENSZ-előírás elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes műszaki rendelkezések legyenek érvényben a két- vagy háromkerekű gépjárművek bizonyos típusú kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Új globális műszaki ENSZ-előírás elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes műszaki rendelkezések legyenek érvényben a két- vagy háromkerekű gépjárművek bizonyos típusú kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozóan.

| (7) | Az 1998-as globális megállapodás végrehajtásának javítása érdekében egy új, 2. sz. különleges határozat (S.R.2) elfogadására van szükség. |
| --- | --- |

(7)

Az 1998-as globális megállapodás végrehajtásának javítása érdekében egy új, 2. sz. különleges határozat (S.R.2) elfogadására van szükség.

| (8) | Ezért helyénvaló meg határozni a fent említett ENSZ szabályozási eszközök elfogadásával kapcsolatban az ENSZ EGB releváns bizottságaiban, nevezetesen az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(8)

Ezért helyénvaló meg határozni a fent említett ENSZ szabályozási eszközök elfogadásával kapcsolatban az ENSZ EGB releváns bizottságaiban, nevezetesen az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2016. június 20–24-i időszakban az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió által képviselendő álláspont az, hogy az e határozat mellékletében felsorolt javaslatokat meg kell szavazni.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2016. június 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

1

(2)  A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről („párhuzamos megállapodás”) ( HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Napirendi pont címe | Dokumentumszám |
| --- | --- |
| Javaslat a 9. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (háromkerekű járművek zajkibocsátása) | ECE/TRANS/WP.29/2016/45 |
| Javaslat a 11. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (ajtózárak és ajtórögzítő elemek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/33 |
| Javaslat a 11. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (ajtózárak és ajtórögzítő elemek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/34 |
| Javaslat a 13. számú ENSZ-előírás 11. módosítássorozatának 14. kiegészítésére (nehéz tehergépjárművek féke) | ECE/TRANS/WP.29/2016/49 |
| Javaslat a 13-H. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára (M1 és N1 kategóriájú járművek fékjei) | ECE/TRANS/WP.29/2016/50 |
| Javaslat a 14. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (biztonsági öv, ISOFIX és i-Size rögzítési pontok) | ECE/TRANS/WP.29/2016/35 |
| Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (biztonsági övek, ISOFIX és i-Size) | ECE/TRANS/WP.29/2016/36 |
| Javaslat a 30. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 18. kiegészítésére (személygépkocsik és pótkocsijuk gumiabroncsai) | ECE/TRANS/WP.29/2016/51 |
| Javaslat a 41. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (motorkerékpárok zajkibocsátása) | ECE/TRANS/WP.29/2016/46 |
| Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 11. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/37 |
| Javaslat a 49. számú ENSZ-előírás 05. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok (földgáz- és PB-motorok) kibocsátása) | ECE/TRANS/WP.29/2016/40 |
| Javaslat a 49. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok (földgáz- és PB-motorok) kibocsátása) | ECE/TRANS/WP.29/2016/41 |
| Javaslat az 54. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 21. kiegészítésére (haszongépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsai) | ECE/TRANS/WP.29/2016/52 |
| Javaslat az 55. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (mechanikus kapcsolószerkezetek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/53 |
| Javaslat a 60. számú ENSZ-előírás 5. kiegészítésére (mopedek és motorkerékpárok vezető által működtetett kezelőszervei) | ECE/TRANS/WP.29/2016/27 |
| Javaslat a 64. számú ENSZ-előírás új 03. módosítássorozatára (ideiglenes használatra szánt tartalék egység, defekttűrő gumiabroncsok, defekttűrő rendszer és abroncsnyomás-ellenőrző rendszer) | ECE/TRANS/WP.29/2016/54 |
| Javaslat a 75. számú ENSZ-előírás 16. kiegészítésére (L kategóriájú járművek gumiabroncsai) | ECE/TRANS/WP.29/2016/55 |
| Javaslat a 78. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (L kategóriájú járművek féke) | ECE/TRANS/WP.29/2016/56 és WP.29-169-03 |
| Javaslat a 79. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (kormányberendezés) | ECE/TRANS/WP.29/2016/57 |
| Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása) | ECE/TRANS/WP.29/2016/42 |
| Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása) | ECE/TRANS/WP.29/2016/43 |
| Javaslat a 90. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (csere-fékegységek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/58 |
| Javaslat a 106. számú ENSZ-előírás 14. kiegészítésére (mezőgazdasági járművek gumiabroncsai) | ECE/TRANS/WP.29/2016/59 |
| Javaslat a 113. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók) | ECE/TRANS/WP.29/2016/74 |
| Javaslat a 115. számú ENSZ-előírás eredeti változatának 7. kiegészítésére (utólag beépíthető LPG- és CNG-rendszerek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/44 |
| Javaslat a 117. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 9. kiegészítésére (gumiabroncsok, gördülési ellenállás, gördülési zaj és nedves tapadás) | ECE/TRANS/WP.29/2016/60 |
| Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/38 |
| Javaslat a 134. számú előírás 2. kiegészítésére (hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművek) | ECE/TRANS/WP.29/2016/39 |
| Javaslat a fékasszisztens-rendszerről szóló új ENSZ-előírásra | ECE/TRANS/WP.29/2016/61 |
| Javaslat az elektronikus stabilizáló programról szóló új ENSZ-előírásra | ECE/TRANS/WP.29/2016/62 |
| Javaslat az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerekről szóló új ENSZ-előírásra | ECE/TRANS/WP.29/2016/63 |
| Javaslat a gumiabroncsok beszereléséről szóló új ENSZ-előírásra | ECE/TRANS/WP.29/2016/64 |
| Javaslat a 15. számú globális műszaki előírás 1. módosítására (a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárások) | ECE/TRANS/WP.29/2016/68 |
| Javaslat a 16. számú globális műszaki előírás 1. módosítására (gumiabroncsok) | ECE/TRANS/WP.29/2016/70 |
| Javaslat egy új, 2. sz. különleges határozatra (S.R.2) – az 1998-as globális megállapodás végrehajtásának javítása | ECE/TRANS/WP.29/2016/65 |
| Javaslat a belső égésű motorral felszerelt két- vagy háromkerekű gépjárművek kartergáz- és párolgási kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozó globális műszaki előírásra | ECE/TRANS/WP.29/2016/66 |

Napirendi pont címe

Dokumentumszám

Javaslat a 9. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (háromkerekű járművek zajkibocsátása)

ECE/TRANS/WP.29/2016/45

Javaslat a 11. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (ajtózárak és ajtórögzítő elemek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/33

Javaslat a 11. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (ajtózárak és ajtórögzítő elemek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/34

Javaslat a 13. számú ENSZ-előírás 11. módosítássorozatának 14. kiegészítésére (nehéz tehergépjárművek féke)

ECE/TRANS/WP.29/2016/49

Javaslat a 13-H. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára (M1 és N1 kategóriájú járművek fékjei)

ECE/TRANS/WP.29/2016/50

Javaslat a 14. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (biztonsági öv, ISOFIX és i-Size rögzítési pontok)

ECE/TRANS/WP.29/2016/35

Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (biztonsági övek, ISOFIX és i-Size)

ECE/TRANS/WP.29/2016/36

Javaslat a 30. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 18. kiegészítésére (személygépkocsik és pótkocsijuk gumiabroncsai)

ECE/TRANS/WP.29/2016/51

Javaslat a 41. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (motorkerékpárok zajkibocsátása)

ECE/TRANS/WP.29/2016/46

Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 11. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/37

Javaslat a 49. számú ENSZ-előírás 05. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok (földgáz- és PB-motorok) kibocsátása)

ECE/TRANS/WP.29/2016/40

Javaslat a 49. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok (földgáz- és PB-motorok) kibocsátása)

ECE/TRANS/WP.29/2016/41

Javaslat az 54. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 21. kiegészítésére (haszongépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsai)

ECE/TRANS/WP.29/2016/52

Javaslat az 55. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (mechanikus kapcsolószerkezetek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/53

Javaslat a 60. számú ENSZ-előírás 5. kiegészítésére (mopedek és motorkerékpárok vezető által működtetett kezelőszervei)

ECE/TRANS/WP.29/2016/27

Javaslat a 64. számú ENSZ-előírás új 03. módosítássorozatára (ideiglenes használatra szánt tartalék egység, defekttűrő gumiabroncsok, defekttűrő rendszer és abroncsnyomás-ellenőrző rendszer)

ECE/TRANS/WP.29/2016/54

Javaslat a 75. számú ENSZ-előírás 16. kiegészítésére (L kategóriájú járművek gumiabroncsai)

ECE/TRANS/WP.29/2016/55

Javaslat a 78. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (L kategóriájú járművek féke)

ECE/TRANS/WP.29/2016/56 és WP.29-169-03

Javaslat a 79. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (kormányberendezés)

ECE/TRANS/WP.29/2016/57

Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

ECE/TRANS/WP.29/2016/42

Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

ECE/TRANS/WP.29/2016/43

Javaslat a 90. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (csere-fékegységek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/58

Javaslat a 106. számú ENSZ-előírás 14. kiegészítésére (mezőgazdasági járművek gumiabroncsai)

ECE/TRANS/WP.29/2016/59

Javaslat a 113. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók)

ECE/TRANS/WP.29/2016/74

Javaslat a 115. számú ENSZ-előírás eredeti változatának 7. kiegészítésére (utólag beépíthető LPG- és CNG-rendszerek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/44

Javaslat a 117. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 9. kiegészítésére (gumiabroncsok, gördülési ellenállás, gördülési zaj és nedves tapadás)

ECE/TRANS/WP.29/2016/60

Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/38

Javaslat a 134. számú előírás 2. kiegészítésére (hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművek)

ECE/TRANS/WP.29/2016/39

Javaslat a fékasszisztens-rendszerről szóló új ENSZ-előírásra

ECE/TRANS/WP.29/2016/61

Javaslat az elektronikus stabilizáló programról szóló új ENSZ-előírásra

ECE/TRANS/WP.29/2016/62

Javaslat az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerekről szóló új ENSZ-előírásra

ECE/TRANS/WP.29/2016/63

Javaslat a gumiabroncsok beszereléséről szóló új ENSZ-előírásra

ECE/TRANS/WP.29/2016/64

Javaslat a 15. számú globális műszaki előírás 1. módosítására (a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárások)

ECE/TRANS/WP.29/2016/68

Javaslat a 16. számú globális műszaki előírás 1. módosítására (gumiabroncsok)

ECE/TRANS/WP.29/2016/70

Javaslat egy új, 2. sz. különleges határozatra (S.R.2) – az 1998-as globális megállapodás végrehajtásának javítása

ECE/TRANS/WP.29/2016/65

Javaslat a belső égésű motorral felszerelt két- vagy háromkerekű gépjárművek kartergáz- és párolgási kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozó globális műszaki előírásra

ECE/TRANS/WP.29/2016/66

---

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/13

---

A TANÁCS (EU) 2016/1124 HATÁROZATA

(2016. június 24.)

a tagállamok által az Eurocontrol állandó bizottságában a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2394 tanácsi határozat (1) meghatározta az Unió által képviselendő álláspontot a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatos határozatra vonatkozóan, amelyet az Eurocontrol állandó bizottsága (a továbbiakban: az állandó bizottság) 2015. december 9-én tervezett meghozni. Az említett határozat célja az volt, hogy az Eurocontrol az új „európai levegő-föld adatkommunikációs szolgáltatások” (EAGDCS) időben történő üzembe helyezéséhez finanszírozási mechanizmusokat, beszerzési megállapodásokat, valamint műszaki előírásokat dolgozhasson ki. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2394 tanácsi határozat (1) meghatározta az Unió által képviselendő álláspontot a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatos határozatra vonatkozóan, amelyet az Eurocontrol állandó bizottsága (a továbbiakban: az állandó bizottság) 2015. december 9-én tervezett meghozni. Az említett határozat célja az volt, hogy az Eurocontrol az új „európai levegő-föld adatkommunikációs szolgáltatások” (EAGDCS) időben történő üzembe helyezéséhez finanszírozási mechanizmusokat, beszerzési megállapodásokat, valamint műszaki előírásokat dolgozhasson ki.

| (2) | Az (EU) 2015/2394 határozatban meghatározott álláspont az volt, hogy az állandó bizottság központosított szolgáltatásokról szóló határozatának a meghozatalát el kell halasztani, mivel az Uniónak nem állt rendelkezésére elegendő információ egy ilyen, a központosított szolgáltatásokról szóló határozat tartalmi értékeléséhez, és mivel egy ilyen határozat oly módon befolyásolhatta volna az Eurocontrol jövőbeli tevékenységét, amely az Uniónak az említett területen végzett tevékenységére nézve hátrányos lehetett volna. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/2394 határozatban meghatározott álláspont az volt, hogy az állandó bizottság központosított szolgáltatásokról szóló határozatának a meghozatalát el kell halasztani, mivel az Uniónak nem állt rendelkezésére elegendő információ egy ilyen, a központosított szolgáltatásokról szóló határozat tartalmi értékeléséhez, és mivel egy ilyen határozat oly módon befolyásolhatta volna az Eurocontrol jövőbeli tevékenységét, amely az Uniónak az említett területen végzett tevékenységére nézve hátrányos lehetett volna.

| (3) | Az állandó bizottság az (EU) 2015/2394 határozattal megállapított uniós álláspont miatt 2015. december 9-én nem hozott határozatot az EAGDCS-ről, és az Eurocontrol ügynökséget arra kérte, hogy – az érdekelt iparági szereplőkkel szoros együttműködésben – folytassa egy felülvizsgált javaslat kidolgozását, valamint készítsen értékelést az EAGDCS gazdasági költségeiről. |
| --- | --- |

(3)

Az állandó bizottság az (EU) 2015/2394 határozattal megállapított uniós álláspont miatt 2015. december 9-én nem hozott határozatot az EAGDCS-ről, és az Eurocontrol ügynökséget arra kérte, hogy – az érdekelt iparági szereplőkkel szoros együttműködésben – folytassa egy felülvizsgált javaslat kidolgozását, valamint készítsen értékelést az EAGDCS gazdasági költségeiről.

| (4) | 2016. február 9-én az Eurocontrol ügynökség és az érdekelt iparági szereplők az EAGDCS-re és az Eurocontrol ügynökségre vonatkozóan egy felülvizsgált és közösen támogatott javaslatot nyújtottak be, és – már meglévő megvalósíthatósági tanulmányok révén – teljes körű hozzáférést biztosítottak a gazdasági költségek értékeléséhez. |
| --- | --- |

(4)

2016. február 9-én az Eurocontrol ügynökség és az érdekelt iparági szereplők az EAGDCS-re és az Eurocontrol ügynökségre vonatkozóan egy felülvizsgált és közösen támogatott javaslatot nyújtottak be, és – már meglévő megvalósíthatósági tanulmányok révén – teljes körű hozzáférést biztosítottak a gazdasági költségek értékeléséhez.

| (5) | Az Eurocontrol ügynökség 2016. április 6-án azt javasolta az állandó bizottságnak, hogy ezt az EAGDCS-ről szóló javaslat alapján készült határozatot írásbeli eljárás keretében fogadja el. |
| --- | --- |

(5)

Az Eurocontrol ügynökség 2016. április 6-án azt javasolta az állandó bizottságnak, hogy ezt az EAGDCS-ről szóló javaslat alapján készült határozatot írásbeli eljárás keretében fogadja el.

| (6) | A határozat tárgyát az EAGDCS kidolgozása képezi. A határozat joghatással bír, mivel uniós jog hatálya alá tartozó területeket szabályoz, és tartalmától függően az említett területekre konkrét hatást gyakorolhat. A határozat hatással lehet a SESAR közös vállalkozás által végzett, adatkapcsolat-szolgáltatásokra irányuló műszaki munkából származó haszonra, továbbá az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek (EASA) az e területen betöltött szerepéből fakadóan a tanúsítás és felügyelet terén előforduló eltérések kockázatára, és ebből kifolyólag az útvonalhasználati díjakból, illetve az uniós támogatásból befolyó pénzeszközök nem hatékony elköltésének kockázatára, valamint az Unió által a SESAR-projekt keretében végrehajtandó releváns telepítési tevékenységek költséghatékonyságára. |
| --- | --- |

(6)

A határozat tárgyát az EAGDCS kidolgozása képezi. A határozat joghatással bír, mivel uniós jog hatálya alá tartozó területeket szabályoz, és tartalmától függően az említett területekre konkrét hatást gyakorolhat. A határozat hatással lehet a SESAR közös vállalkozás által végzett, adatkapcsolat-szolgáltatásokra irányuló műszaki munkából származó haszonra, továbbá az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek (EASA) az e területen betöltött szerepéből fakadóan a tanúsítás és felügyelet terén előforduló eltérések kockázatára, és ebből kifolyólag az útvonalhasználati díjakból, illetve az uniós támogatásból befolyó pénzeszközök nem hatékony elköltésének kockázatára, valamint az Unió által a SESAR-projekt keretében végrehajtandó releváns telepítési tevékenységek költséghatékonyságára.

| (7) | Tekintettel a műszaki megoldások – például egy szemléltető projekt – kidolgozásával várhatóan együtt járó előnyökre, elvben támogatni kell a megfelelő együttműködést ösztönző határozatot. Annak ugyanakkor olyan feltételeket kell tartalmaznia, amelyek a fent említett pontok tekintetében védik az uniós érdekeket. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a műszaki megoldások – például egy szemléltető projekt – kidolgozásával várhatóan együtt járó előnyökre, elvben támogatni kell a megfelelő együttműködést ösztönző határozatot. Annak ugyanakkor olyan feltételeket kell tartalmaznia, amelyek a fent említett pontok tekintetében védik az uniós érdekeket.

| (8) | Helyénvaló meghatározni a tagállamok által az állandó bizottságban a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(8)

Helyénvaló meghatározni a tagállamok által az állandó bizottságban a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok által az Eurocontrol állandó bizottságában az Unió nevében képviselendő álláspont a következő:

| | az Eurocontrol ügynökség által küldött 2016. április 6-i javaslattal kapcsolatban a képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell, hogy az Eurocontrol ügynökség a SESAR-projekt keretében folytassa az együttműködést az Eurocontrol tagállamainak léginavigációs szolgáltatóival és adott esetben légijármű-üzemeltetőivel, beleértve a szükséges irányítási, finanszírozási és beszerzési megállapodásoknak, valamint műszaki előírásoknak a kidolgozását az európai levegő-föld adatkommunikációs szolgáltatások (EAGDCS) időben történő üzembe helyezése céljából. Az említett megállapodások és műszaki megoldások tájékoztatás céljából benyújtásra kerülnek az ideiglenes tanácshoz és az állandó bizottsághoz bármely esetleges beszerzési eljárást megelőzően. Mindennek ugyancsak a műszaki és gyakorlati megvalósíthatósággal kapcsolatos bizonyítékokon és egy átfogó gazdasági hatásvizsgálat kidolgozásán kell alapulnia. |
| --- | --- |

az Eurocontrol ügynökség által küldött 2016. április 6-i javaslattal kapcsolatban a képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell, hogy az Eurocontrol ügynökség a SESAR-projekt keretében folytassa az együttműködést az Eurocontrol tagállamainak léginavigációs szolgáltatóival és adott esetben légijármű-üzemeltetőivel, beleértve a szükséges irányítási, finanszírozási és beszerzési megállapodásoknak, valamint műszaki előírásoknak a kidolgozását az európai levegő-föld adatkommunikációs szolgáltatások (EAGDCS) időben történő üzembe helyezése céljából. Az említett megállapodások és műszaki megoldások tájékoztatás céljából benyújtásra kerülnek az ideiglenes tanácshoz és az állandó bizottsághoz bármely esetleges beszerzési eljárást megelőzően. Mindennek ugyancsak a műszaki és gyakorlati megvalósíthatósággal kapcsolatos bizonyítékokon és egy átfogó gazdasági hatásvizsgálat kidolgozásán kell alapulnia.

Az állandó bizottságában elfogadandó határozatnak biztosítania kell, hogy

| — | a SESAR közös vállalkozás által végzett adatkapcsolat-szolgáltatásokra irányuló műszaki munka eredményeit teljes mértékben figyelembe vegyék, |
| --- | --- |

—

a SESAR közös vállalkozás által végzett adatkapcsolat-szolgáltatásokra irányuló műszaki munka eredményeit teljes mértékben figyelembe vegyék,

| — | a határozat hatálya alá tartozó tevékenységeket – amennyiben az említett határozat érinti az EASA által az EAGDCS-re vonatkozó jövőbeli tanúsítás és felügyelet tekintetében végzett előkészítő munkát – az EASA-val együttműködésben folytassák le, |
| --- | --- |

—

a határozat hatálya alá tartozó tevékenységeket – amennyiben az említett határozat érinti az EASA által az EAGDCS-re vonatkozó jövőbeli tanúsítás és felügyelet tekintetében végzett előkészítő munkát – az EASA-val együttműködésben folytassák le,

| — | alkalmazása ne érintse az EAGDCS üzembe helyezését és működését, valamint a vele kapcsolatos beszerzési megállapodásokat, amelyeknek az Eurocontrol tagállamai által hozandó további határozatok hatálya alá kell tartozniuk, |
| --- | --- |

—

alkalmazása ne érintse az EAGDCS üzembe helyezését és működését, valamint a vele kapcsolatos beszerzési megállapodásokat, amelyeknek az Eurocontrol tagállamai által hozandó további határozatok hatálya alá kell tartozniuk,

| — | a határozat hatálya alá tartozó tevékenységek a léginavigációs szolgáltatókkal kötött megállapodásokon alapuljanak, valamint |
| --- | --- |

—

a határozat hatálya alá tartozó tevékenységek a léginavigációs szolgáltatókkal kötött megállapodásokon alapuljanak, valamint

| — | a finanszírozási mechanizmusok, a beszerzési megállapodások, valamint a műszaki előírások ne érintsék az uniós tagállamok léginavigációs szolgáltatóit és légijármű-üzemeltetőit a 29/2009/EK bizottsági rendelet (2) követelményeivel összhangban már egyébként is terhelő beruházási és kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

—

a finanszírozási mechanizmusok, a beszerzési megállapodások, valamint a műszaki előírások ne érintsék az uniós tagállamok léginavigációs szolgáltatóit és légijármű-üzemeltetőit a 29/2009/EK bizottsági rendelet (2) követelményeivel összhangban már egyébként is terhelő beruházási és kapcsolódó költségeket.

A tagállamok együttesen lépnek fel az Unió érdekében.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2016. június 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A.G. KOENDERS

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/2394 határozata (2015. december 8.) az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadásra kerülő határozatok tekintetében az Európai Unió nevében a tagállamok által képviselendő álláspontról (HL L 332., 2015.12.18., 136. o.).

1

(2)  A Bizottság 29/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 13., 2009.1.17., 3. o.).

2

---

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/15

---

A TANÁCS (EU, Euratom) 2016/1125 HATÁROZATA

(2016. július 8.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Portugál Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel a portugál kormány javaslatára,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. szeptember 18-án, illetve 2015. október 1-jén elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időtartamra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. szeptember 18-án, illetve 2015. október 1-jén elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időtartamra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot.

| (2) | Lino DA SILVA MAIA hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Lino DA SILVA MAIA hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács José Custódio LEIRIÃO-t (Member of the National Confederation of Solidarity Institutions (CNIS)) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. LAJČÁK

---

(1)  A Tanács 2015. szeptember 18-i (EU, Euratom) 2015/1600 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 248., 2015.9.24., 53. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. október 1-jei (EU, Euratom) 2015/1790 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 23. o.).

2

---

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1126 HATÁROZATA

(2016. április 4.)

a tejről és zsírról szóló törvény keretében az általános egészségügyi ellenőrzési tevékenységekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 (2012/NN)) állami támogatásról

(az értesítés a C(2016) 1878. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután a fent említett rendelkezésnek (1) megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2011. november 28-án és 2012. február 27-én kelt levelében az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a Németország által a 2015/1589/EU tanácsi rendelet (2) 26. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 2010. évi beszámolóval kapcsolatosan további tájékoztatást kért Németországtól. Németország a Bizottság kérdéseire 2012. január 16-án és 2012. április 27-én kelt levelében válaszolt. Németország válaszaiból kiderült, hogy Németország a tej, a tejtermékek és a zsír forgalmazásáról szóló 1952. évi törvény (a továbbiakban: a tejről és zsírról szóló törvény) alapján pénzügyi támogatást nyújtott a tejágazatnak. |
| --- | --- |

(1)

2011. november 28-án és 2012. február 27-én kelt levelében az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a Németország által a 2015/1589/EU tanácsi rendelet (2) 26. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 2010. évi beszámolóval kapcsolatosan további tájékoztatást kért Németországtól. Németország a Bizottság kérdéseire 2012. január 16-án és 2012. április 27-én kelt levelében válaszolt. Németország válaszaiból kiderült, hogy Németország a tej, a tejtermékek és a zsír forgalmazásáról szóló 1952. évi törvény (a továbbiakban: a tejről és zsírról szóló törvény) alapján pénzügyi támogatást nyújtott a tejágazatnak.

2

| (2) | 2012. október 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Németországot, hogy a szóban forgó intézkedéseket be nem jelentett támogatásként az SA.35484 (2012/NN) nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba vette. Németország 2012. november 16-án, 2013. február 7-én, 8-án, 11-én, 13-án, 14-én, 15-én és 19-én, március 21-én, április 8-án, május 28-án, június 10-én és 25-én, valamint július 2-án kelt levelében további információkat nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

2012. október 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Németországot, hogy a szóban forgó intézkedéseket be nem jelentett támogatásként az SA.35484 (2012/NN) nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba vette. Németország 2012. november 16-án, 2013. február 7-én, 8-án, 11-én, 13-án, 14-én, 15-én és 19-én, március 21-én, április 8-án, május 28-án, június 10-én és 25-én, valamint július 2-án kelt levelében további információkat nyújtott be a Bizottsághoz.

| (3) | 2013. július 17-én kelt levelében (C(2013) 4457 final) a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a tejről és zsírról szóló törvény alapján hozott egyes intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) (3) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság ugyanebben a levelében megállapította, hogy a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszakra vagy a 2007. január 1-je utáni időszakra, illetve mindkét időszakra vonatkozó bizonyos további intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal, vagy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak, illetve hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó előírások hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

2013. július 17-én kelt levelében (C(2013) 4457 final) a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a tejről és zsírról szóló törvény alapján hozott egyes intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) (3) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság ugyanebben a levelében megállapította, hogy a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszakra vagy a 2007. január 1-je utáni időszakra, illetve mindkét időszakra vonatkozó bizonyos további intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal, vagy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak, illetve hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó előírások hatálya alá.

3

| (4) | Az e határozat tárgyát képező alintézkedéseket, azaz az eljárás megindításáról szóló határozatban BW 9, BY 5, HE 8, NI 2, NW 1, RP 3, SL 4 és TH 8 károsanyag-monitoring alintézkedésként (4) hivatkozott általános egészségügyi ellenőrzési alintézkedéseket (a továbbiakban: alintézkedések) tekintve a Bizottság közölte, hogy ezek az alintézkedések látszólag az állami támogatás minden jellemzőjét mutatják, és arra kérte Németországot, hogy nyújtsa be észrevételeit és adja meg mindazon információkat, amelyek segíthetnek a támogatás értékelésében a 2001. november 28-tól kezdődő időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az e határozat tárgyát képező alintézkedéseket, azaz az eljárás megindításáról szóló határozatban BW 9, BY 5, HE 8, NI 2, NW 1, RP 3, SL 4 és TH 8 károsanyag-monitoring alintézkedésként (4) hivatkozott általános egészségügyi ellenőrzési alintézkedéseket (a továbbiakban: alintézkedések) tekintve a Bizottság közölte, hogy ezek az alintézkedések látszólag az állami támogatás minden jellemzőjét mutatják, és arra kérte Németországot, hogy nyújtsa be észrevételeit és adja meg mindazon információkat, amelyek segíthetnek a támogatás értékelésében a 2001. november 28-tól kezdődő időszakra vonatkozóan.

4

| (5) | Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

| (6) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. A Bizottság 10 észrevételt kapott az érdekelt felektől a (4) preambulumbekezdésben hivatkozott alintézkedésekkel kapcsolatban. A kapott észrevételek a 2014. február 27-én, március 3-án és október 3-án kelt levelekkel kerültek megküldésre Németországnak. Németország nem válaszolt ezekre az észrevételekre. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. A Bizottság 10 észrevételt kapott az érdekelt felektől a (4) preambulumbekezdésben hivatkozott alintézkedésekkel kapcsolatban. A kapott észrevételek a 2014. február 27-én, március 3-án és október 3-án kelt levelekkel kerültek megküldésre Németországnak. Németország nem válaszolt ezekre az észrevételekre.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5

2.   A TÁMOGATÁSI PROGRAM LEÍRÁSA

A TÁMOGATÁSI PROGRAM LEÍRÁSA

| (7) | A tejről és zsírról szóló törvény egy 1952-ben hatályba lépett német szövetségi törvény. Ez képezi az alintézkedések jogi keretét, és hatálya határozatlan időre szól. |
| --- | --- |

(7)

A tejről és zsírról szóló törvény egy 1952-ben hatályba lépett német szövetségi törvény. Ez képezi az alintézkedések jogi keretét, és hatálya határozatlan időre szól.

| (8) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése felhatalmazza a német szövetségi államokat (a továbbiakban: tartományok), hogy a beszállított tej mennyisége alapján a tejfeldolgozókra tejilletéket vessenek ki. |
| --- | --- |

(8)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése felhatalmazza a német szövetségi államokat (a továbbiakban: tartományok), hogy a beszállított tej mennyisége alapján a tejfeldolgozókra tejilletéket vessenek ki.

| (9) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy a tejilletékből keletkező források kizárólag a következőkre használhatók fel:






  a) | bizonyos végrehajtási előírások alapján a minőség támogatása és megőrzése; |
| --- | --- | --- |

(9)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy a tejilletékből keletkező források kizárólag a következőkre használhatók fel:

a)

bizonyos végrehajtási előírások alapján a minőség támogatása és megőrzése;

| b) | a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során a higiénia javítása; |
| --- | --- |

b)

a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során a higiénia javítása;

| c) | a tejtermelés (hozam) vizsgálata; |
| --- | --- |

c)

a tejtermelés (hozam) vizsgálata;

| d) | tejgazdasági kérdésekben az üzemeknek nyújtott tanácsadás és a tejipari szakma fiatal képviselőinek folyamatos továbbképzése; |
| --- | --- |

d)

tejgazdasági kérdésekben az üzemeknek nyújtott tanácsadás és a tejipari szakma fiatal képviselőinek folyamatos továbbképzése;

| e) | a tej és a tejtermékek fogyasztásának növelésére irányuló reklám; |
| --- | --- |

e)

a tej és a tejtermékek fogyasztásának növelésére irányuló reklám;

| f) | a tejről és zsírról szóló törvény alapján kijelölt feladatok végrehajtása. |
| --- | --- |

f)

a tejről és zsírról szóló törvény alapján kijelölt feladatok végrehajtása.

| (10) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2a) bekezdése előírja, hogy – a (2) bekezdéstől eltérően – a tejilletékből származó bevételek a következőkre is felhasználhatók:






  a) | a tej és a tejszín termelőtől a tejfeldolgozóhoz történő szállításánál felmerülő, strukturális okból magasabb begyűjtési költségek csökkentése; |
| --- | --- | --- |

(10)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2a) bekezdése előírja, hogy – a (2) bekezdéstől eltérően – a tejilletékből származó bevételek a következőkre is felhasználhatók:

a)

a tej és a tejszín termelőtől a tejfeldolgozóhoz történő szállításánál felmerülő, strukturális okból magasabb begyűjtési költségek csökkentése;

| b) | a tej tejfeldolgozók közötti szállításánál felmerülő magasabb szállítási költségek csökkentése, amennyiben a szállítás a szállítással érintett tejfeldolgozók felvevőpiacán a fogyasztói tejjel való ellátás biztosításához szükséges, és |
| --- | --- |

b)

a tej tejfeldolgozók közötti szállításánál felmerülő magasabb szállítási költségek csökkentése, amennyiben a szállítás a szállítással érintett tejfeldolgozók felvevőpiacán a fogyasztói tejjel való ellátás biztosításához szükséges, és

| c) | a tejtermékek központi értékesítésénél a minőség előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

a tejtermékek központi értékesítésénél a minőség előmozdítása.

| (11) | A következő tartományokban: Baden-Württemberg, Bajorország, Hessen, Alsó-Szászország, Észak-Rajna-Vesztfália, Rajna-vidék-Pfalz, Saar-vidék és Türingia, a tejilletéket a (4) preambulumbekezdésben hivatkozott alintézkedések finanszírozására használták. |
| --- | --- |

(11)

A következő tartományokban: Baden-Württemberg, Bajorország, Hessen, Alsó-Szászország, Észak-Rajna-Vesztfália, Rajna-vidék-Pfalz, Saar-vidék és Türingia, a tejilletéket a (4) preambulumbekezdésben hivatkozott alintézkedések finanszírozására használták.

| (12) | Az alintézkedések kiterjednek a tej és a tejtermékek különböző szennyező anyagainak – például dioxin, poliklórozott bifenilek (PCB-k), aflatoxin, mosó- és tisztítószerek, növényvédőszerek, poliklórozott hidrogén – ellenőrzésére is, mert ezek károsak lehetnek az emberi egészségre. Az ellenőrzéseket végző különleges ellenőrző szerveket azon tartományok illetékes közigazgatási szervei bízták meg ezekkel a feladatokkal, amelyekben az alintézkedések végrehajtása történt. Az ellenőrzési minták vétele véletlenszerűen és anonim módon történt a tejszállító járművekről. Az ellenőrzések a tejben előforduló szennyező anyagok felmérését célozták az emberi egészségügyi kockázatok elkerülése és a fogyasztók védelme érdekében. E határozatban ezeknek a tevékenységeknek a hivatkozása „károsanyag-monitoring”. 2001 és 2011 között e tevékenységek teljes költségvetése (minden olyan tartományt beszámítva, ahol az alintézkedésekre sor került) mintegy 9 millió eurót tett ki. |
| --- | --- |

(12)

Az alintézkedések kiterjednek a tej és a tejtermékek különböző szennyező anyagainak – például dioxin, poliklórozott bifenilek (PCB-k), aflatoxin, mosó- és tisztítószerek, növényvédőszerek, poliklórozott hidrogén – ellenőrzésére is, mert ezek károsak lehetnek az emberi egészségre. Az ellenőrzéseket végző különleges ellenőrző szerveket azon tartományok illetékes közigazgatási szervei bízták meg ezekkel a feladatokkal, amelyekben az alintézkedések végrehajtása történt. Az ellenőrzési minták vétele véletlenszerűen és anonim módon történt a tejszállító járművekről. Az ellenőrzések a tejben előforduló szennyező anyagok felmérését célozták az emberi egészségügyi kockázatok elkerülése és a fogyasztók védelme érdekében. E határozatban ezeknek a tevékenységeknek a hivatkozása „károsanyag-monitoring”. 2001 és 2011 között e tevékenységek teljes költségvetése (minden olyan tartományt beszámítva, ahol az alintézkedésekre sor került) mintegy 9 millió eurót tett ki.

| (13) | A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban végzett felmérés szerint Németország nem nyújtotta be a nemzeti vagy az uniós jog azon rendelkezéseit, amelyek alapján indokolható lenne a károsanyag-monitoring nem támogatásként való besorolása. A Bizottságnak azt illetően is aggálya támadt, hogy az alintézkedések nem biztosítanak-e előnyt a tejfeldolgozóknak, mivel a Bizottság nézete szerint az ellenőrzések célja a tej termékminőségének biztosítása, ezért az ilyen ellenőrzések végzésének költségét rendszerint az érintett tejipari vállalkozásoknak kell viselniük. Emellett a Bizottság azt is aggályosnak találta, hogy a szóban forgó minőségellenőrzések rutinszerűen történnek. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban végzett felmérés szerint Németország nem nyújtotta be a nemzeti vagy az uniós jog azon rendelkezéseit, amelyek alapján indokolható lenne a károsanyag-monitoring nem támogatásként való besorolása. A Bizottságnak azt illetően is aggálya támadt, hogy az alintézkedések nem biztosítanak-e előnyt a tejfeldolgozóknak, mivel a Bizottság nézete szerint az ellenőrzések célja a tej termékminőségének biztosítása, ezért az ilyen ellenőrzések végzésének költségét rendszerint az érintett tejipari vállalkozásoknak kell viselniük. Emellett a Bizottság azt is aggályosnak találta, hogy a szóban forgó minőségellenőrzések rutinszerűen történnek.

3.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (14) | Németország bemutatta a károsanyag-monitoring jogalapját. A szabályoknak két csoportja létezett. A jogszabályi rendelkezések első csoportja a károsanyag-monitoring keretében végzett ellenőrzéseket szabályozta. Ez többek között a módszertani előkészítésre, az ellenőrzési ütemterv, a mintavételezés és a vizsgálati mód meghatározására és az eredmények felhasználására terjedt ki. E tevékenységeket alapvetően az élelmiszer-biztonsági törvény szabályozta. |
| --- | --- |

(14)

Németország bemutatta a károsanyag-monitoring jogalapját. A szabályoknak két csoportja létezett. A jogszabályi rendelkezések első csoportja a károsanyag-monitoring keretében végzett ellenőrzéseket szabályozta. Ez többek között a módszertani előkészítésre, az ellenőrzési ütemterv, a mintavételezés és a vizsgálati mód meghatározására és az eredmények felhasználására terjedt ki. E tevékenységeket alapvetően az élelmiszer-biztonsági törvény szabályozta.

| (15) | A jogszabályi rendelkezések második csoportja e tevékenységek finanszírozásához kapcsolódott. Amint azt „az eljárás megindításáról szóló határozat” már kifejtette, e tevékenységek finanszírozása a tejfeldolgozók által fizetett tejilletékből történt. A jogalapot a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése szolgáltatta. A további végrehajtási rendelkezések regionális szinten léteztek, beleértve a költségvetési szabályokat is. |
| --- | --- |

(15)

A jogszabályi rendelkezések második csoportja e tevékenységek finanszírozásához kapcsolódott. Amint azt „az eljárás megindításáról szóló határozat” már kifejtette, e tevékenységek finanszírozása a tejfeldolgozók által fizetett tejilletékből történt. A jogalapot a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése szolgáltatta. A további végrehajtási rendelkezések regionális szinten léteztek, beleértve a költségvetési szabályokat is.

| (16) | Németország áttekintést adott a hatályos élelmiszer-biztonsági szabályozásról:






  a) | Uniós szinten: A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést a következő jogi aktusok szabályozták: az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (6), az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (7), az Európai Parlament és a Tanács 854/2004/EK rendelete (8), különösen annak IV. melléklete, az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (9), különösen annak I. mellékletének A. része, a Bizottság 1881/2006/EK rendelete (10), az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (11). A maradványok, illetve anyagok ellenőrzését a Tanács 96/23/EK irányelve (12) és a Bizottság 97/747/EK határozata (13) szabályozta. |
| --- | --- | --- |

(16)

Németország áttekintést adott a hatályos élelmiszer-biztonsági szabályozásról:

a)

Uniós szinten: A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést a következő jogi aktusok szabályozták: az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (6), az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (7), az Európai Parlament és a Tanács 854/2004/EK rendelete (8), különösen annak IV. melléklete, az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (9), különösen annak I. mellékletének A. része, a Bizottság 1881/2006/EK rendelete (10), az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (11). A maradványok, illetve anyagok ellenőrzését a Tanács 96/23/EK irányelve (12) és a Bizottság 97/747/EK határozata (13) szabályozta.

6

7

8

9

10

11

12

13

| b) | Nemzeti szinten: A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés és a maradványok, illetve anyagok ellenőrzésének szabályozását az élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény (Lebensmittel- und Futtermittelgesetzbuch), az élelmiszer- és takarmánybiztonsági ellenőrzések végrehajtási elveiről szóló közigazgatási rendelet (Allgemeine Verwaltungsvorschrift über die Grundsätze zur Durchführung der amtlichen Überwachung der Erhaltung lebensmittelrechtlicher, weinrechtlicher, futtermittelrechtlicher und tabakrechtlicher Vorschriften), az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok korlátozásáról szóló rendelet (Verordnung zur Begrenzung von Kontaminanten in Lebensmittel) és a nemzeti maradékanyag-ellenőrzési terv (Nationaler Rückstandskontrollplan) tartalmazta. |
| --- | --- |

b)

Nemzeti szinten: A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés és a maradványok, illetve anyagok ellenőrzésének szabályozását az élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény (Lebensmittel- und Futtermittelgesetzbuch), az élelmiszer- és takarmánybiztonsági ellenőrzések végrehajtási elveiről szóló közigazgatási rendelet (Allgemeine Verwaltungsvorschrift über die Grundsätze zur Durchführung der amtlichen Überwachung der Erhaltung lebensmittelrechtlicher, weinrechtlicher, futtermittelrechtlicher und tabakrechtlicher Vorschriften), az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok korlátozásáról szóló rendelet (Verordnung zur Begrenzung von Kontaminanten in Lebensmittel) és a nemzeti maradékanyag-ellenőrzési terv (Nationaler Rückstandskontrollplan) tartalmazta.

| c) | Az említett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéseken túlmenően a károsanyag-monitoring az uniós és nemzeti jog alábbi rendelkezései alapján történt: a 178/2002/EK rendelet, a 882/2004/EK rendelet és a bizottsági ajánlás 2011/516/EU (14), a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a, az élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény 50. és 51. §-a, valamint a károsanyag-monitoring végzését és finanszírozását jóváhagyó, évente kiadott regionális (tartományi) rendelkezések. |
| --- | --- |

c)

Az említett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéseken túlmenően a károsanyag-monitoring az uniós és nemzeti jog alábbi rendelkezései alapján történt: a 178/2002/EK rendelet, a 882/2004/EK rendelet és a bizottsági ajánlás 2011/516/EU (14), a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a, az élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény 50. és 51. §-a, valamint a károsanyag-monitoring végzését és finanszírozását jóváhagyó, évente kiadott regionális (tartományi) rendelkezések.

14

| (17) | Németország benyújtotta a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzések, a maradékanyag-ellenőrzések és a károsanyag-monitoring statisztikáit, valamint az ellenőrzések felelős szerveinek listáját. |
| --- | --- |

(17)

Németország benyújtotta a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzések, a maradékanyag-ellenőrzések és a károsanyag-monitoring statisztikáit, valamint az ellenőrzések felelős szerveinek listáját.

3.1.   Németország észrevételei a károsanyag-monitoring mint a hatósági élelmiszerbiztonság-felügyeleti rendszer kiegészítő eleme tárgyában

Németország észrevételei a károsanyag-monitoring mint a hatósági élelmiszerbiztonság-felügyeleti rendszer kiegészítő eleme tárgyában

| (18) | A Németország által benyújtott fő észrevétel szerint a károsanyag-monitoring a hatósági élelmiszerbiztonság-felügyeleti rendszer kiegészítő elemét képezi és semmilyen előnyt nem biztosít a tejfeldolgozóknak. Németország e tekintetben a következőket fejtette ki: |
| --- | --- |

(18)

A Németország által benyújtott fő észrevétel szerint a károsanyag-monitoring a hatósági élelmiszerbiztonság-felügyeleti rendszer kiegészítő elemét képezi és semmilyen előnyt nem biztosít a tejfeldolgozóknak. Németország e tekintetben a következőket fejtette ki:

| (19) | A károsanyag-monitoring a hatósági élelmiszerbiztonság-felügyeleti rendszer kiegészítő elemének minősül, aminek alapja az uniós és nemzeti jog, célja pedig a fogyasztók megelőző és egészségügyi jellegű védelme, valamint a kockázatalapú válságkezelés. |
| --- | --- |

(19)

A károsanyag-monitoring a hatósági élelmiszerbiztonság-felügyeleti rendszer kiegészítő elemének minősül, aminek alapja az uniós és nemzeti jog, célja pedig a fogyasztók megelőző és egészségügyi jellegű védelme, valamint a kockázatalapú válságkezelés.

| (20) | A károsanyag-monitoring nem minősíthető rutinellenőrzésnek. A károsanyag-monitoring keretén belül végzett ellenőrzések alapjául a tej begyűjtését követően a tejszállító járművekről vett minták szolgáltak. A mintavételi ütemtervet az ezzel a feladattal hivatalosan megbízott különleges ellenőrző szervek alakították ki. A megbízott szervek határozták meg, hogy melyik járműről és mikor történjen a mintavétel, és hogy meddig tartson az ellenőrzés. A megbízott szervek határozták meg az elemzés tárgyát képező szennyező anyagokat is. |
| --- | --- |

(20)

A károsanyag-monitoring nem minősíthető rutinellenőrzésnek. A károsanyag-monitoring keretén belül végzett ellenőrzések alapjául a tej begyűjtését követően a tejszállító járművekről vett minták szolgáltak. A mintavételi ütemtervet az ezzel a feladattal hivatalosan megbízott különleges ellenőrző szervek alakították ki. A megbízott szervek határozták meg, hogy melyik járműről és mikor történjen a mintavétel, és hogy meddig tartson az ellenőrzés. A megbízott szervek határozták meg az elemzés tárgyát képező szennyező anyagokat is.

| (21) | Az ellenőrzési ütemterv és az elemzés tárgyát képező szennyező anyagok meghatározásakor az ellenőrző szervek az előző elemzésekre, a korábban kapott eredményekre, a meglévő egészségügyi és élelmiszer-biztonsági kockázatokra, a regionális jellemzőkre, valamint a környezetvédelmi tényezőkre, eseményekre és más hasonló indokokra támaszkodtak. Az ellenőrzési ütemterv és a szennyező anyagok régió szerint módosulhatnak és időszakosan változhatnak. A törvényes határértékkel rendelkező szennyező anyagok közül nem mind került ellenőrzésre. A törvényes határértékkel nem rendelkező, de a vizsgálatok alapján egészségügyi kockázatot hordozó egyéb szennyező anyagok azonban ellenőrzés tárgyát képezhették. Ennek megfelelően az ellenőrzéseknek idővel változtak a prioritásai – egyes esetekben a radioaktív szennyező anyagokra, máskor pedig az aflatoxinra vagy a dioxinra helyeződött a hangsúly; emellett az ellenőrzések a regionális prioritásokat is követhették. |
| --- | --- |

(21)

Az ellenőrzési ütemterv és az elemzés tárgyát képező szennyező anyagok meghatározásakor az ellenőrző szervek az előző elemzésekre, a korábban kapott eredményekre, a meglévő egészségügyi és élelmiszer-biztonsági kockázatokra, a regionális jellemzőkre, valamint a környezetvédelmi tényezőkre, eseményekre és más hasonló indokokra támaszkodtak. Az ellenőrzési ütemterv és a szennyező anyagok régió szerint módosulhatnak és időszakosan változhatnak. A törvényes határértékkel rendelkező szennyező anyagok közül nem mind került ellenőrzésre. A törvényes határértékkel nem rendelkező, de a vizsgálatok alapján egészségügyi kockázatot hordozó egyéb szennyező anyagok azonban ellenőrzés tárgyát képezhették. Ennek megfelelően az ellenőrzéseknek idővel változtak a prioritásai – egyes esetekben a radioaktív szennyező anyagokra, máskor pedig az aflatoxinra vagy a dioxinra helyeződött a hangsúly; emellett az ellenőrzések a regionális prioritásokat is követhették.

| (22) | Az ellenőrzések során szerzett információt az adott tejrégió helyzetének meghatározásához használták az egészségügyi kockázatot hordozó szennyező anyagoknak való kitettséget illetően. Ezt az információt az illetékes közigazgatási szervek is felhasználták a megelőzési célú egészségügyi intézkedések – hatósági élelmiszer-biztonsági és egészségügyi ellenőrzések, jogszabályi intézkedések, tájékoztatás és egyéb – meghozatalához. Ez a típusú ellenőrzés megfelelt a 178/2002/EK 17. cikke (2) bekezdésének, amely szerint létrehozzák „a hivatalos ellenőrzések rendszerét és más, a körülményeknek megfelelő intézkedéseket hoznak, beleértve az élelmiszerek és takarmányok biztonságára és kockázataira vonatkozó információ nyilvánosságra hozatalát, az élelmiszer- és takarmánybiztonsági felügyeletet és más felügyeleti intézkedést a termelés, feldolgozás és forgalmazás minden szakaszában”. |
| --- | --- |

(22)

Az ellenőrzések során szerzett információt az adott tejrégió helyzetének meghatározásához használták az egészségügyi kockázatot hordozó szennyező anyagoknak való kitettséget illetően. Ezt az információt az illetékes közigazgatási szervek is felhasználták a megelőzési célú egészségügyi intézkedések – hatósági élelmiszer-biztonsági és egészségügyi ellenőrzések, jogszabályi intézkedések, tájékoztatás és egyéb – meghozatalához. Ez a típusú ellenőrzés megfelelt a 178/2002/EK 17. cikke (2) bekezdésének, amely szerint létrehozzák „a hivatalos ellenőrzések rendszerét és más, a körülményeknek megfelelő intézkedéseket hoznak, beleértve az élelmiszerek és takarmányok biztonságára és kockázataira vonatkozó információ nyilvánosságra hozatalát, az élelmiszer- és takarmánybiztonsági felügyeletet és más felügyeleti intézkedést a termelés, feldolgozás és forgalmazás minden szakaszában”.

| (23) | Az ellenőrzések során szerzett információt a hatósági ellenőrzési tervek kiigazítására is felhasználták a 882/2004/EK rendelet szerint. A 178/2002/EK rendelet általánosságban előírta a tagállamok számára, hogy az élelmiszer-biztonsági intézkedéseket tárgyilagos, átlátható és független tudományos információk és adatok használatával végzett kockázatértékelésre kell alapozni. Ezt a követelményt a 852/2004/EK rendelet és a 854/2004/EK rendelet tovább pontosította. A károsanyag-monitoring során kapott eredményeket ilyen kockázatértékelések és intézkedések alapjául használták fel az illetékes német élelmiszer-biztonsági hatóságok. |
| --- | --- |

(23)

Az ellenőrzések során szerzett információt a hatósági ellenőrzési tervek kiigazítására is felhasználták a 882/2004/EK rendelet szerint. A 178/2002/EK rendelet általánosságban előírta a tagállamok számára, hogy az élelmiszer-biztonsági intézkedéseket tárgyilagos, átlátható és független tudományos információk és adatok használatával végzett kockázatértékelésre kell alapozni. Ezt a követelményt a 852/2004/EK rendelet és a 854/2004/EK rendelet tovább pontosította. A károsanyag-monitoring során kapott eredményeket ilyen kockázatértékelések és intézkedések alapjául használták fel az illetékes német élelmiszer-biztonsági hatóságok.

| (24) | A 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatósági ellenőrzések rendszere mellett a tagállamok kötelesek a körülményeknek megfelelő egyéb tevékenységeket fenntartani az élelmiszerbiztonság garantálása érdekében. Bár a hivatkozott rendelkezés konkrétan nem sorolta fel az ilyen tevékenységeket, Németország azzal érvelt, hogy nem sértik az állami támogatásra vonatkozó szabályokat azok a tagállami szervek, amelyek a hivatalos ellenőrzések mellett ilyen megfelelő ellenőrzési tevékenységeket tartanak fenn. E megközelítés alapján Németország azzal érvelt, hogy a károsanyag-monitoring a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést kiegészítő ellenőrzésnek számított. |
| --- | --- |

(24)

A 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatósági ellenőrzések rendszere mellett a tagállamok kötelesek a körülményeknek megfelelő egyéb tevékenységeket fenntartani az élelmiszerbiztonság garantálása érdekében. Bár a hivatkozott rendelkezés konkrétan nem sorolta fel az ilyen tevékenységeket, Németország azzal érvelt, hogy nem sértik az állami támogatásra vonatkozó szabályokat azok a tagállami szervek, amelyek a hivatalos ellenőrzések mellett ilyen megfelelő ellenőrzési tevékenységeket tartanak fenn. E megközelítés alapján Németország azzal érvelt, hogy a károsanyag-monitoring a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést kiegészítő ellenőrzésnek számított.

| (25) | Más uniós jogi aktusok is ugyanezt a megközelítést követték az élelmiszerbiztonság terén. Az 882/2004/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése rendszeres hatósági ellenőrzések végzéséről rendelkezett, a második bekezdése pedig további, ad hoc alapon végzett ellenőrzéseket irányzott elő; ezek az ellenőrzések kockázatalapúak. A 96/23/EK irányelv is ezt a struktúrát követte: Ennek 11. cikke a rendszeres hatósági vizsgálatokon kívül kiegészítő hatósági mintavizsgálatokat írt elő. Ezen túlmenően, a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló bizottsági ajánlás olyan beavatkozási szinteket ír elő, amelyek alacsonyabbak voltak az 1881/2006/EK rendeletben rögzített törvényes határértékeknél és eszközként szolgáltak az illetékes hatóságok és az üzemeltetők számára azon esetek feltárásához, amelyekben helyénvaló volt azonosítani a szennyezés forrását és intézkedni a csökkentés vagy megszüntetés érdekében. |
| --- | --- |

(25)

Más uniós jogi aktusok is ugyanezt a megközelítést követték az élelmiszerbiztonság terén. Az 882/2004/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése rendszeres hatósági ellenőrzések végzéséről rendelkezett, a második bekezdése pedig további, ad hoc alapon végzett ellenőrzéseket irányzott elő; ezek az ellenőrzések kockázatalapúak. A 96/23/EK irányelv is ezt a struktúrát követte: Ennek 11. cikke a rendszeres hatósági vizsgálatokon kívül kiegészítő hatósági mintavizsgálatokat írt elő. Ezen túlmenően, a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló bizottsági ajánlás olyan beavatkozási szinteket ír elő, amelyek alacsonyabbak voltak az 1881/2006/EK rendeletben rögzített törvényes határértékeknél és eszközként szolgáltak az illetékes hatóságok és az üzemeltetők számára azon esetek feltárásához, amelyekben helyénvaló volt azonosítani a szennyezés forrását és intézkedni a csökkentés vagy megszüntetés érdekében.

| (26) | Ezen túlmenően, az emberi egészség magas szintű védelmének és az élelmiszerekkel összefüggő fogyasztói érdekvédelem biztosítékának megteremtését célzó uniós szabályozás (a 178/2002/EK rendelet 1. cikke) értelmében az élelmiszer-biztonsági intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos adatokra alapozott független, tárgyilagos és átlátható kockázatértékeléssel kell megindokolni. A károsanyag-monitoring eredményeit a 852/2004/EK rendeletben és a 854/2004/EK rendeletben tovább pontosított elvek betartásának alapjául használták fel. Emellett – a dioxin és PCB ellenőrzések kapcsán – Németország a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló bizottsági ajánlásra hivatkozik. |
| --- | --- |

(26)

Ezen túlmenően, az emberi egészség magas szintű védelmének és az élelmiszerekkel összefüggő fogyasztói érdekvédelem biztosítékának megteremtését célzó uniós szabályozás (a 178/2002/EK rendelet 1. cikke) értelmében az élelmiszer-biztonsági intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos adatokra alapozott független, tárgyilagos és átlátható kockázatértékeléssel kell megindokolni. A károsanyag-monitoring eredményeit a 852/2004/EK rendeletben és a 854/2004/EK rendeletben tovább pontosított elvek betartásának alapjául használták fel. Emellett – a dioxin és PCB ellenőrzések kapcsán – Németország a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló bizottsági ajánlásra hivatkozik.

| (27) | Az ellenőrzések eredményeit felhasználták továbbá a hosszú távú trendek azonosításához, a kockázati tényezők és az okok elemzéséhez, valamint a tudományos és válságmegelőzési célokat szolgáló adatbázisok fenntartásához is. Az összegyűjtött információk a szakpolitikai és adminisztratív döntésekhez is hasznos forrásként szolgáltak az esettanulmányok és a semleges információk terjesztése terén. |
| --- | --- |

(27)

Az ellenőrzések eredményeit felhasználták továbbá a hosszú távú trendek azonosításához, a kockázati tényezők és az okok elemzéséhez, valamint a tudományos és válságmegelőzési célokat szolgáló adatbázisok fenntartásához is. Az összegyűjtött információk a szakpolitikai és adminisztratív döntésekhez is hasznos forrásként szolgáltak az esettanulmányok és a semleges információk terjesztése terén.

| (28) | Az ellenőrzésekhez szükséges mintákat halmazokból vették (egy halmaz = egy tejszállító járművel több tejtermelőtől összegyűjtött tejmennyiség, ahol a tejtermelők száma változhat). A tejfeldolgozók nem kaptak tájékoztatást a mintavételről és az ellenőrzésekről. Az ellenőrzési eredményekről sem kaptak tájékoztatást. A vizsgálatokat így nem használták fel vagy tarthatták hasznosnak termékeik forgalomba hozatalához, illetve a termékeik minőségét vagy árát meghatározó eszközként. Az ellenőrző szervek csak akkor indítottak külön kivizsgálásokat és értesítették azokról az érintett tejfeldolgozókat, ha túl nagy számban találtak szennyező anyagot, vagy ha a törvényes határértékek elérését vagy túllépését észlelték. |
| --- | --- |

(28)

Az ellenőrzésekhez szükséges mintákat halmazokból vették (egy halmaz = egy tejszállító járművel több tejtermelőtől összegyűjtött tejmennyiség, ahol a tejtermelők száma változhat). A tejfeldolgozók nem kaptak tájékoztatást a mintavételről és az ellenőrzésekről. Az ellenőrzési eredményekről sem kaptak tájékoztatást. A vizsgálatokat így nem használták fel vagy tarthatták hasznosnak termékeik forgalomba hozatalához, illetve a termékeik minőségét vagy árát meghatározó eszközként. Az ellenőrző szervek csak akkor indítottak külön kivizsgálásokat és értesítették azokról az érintett tejfeldolgozókat, ha túl nagy számban találtak szennyező anyagot, vagy ha a törvényes határértékek elérését vagy túllépését észlelték.

| (29) | Ha a károsanyag-monitoring során a megbízott szerv magas, de a törvényes határérték alatti értékeket talált, értékelési folyamatot indított el a szennyezés forrásának (pl. takarmány, fertőtlenítő eszközök, környezetvédelmi események és egyéb) azonosítása céljából. A szennyezést okozó vállalkozás(ok) kötelessége volt saját költségen intézkedni a szennyezés forrásának megszüntetéséről. Az értékelés megelőzési szempontból hasznos volt. |
| --- | --- |

(29)

Ha a károsanyag-monitoring során a megbízott szerv magas, de a törvényes határérték alatti értékeket talált, értékelési folyamatot indított el a szennyezés forrásának (pl. takarmány, fertőtlenítő eszközök, környezetvédelmi események és egyéb) azonosítása céljából. A szennyezést okozó vállalkozás(ok) kötelessége volt saját költségen intézkedni a szennyezés forrásának megszüntetéséről. Az értékelés megelőzési szempontból hasznos volt.

| (30) | Ha a károsanyag-monitoring során a megbízott szerv a törvényes határérték feletti értékeket vagy törvényileg tiltott anyagot észlelt, teljes további ellenőrzést kezdeményezett. Az illetékes hatóság ekkor tejszállítási tilalmat vagy további vizsgálatokat rendelt el. A szennyezett tejmennyiséget ártalmatlanították. Ha ismét a törvényes határérték feletti értékeket észlelt, az illetékes hatóság a német közigazgatási jognak vagy – adott esetben – büntetőjognak megfelelő szankciókat alkalmazott. Emiatt a károsanyag-monitoring a tejfeldolgozók számára semleges volt (ha nem észleltek problémát) vagy negatív következményekkel járt (ha kiderült, hogy a szennyezések túllépték a törvényes határértékeket). A tejszállítási tilalmat csak akkor oldották fel, amikor a vizsgálatok kimutatták, hogy a tej szennyeződéstől mentes. |
| --- | --- |

(30)

Ha a károsanyag-monitoring során a megbízott szerv a törvényes határérték feletti értékeket vagy törvényileg tiltott anyagot észlelt, teljes további ellenőrzést kezdeményezett. Az illetékes hatóság ekkor tejszállítási tilalmat vagy további vizsgálatokat rendelt el. A szennyezett tejmennyiséget ártalmatlanították. Ha ismét a törvényes határérték feletti értékeket észlelt, az illetékes hatóság a német közigazgatási jognak vagy – adott esetben – büntetőjognak megfelelő szankciókat alkalmazott. Emiatt a károsanyag-monitoring a tejfeldolgozók számára semleges volt (ha nem észleltek problémát) vagy negatív következményekkel járt (ha kiderült, hogy a szennyezések túllépték a törvényes határértékeket). A tejszállítási tilalmat csak akkor oldották fel, amikor a vizsgálatok kimutatták, hogy a tej szennyeződéstől mentes.

| (31) | Németország következtetése szerint a károsanyag-monitoring feladata nem kapcsolódott szervesen a tejiparhoz, hanem a fogyasztók védelmét és különösen a fogyasztók egészségének védelmét szolgáló intézkedés volt. A fogyasztóvédelem az egyik célkitűzés az EUMSZ-ben és különösen annak 169. cikke (1) bekezdésével összefüggésben annak 4. cikke (2) bekezdésében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában (15) és különösen annak 38. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(31)

Németország következtetése szerint a károsanyag-monitoring feladata nem kapcsolódott szervesen a tejiparhoz, hanem a fogyasztók védelmét és különösen a fogyasztók egészségének védelmét szolgáló intézkedés volt. A fogyasztóvédelem az egyik célkitűzés az EUMSZ-ben és különösen annak 169. cikke (1) bekezdésével összefüggésben annak 4. cikke (2) bekezdésében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában (15) és különösen annak 38. cikkével összhangban.

15

| (32) | Emellett a károsanyag-monitoring megfelelt a tagállamok egyértelmű kötelezettségének, miszerint garantálniuk kell a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzések elvégzését, az ehhez kapcsolódó költségeket pedig az adott tagállam viseli. |
| --- | --- |

(32)

Emellett a károsanyag-monitoring megfelelt a tagállamok egyértelmű kötelezettségének, miszerint garantálniuk kell a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzések elvégzését, az ehhez kapcsolódó költségeket pedig az adott tagállam viseli.

| (33) | Németország kijelenti, hogy a tejfeldolgozók saját ellenőrzéseket végeztek annak felülvizsgálatára, hogy a tejnél teljesülnek-e a szennyeződések törvényes határértékei. Ezeknek az önellenőrzéseknek a költségét maguk a tejfeldolgozók viselték. Az önellenőrzések kötelezettsége a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdéséből következett. A tejfeldolgozók élelmiszer-biztonsági kötelezettségeit – a káros anyagok vonatkozásában – más jogi aktusok tovább pontosították, például az 1881/2006/EK rendelet, a 396/2005/EK rendelet és a 37/2010/EU bizottsági rendelet (16). |
| --- | --- |

(33)

Németország kijelenti, hogy a tejfeldolgozók saját ellenőrzéseket végeztek annak felülvizsgálatára, hogy a tejnél teljesülnek-e a szennyeződések törvényes határértékei. Ezeknek az önellenőrzéseknek a költségét maguk a tejfeldolgozók viselték. Az önellenőrzések kötelezettsége a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdéséből következett. A tejfeldolgozók élelmiszer-biztonsági kötelezettségeit – a káros anyagok vonatkozásában – más jogi aktusok tovább pontosították, például az 1881/2006/EK rendelet, a 396/2005/EK rendelet és a 37/2010/EU bizottsági rendelet (16).

16

| (34) | Nem létezett nemzeti jogszabályi rendelkezés arról, hogy a tejfeldolgozóknak kell a hatósági ellenőrzések költségét viselniük, és nem létezett kötelezettség a nekik történő díjfizetésre. A tejfeldolgozóknak kellett viselniük az önellenőrzések költségét, hogy kiderüljön, betartották-e az élelmiszer-biztonsági jogszabályokat, valamint a szennyezések és maradékanyagok törvényes határértékeit, amelyek eltérnek a károsanyag-monitoring során végzett közigazgatási ellenőrzésektől. |
| --- | --- |

(34)

Nem létezett nemzeti jogszabályi rendelkezés arról, hogy a tejfeldolgozóknak kell a hatósági ellenőrzések költségét viselniük, és nem létezett kötelezettség a nekik történő díjfizetésre. A tejfeldolgozóknak kellett viselniük az önellenőrzések költségét, hogy kiderüljön, betartották-e az élelmiszer-biztonsági jogszabályokat, valamint a szennyezések és maradékanyagok törvényes határértékeit, amelyek eltérnek a károsanyag-monitoring során végzett közigazgatási ellenőrzésektől.

3.2.   Németország további észrevételei

Németország további észrevételei

| (35) | Németország megindokolta a tagállamok jogát arra, hogy ellenőrzési intézkedéseket, például károsanyag-monitoringot eszközöljenek. Ez a Szerződések (EUSZ és EUMSZ) által az uniós intézményekre és a tagállamokra ruházott, az uniós jog alkalmazását illető hatáskörök elkülönüléséből következett. Hivatkozás történt az EUMSZ 290. és 291. cikkére, amelyek meghatározzák az uniós intézmények és a tagállamok saját szerepkörét. Ennek megfelelően elsődlegesen a tagállamok feladata garantálni az uniós jogszabályok alkalmazását. Feladataik közé olyan funkciók kerültek, mint az ellenőrzés. Hivatkozás történt továbbá a 205-215/82. sz. egyesített ügyekre (17), amelyben a Bíróság kinyilvánította, hogy – az Unió intézményrendszerének alapjául szolgáló, valamint az Unió és a tagállamok közötti viszonyokat szabályozó általános elvekkel összhangban – a tagállamok feladata azt biztosítani, hogy területükön belül megtörténjen az uniós rendelkezések végrehajtása. |
| --- | --- |

(35)

Németország megindokolta a tagállamok jogát arra, hogy ellenőrzési intézkedéseket, például károsanyag-monitoringot eszközöljenek. Ez a Szerződések (EUSZ és EUMSZ) által az uniós intézményekre és a tagállamokra ruházott, az uniós jog alkalmazását illető hatáskörök elkülönüléséből következett. Hivatkozás történt az EUMSZ 290. és 291. cikkére, amelyek meghatározzák az uniós intézmények és a tagállamok saját szerepkörét. Ennek megfelelően elsődlegesen a tagállamok feladata garantálni az uniós jogszabályok alkalmazását. Feladataik közé olyan funkciók kerültek, mint az ellenőrzés. Hivatkozás történt továbbá a 205-215/82. sz. egyesített ügyekre (17), amelyben a Bíróság kinyilvánította, hogy – az Unió intézményrendszerének alapjául szolgáló, valamint az Unió és a tagállamok közötti viszonyokat szabályozó általános elvekkel összhangban – a tagállamok feladata azt biztosítani, hogy területükön belül megtörténjen az uniós rendelkezések végrehajtása.

17

| (36) | Ennek következtében Németország azzal érvelt, hogy csak akkor sértette volna meg az EUMSZ 291. cikkét, ha a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése által előírtnál kevesebb ellenőrzést végzett volna, nem pedig akkor – mint a jelen esetben –, amikor olyan további ellenőrzéseket végzett, amelyek kiegészítették a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést és megfeleltek a 178/2002/EK rendelet említett rendelkezésének. |
| --- | --- |

(36)

Ennek következtében Németország azzal érvelt, hogy csak akkor sértette volna meg az EUMSZ 291. cikkét, ha a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése által előírtnál kevesebb ellenőrzést végzett volna, nem pedig akkor – mint a jelen esetben –, amikor olyan további ellenőrzéseket végzett, amelyek kiegészítették a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést és megfeleltek a 178/2002/EK rendelet említett rendelkezésének.

| (37) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályok lehetséges alkalmazásával kapcsolatos kérdésre válaszolva Németország visszautasította azt, hogy a károsanyag-monitoring jellege megfelelne az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben (18) foglaltaknak. Németország ezzel ellentétben közölte, hogy a károsanyag-monitoring nem gazdasági tevékenységnek minősül. Németország ebben az összefüggésben hivatkozott a C-364/92. sz., C-343/95. sz. és C-288/11. P sz. ügyekre (19), amelyekben fenntartották, hogy a közbiztonság garantálását célzó, közösségi szabályozó hatóság bevonásával végzett feladat nem gazdasági jellegű, mivel az adott tevékenység közérdekű feladatot jelent, amelynek célja az egész lakosság védelme. Emellett az a tény, hogy a feladattal egy privát szervet bíztak meg, nem változtat a feladat közösségi jellegén. A károsanyag-monitoring jelen esetében a megbízott ellenőrző szervek olyan közösségi feladatot végeztek, amely hozzájárult az egészségügyi rendszer javításához. Az államnak kötelessége volt magas szintű egészségügyi védelmet garantálni mind az uniós jog (20), mind a német szövetségi alkotmányjog értelmében, az állam pedig ebben a vonatkozásban mérlegelési jogkörrel bírt. |
| --- | --- |

(37)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályok lehetséges alkalmazásával kapcsolatos kérdésre válaszolva Németország visszautasította azt, hogy a károsanyag-monitoring jellege megfelelne az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben (18) foglaltaknak. Németország ezzel ellentétben közölte, hogy a károsanyag-monitoring nem gazdasági tevékenységnek minősül. Németország ebben az összefüggésben hivatkozott a C-364/92. sz., C-343/95. sz. és C-288/11. P sz. ügyekre (19), amelyekben fenntartották, hogy a közbiztonság garantálását célzó, közösségi szabályozó hatóság bevonásával végzett feladat nem gazdasági jellegű, mivel az adott tevékenység közérdekű feladatot jelent, amelynek célja az egész lakosság védelme. Emellett az a tény, hogy a feladattal egy privát szervet bíztak meg, nem változtat a feladat közösségi jellegén. A károsanyag-monitoring jelen esetében a megbízott ellenőrző szervek olyan közösségi feladatot végeztek, amely hozzájárult az egészségügyi rendszer javításához. Az államnak kötelessége volt magas szintű egészségügyi védelmet garantálni mind az uniós jog (20), mind a német szövetségi alkotmányjog értelmében, az állam pedig ebben a vonatkozásban mérlegelési jogkörrel bírt.

18

19

20

| (38) | A Bizottság azon kérdésére, hogy a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése nem határozta-e meg világosan és pontosan a T-351/02. sz. ügy szerinti tagállami kötelezettséget az államnak való betudhatóság kizárhatóságát illetően, Németország azt válaszolta, hogy a T-351/02. sz. ügyben az államnak való betudhatóság volt a kérdés, míg a jelen ügyben a tejfeldolgozók előnyének megléte képezi a problémát. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság azon kérdésére, hogy a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése nem határozta-e meg világosan és pontosan a T-351/02. sz. ügy szerinti tagállami kötelezettséget az államnak való betudhatóság kizárhatóságát illetően, Németország azt válaszolta, hogy a T-351/02. sz. ügyben az államnak való betudhatóság volt a kérdés, míg a jelen ügyben a tejfeldolgozók előnyének megléte képezi a problémát.

| (39) | Emellett Észak-Rajna-Vesztfália azzal érvelt, hogy az NW1 alintézkedés nem volt szelektív, mert abban a szövetségi államban (tartományban) a tejipar egészét célozta. Jogi szuverenitása alapján Észak-Rajna-Vesztfália meghatározhatta az alintézkedés anyagi és regionális kiterjedését. Észak-Rajna-Vesztfália ismét hangsúlyozta, hogy az intézkedés általános egészségügyi ellenőrzések végzésére szolgált és közérdekből történt. |
| --- | --- |

(39)

Emellett Észak-Rajna-Vesztfália azzal érvelt, hogy az NW1 alintézkedés nem volt szelektív, mert abban a szövetségi államban (tartományban) a tejipar egészét célozta. Jogi szuverenitása alapján Észak-Rajna-Vesztfália meghatározhatta az alintézkedés anyagi és regionális kiterjedését. Észak-Rajna-Vesztfália ismét hangsúlyozta, hogy az intézkedés általános egészségügyi ellenőrzések végzésére szolgált és közérdekből történt.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (40) | 2014. február 6. és 18. között a Bizottság összesen 10 levelet kapott az érdekelt felektől, az alintézkedések tekintetében nyújtott támogatásra vonatkozó észrevételekkel (21). |
| --- | --- |

(40)

2014. február 6. és 18. között a Bizottság összesen 10 levelet kapott az érdekelt felektől, az alintézkedések tekintetében nyújtott támogatásra vonatkozó észrevételekkel (21).

21

| (41) | A Bizottság által 2014. február 6-án iktatott levelében a Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e.V. kijelentette, hogy a tej és a tejtermékek maradványanyagait és szennyező anyagait ellenőrző programok a nemzeti ellenőrzési program kiegészítésének tekintendők, és a fogyasztóvédelmet és válságkezelést szolgálták. A szövetség hangsúlyozta, hogy a mintákat különböző vállalkozásoktól vették, hogy áttekintést kapjanak az egyes bajor régiókról. Az eredményeket közzétették. Az ezáltal kialakítható megelőzési stratégiák és intézkedések végső soron a szennyezési szintek csökkenését eredményeznék. A fenti okok miatt az intézkedés semmilyen előnyt nem biztosított az ellenőrzött tejfeldolgozóknak. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság által 2014. február 6-án iktatott levelében a Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e.V. kijelentette, hogy a tej és a tejtermékek maradványanyagait és szennyező anyagait ellenőrző programok a nemzeti ellenőrzési program kiegészítésének tekintendők, és a fogyasztóvédelmet és válságkezelést szolgálták. A szövetség hangsúlyozta, hogy a mintákat különböző vállalkozásoktól vették, hogy áttekintést kapjanak az egyes bajor régiókról. Az eredményeket közzétették. Az ezáltal kialakítható megelőzési stratégiák és intézkedések végső soron a szennyezési szintek csökkenését eredményeznék. A fenti okok miatt az intézkedés semmilyen előnyt nem biztosított az ellenőrzött tejfeldolgozóknak.

| (42) | A Bizottság által 2014. február 10-én iktatott levelében a Gewerkschaft Nahrung-Genuss-Gaststätten Region Allgäu kijelentette, hogy a tejtermékekben előforduló szennyezések és radioaktív anyagok szintjének ellenőrzése a fogyasztóvédelem nagyon fontos részét képezte. Ez az intézkedés nem az adott tejfeldolgozók, hanem az összes tejfogyasztó számára volt nagyon értékes. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság által 2014. február 10-én iktatott levelében a Gewerkschaft Nahrung-Genuss-Gaststätten Region Allgäu kijelentette, hogy a tejtermékekben előforduló szennyezések és radioaktív anyagok szintjének ellenőrzése a fogyasztóvédelem nagyon fontos részét képezte. Ez az intézkedés nem az adott tejfeldolgozók, hanem az összes tejfogyasztó számára volt nagyon értékes.

| (43) | A Bizottság által 2014. február 10-én iktatott levelében a Landeskontrollverband Nordrhein-Westfalen e.V. kijelentette, hogy támogatja Észak-Rajna-Vesztfália véleményét (amelyet Németország 2013. szeptember 20-i beadványa részeként nyújtottak be a Bizottságnak). |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság által 2014. február 10-én iktatott levelében a Landeskontrollverband Nordrhein-Westfalen e.V. kijelentette, hogy támogatja Észak-Rajna-Vesztfália véleményét (amelyet Németország 2013. szeptember 20-i beadványa részeként nyújtottak be a Bizottságnak).

| (44) | A Bizottság által 2014. február 10-én iktatott levelében a Landesvereinigung der Milchwirtschaft NRW e.V. kijelentette, hogy támogatja Észak-Rajna-Vesztfália véleményét (amelyet Németország 2013. szeptember 20-i beadványa részeként nyújtottak be a Bizottságnak). |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság által 2014. február 10-én iktatott levelében a Landesvereinigung der Milchwirtschaft NRW e.V. kijelentette, hogy támogatja Észak-Rajna-Vesztfália véleményét (amelyet Németország 2013. szeptember 20-i beadványa részeként nyújtottak be a Bizottságnak).

| (45) | A Bizottság által 2014. február 11-én iktatott levelében a Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. kijelentette, hogy támogatja Észak-Rajna-Vesztfália véleményét (amelyet Németország 2013. szeptember 20-i beadványa részeként nyújtottak be a Bizottságnak). |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság által 2014. február 11-én iktatott levelében a Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. kijelentette, hogy támogatja Észak-Rajna-Vesztfália véleményét (amelyet Németország 2013. szeptember 20-i beadványa részeként nyújtottak be a Bizottságnak).

| (46) | A Bizottság által 2014. február 13-án iktatott levelében a Genossenschaftsverband Bayern kijelentette, hogy a tej és a tejtermékek maradványanyagait és szennyező anyagait ellenőrző programok nem juttatták versenyelőnyhöz a tejfeldolgozókat. E program elsődlegesen a válsághelyzeti kapacitások létrehozását és a fogyasztók nem biztonságos termékekkel szembeni védelmét célozta, és ezért a közérdeket szolgálta. A minták vétele nem szabályos módon történt, a tejfeldolgozók nem tartották nyilván és nem ismerték meg az eredményeket, hacsak nem fordult elő a törvényes határértékek túllépése. Ellenkezőleg, a tejfeldolgozók olyan saját, átfogóbb és részletesebb minőségbiztonsági rendszert tartottak fenn, amely nem vethető össze a károsanyag-monitoringgal. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság által 2014. február 13-án iktatott levelében a Genossenschaftsverband Bayern kijelentette, hogy a tej és a tejtermékek maradványanyagait és szennyező anyagait ellenőrző programok nem juttatták versenyelőnyhöz a tejfeldolgozókat. E program elsődlegesen a válsághelyzeti kapacitások létrehozását és a fogyasztók nem biztonságos termékekkel szembeni védelmét célozta, és ezért a közérdeket szolgálta. A minták vétele nem szabályos módon történt, a tejfeldolgozók nem tartották nyilván és nem ismerték meg az eredményeket, hacsak nem fordult elő a törvényes határértékek túllépése. Ellenkezőleg, a tejfeldolgozók olyan saját, átfogóbb és részletesebb minőségbiztonsági rendszert tartottak fenn, amely nem vethető össze a károsanyag-monitoringgal.

| (47) | A Bizottság által február 14-án iktatott levelében a Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. kijelentette, hogy az RP 3 alintézkedés azért nem minősül állami támogatásnak, mert sem vállalkozások, sem egy adott termelési ágazat nem jutottak olyan előnyhöz, amely torzította vagy torzítással fenyegette a versenyt, illetve érintette a kereskedelmet a tagállamok között. A szövetség azzal érvelt, hogy az illeték nem az ellenőrzési költségek fedezésére használták, amelyek viselése a tejfeldolgozók kötelezettségét jelenti a 852/2004/EK rendelet, a 853/2004/EK európa parlamenti és tanácsi rendelet (22) és a 854/2004/EU rendelet értelmében. Ellenkezőleg, a szóban forgó ellenőrzések a közigazgatási szervek nevében történtek, mint mintavételezés, és nem voltak rutinszerűek. A szóban forgó ellenőrzések így a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a közösségi válságmegelőzés és -kezelés részét képezték. A szövetség ezért arra a következtetésre jut, hogy az említett ellenőrzések kifizetése nem mentesítette a tejfeldolgozókat a saját költségeik alól, hanem a közigazgatási szervek által viselt költségnek minősült, az általuk ellátott közösségi élelmiszer-biztonsági funkció miatt. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság által február 14-án iktatott levelében a Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. kijelentette, hogy az RP 3 alintézkedés azért nem minősül állami támogatásnak, mert sem vállalkozások, sem egy adott termelési ágazat nem jutottak olyan előnyhöz, amely torzította vagy torzítással fenyegette a versenyt, illetve érintette a kereskedelmet a tagállamok között. A szövetség azzal érvelt, hogy az illeték nem az ellenőrzési költségek fedezésére használták, amelyek viselése a tejfeldolgozók kötelezettségét jelenti a 852/2004/EK rendelet, a 853/2004/EK európa parlamenti és tanácsi rendelet (22) és a 854/2004/EU rendelet értelmében. Ellenkezőleg, a szóban forgó ellenőrzések a közigazgatási szervek nevében történtek, mint mintavételezés, és nem voltak rutinszerűek. A szóban forgó ellenőrzések így a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a közösségi válságmegelőzés és -kezelés részét képezték. A szövetség ezért arra a következtetésre jut, hogy az említett ellenőrzések kifizetése nem mentesítette a tejfeldolgozókat a saját költségeik alól, hanem a közigazgatási szervek által viselt költségnek minősült, az általuk ellátott közösségi élelmiszer-biztonsági funkció miatt.

22

| (48) | Alternatívaként a Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. kijelentette, hogy ha az RP 3 alintézkedés állami támogatásnak kell tekinteni, akkor az összeegyeztethetőséget az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások, 2007–2013 (23) IV.J fejezetével összhangban kell értékelni a 2007-től kezdődő időszakra nézve. |
| --- | --- |

(48)

Alternatívaként a Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. kijelentette, hogy ha az RP 3 alintézkedés állami támogatásnak kell tekinteni, akkor az összeegyeztethetőséget az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások, 2007–2013 (23) IV.J fejezetével összhangban kell értékelni a 2007-től kezdődő időszakra nézve.

23

| (49) | A Bizottság által 2014. február 18-án iktatott levelében a DHB-Netzwerk Haushalt e.V kijelentette, hogy a szennyező anyagokat ellenőrző program, a radioaktivitást értékelő program, valamint a tápanyagok elemzései jelentős mértékben hozzájárultak a fogyasztóvédelemhez és a fogyasztói tudatossághoz. A szövetség kiemelte az ellenőrzési eredmények semlegességét (hiszen azokat nem befolyásolta a tejipar), a tejtermékekben előforduló káros anyagok gyors észlelését, valamint a gyors reagálás lehetőségét válsághelyzetekben. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság által 2014. február 18-án iktatott levelében a DHB-Netzwerk Haushalt e.V kijelentette, hogy a szennyező anyagokat ellenőrző program, a radioaktivitást értékelő program, valamint a tápanyagok elemzései jelentős mértékben hozzájárultak a fogyasztóvédelemhez és a fogyasztói tudatossághoz. A szövetség kiemelte az ellenőrzési eredmények semlegességét (hiszen azokat nem befolyásolta a tejipar), a tejtermékekben előforduló káros anyagok gyors észlelését, valamint a gyors reagálás lehetőségét válsághelyzetekben.

| (50) | A Bizottság által 2014. február 18-án iktatott levelében a Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. kijelentette, hogy a tejben és a tejtermékekben előforduló káros anyagokat azonosító ellenőrzések fontosak voltak a tejtermékek biztonságosságába vetett fogyasztói bizalomhoz. Az ellenőrzések egyfajta korai észlelő rendszerként szolgáltak a kockázatok észlelésére és megszüntetésére, illetve a szükséges megelőző intézkedések foganatosítására. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság által 2014. február 18-án iktatott levelében a Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. kijelentette, hogy a tejben és a tejtermékekben előforduló káros anyagokat azonosító ellenőrzések fontosak voltak a tejtermékek biztonságosságába vetett fogyasztói bizalomhoz. Az ellenőrzések egyfajta korai észlelő rendszerként szolgáltak a kockázatok észlelésére és megszüntetésére, illetve a szükséges megelőző intézkedések foganatosítására.

5.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉNEK ÉRTÉKELÉSE

A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| (51) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság álláspontja az volt, hogy az alintézkedések látszólag az állami támogatás minden jellemzőjét mutatják. A Bizottság kijelentette, hogy Németország nem mutatta be azt a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzésre és a károsanyag-monitoringra vonatkozó hatályos törvényt, amely ezzel a feladattal az államot bízza meg. A Bizottság értékelése szerint a károsanyag-monitoring kötelezettsége úgy érintette a tejfeldolgozókat, hogy azok előnyhöz jutottak, ha az ellenőrzéseket az állam végezte és fizette. |
| --- | --- |

(51)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság álláspontja az volt, hogy az alintézkedések látszólag az állami támogatás minden jellemzőjét mutatják. A Bizottság kijelentette, hogy Németország nem mutatta be azt a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzésre és a károsanyag-monitoringra vonatkozó hatályos törvényt, amely ezzel a feladattal az államot bízza meg. A Bizottság értékelése szerint a károsanyag-monitoring kötelezettsége úgy érintette a tejfeldolgozókat, hogy azok előnyhöz jutottak, ha az ellenőrzéseket az állam végezte és fizette.

| (52) | A hivatalos vizsgálati eljárás során Németország és az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a károsanyag-monitoring nem biztosított semmilyen előnyt a tejfeldolgozóknak. Németország átfogó tájékoztatást adott az alintézkedések jogi, közigazgatási és ténybeli elemeiről. Ezért kell ismét megvizsgálni a támogatás meglétének és különösen a tejfeldolgozói előny meglétének a kérdését. |
| --- | --- |

(52)

A hivatalos vizsgálati eljárás során Németország és az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a károsanyag-monitoring nem biztosított semmilyen előnyt a tejfeldolgozóknak. Németország átfogó tájékoztatást adott az alintézkedések jogi, közigazgatási és ténybeli elemeiről. Ezért kell ismét megvizsgálni a támogatás meglétének és különösen a tejfeldolgozói előny meglétének a kérdését.

| (53) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlen a belső piaccal”. |
| --- | --- |

(53)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlen a belső piaccal”.

| (54) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek kumulatív jellegűek. Ezért annak a meghatározásához, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül-e, valamennyi fenti feltételnek teljesülnie kell. Következésképpen, ha a feltételek egyike nem teljesül, akkor a szóban forgó intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(54)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek kumulatív jellegűek. Ezért annak a meghatározásához, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül-e, valamennyi fenti feltételnek teljesülnie kell. Következésképpen, ha a feltételek egyike nem teljesül, akkor a szóban forgó intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak.

| (55) | A támogatás meglétének feltétele az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított egyéb feltételek előtt kerül vizsgálatra, mert Németország és az érdekelt felek fő érve az volt, hogy az alintézkedések nem biztosítottak semmilyen előnyt a tejfeldolgozóknak. |
| --- | --- |

(55)

A támogatás meglétének feltétele az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított egyéb feltételek előtt kerül vizsgálatra, mert Németország és az érdekelt felek fő érve az volt, hogy az alintézkedések nem biztosítottak semmilyen előnyt a tejfeldolgozóknak.

| (56) | Németország és az érdekelt felek érvelésének alapját az uniós és a nemzeti élelmiszer-biztonsági jogban előírt eltérő ellenőrzési feladatok megléte és különösen az illetékes szervek által végzett hatósági ellenőrzések és a tejfeldolgozók által végzett önellenőrzések közötti elkülönítés jelentette. E tekintetben Németország szerint a megbízott szervek által elvégzett és a tejilletékből államilag finanszírozott károsanyag-monitoring kiegészíti a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést és eltér a tejfeldolgozók által végzett és finanszírozott önellenőrzésektől. A tejfeldolgozók ezért semmilyen előnyhöz nem jutnak abból a tényből, hogy az állam végzi a károsanyag-monitoringot. |
| --- | --- |

(56)

Németország és az érdekelt felek érvelésének alapját az uniós és a nemzeti élelmiszer-biztonsági jogban előírt eltérő ellenőrzési feladatok megléte és különösen az illetékes szervek által végzett hatósági ellenőrzések és a tejfeldolgozók által végzett önellenőrzések közötti elkülönítés jelentette. E tekintetben Németország szerint a megbízott szervek által elvégzett és a tejilletékből államilag finanszírozott károsanyag-monitoring kiegészíti a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést és eltér a tejfeldolgozók által végzett és finanszírozott önellenőrzésektől. A tejfeldolgozók ezért semmilyen előnyhöz nem jutnak abból a tényből, hogy az állam végzi a károsanyag-monitoringot.

| (57) | Az említett érvek helytállóságának igazolásához elemezni kell, (1) hogy hol helyezkedik el a károsanyag-monitoring az uniós és a nemzeti élelmiszer-biztonsági joggal létrehozott ellenőrzési kötelezettségek rendszerében, tehát hogy elvégzése az államnak tulajdonított vagy a privát élelmiszer-ipari vállalkozóknak (tejfeldolgozóknak) tulajdonított kötelezettségként történik-e, és (2) a kapott eredmény alapján, hogy a károsanyag-monitoring elvégzése biztosít-e a tejfeldolgozóknak valamilyen, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti előnyt. |
| --- | --- |

(57)

Az említett érvek helytállóságának igazolásához elemezni kell, (1) hogy hol helyezkedik el a károsanyag-monitoring az uniós és a nemzeti élelmiszer-biztonsági joggal létrehozott ellenőrzési kötelezettségek rendszerében, tehát hogy elvégzése az államnak tulajdonított vagy a privát élelmiszer-ipari vállalkozóknak (tejfeldolgozóknak) tulajdonított kötelezettségként történik-e, és (2) a kapott eredmény alapján, hogy a károsanyag-monitoring elvégzése biztosít-e a tejfeldolgozóknak valamilyen, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti előnyt.

5.1.   Az uniós és a nemzeti élelmiszer-biztonsági jog szerinti ellenőrzési kötelezettségek

Az uniós és a nemzeti élelmiszer-biztonsági jog szerinti ellenőrzési kötelezettségek

| (58) | Az eljárás megindításáról szóló határozat szerint a kivizsgálás 2001. november 28-án indul (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (152) preambulumbekezdését). Az élelmiszer-biztonsági jog vonatkozó rendelkezéseinek elemzése az ezzel a nappal kezdődő időszakra terjed ki. |
| --- | --- |

(58)

Az eljárás megindításáról szóló határozat szerint a kivizsgálás 2001. november 28-án indul (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (152) preambulumbekezdését). Az élelmiszer-biztonsági jog vonatkozó rendelkezéseinek elemzése az ezzel a nappal kezdődő időszakra terjed ki.

5.1.1.   Uniós élelmiszer-biztonsági jog

Uniós élelmiszer-biztonsági jog

5.1.1.1.   Az élelmiszerekben, többek között a tejben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó uniós jog

Az élelmiszerekben, többek között a tejben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó uniós jog

| (59) | A 315/93/EGK tanácsi rendelet (24) rögzít bizonyos alapelveket az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra vonatkozóan, nevezetesen, hogy (1) az egészségügyi és különösen toxikológiai szempontból nem elfogadható mennyiségben szennyező anyagot tartalmazó élelmiszer nem hozható forgalomba; és (2) a közegészségügy védelme érdekében meg kell határozni az egyes szennyező anyagokra vonatkozó legmagasabb határértéket. |
| --- | --- |

(59)

A 315/93/EGK tanácsi rendelet (24) rögzít bizonyos alapelveket az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra vonatkozóan, nevezetesen, hogy (1) az egészségügyi és különösen toxikológiai szempontból nem elfogadható mennyiségben szennyező anyagot tartalmazó élelmiszer nem hozható forgalomba; és (2) a közegészségügy védelme érdekében meg kell határozni az egyes szennyező anyagokra vonatkozó legmagasabb határértéket.

24

| (60) | A 466/2001/EK rendelet (25) és az 1881/2006/EK rendelet meghatározzák az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagokra vonatkozó legmagasabb határértéket. Különösen a tejben előforduló következő szennyező anyagokkal foglalkoznak: aflatoxinok, ólom (Pb), poliklórozott dibenzo-furánok és poliklórozott bifenilek (PCB-k). |
| --- | --- |

(60)

A 466/2001/EK rendelet (25) és az 1881/2006/EK rendelet meghatározzák az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagokra vonatkozó legmagasabb határértéket. Különösen a tejben előforduló következő szennyező anyagokkal foglalkoznak: aflatoxinok, ólom (Pb), poliklórozott dibenzo-furánok és poliklórozott bifenilek (PCB-k).

25

| (61) | Az (59) és (60) preambulumbekezdésben hivatkozott jogi aktusok értelmében tilos bizonyos élelmiszerek (többek között a tej) forgalomba hozatala akkor, ha ezek az élelmiszerek az e jogi aktusokban meghatározott legmagasabb értéknél többet tartalmaznak bizonyos szennyező anyagokból. E jogi aktusok azt is előírják a tagállamoknak, hogy megfelelő felügyeleti intézkedéseket vezessenek be az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

(61)

Az (59) és (60) preambulumbekezdésben hivatkozott jogi aktusok értelmében tilos bizonyos élelmiszerek (többek között a tej) forgalomba hozatala akkor, ha ezek az élelmiszerek az e jogi aktusokban meghatározott legmagasabb értéknél többet tartalmaznak bizonyos szennyező anyagokból. E jogi aktusok azt is előírják a tagállamoknak, hogy megfelelő felügyeleti intézkedéseket vezessenek be az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzéséhez.

| (62) | Emellett az élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló ajánlásában (26) a Bizottság élelmiszerekre (többek között tejre) vonatkozó beavatkozási szinteket és célszinteket ajánl azért, hogy ösztönözze a proaktív hozzáállást az élelmiszerekben előforduló dioxinok és dioxinjellegű PCB-k csökkentéséhez. Különösen a beavatkozási szintek jelentenek az illetékes hatóságok és az üzemeltetők számára eszközt azon esetek feltárásához, amelyekben helyénvaló azonosítani a szennyezés forrását és intézkedni a csökkentés vagy megszüntetés érdekében. Ezenkívül a Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok az élelmiszerek (többek között a tej) előállításával, felhasználásával és fogyasztásával arányosan szúrópróbaszerűen ellenőrizzék a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k, valamint, ha lehetséges, a nem dioxinjellegű PCB-k élelmiszerekben (többek között a tejben) való előfordulását. A 466/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megszegése, valamint dioxinok és/vagy dioxinjellegű PCB-k beavatkozási szintet meghaladó mennyiségének észlelése esetén a Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok – az üzemeltetőkkel együttműködve – indítsanak kivizsgálást a szennyezés forrásának azonosítására és tegyenek intézkedéseket a szennyezés forrásának csökkentésére vagy megszüntetésére. |
| --- | --- |

(62)

Emellett az élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló ajánlásában (26) a Bizottság élelmiszerekre (többek között tejre) vonatkozó beavatkozási szinteket és célszinteket ajánl azért, hogy ösztönözze a proaktív hozzáállást az élelmiszerekben előforduló dioxinok és dioxinjellegű PCB-k csökkentéséhez. Különösen a beavatkozási szintek jelentenek az illetékes hatóságok és az üzemeltetők számára eszközt azon esetek feltárásához, amelyekben helyénvaló azonosítani a szennyezés forrását és intézkedni a csökkentés vagy megszüntetés érdekében. Ezenkívül a Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok az élelmiszerek (többek között a tej) előállításával, felhasználásával és fogyasztásával arányosan szúrópróbaszerűen ellenőrizzék a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k, valamint, ha lehetséges, a nem dioxinjellegű PCB-k élelmiszerekben (többek között a tejben) való előfordulását. A 466/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megszegése, valamint dioxinok és/vagy dioxinjellegű PCB-k beavatkozási szintet meghaladó mennyiségének észlelése esetén a Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok – az üzemeltetőkkel együttműködve – indítsanak kivizsgálást a szennyezés forrásának azonosítására és tegyenek intézkedéseket a szennyezés forrásának csökkentésére vagy megszüntetésére.

26

| (63) | Megállapítható, hogy az élelmiszerekben, többek között a tejben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó uniós jog magában foglalja (1) az élelmiszerek (többek között a tej) bizonyos szennyező anyagainak törvényes határértékeit, amelyek közvetlen címzettjei az élelmiszer-ipari vállalkozók, akik nem hozhatnak forgalomba az e határértékeket nem teljesítő élelmiszert (többek között tejet), és (2) a tagállamok kötelezettségét arra, hogy felügyeljék a törvényes határértékek teljesülését. Az ezenkívül létező uniós szintű ajánlás (bizottsági ajánlás) a tagállamokat ösztönzi a dioxin és a hasonló szennyező anyagok beavatkozási szintjének figyelésére és a megelőző intézkedések megtételére. |
| --- | --- |

(63)

Megállapítható, hogy az élelmiszerekben, többek között a tejben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó uniós jog magában foglalja (1) az élelmiszerek (többek között a tej) bizonyos szennyező anyagainak törvényes határértékeit, amelyek közvetlen címzettjei az élelmiszer-ipari vállalkozók, akik nem hozhatnak forgalomba az e határértékeket nem teljesítő élelmiszert (többek között tejet), és (2) a tagállamok kötelezettségét arra, hogy felügyeljék a törvényes határértékek teljesülését. Az ezenkívül létező uniós szintű ajánlás (bizottsági ajánlás) a tagállamokat ösztönzi a dioxin és a hasonló szennyező anyagok beavatkozási szintjének figyelésére és a megelőző intézkedések megtételére.

5.1.1.2.   Az állati termékekben, többek között a tejben előforduló maradékanyagokra vonatkozó uniós jog

Az állati termékekben, többek között a tejben előforduló maradékanyagokra vonatkozó uniós jog

| (64) | A 96/23/EK irányelv olyan intézkedések bevezetését írja elő a tagállamoknak, amelyekkel ellenőrizhetők az irányelv I. mellékletében felsorolt anyagok és maradékanyag-csoportok. A tej esetében ellenőrzött anyagokat és maradékanyagokat bizonyos vegyületek, antibakteriális anyagok, anthelmintikumok, nem szteroid gyulladáscsökkentők, szerves kloridok, szerves foszforvegyületek, kémiai elemek és mikotoxinok jelentik. |
| --- | --- |

(64)

A 96/23/EK irányelv olyan intézkedések bevezetését írja elő a tagállamoknak, amelyekkel ellenőrizhetők az irányelv I. mellékletében felsorolt anyagok és maradékanyag-csoportok. A tej esetében ellenőrzött anyagokat és maradékanyagokat bizonyos vegyületek, antibakteriális anyagok, anthelmintikumok, nem szteroid gyulladáscsökkentők, szerves kloridok, szerves foszforvegyületek, kémiai elemek és mikotoxinok jelentik.

| (65) | A 96/23/EK irányelv kötelezi a tagállamokat bizonyos állati termékek (többek között a tej) ellenőrzésére, az előforduló maradékanyagok és anyagok kimutatása céljából. Emiatt a tagállamok jóváhagyásra benyújtják az ellenőrzési terveket a Bizottsághoz. Emellett a tagállamok előzetes bejelentés nélkül is végezhetnek szúrópróbaszerű hatósági ellenőrzéseket az állati eredetű nyersanyagok (többek között a tej) teljes termelési láncában. |
| --- | --- |

(65)

A 96/23/EK irányelv kötelezi a tagállamokat bizonyos állati termékek (többek között a tej) ellenőrzésére, az előforduló maradékanyagok és anyagok kimutatása céljából. Emiatt a tagállamok jóváhagyásra benyújtják az ellenőrzési terveket a Bizottsághoz. Emellett a tagállamok előzetes bejelentés nélkül is végezhetnek szúrópróbaszerű hatósági ellenőrzéseket az állati eredetű nyersanyagok (többek között a tej) teljes termelési láncában.

| (66) | Ezenkívül a 96/23/EK irányelv önellenőrzést és társfelelősséget ír elő az üzemeltetők számára. Az állati eredetű elsődleges termék (nevezetesen a tej) kezdeti feldolgozását végző létesítmény tulajdonosai vagy felelősei kötelesek minden szükséges intézkedést megtenni – különösen saját ellenőrzéseik elvégzése útján – annak biztosítása érdekében, hogy a létesítménybe behozott termékekben előforduló maradékanyagok vagy tiltott anyagok szintje ne lépje túl az engedélyezett maximális határértéket. |
| --- | --- |

(66)

Ezenkívül a 96/23/EK irányelv önellenőrzést és társfelelősséget ír elő az üzemeltetők számára. Az állati eredetű elsődleges termék (nevezetesen a tej) kezdeti feldolgozását végző létesítmény tulajdonosai vagy felelősei kötelesek minden szükséges intézkedést megtenni – különösen saját ellenőrzéseik elvégzése útján – annak biztosítása érdekében, hogy a létesítménybe behozott termékekben előforduló maradékanyagok vagy tiltott anyagok szintje ne lépje túl az engedélyezett maximális határértéket.

| (67) | Megállapítható, hogy az állati termékekben, többek között a tejben előforduló maradékanyagokra vonatkozó uniós jog magában foglalja (1) a tejben előforduló, ellenőrizendő káros anyagok és maradékanyagok listáját; (2) a tagállamok azon feladatát, hogy végezzenek ellenőrzéseket és további vizsgálatokat a tejben előforduló ezen anyagok és maradékanyagok tekintetében; (3) a tejtermelést és -feldolgozást végző gazdasági szereplők önellenőrzési kötelezettségét. |
| --- | --- |

(67)

Megállapítható, hogy az állati termékekben, többek között a tejben előforduló maradékanyagokra vonatkozó uniós jog magában foglalja (1) a tejben előforduló, ellenőrizendő káros anyagok és maradékanyagok listáját; (2) a tagállamok azon feladatát, hogy végezzenek ellenőrzéseket és további vizsgálatokat a tejben előforduló ezen anyagok és maradékanyagok tekintetében; (3) a tejtermelést és -feldolgozást végző gazdasági szereplők önellenőrzési kötelezettségét.

5.1.1.3.   Az élelmiszer-biztonsági ellenőrzésre vonatkozó horizontális uniós jog

Az élelmiszer-biztonsági ellenőrzésre vonatkozó horizontális uniós jog

| (68) | A 178/2002/EK rendelet rögzíti az élelmiszerbiztonságra vonatkozó általános elveket és kötelezettségeket. A kötelezettségeket illetően a 178/2002/EK rendelet 17. cikke a következőket rendeli el:






  „(1) | Az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozók vállalkozásaik termelő, feldolgozó és forgalmazó tevékenységének minden szakaszában gondoskodnak arról, hogy az élelmiszerek vagy takarmányok megfeleljenek a tevékenységükre vonatkozó élelmiszerjog követelményeinek, és ellenőrzik e követelmények teljesülését. |
| --- | --- | --- |

(68)

A 178/2002/EK rendelet rögzíti az élelmiszerbiztonságra vonatkozó általános elveket és kötelezettségeket. A kötelezettségeket illetően a 178/2002/EK rendelet 17. cikke a következőket rendeli el:

„(1)

Az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozók vállalkozásaik termelő, feldolgozó és forgalmazó tevékenységének minden szakaszában gondoskodnak arról, hogy az élelmiszerek vagy takarmányok megfeleljenek a tevékenységükre vonatkozó élelmiszerjog követelményeinek, és ellenőrzik e követelmények teljesülését.

| (2) | A tagállamok betartatják az élelmiszerjogot, illetve felügyelik és ellenőrzik, hogy az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozók a termelés, feldolgozás és forgalmazás minden szakaszában eleget tesznek-e az élelmiszerjog követelményeinek. Ennek érdekében a vállalkozók létrehozzák a hivatalos ellenőrzések rendszerét és más, a körülményeknek megfelelő intézkedéseket hoznak, beleértve az élelmiszerek és takarmányok biztonságára és kockázataira vonatkozó információ nyilvánosságra hozatalát, az élelmiszer- és takarmánybiztonsági felügyeletet és más felügyeleti intézkedést a termelés, feldolgozás és forgalmazás minden szakaszában. A tagállamok meghatározzák az élelmiszer- és takarmánytörvény megszegésére vonatkozó intézkedések és büntető rendelkezések szabályait. Az intézkedések és büntető rendelkezések hatékonyak, arányosak és van visszatartó erejük.” |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok betartatják az élelmiszerjogot, illetve felügyelik és ellenőrzik, hogy az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozók a termelés, feldolgozás és forgalmazás minden szakaszában eleget tesznek-e az élelmiszerjog követelményeinek. Ennek érdekében a vállalkozók létrehozzák a hivatalos ellenőrzések rendszerét és más, a körülményeknek megfelelő intézkedéseket hoznak, beleértve az élelmiszerek és takarmányok biztonságára és kockázataira vonatkozó információ nyilvánosságra hozatalát, az élelmiszer- és takarmánybiztonsági felügyeletet és más felügyeleti intézkedést a termelés, feldolgozás és forgalmazás minden szakaszában. A tagállamok meghatározzák az élelmiszer- és takarmánytörvény megszegésére vonatkozó intézkedések és büntető rendelkezések szabályait. Az intézkedések és büntető rendelkezések hatékonyak, arányosak és van visszatartó erejük.”

| (69) | A 178/2002/EK rendelet 2. cikke szerint az élelmiszer fogalmába beletartozik a tej, hiszen ez is olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyagot vagy terméket jelent, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el. |
| --- | --- |

(69)

A 178/2002/EK rendelet 2. cikke szerint az élelmiszer fogalmába beletartozik a tej, hiszen ez is olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyagot vagy terméket jelent, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el.

| (70) | A 178/2002/EK rendelet 17. cikkében leírt kötelezettségek az élelmiszer-ipari vállalkozókra és a nemzeti illetékes hatóságokra egyaránt vonatkoznak. A 178/2002/EK rendelet 17. cikke egyértelműen megkülönbözteti az élelmiszer-ipari vállalkozókat (vagyis a tejfeldolgozókat), akik saját létesítményeiken belül kötelesek belső ellenőrzéseket végezni az élelmiszerjogi követelmények teljesüléséhez, beleértve a szennyező anyagok és maradékanyagok törvényes határértékeinek betartását is, és a tagállami hatóságokat, akik kötelesek ellenőrizni és felülvizsgálni az élelmiszerjogi követelmények teljesülését. Ebben a vonatkozásban a tagállamok hatóságai kettős tevékenységet végeznek: egyrészt a tagállamoknak szigorú értelemben vett hatósági ellenőrzéseket kell végezniük, másrészt a tagállamoknak a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszát lefedő további megfelelő tevékenységeket kell folytatniuk (pl. élelmiszer-biztonsági felügyelet és egyéb ellenőrzési tevékenységek). |
| --- | --- |

(70)

A 178/2002/EK rendelet 17. cikkében leírt kötelezettségek az élelmiszer-ipari vállalkozókra és a nemzeti illetékes hatóságokra egyaránt vonatkoznak. A 178/2002/EK rendelet 17. cikke egyértelműen megkülönbözteti az élelmiszer-ipari vállalkozókat (vagyis a tejfeldolgozókat), akik saját létesítményeiken belül kötelesek belső ellenőrzéseket végezni az élelmiszerjogi követelmények teljesüléséhez, beleértve a szennyező anyagok és maradékanyagok törvényes határértékeinek betartását is, és a tagállami hatóságokat, akik kötelesek ellenőrizni és felülvizsgálni az élelmiszerjogi követelmények teljesülését. Ebben a vonatkozásban a tagállamok hatóságai kettős tevékenységet végeznek: egyrészt a tagállamoknak szigorú értelemben vett hatósági ellenőrzéseket kell végezniük, másrészt a tagállamoknak a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszát lefedő további megfelelő tevékenységeket kell folytatniuk (pl. élelmiszer-biztonsági felügyelet és egyéb ellenőrzési tevékenységek).

| (71) | A 882/2004/EK rendelet egyebek mellett rögzíti a tagállamok hatósági ellenőrzéseinek további szabályait az állati eredetű élelmiszerek (többek között a tej) vonatkozásában. Előírja, hogy a tagállamok készítsenek hatósági nemzeti ellenőrzési terveket és rendszeresen frissítsék azokat a fejlemények tükrében. Az ellenőrzési terveket olyan tényezők fényében vagy figyelembevétele érdekében lehet kiigazítani és módosítani, mint az új betegségek vagy más egészségügyi kockázatok megjelenése, vagy a tudományos eredmények, a 882/2004 rendelet 42. cikkének (3) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(71)

A 882/2004/EK rendelet egyebek mellett rögzíti a tagállamok hatósági ellenőrzéseinek további szabályait az állati eredetű élelmiszerek (többek között a tej) vonatkozásában. Előírja, hogy a tagállamok készítsenek hatósági nemzeti ellenőrzési terveket és rendszeresen frissítsék azokat a fejlemények tükrében. Az ellenőrzési terveket olyan tényezők fényében vagy figyelembevétele érdekében lehet kiigazítani és módosítani, mint az új betegségek vagy más egészségügyi kockázatok megjelenése, vagy a tudományos eredmények, a 882/2004 rendelet 42. cikkének (3) bekezdése szerint.

| (72) | Megállapítható, hogy az élelmiszerek (többek között a tej) uniós biztonsági rendelkezései két különböző, egymással párhuzamosan létező kötelezettségi szintet írnak elő: az élelmiszer-ipari vállalkozók (tejfeldolgozók) kötelezettségét az élelmiszer-biztonsági követelmények betartására és a tagállamok ellenőrzési kötelezettségét annak felülvizsgálatára, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók betartják-e a vonatkozó élelmiszerjogi követelményeket. Emellett a tagállamoknak szigorú értelemben vett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéseket kell végezniük és további megfelelő tevékenységeket (például figyelemmel kísérést) kell folytatniuk, beleértve az egészségügyi kockázatok figyelemmel kísérését, amelyek elősegíthetik ellenőrzéseik hozzáigazítását az új fejleményekhez. |
| --- | --- |

(72)

Megállapítható, hogy az élelmiszerek (többek között a tej) uniós biztonsági rendelkezései két különböző, egymással párhuzamosan létező kötelezettségi szintet írnak elő: az élelmiszer-ipari vállalkozók (tejfeldolgozók) kötelezettségét az élelmiszer-biztonsági követelmények betartására és a tagállamok ellenőrzési kötelezettségét annak felülvizsgálatára, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók betartják-e a vonatkozó élelmiszerjogi követelményeket. Emellett a tagállamoknak szigorú értelemben vett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéseket kell végezniük és további megfelelő tevékenységeket (például figyelemmel kísérést) kell folytatniuk, beleértve az egészségügyi kockázatok figyelemmel kísérését, amelyek elősegíthetik ellenőrzéseik hozzáigazítását az új fejleményekhez.

5.1.2.   Nemzeti élelmiszer-biztonsági jog

Nemzeti élelmiszer-biztonsági jog

| (73) | A 178/2002/EK rendelet hatálybalépése előtt a német élelmiszertörvény (a Lebensmittel- und Bedarfsgegenständegesetz 8. cikke) szerint tilos volt az emberi egészségre nézve veszélyes élelmiszerek előállítása és forgalomba hozatala. Ez a tilalom az élelmiszerek (többek között a tej) minden termelőjére vonatkozott. A hatósági ellenőrzéseket a német élelmiszertörvény 40. cikke szabályozta. E rendelkezés értelmében az illetékes hatóságok kötelezettsége volt a szükséges vizsgálatok és mintavételek elvégzése. |
| --- | --- |

(73)

A 178/2002/EK rendelet hatálybalépése előtt a német élelmiszertörvény (a Lebensmittel- und Bedarfsgegenständegesetz 8. cikke) szerint tilos volt az emberi egészségre nézve veszélyes élelmiszerek előállítása és forgalomba hozatala. Ez a tilalom az élelmiszerek (többek között a tej) minden termelőjére vonatkozott. A hatósági ellenőrzéseket a német élelmiszertörvény 40. cikke szabályozta. E rendelkezés értelmében az illetékes hatóságok kötelezettsége volt a szükséges vizsgálatok és mintavételek elvégzése.

| (74) | A 178/2002/EK rendelet hatálybalépése után az uniós jogba bekerült az élelmiszertermelők közvetlenül alkalmazandó kötelezettsége a biztonságos élelmiszerek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozóan, valamint a tagállamok közvetlenül alkalmazandó kötelezettsége a hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozóan. A német élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény további pontosításokat tartalmaz e kötelezettségek tekintetében, beleértve a szövetségi és a regionális szint közötti hatáskörök felosztásának, valamint a hatósági ellenőrzési tervek elkészítésének és végrehajtásának szabályait. Az élelmiszer-ipari vállalkozók (többek között a tejfeldolgozók) saját ellenőrzéseinek költségét a vállalkozások maguk kötelesek viselni. A hatósági ellenőrzések (többek között a károsanyag-monitoring) költségét az állam viseli. |
| --- | --- |

(74)

A 178/2002/EK rendelet hatálybalépése után az uniós jogba bekerült az élelmiszertermelők közvetlenül alkalmazandó kötelezettsége a biztonságos élelmiszerek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozóan, valamint a tagállamok közvetlenül alkalmazandó kötelezettsége a hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozóan. A német élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény további pontosításokat tartalmaz e kötelezettségek tekintetében, beleértve a szövetségi és a regionális szint közötti hatáskörök felosztásának, valamint a hatósági ellenőrzési tervek elkészítésének és végrehajtásának szabályait. Az élelmiszer-ipari vállalkozók (többek között a tejfeldolgozók) saját ellenőrzéseinek költségét a vállalkozások maguk kötelesek viselni. A hatósági ellenőrzések (többek között a károsanyag-monitoring) költségét az állam viseli.

| (75) | A károsanyag-monitoring a szigorú értelemben vett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés kiegészítésének minősül. A károsanyag-monitoring az élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény 50. és 51. cikkében előírt ellenőrzési tevékenységet jelenti. A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés és a károsanyag-monitoring közötti pontos viszonyt Németország beadványa írja le (lásd a (18) és (34) preambulumbekezdést). Jellemzői a következők szerint összegezhető: |
| --- | --- |

(75)

A károsanyag-monitoring a szigorú értelemben vett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés kiegészítésének minősül. A károsanyag-monitoring az élelmiszer- és takarmánybiztonsági törvény 50. és 51. cikkében előírt ellenőrzési tevékenységet jelenti. A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés és a károsanyag-monitoring közötti pontos viszonyt Németország beadványa írja le (lásd a (18) és (34) preambulumbekezdést). Jellemzői a következők szerint összegezhető:

| (76) | A károsanyag-monitoring megelőző jellegű. Ennek az ellenőrzésnek a fő feladata nem a törvényes határértékek betartásának figyelése (az a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés feladata), hanem a törvényes határértékek alatti mennyiségben előforduló szennyező anyagok figyelése és a szokásosnál magasabb értékek észlelése, ami a potenciális kockázatok korai figyelmeztetése vagy jelzése lehet. |
| --- | --- |

(76)

A károsanyag-monitoring megelőző jellegű. Ennek az ellenőrzésnek a fő feladata nem a törvényes határértékek betartásának figyelése (az a hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzés feladata), hanem a törvényes határértékek alatti mennyiségben előforduló szennyező anyagok figyelése és a szokásosnál magasabb értékek észlelése, ami a potenciális kockázatok korai figyelmeztetése vagy jelzése lehet.

| (77) | A károsanyag-monitoring paramétereire (a konkrétan ellenőrizendő szennyező anyagokra, az ütemtervre, a régiókra) a tartomány illetékes élelmiszer-biztonsági hatósága által megbízott különleges szervek tesznek javaslatot. E paraméterek meghatározása kockázatértékelés alapján, ad hoc jelleggel történik. E paramétereket a tartomány illetékes élelmiszer-biztonsági hatósága hagyja jóvá. A károsanyag-monitoringot a tartomány illetékes élelmiszer-biztonsági hatósága által megbízott szervek végzik. Az adott tartomány irányító funkciót lát el a károsanyag-monitoring elvégzésével megbízott szervek felett a károsanyag-monitoring során. |
| --- | --- |

(77)

A károsanyag-monitoring paramétereire (a konkrétan ellenőrizendő szennyező anyagokra, az ütemtervre, a régiókra) a tartomány illetékes élelmiszer-biztonsági hatósága által megbízott különleges szervek tesznek javaslatot. E paraméterek meghatározása kockázatértékelés alapján, ad hoc jelleggel történik. E paramétereket a tartomány illetékes élelmiszer-biztonsági hatósága hagyja jóvá. A károsanyag-monitoringot a tartomány illetékes élelmiszer-biztonsági hatósága által megbízott szervek végzik. Az adott tartomány irányító funkciót lát el a károsanyag-monitoring elvégzésével megbízott szervek felett a károsanyag-monitoring során.

| (78) | A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést kiegészítő károsanyag-monitoring a következők szerint járul hozzá az előbbihez: a károsanyag-monitoring eredményeit használják fel – szükség esetén – a hatósági ellenőrzési tervek kiigazításához és módosításához, valamint a további megelőző (pl. az egészségügyi kockázatok korai észlelésére alkalmas) intézkedések megtételéhez, az egészségügyi és környezeti kockázatokra vonatkozó információk nyilvánosság részére történő terjesztése, adatbázisok létrehozása és a meglévő adatok elemzése, jogszabályi módosítási javaslatok benyújtása. |
| --- | --- |

(78)

A hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzést kiegészítő károsanyag-monitoring a következők szerint járul hozzá az előbbihez: a károsanyag-monitoring eredményeit használják fel – szükség esetén – a hatósági ellenőrzési tervek kiigazításához és módosításához, valamint a további megelőző (pl. az egészségügyi kockázatok korai észlelésére alkalmas) intézkedések megtételéhez, az egészségügyi és környezeti kockázatokra vonatkozó információk nyilvánosság részére történő terjesztése, adatbázisok létrehozása és a meglévő adatok elemzése, jogszabályi módosítási javaslatok benyújtása.

| (79) | Ennek megfelelően megállapítható, hogy:






  1. | A nemzeti élelmiszer-biztonsági jog megfelel az uniós élelmiszer-biztonsági jognak és a kötelezettségek két szintjét hozza létre: az egyiket tejfeldolgozói szinten, a másikat pedig tagállami szinten; |
| --- | --- | --- |

(79)

Ennek megfelelően megállapítható, hogy:

1.

A nemzeti élelmiszer-biztonsági jog megfelel az uniós élelmiszer-biztonsági jognak és a kötelezettségek két szintjét hozza létre: az egyiket tejfeldolgozói szinten, a másikat pedig tagállami szinten;

| 2. | A károsanyag-monitoringra a tagállamok hatósági ellenőrzési funkciójának részeként és pontosabban a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében szereplő „más megfelelő tevékenységként” kerül sor. Emellett a károsanyag-monitoring közvetlen kapcsolatban marad a tagállamok azon kötelezettségeivel, amelyek a 466/2001/EK rendeletből, az 1881/2006/EK rendeletből, az élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló ajánlásból és a 96/23/EK irányelvből adódnak azzal kapcsolatban, hogy végezzenek ellenőrzéseket és további vizsgálatokat a tejben előforduló szennyező anyagok tekintetében. |
| --- | --- |

2.

A károsanyag-monitoringra a tagállamok hatósági ellenőrzési funkciójának részeként és pontosabban a 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében szereplő „más megfelelő tevékenységként” kerül sor. Emellett a károsanyag-monitoring közvetlen kapcsolatban marad a tagállamok azon kötelezettségeivel, amelyek a 466/2001/EK rendeletből, az 1881/2006/EK rendeletből, az élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló ajánlásból és a 96/23/EK irányelvből adódnak azzal kapcsolatban, hogy végezzenek ellenőrzéseket és további vizsgálatokat a tejben előforduló szennyező anyagok tekintetében.

| 3. | A károsanyag-monitoring közvetlenül kapcsolódik a tagállam által végzett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéshez, mivel ez utóbbinak a kiegészítéséhez szolgál információval; |
| --- | --- |

3.

A károsanyag-monitoring közvetlenül kapcsolódik a tagállam által végzett hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéshez, mivel ez utóbbinak a kiegészítéséhez szolgál információval;

| 4. | A károsanyag-monitoring egy államilag megbízott szerv által elvégzett kockázatértékelésen alapul, végrehajtása egy államilag jóváhagyott ütemterv szerint történik, amely meghatározza a régiókat, az időpontot, az ellenőrizendő anyagokat, és amelyet a kockázatértékeléssel összhangban frissítenek. Ennek megfelelően megállapítható, hogy a károsanyag-monitoring nem rutinszerű. |
| --- | --- |

4.

A károsanyag-monitoring egy államilag megbízott szerv által elvégzett kockázatértékelésen alapul, végrehajtása egy államilag jóváhagyott ütemterv szerint történik, amely meghatározza a régiókat, az időpontot, az ellenőrizendő anyagokat, és amelyet a kockázatértékeléssel összhangban frissítenek. Ennek megfelelően megállapítható, hogy a károsanyag-monitoring nem rutinszerű.

| 5. | A károsanyag-monitoring a tejgyűjtést végző szállítójárműről vett minták szúrópróbaszerű vizsgálatával történik; a minták és az eredmények egyaránt anonim jellegűek. |
| --- | --- |

5.

A károsanyag-monitoring a tejgyűjtést végző szállítójárműről vett minták szúrópróbaszerű vizsgálatával történik; a minták és az eredmények egyaránt anonim jellegűek.

| 6. | A vizsgálatok eredményeit a kockázatok korai felismeréséhez és közösségi megelőző intézkedésekhez használják fel. |
| --- | --- |

6.

A vizsgálatok eredményeit a kockázatok korai felismeréséhez és közösségi megelőző intézkedésekhez használják fel.

| 7. | A károsanyag-monitoring nem mentesíti a tejfeldolgozókat azon kötelezettségük alól, hogy saját vizsgálatokat végezzenek a tejben előforduló szennyező anyagok és maradékanyagok szintjéhez előírt törvényes határértékek teljesítése céljából. |
| --- | --- |

7.

A károsanyag-monitoring nem mentesíti a tejfeldolgozókat azon kötelezettségük alól, hogy saját vizsgálatokat végezzenek a tejben előforduló szennyező anyagok és maradékanyagok szintjéhez előírt törvényes határértékek teljesítése céljából.

5.2.   A tejfeldolgozók előnyének megléte

A tejfeldolgozók előnyének megléte

| (80) | A károsanyag-monitoring jellegére vonatkozó fenti következtetések alapján kell elemezni azt, hogy a monitoring miatt a tejfeldolgozók előnyhöz jutnak-e. |
| --- | --- |

(80)

A károsanyag-monitoring jellegére vonatkozó fenti következtetések alapján kell elemezni azt, hogy a monitoring miatt a tejfeldolgozók előnyhöz jutnak-e.

| (81) | Az intézkedések minden olyan típusa, amelyek a vállalkozások költségvetésére általában nehezedő terheken enyhítenek, és ezáltal, jóllehet a szó szoros értelmében véve nem tekinthetőek szubvencióknak, azokkal azonos jellegűek és hatásúak (27). Ezért meg kell vizsgálni azt, hogy az államilag finanszírozott károsanyag-monitoring mentesíti-e a tejfeldolgozókat az általában saját költségvetésükből fedezendő teher viselése alól. |
| --- | --- |

(81)

Az intézkedések minden olyan típusa, amelyek a vállalkozások költségvetésére általában nehezedő terheken enyhítenek, és ezáltal, jóllehet a szó szoros értelmében véve nem tekinthetőek szubvencióknak, azokkal azonos jellegűek és hatásúak (27). Ezért meg kell vizsgálni azt, hogy az államilag finanszírozott károsanyag-monitoring mentesíti-e a tejfeldolgozókat az általában saját költségvetésükből fedezendő teher viselése alól.

27

| (82) | A vállalkozás költségvetésére általában nehezedő teher fogalma magában foglalja a vállalkozás gazdasági tevékenységének szerves részét képező költségeket, valamint azokat a kiegészítő költségeket, amelyeket a vállalkozásoknak olyan, a gazdasági tevékenységre vonatkozó kötelezettségek miatt kell viselniük, amelyek valamely jogszabályból erednek (28). |
| --- | --- |

(82)

A vállalkozás költségvetésére általában nehezedő teher fogalma magában foglalja a vállalkozás gazdasági tevékenységének szerves részét képező költségeket, valamint azokat a kiegészítő költségeket, amelyeket a vállalkozásoknak olyan, a gazdasági tevékenységre vonatkozó kötelezettségek miatt kell viselniük, amelyek valamely jogszabályból erednek (28).

28

| (83) | A tejágazat szempontjából a tejfeldolgozók ilyen szerves költségei, beleértve a törvényileg kiszabott további költségeket, a következők:






  — | a tejminőség létrehozásának azon költségei, amelyek a gazdasági tevékenység szerves részét képezik azért, mert szükségesek a tej árának meghatározásához (29); |
| --- | --- | --- |

(83)

A tejágazat szempontjából a tejfeldolgozók ilyen szerves költségei, beleértve a törvényileg kiszabott további költségeket, a következők:

—

a tejminőség létrehozásának azon költségei, amelyek a gazdasági tevékenység szerves részét képezik azért, mert szükségesek a tej árának meghatározásához (29);

29

| — | a tejfeldolgozók által amiatt végzett élelmiszer-biztonsági önellenőrzések költsége, hogy megfeleljenek azon kötelezettségüknek, miszerint csak emberi fogyasztás szempontjából biztonságos tejet állítanak elő és hoznak forgalomba. Ezeket az ellenőrzéseket a tejfeldolgozók végzik és fizetik (lásd a (33) és (34) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

—

a tejfeldolgozók által amiatt végzett élelmiszer-biztonsági önellenőrzések költsége, hogy megfeleljenek azon kötelezettségüknek, miszerint csak emberi fogyasztás szempontjából biztonságos tejet állítanak elő és hoznak forgalomba. Ezeket az ellenőrzéseket a tejfeldolgozók végzik és fizetik (lásd a (33) és (34) preambulumbekezdést).

| (84) | Ellenkezőleg, a károsanyag-monitoring költsége nem a tej előállításának, feldolgozásának és forgalomba hozatalának szerves költsége, illetve nem olyan további költség, amelyet a vállalkozásoknak törvényi kötelezettségeik miatt kell viselniük. |
| --- | --- |

(84)

Ellenkezőleg, a károsanyag-monitoring költsége nem a tej előállításának, feldolgozásának és forgalomba hozatalának szerves költsége, illetve nem olyan további költség, amelyet a vállalkozásoknak törvényi kötelezettségeik miatt kell viselniük.

| (85) | A károsanyag-monitoring nem egyes tejfeldolgozókhoz kapcsolódik, hanem a tejgyűjtés szintjén szúrópróbaszerűen történik, így anonim jellegű (lásd a (20) és (28) preambulumbekezdést). Emellett nem az előállított, szállított és forgalomba hozott tej teljes mennyiségét, hanem annak csak egy részét érinti, az ellenőrzések gyakorisága és helyszíne pedig kockázatértékelés alapján kerül meghatározásra; ennélfogva tehát nem rutinszerű (lásd a (20) és (21) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(85)

A károsanyag-monitoring nem egyes tejfeldolgozókhoz kapcsolódik, hanem a tejgyűjtés szintjén szúrópróbaszerűen történik, így anonim jellegű (lásd a (20) és (28) preambulumbekezdést). Emellett nem az előállított, szállított és forgalomba hozott tej teljes mennyiségét, hanem annak csak egy részét érinti, az ellenőrzések gyakorisága és helyszíne pedig kockázatértékelés alapján kerül meghatározásra; ennélfogva tehát nem rutinszerű (lásd a (20) és (21) preambulumbekezdést).

| (86) | Emellett a károsanyag-monitoringnak nem célja annak megállapítása, hogy teljesülnek-e a különböző veszélyes anyagokra vonatkozó törvényes határértékek. Egyrészt a tejfeldolgozók ebből a célból saját ellenőrzéseket végeznek (lásd a (83) preambulumbekezdés második francia bekezdését); másrészt a károsanyag-monitoring célja a kockázatok korai észlelése a törvényes határértéken belüli, de az adott régiót tekintve a szokásosnál magasabb értékek elemzése útján (lásd a (26), (27) és (29) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(86)

Emellett a károsanyag-monitoringnak nem célja annak megállapítása, hogy teljesülnek-e a különböző veszélyes anyagokra vonatkozó törvényes határértékek. Egyrészt a tejfeldolgozók ebből a célból saját ellenőrzéseket végeznek (lásd a (83) preambulumbekezdés második francia bekezdését); másrészt a károsanyag-monitoring célja a kockázatok korai észlelése a törvényes határértéken belüli, de az adott régiót tekintve a szokásosnál magasabb értékek elemzése útján (lásd a (26), (27) és (29) preambulumbekezdést).

| (87) | A tejfeldolgozók nem tudják felhasználni a károsanyag-monitoringot és annak eredményeit a tejminőségük meghatározásához. A károsanyag-monitoring emellett nem nélkülözhetetlen feltétele a begyűjtött tej feldolgozásának és az előállított tejtermékek forgalomba hozatalának. Az illetékes élelmiszer-biztonsági hatóság külön eljárás keretében csak akkor vezet be az adott tejfeldolgozóra nézve negatív következményekkel járó intézkedéseket, ha a károsanyag-monitoring során fény derül a törvényes értékek túllépésére. (lásd a (30) preambulumbekezdést) |
| --- | --- |

(87)

A tejfeldolgozók nem tudják felhasználni a károsanyag-monitoringot és annak eredményeit a tejminőségük meghatározásához. A károsanyag-monitoring emellett nem nélkülözhetetlen feltétele a begyűjtött tej feldolgozásának és az előállított tejtermékek forgalomba hozatalának. Az illetékes élelmiszer-biztonsági hatóság külön eljárás keretében csak akkor vezet be az adott tejfeldolgozóra nézve negatív következményekkel járó intézkedéseket, ha a károsanyag-monitoring során fény derül a törvényes értékek túllépésére. (lásd a (30) preambulumbekezdést)

| (88) | A károsanyag-monitoring költsége nem olyan további költség, amelyet a vállalkozásoknak a tejtermelésre vonatkozó törvényi kötelezettségeik miatt kell viselniük (lásd a (32), (33) és (34) preambulumbekezdést). A tejfeldolgozók feladata elvégezni a vállalkozáson belüli saját élelmiszer-biztonsági ellenőrzéseket azon kötelezettségük teljesítése érdekében, miszerint csak emberi fogyasztás szempontjából biztonságos tejet és tejtermékeket állítanak elő és hoznak forgalomba, beleértve a szennyező anyagok és maradványanyagok törvényes határértékeinek teljesítését is (lásd a (83) preambulumbekezdés második francia bekezdését). A károsanyag-monitoring nem mentesíti a tejfeldolgozókat azon kötelezettségük alól, hogy saját biztonsági ellenőrzéseket végezzenek törvényi kötelezettségeik teljesítése érdekében (lásd a (34) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(88)

A károsanyag-monitoring költsége nem olyan további költség, amelyet a vállalkozásoknak a tejtermelésre vonatkozó törvényi kötelezettségeik miatt kell viselniük (lásd a (32), (33) és (34) preambulumbekezdést). A tejfeldolgozók feladata elvégezni a vállalkozáson belüli saját élelmiszer-biztonsági ellenőrzéseket azon kötelezettségük teljesítése érdekében, miszerint csak emberi fogyasztás szempontjából biztonságos tejet és tejtermékeket állítanak elő és hoznak forgalomba, beleértve a szennyező anyagok és maradványanyagok törvényes határértékeinek teljesítését is (lásd a (83) preambulumbekezdés második francia bekezdését). A károsanyag-monitoring nem mentesíti a tejfeldolgozókat azon kötelezettségük alól, hogy saját biztonsági ellenőrzéseket végezzenek törvényi kötelezettségeik teljesítése érdekében (lásd a (34) preambulumbekezdést).

| (89) | A károsanyag-monitoring a közigazgatási szervek feladatát jelentő és az állam által finanszírozott hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéshez kapcsolódó feladat (lásd a (32), (63), (67) és (72) preambulumbekezdést és a (79) preambulumbekezdés 2. pontját), ami azonban nem mentesíti a tejfeldolgozókat az uniós és a nemzeti jog által előírt saját élelmiszer-biztonsági ellenőrzési kötelezettségük alól. |
| --- | --- |

(89)

A károsanyag-monitoring a közigazgatási szervek feladatát jelentő és az állam által finanszírozott hatósági élelmiszer-biztonsági ellenőrzéshez kapcsolódó feladat (lásd a (32), (63), (67) és (72) preambulumbekezdést és a (79) preambulumbekezdés 2. pontját), ami azonban nem mentesíti a tejfeldolgozókat az uniós és a nemzeti jog által előírt saját élelmiszer-biztonsági ellenőrzési kötelezettségük alól.

| (90) | Az utóbbi idők ítélkezési gyakorlata, nevezetesen a T-538/11. sz., Belga Királyság kontra Európai Bizottság ügyben hozott bírósági ítélet (30) ismételten hangsúlyozta, hogy „a vállalkozás költségvetésére általában nehezedő teher fogalma magában foglalja többek között azokat a kiegészítő költségeket, amelyeket a vállalkozásoknak olyan, a gazdasági tevékenységre vonatkozó kötelezettségek miatt kell viselniük, amelyek valamely jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból erednek” (lásd az ítélet 76. pontját). Az említett esetben a BSE-szűrővizsgálatok elvégzését kifejezetten kötelezővé tették a törvény által érintett vállalkozások számára. |
| --- | --- |

(90)

Az utóbbi idők ítélkezési gyakorlata, nevezetesen a T-538/11. sz., Belga Királyság kontra Európai Bizottság ügyben hozott bírósági ítélet (30) ismételten hangsúlyozta, hogy „a vállalkozás költségvetésére általában nehezedő teher fogalma magában foglalja többek között azokat a kiegészítő költségeket, amelyeket a vállalkozásoknak olyan, a gazdasági tevékenységre vonatkozó kötelezettségek miatt kell viselniük, amelyek valamely jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból erednek” (lásd az ítélet 76. pontját). Az említett esetben a BSE-szűrővizsgálatok elvégzését kifejezetten kötelezővé tették a törvény által érintett vállalkozások számára.

30

| (91) | Ellenkezőleg, a károsanyag-monitoring jelen esetében a tejfeldolgozókat nem kötelezi ellenőrzésre a gazdasági tevékenységre vonatkozó semmilyen olyan kötelezettség, amely valamely jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból ered. A tejfeldolgozók valamely gazdasági tevékenységre vonatkozó jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból eredő ellenőrzési kötelezettségeit a (63) preambulumbekezdés 1. pontja, a (67) preambulumbekezdés 3. pontja és a (83) preambulumbekezdés második francia bekezdése ismerteti. Ezek az ellenőrzések szükségesek a tejfeldolgozóknak ahhoz, hogy bizonyítani tudják az előforduló szennyező anyagok törvényes határértékének teljesítését. |
| --- | --- |

(91)

Ellenkezőleg, a károsanyag-monitoring jelen esetében a tejfeldolgozókat nem kötelezi ellenőrzésre a gazdasági tevékenységre vonatkozó semmilyen olyan kötelezettség, amely valamely jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból ered. A tejfeldolgozók valamely gazdasági tevékenységre vonatkozó jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból eredő ellenőrzési kötelezettségeit a (63) preambulumbekezdés 1. pontja, a (67) preambulumbekezdés 3. pontja és a (83) preambulumbekezdés második francia bekezdése ismerteti. Ezek az ellenőrzések szükségesek a tejfeldolgozóknak ahhoz, hogy bizonyítani tudják az előforduló szennyező anyagok törvényes határértékének teljesítését.

| (92) | A károsanyag-monitoring azonban nem az említett törvényes határérték teljesítésének bizonyítására szolgáló eszköz. A károsanyag-monitoring feladata a szennyező anyagok törvényes határérték alatti értékeinek a fentiek szerinti, megelőzési célú észlelése úgy, hogy az ellenőrzések szúrópróbaszerűen és rendszertelenül történnek (lásd a (76) preambulumbekezdést). A károsanyag-monitoring nem képezi azon ellenőrzések részét, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a tejfeldolgozók bizonyítani tudják a szennyező anyagok törvényes határértékének teljesítését. Ezért a kötelező BSE-vizsgálatokkal érintett vállalkozások előnyét vizsgáló T-538/11. sz. ügy megállapításai nem alkalmazhatók a károsanyag-monitoring jelen esetére. |
| --- | --- |

(92)

A károsanyag-monitoring azonban nem az említett törvényes határérték teljesítésének bizonyítására szolgáló eszköz. A károsanyag-monitoring feladata a szennyező anyagok törvényes határérték alatti értékeinek a fentiek szerinti, megelőzési célú észlelése úgy, hogy az ellenőrzések szúrópróbaszerűen és rendszertelenül történnek (lásd a (76) preambulumbekezdést). A károsanyag-monitoring nem képezi azon ellenőrzések részét, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a tejfeldolgozók bizonyítani tudják a szennyező anyagok törvényes határértékének teljesítését. Ezért a kötelező BSE-vizsgálatokkal érintett vállalkozások előnyét vizsgáló T-538/11. sz. ügy megállapításai nem alkalmazhatók a károsanyag-monitoring jelen esetére.

| (93) | Ennek következtében a károsanyag-monitoring költsége nem kezelhető a tejfeldolgozók gazdasági tevékenységének szerves költségeként, illetve olyan további költségként, amelyet a vállalkozásoknak a gazdasági tevékenységükre vonatkozó törvényi kötelezettségeik miatt kell viselniük. |
| --- | --- |

(93)

Ennek következtében a károsanyag-monitoring költsége nem kezelhető a tejfeldolgozók gazdasági tevékenységének szerves költségeként, illetve olyan további költségként, amelyet a vállalkozásoknak a gazdasági tevékenységükre vonatkozó törvényi kötelezettségeik miatt kell viselniük.

| (94) | Emiatt a károsanyag-monitoring nem mentesíti a tejfeldolgozókat a költségvetésükre általában nehezedő terhektől és nem enyhíti a költségvetésükre általában nehezedő terheket; ezért a károsanyag-monitoring semmilyen előnyt nem biztosít számukra. |
| --- | --- |

(94)

Emiatt a károsanyag-monitoring nem mentesíti a tejfeldolgozókat a költségvetésükre általában nehezedő terhektől és nem enyhíti a költségvetésükre általában nehezedő terheket; ezért a károsanyag-monitoring semmilyen előnyt nem biztosít számukra.

| (95) | Következésképpen, mivel az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének egyik feltétele – nevezetesen az előny megléte – nem teljesül, a Bizottság úgy véli, hogy a károsanyag-monitoring az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak, |
| --- | --- |

(95)

Következésképpen, mivel az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének egyik feltétele – nevezetesen az előny megléte – nem teljesül, a Bizottság úgy véli, hogy a károsanyag-monitoring az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tejről és zsírról szóló törvény szerinti, károsanyag-monitoring elnevezésű és az eljárás megindításáról szóló határozatban BW 9, BY 5, HE 8, NI 2, NW 1, RP 3, SL 4 és TH 8 alintézkedésként említett általános egészségügyi tevékenységek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 4-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 7., 2014.1.10., 8. o.

1

(2)  A Tanács 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

2

(3)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. és 108. cikke váltotta fel. A két rendelkezés lényegét tekintve azonos. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni. Az EUMSZ bizonyos terminológiai változásokat is bevezetett, például a „Közösség” helyett az „Unió”, a „közös piac” helyett pedig a „belső piac” kifejezések használatát. E határozat az EUMSZ terminológiáját követi.

3

(4)  Bár a BW9 és RP3 intézkedéseknek az eljárás megindításáról szóló határozat mellékletében szereplő rövid leírása egyéb minőségellenőrzésekre is hivatkozik, a Németország által benyújtott további információkból kiderült, hogy ezek az intézkedések nem egyéb minőségellenőrzésekre, hanem csak az e határozat tárgyát képező károsanyag-monitoringra vonatkoznak.

4

(5)  
  HL C 7., 2014.1.10., 8. o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 206. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 852/2004/EK rendelete az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság 2006. december 19-i 1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

11

(12)  A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.).

12

(13)  A Bizottság 1997. október 27-i 97/747/EK határozata az egyes állati termékekben lévő bizonyos anyagok és azok maradványai ellenőrzése céljából a 96/23/EK tanácsi irányelvben előírt mintavétel szintjeinek és gyakoriságának a megállapításáról (HL L 303., 1997.11.6., 12. o.).

13

(14)  A Bizottság 2011. augusztus 23-i 2011/516/EU ajánlása a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről (HL L 218., 2011.8.24., 23. o.).

14

(15)  
  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

15

(16)  A Bizottság 2009. december 22-i 37/2010/EU rendelete a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról (HL L 15., 2010.1.20., 1. o.).

16

(17)  A Bíróság 1983. szeptember 21-i ítélete. – Deutsche Milchkontor GmbH és társai kontra Német Szövetségi Köztársaság, 205-215/82. sz. egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1983:233.

17

(18)  
  HL C 8., 2012.1.11., 4. o.

18

(19)  A Bíróság 1994. január 19-i ítélete a C-364/92. sz., SAT Fluggesellschaft kontra Eurocontrol ügyben, ECLI:EU:C:1994:7, a Bíróság 1997. március 18-i ítélete a C-343/95. sz., Calì & Figli kontra Servizi Ecologici Porto di Genova ügyben, ECLI:EU:C:1997:160, a Bíróság 2012. december 19-i ítélete a C-288/11. sz., P – Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle kontra Bizottság ügyben, ECLI:EU:C:2012:821.

19

(20)  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikke, az EUMSZ 114. cikkének (3) bekezdése és 168. cikkének (1) bekezdése, a német alkotmány (Grundgesetz) 2. cikkének (2) bekezdése.

20

(21)  A Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. nem csak a szóban forgó alintézkedésekre, hanem a tejilletékből finanszírozott összes intézkedésre vonatkozóan nyújtott be általános észrevételeket a Bizottságnak. A szövetség kijelentette, hogy nem volt támogatás. A tejről és zsírról szóló törvény keretében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz Németország által nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 (2012/NN)) állami támogatásról szóló, 2015. szeptember 18-i C(2015) 6295 final bizottsági határozat ismerteti teljes egészében ezeket az észrevételeket.

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

22

(23)  
  HL C 319., 2006.12.27., 1. o.

23

(24)  A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.).

24

(25)  A Bizottság 2001. március 8-i 466/2001/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról (HL L 77., 2001.3.16., 1. o.).

25

(26)  
  HL L 67., 2002.3.9., 69. o.

26

(27)  Lásd a T-538/11. sz., Belga Királyság kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítélet 71. pontját, ECLI:EU:T:2015:188 és az abban idézett ítélkezési gyakorlatot.

27

(28)  Lásd analógia útján a T-538/11. sz., Belga Királyság kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítélet 76. pontját, ECLI:EU:T:2015:188; a C-172/03. sz., Heiser ügyben hozott ítélet 38. pontját; EU:C:2005:130; a C-126/01. sz., GEMO ügyben hozott ítélet 31. és 32. pontját, ECLI:EU:C:2003:622; a C-251/97. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 40. pontját, EU:C:1999:480; valamint a 173/73. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 15–18. pontját, CLI:EU:C:1974:71.

28

(29)  Lásd: A tejről és zsírról szóló törvény keretében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz Németország által nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 (2012/NN)) állami támogatásról szóló, 2015. szeptember 18-i C(2015) 6295 final bizottsági határozat, (136)–(140) preambulumbekezdés.

29

(30)  ECLI:EU:T:2015:188

30

---

Helyesbítések

| 2016.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 187/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 187/30

---

Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 173., 2014. június 12.
  )

A 98. oldalon, a 2. cikk (1) bekezdésében, a 18. pontban:

a következő szövegrész:

„18.   »illetékes hatóság«: a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 26. pontja szerinti illetékes hatóság;”

helyesen:

„18.   »illetékes hatóság«: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontja szerinti illetékes hatóság;”.

---