# Uradni list C 32/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 32 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 516. februar 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 32

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 516. februar 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SKUPNE IZJAVE |
| | Komisija |
| 2008/C 032/01 | Skupna izjava o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in Novo Zelandijo | 1 |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 032/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4804 – Serafina/Intelsat) (
  1
  ) | 7 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SKUPNE IZJAVE

Komisija

2008/C 032/01

Skupna izjava o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in Novo Zelandijo

1

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 032/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4804 – Serafina/Intelsat) (
  1
  )

1

7

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 032/03 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 032/04 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 9 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 032/03

Menjalni tečaji eura

8

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 032/04

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

9

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2008/C 032/05 | Razpis javnega natečaja EPSO/AD/124/08 | 14 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 032/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5054 – Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2008/C 032/05

Razpis javnega natečaja EPSO/AD/124/08

14

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 032/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5054 – Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SKUPNE IZJAVE

Komisija

| 6.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/1

---

SKUPNA IZJAVA O ODNOSIH IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN NOVO ZELANDIJO

(2008/C 32/01)

Evropska unija in Nova Zelandija („udeleženki“) sta –

| — | ob upoštevanju svojih tesnih političnih, gospodarskih in kulturnih vezi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih tesnih političnih, gospodarskih in kulturnih vezi,

| — | ob spodbudi njune skupne zavezanosti človekovim pravicam, temeljnim svoboščinam, državljanskim svoboščinam in demokraciji, |
| --- | --- |

—

ob spodbudi njune skupne zavezanosti človekovim pravicam, temeljnim svoboščinam, državljanskim svoboščinam in demokraciji,

| — | ob upoštevanju močnih vezi, ki ju že povezujejo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju močnih vezi, ki ju že povezujejo,

| — | ob zavezanosti reševanju mednarodnih konfliktov zaradi ohranjanja in ponovne vzpostavitve miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob zavezanosti reševanju mednarodnih konfliktov zaradi ohranjanja in ponovne vzpostavitve miru in varnosti,

| — | ob želji po okrepitvi posvetovanj o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih vzajemnega interesa ter okrepitvi praktičnega sodelovanja na področjih vzajemnega interesa, |
| --- | --- |

—

ob želji po okrepitvi posvetovanj o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih vzajemnega interesa ter okrepitvi praktičnega sodelovanja na področjih vzajemnega interesa,

| — | ob upoštevanju skupne zavezanosti načelom prostega in odprtega trga ter krepitvi večstranskega trgovinskega sistema v skladu z cilji in načeli STO ter razvoju zdravega in uspešnega svetovnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne zavezanosti načelom prostega in odprtega trga ter krepitvi večstranskega trgovinskega sistema v skladu z cilji in načeli STO ter razvoju zdravega in uspešnega svetovnega gospodarstva,

| — | ob upoštevanju „Skupne izjave o odnosih med Novo Zelandijo in Evropsko unijo“ iz leta 1999 in dokumenta iz leta 2004 „Nova Zelandija in Evropska unija: prednostne naloge za prihodnje sodelovanje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „Skupne izjave o odnosih med Novo Zelandijo in Evropsko unijo“ iz leta 1999 in dokumenta iz leta 2004 „Nova Zelandija in Evropska unija: prednostne naloge za prihodnje sodelovanje“,

| — | ob upoštevanju podpore udeleženk varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpore udeleženk varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja,

| — | ob sklicevanju na obstoječe sporazume med udeleženkama – |
| --- | --- |

—

ob sklicevanju na obstoječe sporazume med udeleženkama –

sklenili, da bosta utrdili ter razširili in okrepili celoten okvir svojih odnosov z namenom, da že oblikovano sodelovanje podaljšata v prihodnost.

SKUPNI CILJI

Udeleženki ponovno potrjujeta svoji nameri, da nadalje okrepita svoje partnerstvo, zlasti s skupnim delovanjem za:

| — | podporo demokraciji, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin tako znotraj svojih družb kot tudi v mednarodnem okolju, |
| --- | --- |

—

podporo demokraciji, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin tako znotraj svojih družb kot tudi v mednarodnem okolju,

| — | podporo ohranitvi mednarodnega miru in varnosti, vključno z operacijami za podporo miru, |
| --- | --- |

—

podporo ohranitvi mednarodnega miru in varnosti, vključno z operacijami za podporo miru,

| — | podporo vlogi Združenih narodov in spodbujanje njihove učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

podporo vlogi Združenih narodov in spodbujanje njihove učinkovitosti,

| — | podporo mednarodnim prizadevanjem pri preprečevanju širjenja orožja, razoroževanju in nadzoru nad oborožitvijo ter boju proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

podporo mednarodnim prizadevanjem pri preprečevanju širjenja orožja, razoroževanju in nadzoru nad oborožitvijo ter boju proti terorizmu,

| — | sodelovanje pri vprašanjih razvoja in vodenja, zlasti v zvezi z državami v južnem Tihem oceanu, |
| --- | --- |

—

sodelovanje pri vprašanjih razvoja in vodenja, zlasti v zvezi z državami v južnem Tihem oceanu,

| — | spodbujanje načel prostega trga za trgovanje z blagom in storitvami ter za naložbe, zavračanje protekcionizma in delovanje za razširitev in okrepitev večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO, |
| --- | --- |

—

spodbujanje načel prostega trga za trgovanje z blagom in storitvami ter za naložbe, zavračanje protekcionizma in delovanje za razširitev in okrepitev večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO,

| — | spodbujanje trajnostnega razvoja in varovanja svetovnega okolja, pri čemer je treba zlasti obravnavati vprašanje podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

—

spodbujanje trajnostnega razvoja in varovanja svetovnega okolja, pri čemer je treba zlasti obravnavati vprašanje podnebnih sprememb,

| — | spodbujanje inovacij, večje produktivnosti in konkurenčnosti, |
| --- | --- |

—

spodbujanje inovacij, večje produktivnosti in konkurenčnosti,

| — | krepitev medsebojnega poznavanja in razumevanja med svojimi narodi in njihovimi kulturami. |
| --- | --- |

—

krepitev medsebojnega poznavanja in razumevanja med svojimi narodi in njihovimi kulturami.

Obstoječi temelji sodelovanja

| 1. | Udeleženki sta prednostne naloge sodelovanja določili v „Skupni izjavi o odnosih med Novo Zelandijo in Evropsko unijo“ iz leta 1999. Skupna izjava „Nova Zelandija in Evropska unija: prednostne naloge za prihodnje sodelovanje“, ki je znana tudi kot akcijski načrt Evropska unija – Nova Zelandija je bila sprejeta leta 2004. |
| --- | --- |

1.

Udeleženki sta prednostne naloge sodelovanja določili v „Skupni izjavi o odnosih med Novo Zelandijo in Evropsko unijo“ iz leta 1999. Skupna izjava „Nova Zelandija in Evropska unija: prednostne naloge za prihodnje sodelovanje“, ki je znana tudi kot akcijski načrt Evropska unija – Nova Zelandija je bila sprejeta leta 2004.

| 2. | Akcijski načrt je vključeval program posvetovanj in sodelovanja na številnih področjih in se od sklenitve učinkovito izvaja. Posvetovanja na ministrski ravni in ravni visokih uradnikov pomenijo redne priložnosti za izmenjavo stališč, razprave o novih vprašanjih in odkrivanja možnosti za okrepljeno sodelovanje. Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo ter Sporazum med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi sta bila podpisana junija 1998 oziroma decembra 1996 ter sta začela veljati leta 1999 oziroma 2003. Področja dolgotrajnega sodelovanja vključujejo znanost in tehnologijo, izobraževanje, razvojno sodelovanje in človekove pravice. |
| --- | --- |

2.

Akcijski načrt je vključeval program posvetovanj in sodelovanja na številnih področjih in se od sklenitve učinkovito izvaja. Posvetovanja na ministrski ravni in ravni visokih uradnikov pomenijo redne priložnosti za izmenjavo stališč, razprave o novih vprašanjih in odkrivanja možnosti za okrepljeno sodelovanje. Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo ter Sporazum med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi sta bila podpisana junija 1998 oziroma decembra 1996 ter sta začela veljati leta 1999 oziroma 2003. Področja dolgotrajnega sodelovanja vključujejo znanost in tehnologijo, izobraževanje, razvojno sodelovanje in človekove pravice.

| 3. | Ta nova izjava temelji na skupni izjavi in pomembnih dosežkih, narejenih v okviru akcijskega načrta. Vključuje nadaljnje posebne, praktične predloge za sodelovanje in krepitev okvira odnosov. |
| --- | --- |

3.

Ta nova izjava temelji na skupni izjavi in pomembnih dosežkih, narejenih v okviru akcijskega načrta. Vključuje nadaljnje posebne, praktične predloge za sodelovanje in krepitev okvira odnosov.

| 4. | Udeleženki sta odločeni, da bosta spodbujali in krepili svoje odnose na naslednjih področjih: |
| --- | --- |

4.

Udeleženki sta odločeni, da bosta spodbujali in krepili svoje odnose na naslednjih področjih:

Stiki na visoki ravni

| 5. | V današnjem vse bolj nestanovitnem in zapletenem mednarodnem okolju pomena dialoga in izmenjave informacij ni mogoče podcenjevati. Obe udeleženki pozdravljata sedanja dvostranska srečanja ministrske trojke, ki potekajo dvakrat letno. Poleg tega potekajo redni stiki med predsednikom Komisije, visokim predstavnikom Evropske unije in novozelandskim ministrskim predsednikom. Poteka tudi reden dialog med parlamentom Nove Zelandije in Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

V današnjem vse bolj nestanovitnem in zapletenem mednarodnem okolju pomena dialoga in izmenjave informacij ni mogoče podcenjevati. Obe udeleženki pozdravljata sedanja dvostranska srečanja ministrske trojke, ki potekajo dvakrat letno. Poleg tega potekajo redni stiki med predsednikom Komisije, visokim predstavnikom Evropske unije in novozelandskim ministrskim predsednikom. Poteka tudi reden dialog med parlamentom Nove Zelandije in Evropskim parlamentom.

| 6. | Udeleženki pričakujeta, da se bodo te izmenjave redno nadaljevale tudi v prihodnosti. Poiskali bosta priložnosti za nadaljnji dialog v okviru dvostranskih obiskov na ravni ministrov in komisarjev ter ob robu mednarodnih srečanj. Ta dialog bodo dopolnjevale redne izmenjave informacij preko diplomatskih misij in drugih forumov. |
| --- | --- |

6.

Udeleženki pričakujeta, da se bodo te izmenjave redno nadaljevale tudi v prihodnosti. Poiskali bosta priložnosti za nadaljnji dialog v okviru dvostranskih obiskov na ravni ministrov in komisarjev ter ob robu mednarodnih srečanj. Ta dialog bodo dopolnjevale redne izmenjave informacij preko diplomatskih misij in drugih forumov.

Globalna in regionalna varnost, boj proti terorizmu ter človekove pravice

| 7. | Udeleženki imata skupni cilj spodbujati svetovni mir in varnost s pomočjo večstranskega sodelovanja in spoštovanja mednarodnega prava. Vsi skupaj podpiramo osrednjo vlogo Združenih narodov ter delovanje drugih mednarodnih institucij in ureditev. Medsebojno spoštujemo naša prizadevanja za posredništvo v težkih mednarodnih in regionalnih razmerah ter namenjamo prednost reševanju konfliktov z mirnimi sredstvi. |
| --- | --- |

7.

Udeleženki imata skupni cilj spodbujati svetovni mir in varnost s pomočjo večstranskega sodelovanja in spoštovanja mednarodnega prava. Vsi skupaj podpiramo osrednjo vlogo Združenih narodov ter delovanje drugih mednarodnih institucij in ureditev. Medsebojno spoštujemo naša prizadevanja za posredništvo v težkih mednarodnih in regionalnih razmerah ter namenjamo prednost reševanju konfliktov z mirnimi sredstvi.

| 8. | Udeleženki bosta poiskali priložnosti za tesnejši dialog in sodelovanje na področju boja proti terorizmu. Prizadevata si za ratifikacijo in izvajanje vseh konvencij in protokolov ZN o boju proti terorizmu, pa tudi za izvajanje vseh ustreznih resolucij Varnostnega sveta ZN, vključno z Resolucijo VS ZN št. 1373 (2001), ter strategije Združenih narodov o boju proti terorizmu. Udeleženki sta pripravljeni pomagati tretjim državam pri izpolnjevanju njihovih mednarodnih obveznosti v boju proti terorizmu. Učinkoviti ukrepi za boj proti terorizmu in varstvo človekovih pravic sta cilja, ki se medsebojno dopolnjujeta in podpirata. Prizadevamo si za zmanjšanje grožnje, ki jo pomeni terorizem, in obravnavanje pogojev, ki lahko pripomorejo k njegovemu širjenju. Podpiramo pobude, vključno z dialogom, ki prispevajo k večji strpnosti in razumevanju med kulturami, verami in civilizacijami. |
| --- | --- |

8.

Udeleženki bosta poiskali priložnosti za tesnejši dialog in sodelovanje na področju boja proti terorizmu. Prizadevata si za ratifikacijo in izvajanje vseh konvencij in protokolov ZN o boju proti terorizmu, pa tudi za izvajanje vseh ustreznih resolucij Varnostnega sveta ZN, vključno z Resolucijo VS ZN št. 1373 (2001), ter strategije Združenih narodov o boju proti terorizmu. Udeleženki sta pripravljeni pomagati tretjim državam pri izpolnjevanju njihovih mednarodnih obveznosti v boju proti terorizmu. Učinkoviti ukrepi za boj proti terorizmu in varstvo človekovih pravic sta cilja, ki se medsebojno dopolnjujeta in podpirata. Prizadevamo si za zmanjšanje grožnje, ki jo pomeni terorizem, in obravnavanje pogojev, ki lahko pripomorejo k njegovemu širjenju. Podpiramo pobude, vključno z dialogom, ki prispevajo k večji strpnosti in razumevanju med kulturami, verami in civilizacijami.

| 9. | Da bi bila njuna prizadevanja v celoti učinkovita, sta udeleženki začeli izvajati konkretne ukrepe in tesno sodelujeta pri njihovem izvajanju, na primer z nedavno zaključenim sodelovanjem Nove Zelandije v okviru stabilizacijskih sil pod vodstvom Evropske unije v Bosni in Hercegovini ter z udeležbo Nove Zelandije v misiji EUPOL v Afganistanu. Udeleženki si bosta prizadevali za nadaljevanje tovrstne prakse tesnega, praktičnega sodelovanja v podobnih dejavnostih kriznega upravljanja in pokonfliktne stabilizacije. |
| --- | --- |

9.

Da bi bila njuna prizadevanja v celoti učinkovita, sta udeleženki začeli izvajati konkretne ukrepe in tesno sodelujeta pri njihovem izvajanju, na primer z nedavno zaključenim sodelovanjem Nove Zelandije v okviru stabilizacijskih sil pod vodstvom Evropske unije v Bosni in Hercegovini ter z udeležbo Nove Zelandije v misiji EUPOL v Afganistanu. Udeleženki si bosta prizadevali za nadaljevanje tovrstne prakse tesnega, praktičnega sodelovanja v podobnih dejavnostih kriznega upravljanja in pokonfliktne stabilizacije.

| 10. | Spoštovanje človekovih pravic in pravne države sta ključnega pomena za spodbujanje miru in varnosti. Udeleženki sta odločeni, da bosta s skupnim delovanjem za zaščito in spodbujanje mednarodnih človekovih pravic, kot so zajete v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ter v temeljnih konvencijah o človekovih pravicah in njihovih protokolih. Udeleženki bosta nadaljevali letna posvetovanja v sestavi trojke o mednarodnih vprašanjih človekovih pravic in bosta tesno sodelovali v mednarodnih forumih o človekovih pravicah, vključno s sodelovanjem v Svetu za človekove pravice. |
| --- | --- |

10.

Spoštovanje človekovih pravic in pravne države sta ključnega pomena za spodbujanje miru in varnosti. Udeleženki sta odločeni, da bosta s skupnim delovanjem za zaščito in spodbujanje mednarodnih človekovih pravic, kot so zajete v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ter v temeljnih konvencijah o človekovih pravicah in njihovih protokolih. Udeleženki bosta nadaljevali letna posvetovanja v sestavi trojke o mednarodnih vprašanjih človekovih pravic in bosta tesno sodelovali v mednarodnih forumih o človekovih pravicah, vključno s sodelovanjem v Svetu za človekove pravice.

| 11. | Udeleženki imata skupen interes za podporo demokraciji, odgovornemu vodenju in pravni državi, ki so temeljni prispevek k miru in varnosti. Kadar bo mogoče, bosta sodelovali za doseganje tega skupnega interesa. |
| --- | --- |

11.

Udeleženki imata skupen interes za podporo demokraciji, odgovornemu vodenju in pravni državi, ki so temeljni prispevek k miru in varnosti. Kadar bo mogoče, bosta sodelovali za doseganje tega skupnega interesa.

| 12. | Stabilnost in blaginja azijsko-tihooceanske regije je prednostna naloga obeh udeleženk in ji je zato v političnih in varnostnih dialogih namenjen velik poudarek. Naše skupno mnenje je, da se nekatere države na področju Tihega oceana soočajo s posebnimi izzivi na omenjenih področjih, zato bomo sodelovali pri reševanju teh izzivov. |
| --- | --- |

12.

Stabilnost in blaginja azijsko-tihooceanske regije je prednostna naloga obeh udeleženk in ji je zato v političnih in varnostnih dialogih namenjen velik poudarek. Naše skupno mnenje je, da se nekatere države na področju Tihega oceana soočajo s posebnimi izzivi na omenjenih področjih, zato bomo sodelovali pri reševanju teh izzivov.

| 13. | Udeleženki cenita svoje dobro sodelovanje podobno mislečih partnerjev v regionalnem forumu ASEAN in bosta nadaljevali svoja skupna prizadevanja za njegovo nadaljnjo krepitev kot regionalnega foruma za dialog in sodelovanje na azijsko-tihooceanskem območju, vključno z razvojem njegove vloge preventivne diplomacije. Udeleženki bosta nadaljevali z izmenjavami preko diplomatskih poti o njunem sodelovanju z državami regije, vključno z ASEAN. |
| --- | --- |

13.

Udeleženki cenita svoje dobro sodelovanje podobno mislečih partnerjev v regionalnem forumu ASEAN in bosta nadaljevali svoja skupna prizadevanja za njegovo nadaljnjo krepitev kot regionalnega foruma za dialog in sodelovanje na azijsko-tihooceanskem območju, vključno z razvojem njegove vloge preventivne diplomacije. Udeleženki bosta nadaljevali z izmenjavami preko diplomatskih poti o njunem sodelovanju z državami regije, vključno z ASEAN.

| 14. | Udeleženki pozdravljata redni dialog o teh vprašanjih na ravni ministrov in uradnikov, z ustreznimi sogovorniki iz EU pa se bosta na neformalnih sestankih višjih uradnikov posvetovali o vprašanjih skupne zunanje in varnostne politike. |
| --- | --- |

14.

Udeleženki pozdravljata redni dialog o teh vprašanjih na ravni ministrov in uradnikov, z ustreznimi sogovorniki iz EU pa se bosta na neformalnih sestankih višjih uradnikov posvetovali o vprašanjih skupne zunanje in varnostne politike.

Pretok oseb

| 15. | Vključitev Schengenskega sporazuma v zakonodajo ES bi lahko poseglo v ureditve režima potovanj brez vizumov, ki jih ima Nova Zelandija z vsemi sedanjimi državami članicami Evropske unije in ki državljanom Nove Zelandije omogoča, da do treh mesecev živijo brez vizumov v kateri koli državi članici. Evropska unija priznava težave, ki bi jih zaradi tega lahko imeli državljani Nove Zelandije, ki potujejo. Komisija potrjuje, da dvostranski sporazumi, ki jih je Nova Zelandija sklenila z državami članicami, veljajo in bodo veljali še naprej, dokler ne bodo sprejeti in začeli veljati novi konkretni ukrepi, ki jih bodo nadomestili. Komisija se bo z Novo Zelandijo v celoti posvetovala glede vsakršnega razvoja dogodkov, ki bi lahko vplival na te dvostranske sporazume, in si bo prizadevala poiskati rešitev, ki bo temeljila na vzajemnosti. |
| --- | --- |

15.

Vključitev Schengenskega sporazuma v zakonodajo ES bi lahko poseglo v ureditve režima potovanj brez vizumov, ki jih ima Nova Zelandija z vsemi sedanjimi državami članicami Evropske unije in ki državljanom Nove Zelandije omogoča, da do treh mesecev živijo brez vizumov v kateri koli državi članici. Evropska unija priznava težave, ki bi jih zaradi tega lahko imeli državljani Nove Zelandije, ki potujejo. Komisija potrjuje, da dvostranski sporazumi, ki jih je Nova Zelandija sklenila z državami članicami, veljajo in bodo veljali še naprej, dokler ne bodo sprejeti in začeli veljati novi konkretni ukrepi, ki jih bodo nadomestili. Komisija se bo z Novo Zelandijo v celoti posvetovala glede vsakršnega razvoja dogodkov, ki bi lahko vplival na te dvostranske sporazume, in si bo prizadevala poiskati rešitev, ki bo temeljila na vzajemnosti.

| 16. | Za medsebojno razumevanje so tudi pomembne posebne vzajemne ureditve, ki mladim ljudem omogočajo, da obiščejo druge države za obdobje do enega leta ter si ob tem poiščejo možnosti za delo in študij – kar je poznano kot sheme počitniškega dela. Obiski, ki se odvijajo v okviru teh shem, so pomembna naložba v prihodnost. Nova Zelandija ima zdaj takšne ureditve s trinajstimi državami članicami Evropske unije in si aktivno prizadeva skleniti še številne druge v skladu z nacionalno zakonodajo in posebnostmi. |
| --- | --- |

16.

Za medsebojno razumevanje so tudi pomembne posebne vzajemne ureditve, ki mladim ljudem omogočajo, da obiščejo druge države za obdobje do enega leta ter si ob tem poiščejo možnosti za delo in študij – kar je poznano kot sheme počitniškega dela. Obiski, ki se odvijajo v okviru teh shem, so pomembna naložba v prihodnost. Nova Zelandija ima zdaj takšne ureditve s trinajstimi državami članicami Evropske unije in si aktivno prizadeva skleniti še številne druge v skladu z nacionalno zakonodajo in posebnostmi.

Razvojno sodelovanje

| 17. | Udeleženki ugotavljata, da sta razvoj in varnost odvisna drug od drugega in da je zato odprava revščine bistvenega pomena za zmanjšanje globalne in regionalne negotovosti. V zvezi s tem programi razvojne pomoči obeh udeleženk prispevajo k doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja in s tem k stabilnejšemu in mirnejšemu svetu ter svetu, v katerem je več blaginje. |
| --- | --- |

17.

Udeleženki ugotavljata, da sta razvoj in varnost odvisna drug od drugega in da je zato odprava revščine bistvenega pomena za zmanjšanje globalne in regionalne negotovosti. V zvezi s tem programi razvojne pomoči obeh udeleženk prispevajo k doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja in s tem k stabilnejšemu in mirnejšemu svetu ter svetu, v katerem je več blaginje.

| 18. | Udeleženki poudarjata, da so demokracija, človekove pravice, odgovorno vodenje in pravna država osrednjega pomena za dosego trajnostnega razvoja in vse donatorje pozivata, naj podprejo izboljšane standarde javne uprave v državah prejemnicah. Pri načrtovanju in izvajanju svojih razvojnih programov obe udeleženki ugotavljata, da je pomembno sodelovanje med donatorji razvojne pomoči. |
| --- | --- |

18.

Udeleženki poudarjata, da so demokracija, človekove pravice, odgovorno vodenje in pravna država osrednjega pomena za dosego trajnostnega razvoja in vse donatorje pozivata, naj podprejo izboljšane standarde javne uprave v državah prejemnicah. Pri načrtovanju in izvajanju svojih razvojnih programov obe udeleženki ugotavljata, da je pomembno sodelovanje med donatorji razvojne pomoči.

| 19. | Obravnava razvojnih izzivov v tihooceanski regiji ostaja osrednji poudarek dialoga med Novo Zelandijo in Evropsko unijo na tem področju. Udeleženki prav tako priznavata potrebo, da je treba sodelovati z državami tihooceanskih otokov, če naj te začnejo reševati edinstvene izzive, s katerimi se srečujejo, ter da se s skupnimi prizadevanji donatorskih držav in držav prejemnic dosežeta večja stabilnost in razvoj regije v skladu s cilji regionalnega načrta za Pacifik. Zato udeleženki pozdravljata začetek nove strategije Evropske unije za Tihi ocean leta 2006 in napoved nadaljnje finančne podpore Evropske unije za trajnostni razvoj v Tihem oceanu. Udeleženki pozdravljata vse pogostejša posvetovanja o razvojnem sodelovanju od leta 2004 naprej, tudi z obiski visokih predstavnikov Evropske unije v regiji, ter sodelovanje pri izbranih projektih v tihooceanski regiji. Poleg tega Nova Zelandija pozdravlja objavljeno namero Evropske unije, da nadgradi svoj politični dialog z državami Foruma tihooceanskih otokov. |
| --- | --- |

19.

Obravnava razvojnih izzivov v tihooceanski regiji ostaja osrednji poudarek dialoga med Novo Zelandijo in Evropsko unijo na tem področju. Udeleženki prav tako priznavata potrebo, da je treba sodelovati z državami tihooceanskih otokov, če naj te začnejo reševati edinstvene izzive, s katerimi se srečujejo, ter da se s skupnimi prizadevanji donatorskih držav in držav prejemnic dosežeta večja stabilnost in razvoj regije v skladu s cilji regionalnega načrta za Pacifik. Zato udeleženki pozdravljata začetek nove strategije Evropske unije za Tihi ocean leta 2006 in napoved nadaljnje finančne podpore Evropske unije za trajnostni razvoj v Tihem oceanu. Udeleženki pozdravljata vse pogostejša posvetovanja o razvojnem sodelovanju od leta 2004 naprej, tudi z obiski visokih predstavnikov Evropske unije v regiji, ter sodelovanje pri izbranih projektih v tihooceanski regiji. Poleg tega Nova Zelandija pozdravlja objavljeno namero Evropske unije, da nadgradi svoj politični dialog z državami Foruma tihooceanskih otokov.

| 20. | Udeleženki statemu ustrezno odločeni, da bosta vzdrževali svoj dvostranski dialog glede razvojnih in trgovinskih vprašanj ter to izmenjavo mnenj razširili tako, da bo vključevala širša vprašanja, ki so pomembna za stabilnost regije, vključno z okoljskim trajnostnim razvojem ter grožnjami, ki jih za regionalno varnost pomenijo politična nestabilnost, kriminal in terorizem. |
| --- | --- |

20.

Udeleženki statemu ustrezno odločeni, da bosta vzdrževali svoj dvostranski dialog glede razvojnih in trgovinskih vprašanj ter to izmenjavo mnenj razširili tako, da bo vključevala širša vprašanja, ki so pomembna za stabilnost regije, vključno z okoljskim trajnostnim razvojem ter grožnjami, ki jih za regionalno varnost pomenijo politična nestabilnost, kriminal in terorizem.

| 21. | Ob skupni želji, da pri razvojnem sodelovanju delujeta skupaj, udeleženki predvidevata redne in široko zastavljene razprave ter nadaljnjo izmenjavo informacij o vprašanjih, ki zadevajo Tihi ocean. Redna posvetovanja v Wellingtonu in Bruslju ter tudi na območju delovanja bodo usmerjena na zagotavljanje, da obe udeleženki izpolnjujeta svoje obveze v okviru Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči. Namenjena so zlasti odkrivanju priložnosti za kar najbolj usklajeno delovanje donatorjev in spodbujanju medsebojnega dopolnjevanja ter ustrezne delitve dela, delovanju v okviru sektorskega pristopa ter usklajevanju naših izmenjav s prednostnimi nalogami, sistemi in procesi tihooceanskih držav. Udeleženki si bosta prav tako prizadevali določiti nadaljnja področja za politično in praktično sodelovanje pri zmanjševanju revščine na območju Tihega oceana. |
| --- | --- |

21.

Ob skupni želji, da pri razvojnem sodelovanju delujeta skupaj, udeleženki predvidevata redne in široko zastavljene razprave ter nadaljnjo izmenjavo informacij o vprašanjih, ki zadevajo Tihi ocean. Redna posvetovanja v Wellingtonu in Bruslju ter tudi na območju delovanja bodo usmerjena na zagotavljanje, da obe udeleženki izpolnjujeta svoje obveze v okviru Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči. Namenjena so zlasti odkrivanju priložnosti za kar najbolj usklajeno delovanje donatorjev in spodbujanju medsebojnega dopolnjevanja ter ustrezne delitve dela, delovanju v okviru sektorskega pristopa ter usklajevanju naših izmenjav s prednostnimi nalogami, sistemi in procesi tihooceanskih držav. Udeleženki si bosta prav tako prizadevali določiti nadaljnja področja za politično in praktično sodelovanje pri zmanjševanju revščine na območju Tihega oceana.

Trgovinsko in gospodarsko sodelovanje

| 22. | Trgovinske in gospodarske vezi med udeleženkama so bistvenega pomena za dobre splošne odnose. Evropska unija je zdaj drugi največji trgovinski partner Nove Zelandije; Nova Zelandija je na 50. mestu v zunanji trgovini Evropske unije. Obseg dvostranske trgovine se veča, tok blaga in storitev pa podpirajo pomembni dvostranski sporazumi, med katerimi sta Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo ter Sporazum med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi. |
| --- | --- |

22.

Trgovinske in gospodarske vezi med udeleženkama so bistvenega pomena za dobre splošne odnose. Evropska unija je zdaj drugi največji trgovinski partner Nove Zelandije; Nova Zelandija je na 50. mestu v zunanji trgovini Evropske unije. Obseg dvostranske trgovine se veča, tok blaga in storitev pa podpirajo pomembni dvostranski sporazumi, med katerimi sta Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo ter Sporazum med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi.

| 23. | Udeleženki bosta še naprej proučevali možnost pogajanj o širšem okviru za trgovinske in gospodarske odnose v prihodnosti. V okviru graditve naših trgovinskih in gospodarskih vezi bosta udeleženki še naprej iskali področja gospodarske politike, na katerih bi na podlagi skupnega interesa in prednostnih nalog obe imeli koristi od izmenjave stališč in določitve področij, na katerih je možno praktično sodelovanje. To bi lahko vključevalo možnosti za spodbujanje naložb, morebitno izboljšanje dvostranskega okolja za naložbe ter razvoj političnih pristopov k področju upravljanja in konkurence. |
| --- | --- |

23.

Udeleženki bosta še naprej proučevali možnost pogajanj o širšem okviru za trgovinske in gospodarske odnose v prihodnosti. V okviru graditve naših trgovinskih in gospodarskih vezi bosta udeleženki še naprej iskali področja gospodarske politike, na katerih bi na podlagi skupnega interesa in prednostnih nalog obe imeli koristi od izmenjave stališč in določitve področij, na katerih je možno praktično sodelovanje. To bi lahko vključevalo možnosti za spodbujanje naložb, morebitno izboljšanje dvostranskega okolja za naložbe ter razvoj političnih pristopov k področju upravljanja in konkurence.

| 24. | Udeleženki bosta še naprej krepili sodelovanje in raziskovali možnosti za olajšanje trgovine s sklenitvijo novih sporazumov, če bodo ti povečali vrednost obstoječih ureditev. Eno od predlaganih področij okrepljenega sodelovanja je vinski sektor, v katerem bosta obe strani ponovno pregledali koristi, ki bi jih prinesla ponovna pogajanja o dvostranskem sporazumu o vinu, in poskušali ugotoviti, kdaj bi bil pravi trenutek za to.Udeleženki bosta tudi proučili koristi, ki bi jih prinesel sporazumom o carinskem sodelovanju. |
| --- | --- |

24.

Udeleženki bosta še naprej krepili sodelovanje in raziskovali možnosti za olajšanje trgovine s sklenitvijo novih sporazumov, če bodo ti povečali vrednost obstoječih ureditev. Eno od predlaganih področij okrepljenega sodelovanja je vinski sektor, v katerem bosta obe strani ponovno pregledali koristi, ki bi jih prinesla ponovna pogajanja o dvostranskem sporazumu o vinu, in poskušali ugotoviti, kdaj bi bil pravi trenutek za to.Udeleženki bosta tudi proučili koristi, ki bi jih prinesel sporazumom o carinskem sodelovanju.

| 25. | V skladu s prizadevanji za okrepljeno trgovino bosta udeleženki nadaljevali pogajanja o spremembah obstoječega Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med udeleženkama, da bi izboljšali njegovo učinkovitost in uspešnost. Poleg tega bosta udeleženki proučili ustreznost in morebitne koristi razširitve obsega svojega sodelovanja na področju tehničnih predpisov, standardov in postopkov ugotavljanja skladnosti. Udeleženki bosta si tudi prizadevali za izboljšanje drugih načinov krepitve medsebojnega zakonodajnega usklajevanja v okviru globalnega zakonodajnega razvoja, da se zmanjšajo stroški transakcij za podjetja in s tem dodatno olajša trgovina. |
| --- | --- |

25.

V skladu s prizadevanji za okrepljeno trgovino bosta udeleženki nadaljevali pogajanja o spremembah obstoječega Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med udeleženkama, da bi izboljšali njegovo učinkovitost in uspešnost. Poleg tega bosta udeleženki proučili ustreznost in morebitne koristi razširitve obsega svojega sodelovanja na področju tehničnih predpisov, standardov in postopkov ugotavljanja skladnosti. Udeleženki bosta si tudi prizadevali za izboljšanje drugih načinov krepitve medsebojnega zakonodajnega usklajevanja v okviru globalnega zakonodajnega razvoja, da se zmanjšajo stroški transakcij za podjetja in s tem dodatno olajša trgovina.

| 26. | Udeleženki poudarjata pomen ohranitve celovitosti svojih trgovinskih odnosov v skladu z večstranskimi načeli ter konstruktivnega reševanja morebitnih dvostranskih vprašanj. V zvezi s tem so letni pogovori o trgovini s kmetijskimi proizvodi pomemben instrument, ki zagotavlja izmenjavo stališč na visoki ravni o ključnih dvostranskih in globalnih vprašanjih, ki zadevajo trgovino s kmetijskimi proizvodi. Vendar pa obstajajo številna vprašanja skupnega interesa – storitve in nekmetijski proizvodi, krepitev večstranskih predpisov – ki se na tem forumu ne obravnavajo ustrezno. Od leta 2007 se bodo ta obravnavala na letnih trgovinskih pogovorih, ki bodo, kolikor bo le mogoče, potekala izmenično v Bruslju in Wellingtonu. |
| --- | --- |

26.

Udeleženki poudarjata pomen ohranitve celovitosti svojih trgovinskih odnosov v skladu z večstranskimi načeli ter konstruktivnega reševanja morebitnih dvostranskih vprašanj. V zvezi s tem so letni pogovori o trgovini s kmetijskimi proizvodi pomemben instrument, ki zagotavlja izmenjavo stališč na visoki ravni o ključnih dvostranskih in globalnih vprašanjih, ki zadevajo trgovino s kmetijskimi proizvodi. Vendar pa obstajajo številna vprašanja skupnega interesa – storitve in nekmetijski proizvodi, krepitev večstranskih predpisov – ki se na tem forumu ne obravnavajo ustrezno. Od leta 2007 se bodo ta obravnavala na letnih trgovinskih pogovorih, ki bodo, kolikor bo le mogoče, potekala izmenično v Bruslju in Wellingtonu.

| 27. | Udeleženki priznavata pomen dinamike zasebnega sektorja pri razvoju in širitvi trgov ter bosta zato še naprej spodbujali vzpostavljanje in širitev poslovnih stikov. Udeleženki pozdravljata ustanovitev Poslovnega sveta Nove Zelandije in Evrope, ki je bil oblikovan s ciljem spodbujanja dobrih trgovinskih odnosov med Evropo in Novo Zelandijo. Udeleženki si bosta prizadevali olajšati redne obiske vodilnih novozelandskih poslovnih predstavnikov v Evropi in obratno. |
| --- | --- |

27.

Udeleženki priznavata pomen dinamike zasebnega sektorja pri razvoju in širitvi trgov ter bosta zato še naprej spodbujali vzpostavljanje in širitev poslovnih stikov. Udeleženki pozdravljata ustanovitev Poslovnega sveta Nove Zelandije in Evrope, ki je bil oblikovan s ciljem spodbujanja dobrih trgovinskih odnosov med Evropo in Novo Zelandijo. Udeleženki si bosta prizadevali olajšati redne obiske vodilnih novozelandskih poslovnih predstavnikov v Evropi in obratno.

| 28. | Udeleženki bosta še naprej tesno sodelovali v Svetovni trgovinski organizaciji ter s tem še naprej krepili večstranski trgovinski sistem z uresničevanjem ambicioznih, uravnoteženih in globalnih ciljev, določenih v Razvojni agendi iz Dohe. Njune prednostne naloge in stališča se lahko razlikujejo, vendar pa bo pristop udeleženk konstruktiven. |
| --- | --- |

28.

Udeleženki bosta še naprej tesno sodelovali v Svetovni trgovinski organizaciji ter s tem še naprej krepili večstranski trgovinski sistem z uresničevanjem ambicioznih, uravnoteženih in globalnih ciljev, določenih v Razvojni agendi iz Dohe. Njune prednostne naloge in stališča se lahko razlikujejo, vendar pa bo pristop udeleženk konstruktiven.

Znanost, tehnologija in inovacije

| 29. | Razvoj trdnega znanstvenega in tehnološkega odnosa z Evropsko unijo je velikega pomena za Novo Zelandijo zaradi sredstev, ki jih znanstvenemu razvoju namenja Evropa, in zaradi prednosti, ki jo Evropska unija in njene države članice, enako kot Nova Zelandija, namenjajo razvoju konkurenčnega gospodarstva, pri čemer sta znanost in izobraževanje gonilni sili rasti. Močna raziskovalna tradicija Nove Zelandije na določenih področjih lahko pomeni tudi dodano vrednost za dejavnosti v Evropski uniji. |
| --- | --- |

29.

Razvoj trdnega znanstvenega in tehnološkega odnosa z Evropsko unijo je velikega pomena za Novo Zelandijo zaradi sredstev, ki jih znanstvenemu razvoju namenja Evropa, in zaradi prednosti, ki jo Evropska unija in njene države članice, enako kot Nova Zelandija, namenjajo razvoju konkurenčnega gospodarstva, pri čemer sta znanost in izobraževanje gonilni sili rasti. Močna raziskovalna tradicija Nove Zelandije na določenih področjih lahko pomeni tudi dodano vrednost za dejavnosti v Evropski uniji.

| 30. | V zadnjih letih sprejeti ukrepi za spodbujanje vse večjega sodelovanja vključujejo imenovanje znanstvenega svetovalca pri misiji Nove Zelandije v Bruslju, ki s Komisijo in državami članicami sodeluje pri krepitvi znanstvenih vezi, ustanovitev promocijske platforme (FRENZ), ki se financira skupno in zagotavlja, da se informacije o možnostih za znanstveno sodelovanje razširjajo na Novi Zelandiji, ter razširjeni program obiskov uradnikov kot del medsebojnega sporočanja informacij o priložnostih za dejavnosti sodelovanja |
| --- | --- |

30.

V zadnjih letih sprejeti ukrepi za spodbujanje vse večjega sodelovanja vključujejo imenovanje znanstvenega svetovalca pri misiji Nove Zelandije v Bruslju, ki s Komisijo in državami članicami sodeluje pri krepitvi znanstvenih vezi, ustanovitev promocijske platforme (FRENZ), ki se financira skupno in zagotavlja, da se informacije o možnostih za znanstveno sodelovanje razširjajo na Novi Zelandiji, ter razširjeni program obiskov uradnikov kot del medsebojnega sporočanja informacij o priložnostih za dejavnosti sodelovanja

| 31. | Kot znak priznanja vse večji stopnji sodelovanja sta se udeleženki odločili, da si bosta prizadevali za obsežen sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki bo sredstvo za okrepitev sodelovanja, začetega v okviru ureditve o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko komisijo in Novo Zelandijo iz leta 1991; v ta namen sta tudi že začeli uvodne pogovore. Obe udeleženki pričakujeta, da bodo sestanki Skupnega odbora za znanost in tehnologijo prinesli velike koristi, da bodo nato redno organizirani, pri čemer bi si prizadevali, da bi se odvijali vsako leto ali dve, glede na potrebe, izmenično v Bruslju in Wellingtonu. |
| --- | --- |

31.

Kot znak priznanja vse večji stopnji sodelovanja sta se udeleženki odločili, da si bosta prizadevali za obsežen sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki bo sredstvo za okrepitev sodelovanja, začetega v okviru ureditve o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko komisijo in Novo Zelandijo iz leta 1991; v ta namen sta tudi že začeli uvodne pogovore. Obe udeleženki pričakujeta, da bodo sestanki Skupnega odbora za znanost in tehnologijo prinesli velike koristi, da bodo nato redno organizirani, pri čemer bi si prizadevali, da bi se odvijali vsako leto ali dve, glede na potrebe, izmenično v Bruslju in Wellingtonu.

| 32. | Udeleženki sta sklenili, da nadaljujeta s skupnim delom z namenom ustvariti čim več priložnosti za sodelovanje v medsebojnih znanstvenih dejavnostih. Strinjata se, da se je sodelovanje v okviru šestega okvirnega programa za raziskave in razvoj zelo povečalo, še bolj pa bi ga bilo mogoče okrepiti s sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj, ki je zdaj na začetku svojega sedemletnega obdobja od leta 2007 do leta 2013. |
| --- | --- |

32.

Udeleženki sta sklenili, da nadaljujeta s skupnim delom z namenom ustvariti čim več priložnosti za sodelovanje v medsebojnih znanstvenih dejavnostih. Strinjata se, da se je sodelovanje v okviru šestega okvirnega programa za raziskave in razvoj zelo povečalo, še bolj pa bi ga bilo mogoče okrepiti s sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj, ki je zdaj na začetku svojega sedemletnega obdobja od leta 2007 do leta 2013.

| 33. | Udeleženki bosta razvili pobude za okrepitev mobilnosti raziskovalcev med njima in za uresničitev sedanjih prizadevanj za določitev področij in tem skupnega interesa, na katerih bi bilo mogoče spodbujati nadaljnje ukrepe sodelovanja. Odločili sta se tudi, da bosta podprli promocijsko platformo FRENZ ali njej enak instrument. |
| --- | --- |

33.

Udeleženki bosta razvili pobude za okrepitev mobilnosti raziskovalcev med njima in za uresničitev sedanjih prizadevanj za določitev področij in tem skupnega interesa, na katerih bi bilo mogoče spodbujati nadaljnje ukrepe sodelovanja. Odločili sta se tudi, da bosta podprli promocijsko platformo FRENZ ali njej enak instrument.

Izobraževanje in izmenjave strokovnjakov

| 34. | Udeleženki pozdravljata okrepljene vezi med novozelandskimi in evropskimi izobraževalnimi institucijami od leta 2004. Udeleženki bosta ohranjali posvetovanja o izobraževalni politiki na ravni visokih uradnikov in spodbujali stike med izobraževalnimi strokovnjaki na področjih skupnega interesa. V zvezi s tem obe udeleženki zelo cenita navzočnost novozelandskega svetovalca za izobraževanje v Bruslju od februarja 2006. |
| --- | --- |

34.

Udeleženki pozdravljata okrepljene vezi med novozelandskimi in evropskimi izobraževalnimi institucijami od leta 2004. Udeleženki bosta ohranjali posvetovanja o izobraževalni politiki na ravni visokih uradnikov in spodbujali stike med izobraževalnimi strokovnjaki na področjih skupnega interesa. V zvezi s tem obe udeleženki zelo cenita navzočnost novozelandskega svetovalca za izobraževanje v Bruslju od februarja 2006.

| 35. | Udeleženki bosta spodbujali ustrezne organe za zagotavljanje kakovosti, da razpravljajo in spodbujajo približevanje med novozelandskimi procesi zagotavljanja kakovosti in strukturami izobrazbe ter bolonjskim procesom in evropskim okvirom kvalifikacij. Udeleženki sta zadovoljni, da je bila prošnja Nove Zelandije za pristop k lizbonski konvenciji o priznavanju kvalifikacij soglasno sprejeta 19. junija 2007. |
| --- | --- |

35.

Udeleženki bosta spodbujali ustrezne organe za zagotavljanje kakovosti, da razpravljajo in spodbujajo približevanje med novozelandskimi procesi zagotavljanja kakovosti in strukturami izobrazbe ter bolonjskim procesom in evropskim okvirom kvalifikacij. Udeleženki sta zadovoljni, da je bila prošnja Nove Zelandije za pristop k lizbonski konvenciji o priznavanju kvalifikacij soglasno sprejeta 19. junija 2007.

| 36. | Večja udeležba Nove Zelandije v programih za študente in akademskih štipendijah, ki jih financira Evropska unija, ter sodelovanje z novozelandskimi institucijami pri razvoju in ohranjanju aktivnega partnerstva bo sčasoma privedla do večje mobilnosti. Ob tem udeleženki pozdravljata ušpešen začetek sodelovanja pri visokošolskem izobraževanju, ki študentom omogoča, da magistrski študij opravijo kombinirano na univerzah na Novi Zelandiji in v Evropski uniji. Odločitve o nadaljnjih pilotnih projektih bodo sprejete po pregledu prvega projekta. Udeleženki bosta proučili možnosti za financiranje nadaljnjih pilotnih projektov in za začetek strukturiranega političnega dialoga o vprašanjih skupnega interesa.
  Posebna pozornost bo namenjena tudi izmenjavi učnega osebja v institucijah za poklicno in drugo usposabljanje. |
| --- | --- |

36.

Večja udeležba Nove Zelandije v programih za študente in akademskih štipendijah, ki jih financira Evropska unija, ter sodelovanje z novozelandskimi institucijami pri razvoju in ohranjanju aktivnega partnerstva bo sčasoma privedla do večje mobilnosti. Ob tem udeleženki pozdravljata ušpešen začetek sodelovanja pri visokošolskem izobraževanju, ki študentom omogoča, da magistrski študij opravijo kombinirano na univerzah na Novi Zelandiji in v Evropski uniji. Odločitve o nadaljnjih pilotnih projektih bodo sprejete po pregledu prvega projekta. Udeleženki bosta proučili možnosti za financiranje nadaljnjih pilotnih projektov in za začetek strukturiranega političnega dialoga o vprašanjih skupnega interesa.

Posebna pozornost bo namenjena tudi izmenjavi učnega osebja v institucijah za poklicno in drugo usposabljanje.

| 37. | Izmenjava osebja in študentov pod okriljem Mreže centrov Evropske unije so pomemben del akademskih povezav med Novo Zelandijo in Evropo. Udeleženki spoštujeta in podpirata prispevek, ki ga je ta mreža ob podpori Komisije dosegla pri spodbujanju zanimanja in strokovnega znanja o Evropski uniji na Novi Zelandiji. Obe udeleženki bosta raziskali nadaljnje priložnosti za spodbujanje študentske in akademske mobilnosti ter za okrepitev tovrstnih vezi med Evropo in Novo Zelandijo. |
| --- | --- |

37.

Izmenjava osebja in študentov pod okriljem Mreže centrov Evropske unije so pomemben del akademskih povezav med Novo Zelandijo in Evropo. Udeleženki spoštujeta in podpirata prispevek, ki ga je ta mreža ob podpori Komisije dosegla pri spodbujanju zanimanja in strokovnega znanja o Evropski uniji na Novi Zelandiji. Obe udeleženki bosta raziskali nadaljnje priložnosti za spodbujanje študentske in akademske mobilnosti ter za okrepitev tovrstnih vezi med Evropo in Novo Zelandijo.

Okolje in podnebne spremembe

| 38. | Glede na obseg skupnega interesa si bosta udeleženki prizadevali za večjo izmenjavo in proučevanje priložnosti za okrepljeno sodelovanje o vprašanjih skupnega interesa, na primer trajnostnih in obnovljivih energetskih virov, boja proti podnebnim spremembam, ravnanja s kemikalijami in odpadki, biotske raznovrstnosti in ohranjanja narave, vprašanjih o vodah in morju. |
| --- | --- |

38.

Glede na obseg skupnega interesa si bosta udeleženki prizadevali za večjo izmenjavo in proučevanje priložnosti za okrepljeno sodelovanje o vprašanjih skupnega interesa, na primer trajnostnih in obnovljivih energetskih virov, boja proti podnebnim spremembam, ravnanja s kemikalijami in odpadki, biotske raznovrstnosti in ohranjanja narave, vprašanjih o vodah in morju.

| 39. | Ključne okoljske težave, kot so podnebne spremembe in prizadevanja za energijo brez ogljika ob ohranitvi varnosti oskrbe z energijo, je mogoče najuspešneje obravnavati na globalni ravni. Razprave in tematski obiski so pripeljali do večjega razumevanja skupnih ciljev in priznavanja vrednosti okrepljenega sodelovanja.Udeleženki menita, da je potrebna temeljita analiza natančne narave okoljskih težav in najustreznejših rešitev ob upoštevanju nacionalnih okoliščin ter da je zaželena čimprejšnja izmenjava mnenj o možnih rešitvah, ki jih je treba tudi spodbujati. |
| --- | --- |

39.

Ključne okoljske težave, kot so podnebne spremembe in prizadevanja za energijo brez ogljika ob ohranitvi varnosti oskrbe z energijo, je mogoče najuspešneje obravnavati na globalni ravni. Razprave in tematski obiski so pripeljali do večjega razumevanja skupnih ciljev in priznavanja vrednosti okrepljenega sodelovanja.Udeleženki menita, da je potrebna temeljita analiza natančne narave okoljskih težav in najustreznejših rešitev ob upoštevanju nacionalnih okoliščin ter da je zaželena čimprejšnja izmenjava mnenj o možnih rešitvah, ki jih je treba tudi spodbujati.

| 40. | Po navedbah Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) je treba do sredine 21. stoletja globalne emisije toplogrednih plinov zmanjšati na zelo nizko raven, veliko pod polovično raven iz leta 2000, da bi stabilizirali njihove koncentracije na najnižji ravni, ki jo je v svojih ocenah do zdaj podal IPCC. Nižja kot bo dosežena raven stabilizacije, manjša bo posledična škoda. Udeleženki imata podobne ambicije za odločno in zgodnjo globalno ukrepanje v boju proti podnebnim spremembam in za razvoj in izvedbo praktičnih in cenovno učinkovitih mehanizmov za to, ki upoštevajo različne nacionalne okoliščine in zmogljivosti. Obe udeleženki tudi ugotavljata, da obstaja potreba po razširitvi mednarodnih ukrepov, tako da bodo vključeni vsi veliki onesnaževalci s toplogrednimi plini. |
| --- | --- |

40.

Po navedbah Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) je treba do sredine 21. stoletja globalne emisije toplogrednih plinov zmanjšati na zelo nizko raven, veliko pod polovično raven iz leta 2000, da bi stabilizirali njihove koncentracije na najnižji ravni, ki jo je v svojih ocenah do zdaj podal IPCC. Nižja kot bo dosežena raven stabilizacije, manjša bo posledična škoda. Udeleženki imata podobne ambicije za odločno in zgodnjo globalno ukrepanje v boju proti podnebnim spremembam in za razvoj in izvedbo praktičnih in cenovno učinkovitih mehanizmov za to, ki upoštevajo različne nacionalne okoliščine in zmogljivosti. Obe udeleženki tudi ugotavljata, da obstaja potreba po razširitvi mednarodnih ukrepov, tako da bodo vključeni vsi veliki onesnaževalci s toplogrednimi plini.

| 41. | Udeleženki tudi menita, da je na mednarodni konferenci ZN o podnebju konec leta 2007 treba začeti pogajanja o vseobsegajočem okviru za obdobje po letu 2012, ki bo temeljil na najboljših določbah sedanjih mednarodnih ureditev, vključno s Kjotskim protokolom, in bo pomenil pravičen in prilagodljiv okvir za najširšo možno udeležbo. Udeleženki se strinjata, da tržni mehanizmi, kot je trgovanje z emisijami, ponujajo učinkovit način za zmanjšanje emisij in da bi takšni mehanizmi morali ostati bistveni element okvira za obdobje po letu 2012. |
| --- | --- |

41.

Udeleženki tudi menita, da je na mednarodni konferenci ZN o podnebju konec leta 2007 treba začeti pogajanja o vseobsegajočem okviru za obdobje po letu 2012, ki bo temeljil na najboljših določbah sedanjih mednarodnih ureditev, vključno s Kjotskim protokolom, in bo pomenil pravičen in prilagodljiv okvir za najširšo možno udeležbo. Udeleženki se strinjata, da tržni mehanizmi, kot je trgovanje z emisijami, ponujajo učinkovit način za zmanjšanje emisij in da bi takšni mehanizmi morali ostati bistveni element okvira za obdobje po letu 2012.

| 42. | Glede podnebnih sprememb bosta udeleženki okrepili sodelovanje tudi z izmenjavo mnenj o uporabi tržnih instrumentov, kot je trgovanje z emisijami, večji energetski učinkovitosti in večji uporabi obnovljivih virov energije ter o obravnavi emisij toplogrednih plinov iz ustreznih ključnih sektorjev, vključno s prometom, kmetijstvom in gozdarstvom. |
| --- | --- |

42.

Glede podnebnih sprememb bosta udeleženki okrepili sodelovanje tudi z izmenjavo mnenj o uporabi tržnih instrumentov, kot je trgovanje z emisijami, večji energetski učinkovitosti in večji uporabi obnovljivih virov energije ter o obravnavi emisij toplogrednih plinov iz ustreznih ključnih sektorjev, vključno s prometom, kmetijstvom in gozdarstvom.

Ribištvo

| 43. | Trajnostno upravljanje ribištva na globalni ravni je vprašanje, ki zadeva obe udeleženki. Udeleženki pozdravljata redni dialog o vprašanjih, povezanih z ribištvom, ki poteka od leta 2004. Nadaljnji sestanki za dialog s ciljem tesnega posvetovanja o dvostranskih, večstranskih in regionalnih vprašanjih ribištva bodo v časovnih intervalih, ki bodo ustrezali obema udeleženkama, potekali glede na potrebe. |
| --- | --- |

43.

Trajnostno upravljanje ribištva na globalni ravni je vprašanje, ki zadeva obe udeleženki. Udeleženki pozdravljata redni dialog o vprašanjih, povezanih z ribištvom, ki poteka od leta 2004. Nadaljnji sestanki za dialog s ciljem tesnega posvetovanja o dvostranskih, večstranskih in regionalnih vprašanjih ribištva bodo v časovnih intervalih, ki bodo ustrezali obema udeleženkama, potekali glede na potrebe.

Promet

| 44. | Storitve zračnega prevoza pomenijo temeljno povezavo za krepitev odnosov med udeleženkama. Obe pozdravljata podpis horizontalnega sporazuma junija 2006, ki predvsem obravnava nacionalne omejitve v dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu med Novo Zelandijo in državami članicami. Udeleženki si bosta nadvse prizadevali, da začneta pogajanja o vseobsegajočem sporazumu o zračnem prevozu, ki bodo usmerjena v zaključek pogajanj v letu 2008 in bodo odsevala podobna stališča o vključenih načeli obeh strani. |
| --- | --- |

44.

Storitve zračnega prevoza pomenijo temeljno povezavo za krepitev odnosov med udeleženkama. Obe pozdravljata podpis horizontalnega sporazuma junija 2006, ki predvsem obravnava nacionalne omejitve v dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu med Novo Zelandijo in državami članicami. Udeleženki si bosta nadvse prizadevali, da začneta pogajanja o vseobsegajočem sporazumu o zračnem prevozu, ki bodo usmerjena v zaključek pogajanj v letu 2008 in bodo odsevala podobna stališča o vključenih načeli obeh strani.

Medosebni stiki ter dejavnosti ozaveščanja in povezovanja

| 45. | Mediji imajo vse vplivnejšo vlogo pri zagotavljanju informacij in vplivanju na mnenje v določeni skupnosti o drugih državah. Udeleženki pozdravljata letno nagrado Evropske unije za novinarstvo, ki je namenjena vključevanju razumevanja Evropske unije na Novi Zelandiji s tem, da novinarju z Nove Zelandije ponudi možnost, da za dva tedna odpotuje v Evropo in prouči temo po svoji izbiri, ki je zanimiva za publiko na Novi Zelandiji. Za spodbujanje boljšega razumevanja v svojih medijih bosta udeleženki sodelovali z medijskimi organizacijami za spodbujanje razumevanja dvostranskih odnosov, vključno s spodbujanjem izmenjav med medijskimi organizacijami, zlasti novinarjev. |
| --- | --- |

45.

Mediji imajo vse vplivnejšo vlogo pri zagotavljanju informacij in vplivanju na mnenje v določeni skupnosti o drugih državah. Udeleženki pozdravljata letno nagrado Evropske unije za novinarstvo, ki je namenjena vključevanju razumevanja Evropske unije na Novi Zelandiji s tem, da novinarju z Nove Zelandije ponudi možnost, da za dva tedna odpotuje v Evropo in prouči temo po svoji izbiri, ki je zanimiva za publiko na Novi Zelandiji. Za spodbujanje boljšega razumevanja v svojih medijih bosta udeleženki sodelovali z medijskimi organizacijami za spodbujanje razumevanja dvostranskih odnosov, vključno s spodbujanjem izmenjav med medijskimi organizacijami, zlasti novinarjev.

| 46. | Komisija bo šole za novinarstvo in oddelke za usposabljanje različnih novozelandskih osrednjih medijskih organizacij spodbujala, da vključijo izobraževalne module o poročanju o sodobni Evropi. |
| --- | --- |

46.

Komisija bo šole za novinarstvo in oddelke za usposabljanje različnih novozelandskih osrednjih medijskih organizacij spodbujala, da vključijo izobraževalne module o poročanju o sodobni Evropi.

| 47. | Ob spoznanju, da bo boljše poznavanje delovanja Evropske unije okrepilo dvostranski odnos, bo Komisija v okviru sodelovanja z Novo Zelandijo podpirala občasne prihode novozelandskih uradnikov na kratkotrajno pripravništvo na različna mesta v Komisiji, kar bo financirala Nova Zelandija, če bodo ugotovljena ustrezna mesta. Nova Zelandija potrjuje, da bo na enaki osnovi sprejela uradnike Komisije. |
| --- | --- |

47.

Ob spoznanju, da bo boljše poznavanje delovanja Evropske unije okrepilo dvostranski odnos, bo Komisija v okviru sodelovanja z Novo Zelandijo podpirala občasne prihode novozelandskih uradnikov na kratkotrajno pripravništvo na različna mesta v Komisiji, kar bo financirala Nova Zelandija, če bodo ugotovljena ustrezna mesta. Nova Zelandija potrjuje, da bo na enaki osnovi sprejela uradnike Komisije.

| 48. | Udeleženki priznavata pomen, ki ga imata za odnose med Evropsko Unijo in Novo Zelandijo Mreža centrov Evropske unije ter financiranje mreže s strani Komisije, in ponovno potrjujeta svojo zavezanost nadaljnji podpori te dejavnosti. |
| --- | --- |

48.

Udeleženki priznavata pomen, ki ga imata za odnose med Evropsko Unijo in Novo Zelandijo Mreža centrov Evropske unije ter financiranje mreže s strani Komisije, in ponovno potrjujeta svojo zavezanost nadaljnji podpori te dejavnosti.

| 49. | Udeleženki prav tako spodbujata pomembno vlogo Mreže centrov Evropske unije pri letni napotitvi podiplomskih študentov na kratkotrajno pripravništvo v Evropski parlament. Ta pripravništva so zelo koristna za obe strani: za pripravnike, ki pridobijo izkušnje iz Evropskega parlamenta, ter za ustvarjanje partnerstev med študenti in člani parlamentarne delegacije Avstralije/Nove Zelandije v Evropskem parlamentu. |
| --- | --- |

49.

Udeleženki prav tako spodbujata pomembno vlogo Mreže centrov Evropske unije pri letni napotitvi podiplomskih študentov na kratkotrajno pripravništvo v Evropski parlament. Ta pripravništva so zelo koristna za obe strani: za pripravnike, ki pridobijo izkušnje iz Evropskega parlamenta, ter za ustvarjanje partnerstev med študenti in člani parlamentarne delegacije Avstralije/Nove Zelandije v Evropskem parlamentu.

| 50. | Redne izmenjave med Evropskim parlamentom in parlamentom Nove Zelandije so pomembna razsežnost splošnega odnosa med novozelandskimi in evropskimi institucijami ter prispevajo k širšemu razumevanju odnosov pri obeh udeleženkah. Misija Nove Zelandije pri Evropski Uniji v Bruslju in delegacija Evropske komisije v Wellingtonu bosta ohranili tesne odnose z zadevnima parlamentoma, s čimer bosta zagotavljali informacije o razvoju odnosov in določanju priložnosti za izboljšanje stikov in medsebojnega razumevanja. |
| --- | --- |

50.

Redne izmenjave med Evropskim parlamentom in parlamentom Nove Zelandije so pomembna razsežnost splošnega odnosa med novozelandskimi in evropskimi institucijami ter prispevajo k širšemu razumevanju odnosov pri obeh udeleženkah. Misija Nove Zelandije pri Evropski Uniji v Bruslju in delegacija Evropske komisije v Wellingtonu bosta ohranili tesne odnose z zadevnima parlamentoma, s čimer bosta zagotavljali informacije o razvoju odnosov in določanju priložnosti za izboljšanje stikov in medsebojnega razumevanja.

Pregled

| 51. | Udeleženki bosta redno spremljali napredek pri izvajanju ukrepov iz te skupne izjave. Leta 2012 bosta udeleženki še enkrat opravili celovit pregled praktičnih ukrepov za ohranitev tesnega posvetovanja in za razvoj večjega sodelovanja med udeleženkama. |
| --- | --- |

51.

Udeleženki bosta redno spremljali napredek pri izvajanju ukrepov iz te skupne izjave. Leta 2012 bosta udeleženki še enkrat opravili celovit pregled praktičnih ukrepov za ohranitev tesnega posvetovanja in za razvoj večjega sodelovanja med udeleženkama.

---

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 6.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4804 – Serafina/Intelsat)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 32/02)

Dne 19. oktobra 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4804. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4804. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 6.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

5. februarja 2008

(2008/C 32/03)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4688 |
| JPY | japonski jen | 157,79 |
| DKK | danska krona | 7,4538 |
| GBP | funt šterling | 0,74605 |
| SEK | švedska krona | 9,4074 |
| CHF | švicarski frank | 1,6177 |
| ISK | islandska krona | 95,8 |
| NOK | norveška krona | 8,0095 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,671 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 258,21 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,697 |
| PLN | poljski zlot | 3,58 |
| RON | romunski leu | 3,6335 |
| SKK | slovaška krona | 33,379 |
| TRY | turška lira | 1,7205 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6263 |
| CAD | kanadski dolar | 1,467 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,4555 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8638 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0803 |
| KRW | južnokorejski won | 1 383,24 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,9558 |
| CNY | kitajski juan | 10,5511 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2545 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 527,65 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7402 |
| PHP | filipinski peso | 59,34 |
| RUB | ruski rubelj | 36,121 |
| THB | tajski bat | 45,552 |
| BRL | brazilski real | 2,5645 |
| MXN | mehiški peso | 15,8669 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4688

JPY

japonski jen

157,79

DKK

danska krona

7,4538

GBP

funt šterling

0,74605

SEK

švedska krona

9,4074

CHF

švicarski frank

1,6177

ISK

islandska krona

95,8

NOK

norveška krona

8,0095

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,671

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

258,21

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,697

PLN

poljski zlot

3,58

RON

romunski leu

3,6335

SKK

slovaška krona

33,379

TRY

turška lira

1,7205

AUD

avstralski dolar

1,6263

CAD

kanadski dolar

1,467

HKD

hongkonški dolar

11,4555

NZD

novozelandski dolar

1,8638

SGD

singapurski dolar

2,0803

KRW

južnokorejski won

1 383,24

ZAR

južnoafriški rand

10,9558

CNY

kitajski juan

10,5511

HRK

hrvaška kuna

7,2545

IDR

indonezijska rupija

13 527,65

MYR

malezijski ringit

4,7402

PHP

filipinski peso

59,34

RUB

ruski rubelj

36,121

THB

tajski bat

45,552

BRL

brazilski real

2,5645

MXN

mehiški peso

15,8669

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 6.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/9

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 32/04)

Številka XA: XA 212/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Logatec

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Logatec 2007-2013

Pravna podlaga: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Logatec (2. Poglavje)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | Leto 2007: 22 500 EUR |
| --- | --- |

Leto 2007: 22 500 EUR

| | Leto 2008: 24 750 EUR |
| --- | --- |

Leto 2008: 24 750 EUR

| | Leto 2009: 27 300 EUR |
| --- | --- |

Leto 2009: 27 300 EUR

| | Leto 2010: 30 030 EUR |
| --- | --- |

Leto 2010: 30 030 EUR

| | Leto 2011: 33 000 EUR |
| --- | --- |

Leto 2011: 33 000 EUR

| | Leto 2012: 36 300 EUR |
| --- | --- |

Leto 2012: 36 300 EUR

| | Leto 2013: 40 000 EUR |
| --- | --- |

Leto 2013: 40 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva:

| — | do 50 % upravičenih naložb na območjih z omejenimi možnostmi ter do 40 % upravičenih naložb na drugih območjih |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih naložb na območjih z omejenimi možnostmi ter do 40 % upravičenih naložb na drugih območjih

Podpore se dodelijo za naložbe v gospodarske objekte namenjene kmetijski pridelavi, naložbe v pašnike in zemljišča ter privatnim dostopom na kmetijskem gospodarstvu

2.   Pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | do 10 % upravičenih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov |
| --- | --- |

—

do 10 % upravičenih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov

| — | razliko med višino sofinancirane zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % upravičenih stroškov zavarovanja živali zaradi bolezni |
| --- | --- |

—

razliko med višino sofinancirane zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % upravičenih stroškov zavarovanja živali zaradi bolezni

3.   Pomoč za spodbujanje kakovostnih kmetijskih proizvodov:

| — | do 100 % upravičenih stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

4.   Zagotavljanje tehnične podpore:

| — | do 100 % upravičenih stroškov na področju organiziranja in izvedbe programov izobraževanja in usposabljanja, svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, organizacije forumov za izmenjavo znanj med gospodarstvi, tekmovanj, razstav in sejmov, stroškov publikacij kot so katalogi in spletišča. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov na področju organiziranja in izvedbe programov izobraževanja in usposabljanja, svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, organizacije forumov za izmenjavo znanj med gospodarstvi, tekmovanj, razstav in sejmov, stroškov publikacij kot so katalogi in spletišča. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja pomoči: Avgust 2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: II. Poglavje predloga Pravilnika o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Logatec, vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358 z dne 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

12. člen: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

14. člen: Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo – Podpore se dodelijo za naložbe v živinorejo na kmetijskih gospodarstvih, razen za rejo toplokrvnih pasem konj, perutnine in kuncev. Za rejo drobnice se pomoči dodelijo na območjih z omejenimi dejavniki

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Logatec |
| --- |
| Tržaška cesta 15 |
| SLO-1370 Logatec |

Občina Logatec

Tržaška cesta 15

SLO-1370 Logatec

Spletni naslov: http://dokumenti.obcina-logatec.com/PRAVILNIKI/Pravilnikkmetijstvo.pdf

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči

Številka XA: XA 219/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: območje občine Straža

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Podpora programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Straža 2007-2013

Pravna podlaga: Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v mestni občini Straža za programsko obdobje 2007-2013 (II. Poglavje)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Predvidena letna vrednost sredstev v obdobju 2007-2013 znaša 48 752 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Investicije v kmetijska gospodarstva:

| — | do 40 % upravičenih stroškov naložbe |
| --- | --- |

—

do 40 % upravičenih stroškov naložbe

Podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije

2.   Varstvo tradicionalne krajine in stavb:

| — | za neproizvodne objekte do 100 %, za proizvodna sredstva na kmetijah do 60 %, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije, |
| --- | --- |

—

za neproizvodne objekte do 100 %, za proizvodna sredstva na kmetijah do 60 %, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije,

| — | dodatna pomoč za pokritje izrednih stroškov nastalih zaradi porabe tradicionalnih vrst materiala do 100 % |
| --- | --- |

—

dodatna pomoč za pokritje izrednih stroškov nastalih zaradi porabe tradicionalnih vrst materiala do 100 %

3.   Pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | podpore občine z upoštevanjem Uredbe o sofinanciranju zavarovalnih premij za zavarovanje kmetijske proizvodnje za tekoče leto, ki jo sprejme Vlada Republike Slovenije, znaša razliko pomoči do 50 % upravičenih stroškov zavarovalne premije za posevke in plodove ter živali zaradi bolezni |
| --- | --- |

—

podpore občine z upoštevanjem Uredbe o sofinanciranju zavarovalnih premij za zavarovanje kmetijske proizvodnje za tekoče leto, ki jo sprejme Vlada Republike Slovenije, znaša razliko pomoči do 50 % upravičenih stroškov zavarovalne premije za posevke in plodove ter živali zaradi bolezni

4.   Pomoč za zaokrožitev zemljišč:

| — | do 100 % nastalih dejanskih upravičenih stroškov za pravne in upravne stroške |
| --- | --- |

—

do 100 % nastalih dejanskih upravičenih stroškov za pravne in upravne stroške

5.   Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijstvu:

| — | do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizacije forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, stroškov nadomeščanja, širjenja znanstvenih dognanj. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizacije forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, stroškov nadomeščanja, širjenja znanstvenih dognanj. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: Avgust 2007 (oziroma na dan veljavnosti pravilnika)

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: II. Poglavje predloga Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Straža za programsko obdobje 2007-2013, vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi Uredb (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358 z dne 16.12.2006, str. 3)

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

12. člen: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za zaokrožitev zemljišč,

15. člen: Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijstvu

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo – rastlinska in živinorejska pridelava

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Straža |
| --- |
| Ulica Talcev 9 |
| SLO-8351 Straža |

Občina Straža

Ulica Talcev 9

SLO-8351 Straža

Spletni naslov: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200771&dhid=91211

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči

Občina Straža

Župan

Alojz KNAFELJ

Številka XA: XA 222/07

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Celotno državno ozemlje

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme posamično pomoč: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau

Pravna podlaga: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau; Bundeshaushaltsgesetz, Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 Bundeshaushaltsordnung

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek posamične pomoči, dodeljene podjetju: Do skupno 1 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči: Pomoč se odobri v obliki nepovratnih sredstev, s katerimi se delno financira projekt. Pomoč znaša do 50 % stroškov svetovanja, vendar največ 2 000 EUR (neto) na vrsto svetovanja (svetovanje pred preusmeritvijo, svetovanje med preusmeritvijo). Enkratna pomoč se lahko dodeli za svetovanje pred preusmeritvijo in za svetovanje med preusmeritvijo. Prejemniku se ne izplača neposredno

Datum začetka izvajanja: Smernica je bila podpisana 13. avgusta 2007. Veljati je začela dan po objavi v nemškem zveznem uradnem listu. Objava je mogoča šele po kratkem opisu pomoči, ki ga objavi Evropska komisija. Smernica o podpori velja za posvetovanja, ki se začnejo od tega dne dalje

Trajanje sheme ali posamične pomoči: Smernica velja do 31. decembra 2010

Cilj pomoči: Svetovanje konvencionalnim kmetijskim gospodarstvom o možnostih in posledicah preusmeritve na ekološko poljedelstvo je pomemben instrument za:

natančnejšo oceno, ali je preusmeritev s konvencionalnega na ekološko poljedelstvo donosna in pod katerimi pogoji je donosna, s čimer se je mogoče izogniti napačnim poslovnim odločitvam,

večjo možnost za uspešno načrtovano preusmeritev na ekološko poljedelstvo, in sicer z izboljšanjem poslovodnega znanja,

večjo pripravljenost za preusmeritev na ekološko kmetijstvo in s tem povezano večje število kmetijskih gospodarstev z ekološko pridelavo.

Svetovanje na področju proizvodnih tehnik in/ali na poslovnem področju med preusmeritvijo kmetijskega gospodarstva s konvencionalnega na ekološko poljedelstvo je pomemben instrument za:

natančnejšo oceno, na kakšen način je treba prilagoditi proizvodnjo določenega blaga spremenjenim okvirnim pogojem posameznega gospodarstva, kar pripomore k čim večjemu izboljšanju potrebnih postopkov prilagoditve in zmanjšanju tveganja napačnih odločitev, ki jih lahko sprejme gospodarstvo,

povečanje verjetnosti, da bo preusmeritev uspešna, in sicer s trajnim širjenjem poslovodnega znanja na kompleksnem tematskem področju,

najboljši možni razvoj gospodarstva med uspešno preusmeritvijo in po njej v skladu z Uredbo (EGS) št. 2092/91; s tem se podpira trajna uporaba nove oblike gospodarjenja in se izogne temu, da bi gospodarstva po obveznem petletnem obdobju uporabe v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005 spet prešla na konvencionalno pridelavo

Gospodarstvom je treba ponuditi pomoč pri poravnavi stroškov v skladu s to smernico in splošnimi upravnimi predpisi o paragrafih 23 in 44 BHO, da bi jih spodbudili k odločitvi za svetovanje, ki ga zagotovijo zunanje službe. Pogoji za dodelitev pomoči ustrezajo pogojem iz člena 15(2)(c) Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni gospodarski sektorji: Konvencionalna in ekološka kmetijska gospodarstva vseh podsektorjev

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Spletni naslov: http://www.bundesprogramm-oekolandbau.de/foerderrichtlinien/umstellungsberatung/

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 223/07

Država članica: Madžarska

Regija: Celotno ozemlje Madžarske

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Állami program keretében egyes növényegészségügyi vizsgálatok költségeihez nyújtott nemzeti támogatás.

Pravna podlaga:

| — | egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet;

| — | a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény; |
| --- | --- |

—

a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény;

| — | a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet;

| — | a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet;

| — | a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet;

| — | a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet. |
| --- | --- |

—

a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek posamične pomoli, dodeljene podjetju: Višina letne pomoči: 150 milijonov HUF

Najvišja intenzivnost pomoči: Pomoč v višini 80 % fakturirane vrednosti upravičenih stroškov

Najvišji upravičeni stroški za posamezni tip testa so določeni v uredbi št. 165/2004 z dne 22. novembra 2004 Ministrstva za kmetijstvo in razvoj podeželja

Datum izvajanja: September 2007, po mnenju Komisije

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Namen pomoči je zagotoviti proizvodnjo kakovostnega semena in vzrejnih materialov visoke biološke vrednosti ter boljše zdravstveno varstvo rastlin za ohranitev rastlinskih vrst

Uporabljajo se določbe člena 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006

Pomoč se lahko zahteva za stroške zdravstvenega varstva rastlin na podlagi računov, nastalih pri izvajanju zgoraj omenjenenega pregleda in testiranja, kakor zahtevajo nacionalni programi za zdravstveno varstvo rastlin

Zadevni gospodarski sektorji: Zadevni gospodarski sektorji so proizvodnja kakovostnega semena in vzrejnih materialov, vključno na področjih poljščin, vrtnarstva in pooblaščenih drevesnic

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| HU-Kossuth tér 11, Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

HU-Kossuth tér 11, Budapest

Spletni naslov: http://www.fvm.hu/main.php?folderID=1846&articleID=10790&ctag=articlelist&iid=1

Budimpešta, 27. avgust 2007

András MÁHR

Državni sekretar s posebnimi pristojnostmi

Številka XA: XA 224/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Šentjur

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Podpore programom razvoja podeželja v občini Šentjur 2007-2013

Pravna podlaga: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Šentjur

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | 2007 znaša 38 117 EUR |
| --- | --- |

2007 znaša 38 117 EUR

| | 2008 znaša 40 617 EUR |
| --- | --- |

2008 znaša 40 617 EUR

| | 2009 znaša 46 700 EUR |
| --- | --- |

2009 znaša 46 700 EUR

| | 2010 znaša 53 700 EUR |
| --- | --- |

2010 znaša 53 700 EUR

| | 2011 znaša 61 770 EUR |
| --- | --- |

2011 znaša 61 770 EUR

| | 2012 znaša 71 000 EUR |
| --- | --- |

2012 znaša 71 000 EUR

| | 2013 znaša 81 600 EUR |
| --- | --- |

2013 znaša 81 600 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo:

| — | do 40 % upravičenih stroškov naložbe |
| --- | --- |

—

do 40 % upravičenih stroškov naložbe

Podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in ureditev pašnikov

2.   Za ohranjanje tradicionalnih stavb:

| — | do 60 % dejanskih stroškov za naložbe za ohranjanje značilnosti neproizvodne dediščine, ki se nahajajo na kmetijskih gospodarstvih (arheološke in zgodovinske znamenitosti) in za naložbe za varstvo dediščine proizvodnih sredstev na kmetijah, kot so kmetijska poslopja, če naložba ne povzroči povečanja zmogljivosti kmetije |
| --- | --- |

—

do 60 % dejanskih stroškov za naložbe za ohranjanje značilnosti neproizvodne dediščine, ki se nahajajo na kmetijskih gospodarstvih (arheološke in zgodovinske znamenitosti) in za naložbe za varstvo dediščine proizvodnih sredstev na kmetijah, kot so kmetijska poslopja, če naložba ne povzroči povečanja zmogljivosti kmetije

3.   Za plačilo zavarovalnih premij:

| — | podpora občine je razlika med višino sofinancirane zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna, do 50 % upravičenih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter živali zaradi bolezni |
| --- | --- |

—

podpora občine je razlika med višino sofinancirane zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna, do 50 % upravičenih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter živali zaradi bolezni

4.   Za zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju:

| — | do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizaciji forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, razširjanja znanstvenih dognanj. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizaciji forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, razširjanja znanstvenih dognanj. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: 2007 (oz. na dan začetka veljavnosti pravilnika)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št.1857/2006 in upravičeni stroški: III. Poglavje predloga Pravilnika o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v Občini Šentjur vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) 70/2001 (UL L 358 z dne 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

12. člen: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo – rastlinska in živinorejska pridelava

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Šentjur |
| --- |
| Mestni trg 10 |
| SLO-3230 Šentjur |

Občina Šentjur

Mestni trg 10

SLO-3230 Šentjur

Spletni naslov: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200774&dhid=91305

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči)

Podpis odgovorne osebe

župan

Štefan TISEL

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 6.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/14

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA EPSO/AD/124/08

(2008/C 32/05)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

| | EPSO/AD/124/08 – Vodja enote (AD9) za informacijski urad Evropskega parlamenta v Bruslju z naslednjim glavnim jezikom: nemškim, francoskim ali nizozemskim jezikom. |
| --- | --- |

EPSO/AD/124/08 – Vodja enote (AD9) za informacijski urad Evropskega parlamenta v Bruslju z naslednjim glavnim jezikom: nemškim, francoskim ali nizozemskim jezikom.

Razpis javnega natečaja je objavljen v Uradnem listu C 32 A z dne 6. februarja 2008 izključno v nemščini, francoščini in nizozemščini.

Vse informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://europa.eu/epso.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 6.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5054 – Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 32/06)

| 1. | Komisija je 28. januarja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Schwenk Limes GmbH & Co. KG, ki pripada skupini Schwenk-Gruppe („Schwenk“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Paul Hartmann AG („Paul Hartmann“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. januarja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Schwenk Limes GmbH & Co. KG, ki pripada skupini Schwenk-Gruppe („Schwenk“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Paul Hartmann AG („Paul Hartmann“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | Schwenk: gradbeni material, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

Schwenk: gradbeni material,

| — | Paul Hartmann: zdravstveni izdelki in izdelki za nego. |
| --- | --- |

—

Paul Hartmann: zdravstveni izdelki in izdelki za nego.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5054 – Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5054 – Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---