# Uradni list C 44/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 44 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5116. februar 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 44

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5116. februar 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR |
| | 439. plenarno zasedanje 24. in 25. oktobra 2007 |
| 2008/C 044/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi – Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive COM(2007) 161 konč. | 1 |
| 2008/C 044/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila COM(2007) 241 konč. – 2007/0089 (CNS) | 11 |
| 2008/C 044/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih COM(2007) 243 konč. – 2007/0088 (CNS) | 15 |
| 2008/C 044/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo COM(2007) 315 konč. – 2007/0118 (CNS) | 19 |
| 2008/C 044/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja ENIAC COM(2007) 356 konč. – 2007/0122 (CNS) | 22 |
| 2008/C 044/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave COM(2007) 303 konč. – 2007/0113 (COD) | 27 |
| 2008/C 044/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o neavtomatskih tehtnicah (kodificirana različica) COM(2007) 446 konč. – 2007/0164 (COD) | 33 |
| 2008/C 044/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o svetilkah za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (kodificirana različica) COM(2007) 451 konč. – 2007/0162 (COD) | 33 |
| 2008/C 044/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (elektromagnetna kompatibilnost) (kodificirana različica) COM(2007) 462 konč. – 2007/0166 (COD) | 34 |
| 2008/C 044/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Poročilo o napredku na področju biogoriv – Poročilo o napredku pri uporabi biogoriv in drugih obnovljivih goriv v državah članicah Evropske unije COM(2006) 845 konč. | 34 |
| 2008/C 044/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil COM(2007) 19 konč. | 44 |
| 2008/C 044/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o uporabi nekaterih določb v Estoniji COM(2007) 411 konč. – 2007/0141 (COD) | 49 |
| 2008/C 044/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve COM(2007) 480 konč. – 2005/0174 (COD) | 50 |
| 2008/C 044/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prilagoditvi na regulativni postopek s pregledom predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 95/50/ES v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili COM(2007) 509 konč. – 2007/0184 (COD) | 52 |
| 2008/C 044/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe goriv za cestni promet ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS COM(2007) 18 konč. – 2007/0019 (COD) | 53 |
| 2008/C 044/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kompenzacijskih plačilih za območja z omejenimi možnostmi po letu 2010 | 56 |
| 2008/C 044/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oceni stanja v SKP in njeni prihodnosti po letu 2013 | 60 |
| 2008/C 044/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o podnebnih spremembah in lizbonski strategiji | 69 |
| 2008/C 044/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kreditu in socialni izključenosti v družbi izobilja | 74 |
| 2008/C 044/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o podjetniški miselnosti in lizbonski strategiji | 84 |
| 2008/C 044/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o politiki EU za priseljevanje in sodelovanje z matičnimi državami za spodbujanje razvoja | 91 |
| 2008/C 044/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu COM(2007) 46 konč. – 2007/0020 (COD) | 103 |
| 2008/C 044/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti COM(2007) 159 konč. – 2007/0054 (COD) | 106 |
| 2008/C 044/24 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o grdem ravnanju s starejšimi | 109 |
| 2008/C 044/25 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES glede prilagoditve posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo COM(2007) 52 konč. – 2007/0023 (CNS) | 115 |
| 2008/C 044/26 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z nekaterimi začasnimi določbami o stopnjah davka na dodano vrednost COM(2007) 381 konč. – {SEC(2007)910} | 120 |
| 2008/C 044/27 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Hrvaški na poti pridružitve | 121 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

439. plenarno zasedanje 24. in 25. oktobra 2007

2008/C 044/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi – Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive COM(2007) 161 konč.

COM(2007) 161 konč.

1

2008/C 044/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila COM(2007) 241 konč. – 2007/0089 (CNS)

COM(2007) 241 konč. – 2007/0089 (CNS)

11

2008/C 044/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih COM(2007) 243 konč. – 2007/0088 (CNS)

COM(2007) 243 konč. – 2007/0088 (CNS)

15

2008/C 044/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo COM(2007) 315 konč. – 2007/0118 (CNS)

COM(2007) 315 konč. – 2007/0118 (CNS)

19

2008/C 044/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja ENIAC COM(2007) 356 konč. – 2007/0122 (CNS)

COM(2007) 356 konč. – 2007/0122 (CNS)

22

2008/C 044/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave COM(2007) 303 konč. – 2007/0113 (COD)

COM(2007) 303 konč. – 2007/0113 (COD)

27

2008/C 044/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o neavtomatskih tehtnicah (kodificirana različica) COM(2007) 446 konč. – 2007/0164 (COD)

COM(2007) 446 konč. – 2007/0164 (COD)

33

2008/C 044/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o svetilkah za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (kodificirana različica) COM(2007) 451 konč. – 2007/0162 (COD)

COM(2007) 451 konč. – 2007/0162 (COD)

33

2008/C 044/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (elektromagnetna kompatibilnost) (kodificirana različica) COM(2007) 462 konč. – 2007/0166 (COD)

COM(2007) 462 konč. – 2007/0166 (COD)

34

2008/C 044/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Poročilo o napredku na področju biogoriv – Poročilo o napredku pri uporabi biogoriv in drugih obnovljivih goriv v državah članicah Evropske unije COM(2006) 845 konč.

COM(2006) 845 konč.

34

2008/C 044/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil COM(2007) 19 konč.

2

COM(2007) 19 konč.

44

2008/C 044/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o uporabi nekaterih določb v Estoniji COM(2007) 411 konč. – 2007/0141 (COD)

COM(2007) 411 konč. – 2007/0141 (COD)

49

2008/C 044/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve COM(2007) 480 konč. – 2005/0174 (COD)

COM(2007) 480 konč. – 2005/0174 (COD)

50

2008/C 044/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prilagoditvi na regulativni postopek s pregledom predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 95/50/ES v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili COM(2007) 509 konč. – 2007/0184 (COD)

COM(2007) 509 konč. – 2007/0184 (COD)

52

2008/C 044/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe goriv za cestni promet ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS COM(2007) 18 konč. – 2007/0019 (COD)

COM(2007) 18 konč. – 2007/0019 (COD)

53

2008/C 044/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kompenzacijskih plačilih za območja z omejenimi možnostmi po letu 2010

56

2008/C 044/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oceni stanja v SKP in njeni prihodnosti po letu 2013

60

2008/C 044/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o podnebnih spremembah in lizbonski strategiji

69

2008/C 044/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kreditu in socialni izključenosti v družbi izobilja

74

2008/C 044/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o podjetniški miselnosti in lizbonski strategiji

84

2008/C 044/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o politiki EU za priseljevanje in sodelovanje z matičnimi državami za spodbujanje razvoja

91

2008/C 044/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu COM(2007) 46 konč. – 2007/0020 (COD)

COM(2007) 46 konč. – 2007/0020 (COD)

103

2008/C 044/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti COM(2007) 159 konč. – 2007/0054 (COD)

COM(2007) 159 konč. – 2007/0054 (COD)

106

2008/C 044/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o grdem ravnanju s starejšimi

109

2008/C 044/25

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES glede prilagoditve posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo COM(2007) 52 konč. – 2007/0023 (CNS)

COM(2007) 52 konč. – 2007/0023 (CNS)

115

2008/C 044/26

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z nekaterimi začasnimi določbami o stopnjah davka na dodano vrednost COM(2007) 381 konč. – {SEC(2007)910}

COM(2007) 381 konč. – {SEC(2007)910}

120

2008/C 044/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Hrvaški na poti pridružitve

121

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

439. plenarno zasedanje 24. in 25. oktobra 2007

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi – Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive

COM(2007) 161 konč.

(2008/C 44/01)

Evropska komisija je 4. aprila 2007 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu: Zelena knjiga – Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. WOLF.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 107 glasovi za, brez glasov proti in z 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Povzetek in priporočila

| 1.1 | Odbor meni, da je treba v Evropi nujno občutno okrepiti dosedanje ukrepe na področju raziskav in razvoja (R&R), pa tudi izboljšati za to potrebne okvirne pogoje in zagotoviti finančne pogoje.
  Poleg učinkovitih programov raziskav in razvoja na ravni Skupnosti ter na nacionalnih in industrijski ravni potrebujemo tudi notranji evropski trg za raziskave in razvoj, da bi bolje izkoristili in sprostili potencial, ki ga Evropska skupnost že ima, vendar ga je treba še razvijati – to je Evropski raziskovalni prostor. |
| --- | --- |

1.1

Odbor meni, da je treba v Evropi nujno občutno okrepiti dosedanje ukrepe na področju raziskav in razvoja (R&R), pa tudi izboljšati za to potrebne okvirne pogoje in zagotoviti finančne pogoje.

Poleg učinkovitih programov raziskav in razvoja na ravni Skupnosti ter na nacionalnih in industrijski ravni potrebujemo tudi notranji evropski trg za raziskave in razvoj, da bi bolje izkoristili in sprostili potencial, ki ga Evropska skupnost že ima, vendar ga je treba še razvijati – to je Evropski raziskovalni prostor.

| 1.2 | Zato Odbor pozdravlja namen Komisije, da okrepi in razširi Evropski raziskovalni prostor. Navedeni cilji in predlogi so večinoma pravilni in jih je vredno podpreti, vendar bi jih bilo treba dopolniti in v posameznih primerih tudi pojasniti ali popraviti. |
| --- | --- |

1.2

Zato Odbor pozdravlja namen Komisije, da okrepi in razširi Evropski raziskovalni prostor. Navedeni cilji in predlogi so večinoma pravilni in jih je vredno podpreti, vendar bi jih bilo treba dopolniti in v posameznih primerih tudi pojasniti ali popraviti.

| 1.3 | Odbor podpira cilj oblikovanja privlačnejšega evropskega trga dela za raziskovalce, ki poleg tega omogoča in nagrajuje mobilnost. V ospredju so vprašanja v zvezi s pogodbami, spodbudnimi plačami, socialno varnostjo in s tem povezanimi storitvami, ki jih je moč prenesti kamor koli v Evropi, ter povezanostjo družine. Glede tega obstajajo predvsem v državah članicah velike pomanjkljivosti. Zato Odbor poziva zlasti države članice in ustrezne socialne partnerje, da te pomanjkljivosti odstranijo in predvsem mladim raziskovalcem ponudijo privlačne poklicne možnosti, primerljive z drugimi poklicnimi potmi, ki jih lahko izberejo nadarjeni akademiki. Tako bo več nadarjenih mladih ljudi spet pripravljenih vlagati energijo in čas v primeren, težak, zahteven in selektiven študij ter s tem prispevati k odpravljanju grozečega pomanjkanja kvalificiranih znanstveno-tehničnih strokovnjakov in visokošolskih absolventov v Evropi. |
| --- | --- |

1.3

Odbor podpira cilj oblikovanja privlačnejšega evropskega trga dela za raziskovalce, ki poleg tega omogoča in nagrajuje mobilnost. V ospredju so vprašanja v zvezi s pogodbami, spodbudnimi plačami, socialno varnostjo in s tem povezanimi storitvami, ki jih je moč prenesti kamor koli v Evropi, ter povezanostjo družine. Glede tega obstajajo predvsem v državah članicah velike pomanjkljivosti. Zato Odbor poziva zlasti države članice in ustrezne socialne partnerje, da te pomanjkljivosti odstranijo in predvsem mladim raziskovalcem ponudijo privlačne poklicne možnosti, primerljive z drugimi poklicnimi potmi, ki jih lahko izberejo nadarjeni akademiki. Tako bo več nadarjenih mladih ljudi spet pripravljenih vlagati energijo in čas v primeren, težak, zahteven in selektiven študij ter s tem prispevati k odpravljanju grozečega pomanjkanja kvalificiranih znanstveno-tehničnih strokovnjakov in visokošolskih absolventov v Evropi.

| 1.4 | Odbor podpira cilj Evropskega sveta iz Barcelone. Vendar bo Skupnost v skladu z doslej sprejetimi sklepi prispevala samo okoli 2 % (torej samo eno petdesetino!) vseh naložb v raziskave in razvoj, ki so predvidene v barcelonskem cilju. Daleč največjo politično obveznost za dosego barcelonskega cilja tako nosijo države članice, gospodarsko pa industrija. Zato Odbor svoja priporočila naslavlja zlasti na Svet, Parlament in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi raziskave in razvoj v Evropi spet osvojili svetovni vrh, in sprejmejo za to potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

1.4

Odbor podpira cilj Evropskega sveta iz Barcelone. Vendar bo Skupnost v skladu z doslej sprejetimi sklepi prispevala samo okoli 2 % (torej samo eno petdesetino!) vseh naložb v raziskave in razvoj, ki so predvidene v barcelonskem cilju. Daleč največjo politično obveznost za dosego barcelonskega cilja tako nosijo države članice, gospodarsko pa industrija. Zato Odbor svoja priporočila naslavlja zlasti na Svet, Parlament in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi raziskave in razvoj v Evropi spet osvojili svetovni vrh, in sprejmejo za to potrebne ukrepe.

| 1.5 | Odbor ponovno priporoča, naj Evropska skupnost svoj skupni prispevek za raziskave in razvoj zviša na vsaj 3 %, da bi se tako povečal učinek vzvoda podpore Skupnosti raziskavam in bi države članice ter industrija povečale potrebne naložbe v raziskave. Poleg tega je treba del sredstev iz strukturnih skladov nameniti za infrastrukturne ukrepe na področju raziskav in razvoja ter okrepiti možnosti financiranja s pomočjo Evropske investicijske banke. To priporočilo je postalo še nujnejše zaradi resnosti energetske in podnebne problematike, ki je bila dolgo podcenjena. |
| --- | --- |

1.5

Odbor ponovno priporoča, naj Evropska skupnost svoj skupni prispevek za raziskave in razvoj zviša na vsaj 3 %, da bi se tako povečal učinek vzvoda podpore Skupnosti raziskavam in bi države članice ter industrija povečale potrebne naložbe v raziskave. Poleg tega je treba del sredstev iz strukturnih skladov nameniti za infrastrukturne ukrepe na področju raziskav in razvoja ter okrepiti možnosti financiranja s pomočjo Evropske investicijske banke. To priporočilo je postalo še nujnejše zaradi resnosti energetske in podnebne problematike, ki je bila dolgo podcenjena.

| 1.6 | Odbor podpira cilj, da se vzpostavijo znanstveno-tehnične raziskovalne infrastrukture svetovnega merila, ki bi jih nato bilo treba trajno in zanesljivo financirati. Osnovni pogoj za uspeh in smisel teh infrastruktur je sodelovanje ustreznih inštitutov in skupin univerz v državah članicah, ter intenzivna vključenost industrije v tehnične projekte. Šele s takšnim mrežnim povezovanjem bo nastala celota, ki bo prinesla evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

1.6

Odbor podpira cilj, da se vzpostavijo znanstveno-tehnične raziskovalne infrastrukture svetovnega merila, ki bi jih nato bilo treba trajno in zanesljivo financirati. Osnovni pogoj za uspeh in smisel teh infrastruktur je sodelovanje ustreznih inštitutov in skupin univerz v državah članicah, ter intenzivna vključenost industrije v tehnične projekte. Šele s takšnim mrežnim povezovanjem bo nastala celota, ki bo prinesla evropsko dodano vrednost.

| 1.7 | Odbor podpira cilj okrepiti raziskovalne ustanove – in tudi njihove nadrejene krovne organizacije – kot pomembne pobudnike in nosilce raziskav in razvoja. Te ustanove še posebej potrebujejo zanesljivo dolgoročnejše načrtovanje, ustrezno opremo in dovolj svobode odločanja, kar pa zahteva večjo lastno odgovornost pri uporabi finančnih sredstev, zadosten delež osnovnih finančnih sredstev, skupno financiranje projektov, prenosljivost sredstev letnega proračuna, zmanjšanje upravne preobremenitve nosilcev dejavnosti na področju raziskav in izobraževanja, ki zavira napredek, spodbude in podporo vrhunskih raziskav z dodatnim dodeljevanjem sredstev na podlagi konkurenčnih prednosti. |
| --- | --- |

1.7

Odbor podpira cilj okrepiti raziskovalne ustanove – in tudi njihove nadrejene krovne organizacije – kot pomembne pobudnike in nosilce raziskav in razvoja. Te ustanove še posebej potrebujejo zanesljivo dolgoročnejše načrtovanje, ustrezno opremo in dovolj svobode odločanja, kar pa zahteva večjo lastno odgovornost pri uporabi finančnih sredstev, zadosten delež osnovnih finančnih sredstev, skupno financiranje projektov, prenosljivost sredstev letnega proračuna, zmanjšanje upravne preobremenitve nosilcev dejavnosti na področju raziskav in izobraževanja, ki zavira napredek, spodbude in podporo vrhunskih raziskav z dodatnim dodeljevanjem sredstev na podlagi konkurenčnih prednosti.

| 1.8 | Odbor v skupnih tehnoloških pobudah in tehnoloških platformah vidi pomembne instrumente za doseganje tehničnih inovacij na strateško pomembnih področjih raziskav. Za to so potrebna partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem ter skupni raziskovalni programi, v katere je treba ustrezno vključiti tudi mala in srednje velika podjetja (MSP). Skupnosti znanja in inovacij (Knowledge and Innovation Communities – KIC) Evropskega tehnološkega inštituta ETI, ki so še v nastajanju, naj bi upoštevale pri tem pridobljene izkušnje. Izkušnje iz projektov ERA-Net in CORNET ter grozdov EUREKA lahko prav tako zagotovijo dragocene prispevke. |
| --- | --- |

1.8

Odbor v skupnih tehnoloških pobudah in tehnoloških platformah vidi pomembne instrumente za doseganje tehničnih inovacij na strateško pomembnih področjih raziskav. Za to so potrebna partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem ter skupni raziskovalni programi, v katere je treba ustrezno vključiti tudi mala in srednje velika podjetja (MSP). Skupnosti znanja in inovacij (Knowledge and Innovation Communities – KIC) Evropskega tehnološkega inštituta ETI, ki so še v nastajanju, naj bi upoštevale pri tem pridobljene izkušnje. Izkušnje iz projektov ERA-Net in CORNET ter grozdov EUREKA lahko prav tako zagotovijo dragocene prispevke.

| 1.9 | Odbor podpira cilj, da se Evropski raziskovalni prostor odpre svetu. Odločilno merilo za to je njegova privlačnost: naloga bo opravljena šele, ko bomo zajezili obžalovanja vreden beg možganov, in sicer ne le s količinskega, temveč tudi s kakovostnega vidika, tj. odhajanje najboljših in najuspešnejših raziskovalcev. Da bi to dosegli, morajo vsi bistveni dejavniki ustrezati zahtevam; ti dejavniki so: raven delovnega mesta, oprema, delovni pogoji, politični okvirni pogoji, možnosti za razvoj in svoboda odločanja, osebni odhodek in družbeno priznanje. |
| --- | --- |

1.9

Odbor podpira cilj, da se Evropski raziskovalni prostor odpre svetu. Odločilno merilo za to je njegova privlačnost: naloga bo opravljena šele, ko bomo zajezili obžalovanja vreden beg možganov, in sicer ne le s količinskega, temveč tudi s kakovostnega vidika, tj. odhajanje najboljših in najuspešnejših raziskovalcev. Da bi to dosegli, morajo vsi bistveni dejavniki ustrezati zahtevam; ti dejavniki so: raven delovnega mesta, oprema, delovni pogoji, politični okvirni pogoji, možnosti za razvoj in svoboda odločanja, osebni odhodek in družbeno priznanje.

| 1.10 | Odbor podpira metodo odprtega usklajevanja, s katero se ocenjujejo strateški cilji in politike držav članic ter izmenjujejo njihove izkušnje, da bi dosegli skladnost in najboljšo možno evropsko raziskovalno politiko. Nasprotno pa je treba zavrniti podrobno usklajevanje evropskih raziskav po načelu „od zgoraj navzdol“ (top–down), ki bi s ciljem zagotavljanja splošne skladnosti poseglo v same raziskovalne organizacije ali podjetja. Zato nikakor ne sme nastati vtis, da si Komisija prizadeva za centralno vodenje evropskih raziskav. Gre namreč za ravnovesje med okvirom Skupnosti, samostojnostjo držav članic, pa tudi pobudami ter možnostmi ravnanja, ki jih imajo institucije in posamezniki. Samo iz pluralizma metod, pristopov in izbora tem se lahko razvijejo najboljši rezultati, postopki in inovacije. |
| --- | --- |

1.10

Odbor podpira metodo odprtega usklajevanja, s katero se ocenjujejo strateški cilji in politike držav članic ter izmenjujejo njihove izkušnje, da bi dosegli skladnost in najboljšo možno evropsko raziskovalno politiko. Nasprotno pa je treba zavrniti podrobno usklajevanje evropskih raziskav po načelu „od zgoraj navzdol“ (top–down), ki bi s ciljem zagotavljanja splošne skladnosti poseglo v same raziskovalne organizacije ali podjetja. Zato nikakor ne sme nastati vtis, da si Komisija prizadeva za centralno vodenje evropskih raziskav. Gre namreč za ravnovesje med okvirom Skupnosti, samostojnostjo držav članic, pa tudi pobudami ter možnostmi ravnanja, ki jih imajo institucije in posamezniki. Samo iz pluralizma metod, pristopov in izbora tem se lahko razvijejo najboljši rezultati, postopki in inovacije.

| 1.11 | Odbor ponavlja svoja dosedanja svarila, da je treba zmanjšati birokracijo. Zato Odbor priporoča, da bi v zeleno knjigo vključili zmanjšanje birokracije kot nadaljnji pomemben politični cilj. To pomeni, da se skupaj z državami članicami in raziskovalnimi organizacijami razvijajo zasnove za poenostavitev in omejitev pretiranega urejanja s predpisi, različnih evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih obveznosti poročanja, postopkov vlaganja zahtevkov, pridobivanja izvedenskih mnenj, ocen in dovoljenj itd., na tisto, kar je res potrebno. Celo razpisi za podporo odličnosti od raziskovalcev zahtevajo, da v birokratske postopke vložijo več časa. Zato je toliko bolj pomembno poiskati primerno rešitev z omejitvijo in poenostavitvijo. Strah pred neustreznim ravnanjem posameznikov ne sme pripeljati do prekomernega urejanja s predpisi in ohromitve vseh. |
| --- | --- |

1.11

Odbor ponavlja svoja dosedanja svarila, da je treba zmanjšati birokracijo. Zato Odbor priporoča, da bi v zeleno knjigo vključili zmanjšanje birokracije kot nadaljnji pomemben politični cilj. To pomeni, da se skupaj z državami članicami in raziskovalnimi organizacijami razvijajo zasnove za poenostavitev in omejitev pretiranega urejanja s predpisi, različnih evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih obveznosti poročanja, postopkov vlaganja zahtevkov, pridobivanja izvedenskih mnenj, ocen in dovoljenj itd., na tisto, kar je res potrebno. Celo razpisi za podporo odličnosti od raziskovalcev zahtevajo, da v birokratske postopke vložijo več časa. Zato je toliko bolj pomembno poiskati primerno rešitev z omejitvijo in poenostavitvijo. Strah pred neustreznim ravnanjem posameznikov ne sme pripeljati do prekomernega urejanja s predpisi in ohromitve vseh.

| 1.12 | Po mnenju Odbora je izredno pomembno, da v organizacijah, ki zagotavljajo finančno podporo, zlasti tudi na Komisiji, pri tem sodelujejo uradniki, ki so se izkazali kot odlični strokovnjaki za področje znanosti in ki zelo dobro ter že dolgo poznajo posamezna strokovna področja, njihove posebnosti in posebne „skupnosti“ (redno krožno zaposlovanje (job-rotation) bi lahko imelo nasprotne učinke). |
| --- | --- |

1.12

Po mnenju Odbora je izredno pomembno, da v organizacijah, ki zagotavljajo finančno podporo, zlasti tudi na Komisiji, pri tem sodelujejo uradniki, ki so se izkazali kot odlični strokovnjaki za področje znanosti in ki zelo dobro ter že dolgo poznajo posamezna strokovna področja, njihove posebnosti in posebne „skupnosti“ (redno krožno zaposlovanje (job-rotation) bi lahko imelo nasprotne učinke).

| 1.13 | Odbor priporoča, naj se Evropski raziskovalni prostor dopolni z evropskim prostorom znanja s ciljem ustvariti evropsko družbo znanja. Za to sta potrebni široka osnovna izobrazba vseh državljanov ter kakovostna dodatna specializacija, ki jo potrebujejo znanstveniki in inženirji. Iz tega izhaja tudi povezava s primernim „upravljanjem znanja“. Raziskave in razvoj se pri ustvarjanju novega znanja opirajo na že obstoječe znanje. |
| --- | --- |

1.13

Odbor priporoča, naj se Evropski raziskovalni prostor dopolni z evropskim prostorom znanja s ciljem ustvariti evropsko družbo znanja. Za to sta potrebni široka osnovna izobrazba vseh državljanov ter kakovostna dodatna specializacija, ki jo potrebujejo znanstveniki in inženirji. Iz tega izhaja tudi povezava s primernim „upravljanjem znanja“. Raziskave in razvoj se pri ustvarjanju novega znanja opirajo na že obstoječe znanje.

| 1.14 | Odbor priporoča razvoj jasnih in razumljivih predpisov za raznolike instrumente podpore ter usklajevanja raziskav in razvoja v Skupnosti, vključno s skupnim pregledom (in navodili za uporabo) vseh instrumentov ter načinov podpore in usklajevanja ki jih ima Komisija na voljo za doseganje ciljev R&R. Iz pregleda bi moralo biti tudi razvidno, ali je zaradi vse večjega števila teh instrumentov in načinov njihov namen še dovolj jasen, ali se med seboj razlikujejo in ali so tako za možne uporabnike kot tudi za uradnike na Komisiji še vedno pregledni in uporabni ali pa bi jih bilo treba preoblikovati. |
| --- | --- |

1.14

Odbor priporoča razvoj jasnih in razumljivih predpisov za raznolike instrumente podpore ter usklajevanja raziskav in razvoja v Skupnosti, vključno s skupnim pregledom (in navodili za uporabo) vseh instrumentov ter načinov podpore in usklajevanja ki jih ima Komisija na voljo za doseganje ciljev R&R. Iz pregleda bi moralo biti tudi razvidno, ali je zaradi vse večjega števila teh instrumentov in načinov njihov namen še dovolj jasen, ali se med seboj razlikujejo in ali so tako za možne uporabnike kot tudi za uradnike na Komisiji še vedno pregledni in uporabni ali pa bi jih bilo treba preoblikovati.

| 1.15 | Veliko tem, o katerih govori zelena knjiga, je treba obravnavati posebej. Glede tega vprašanja in nadaljnjih vidikov Odbor opozarja na celotno besedilo mnenja. |
| --- | --- |

1.15

Veliko tem, o katerih govori zelena knjiga, je treba obravnavati posebej. Glede tega vprašanja in nadaljnjih vidikov Odbor opozarja na celotno besedilo mnenja.

2.   Sporočilo Komisije

| 2.1 | Sporočilo Komisije izhaja iz nedavnih razprav in sprejetja sedaj veljavnega 7. okvirnega programa za raziskave in razvoj (R&R), v zvezi s tem izbranih raziskovalnih tem (t. i. posebnih programov), razpoložljivih instrumentov pa tudi pravil za udeležbo. V sedanjem sporočilu Komisije torej ne gre več za vsebine raziskav, temveč izključno za strateške cilje Evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

2.1

Sporočilo Komisije izhaja iz nedavnih razprav in sprejetja sedaj veljavnega 7. okvirnega programa za raziskave in razvoj (R&R), v zvezi s tem izbranih raziskovalnih tem (t. i. posebnih programov), razpoložljivih instrumentov pa tudi pravil za udeležbo. V sedanjem sporočilu Komisije torej ne gre več za vsebine raziskav, temveč izključno za strateške cilje Evropskega raziskovalnega prostora.

| 2.2 | Po kratkem zgodovinskem pregledu so našteti naloge in cilji Evropskega raziskovalnega prostora, ki so obravnavani, preverjeni in prilagojeni novemu razvoju na podlagi ugotovljenega trenutnega dejanskega stanja. Izhodiščna točka sporočila je pomen evropskih raziskav in razvoja za lizbonsko strategijo, pa tudi vprašanje njihove konkurenčnosti v globalnem okolju. |
| --- | --- |

2.2

Po kratkem zgodovinskem pregledu so našteti naloge in cilji Evropskega raziskovalnega prostora, ki so obravnavani, preverjeni in prilagojeni novemu razvoju na podlagi ugotovljenega trenutnega dejanskega stanja. Izhodiščna točka sporočila je pomen evropskih raziskav in razvoja za lizbonsko strategijo, pa tudi vprašanje njihove konkurenčnosti v globalnem okolju.

| 2.3 | Pri tem so kot posebne naloge in cilji poudarjene naslednje točke:






  — | ustrezen pretok usposobljenih raziskovalcev z visoko stopnjo mobilnosti med ustanovami, panogami, sektorji in državami; |
| --- | --- | --- |

2.3

Pri tem so kot posebne naloge in cilji poudarjene naslednje točke:

—

ustrezen pretok usposobljenih raziskovalcev z visoko stopnjo mobilnosti med ustanovami, panogami, sektorji in državami;

| — | raziskovalne infrastrukture svetovnega merila, ki so med seboj povezane v mrežo in dostopne raziskovalnim skupinam po vsej Evropi in svetu, predvsem zahvaljujoč novim generacijam elektronskih komunikacijskih infrastruktur; |
| --- | --- |

—

raziskovalne infrastrukture svetovnega merila, ki so med seboj povezane v mrežo in dostopne raziskovalnim skupinam po vsej Evropi in svetu, predvsem zahvaljujoč novim generacijam elektronskih komunikacijskih infrastruktur;

| — | vrhunske raziskovalne ustanove, ki so vključene v učinkovito javno-zasebno sodelovanje in partnerstva ter predstavljajo jedro raziskovalnih in inovacijskih skupin, vključno z „virtualnimi raziskovalnimi skupnostmi“, ki so večinoma specializirane na interdisciplinarnih področjih in privlačijo kritično maso človeških in finančnih virov; |
| --- | --- |

—

vrhunske raziskovalne ustanove, ki so vključene v učinkovito javno-zasebno sodelovanje in partnerstva ter predstavljajo jedro raziskovalnih in inovacijskih skupin, vključno z „virtualnimi raziskovalnimi skupnostmi“, ki so večinoma specializirane na interdisciplinarnih področjih in privlačijo kritično maso človeških in finančnih virov;

| — | učinkovita izmenjava znanja, zlasti med javnimi raziskavami in industrijo, pa tudi s širšo javnostjo; |
| --- | --- |

—

učinkovita izmenjava znanja, zlasti med javnimi raziskavami in industrijo, pa tudi s širšo javnostjo;

| — | dobro usklajeni raziskovalni programi in prednostne naloge na nacionalni, regionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

—

dobro usklajeni raziskovalni programi in prednostne naloge na nacionalni, regionalni in evropski ravni;

| — | odprtje Evropskega raziskovalnega prostora svetu. |
| --- | --- |

—

odprtje Evropskega raziskovalnega prostora svetu.

| 2.4 | Povzeti so dosedanji dosežki, iz katerih izhajajo prihodnji ukrepi za utrditev in nadaljnji razvoj Evropskega raziskovalnega prostora. Sedanji okvirni program EU za raziskave je Komisija zasnovala izključno v podporo tem ukrepom; njegova finančna sredstva so se močno povečala, čeprav ne v takšni meri, kot je sprva predlagala Evropska komisija (in kot je priporočil Odbor!). Nove pobude, ki so se začele izvajati skupaj s 7. okvirnim programom (2007-2013), kot je npr. Evropski raziskovalni svet, bodo vplivale na evropsko raziskovalno področje. Tudi prihodnji Evropski tehnološki inštitut bi lahko prispeval k ustvarjanju skupnosti znanja in inovacij na svetovni ravni. |
| --- | --- |

2.4

Povzeti so dosedanji dosežki, iz katerih izhajajo prihodnji ukrepi za utrditev in nadaljnji razvoj Evropskega raziskovalnega prostora. Sedanji okvirni program EU za raziskave je Komisija zasnovala izključno v podporo tem ukrepom; njegova finančna sredstva so se močno povečala, čeprav ne v takšni meri, kot je sprva predlagala Evropska komisija (in kot je priporočil Odbor!). Nove pobude, ki so se začele izvajati skupaj s 7. okvirnim programom (2007-2013), kot je npr. Evropski raziskovalni svet, bodo vplivale na evropsko raziskovalno področje. Tudi prihodnji Evropski tehnološki inštitut bi lahko prispeval k ustvarjanju skupnosti znanja in inovacij na svetovni ravni.

| 2.5 | Hkrati Komisija opozarja na šibke točke, ki jih je treba odpraviti, kot so na primer (v skrajšani obliki) naslednje težave:






  — | poklicne možnosti raziskovalcev so še vedno omejene; |
| --- | --- | --- |

2.5

Hkrati Komisija opozarja na šibke točke, ki jih je treba odpraviti, kot so na primer (v skrajšani obliki) naslednje težave:

—

poklicne možnosti raziskovalcev so še vedno omejene;

| — | podjetja pogosto težko sodelujejo z raziskovalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

—

podjetja pogosto težko sodelujejo z raziskovalnimi ustanovami;

| — | nacionalno in regionalno financiranje raziskav je še vedno zelo neusklajeno; |
| --- | --- |

—

nacionalno in regionalno financiranje raziskav je še vedno zelo neusklajeno;

| — | reforme v posameznih državah pogosto nimajo evropske perspektive in skladnosti. |
| --- | --- |

—

reforme v posameznih državah pogosto nimajo evropske perspektive in skladnosti.

| 2.6 | Druge elemente zelene knjige Odbor obravnava v ugotovitvah, ki sledijo v nadaljevanju mnenja. |
| --- | --- |

2.6

Druge elemente zelene knjige Odbor obravnava v ugotovitvah, ki sledijo v nadaljevanju mnenja.

| 2.7 | Da bi spodbudila široko razpravo na podlagi zelene knjige, je Komisija v njej postavila 35 konkretnih vprašanj. Odgovori, ki jih pri tem pričakuje od Parlamenta, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Odbora regij, držav članic pa tudi raziskovalcev in raziskovalnih ustanov, naj bi bili upoštevani v predlogih ukrepov, ki bodo predstavljeni leta 2008. Odgovori na mnoga od teh vprašanj so posredno podani že v 3. točki. Nekatera posebna vprašanja so obravnavana v 4. točki. |
| --- | --- |

2.7

Da bi spodbudila široko razpravo na podlagi zelene knjige, je Komisija v njej postavila 35 konkretnih vprašanj. Odgovori, ki jih pri tem pričakuje od Parlamenta, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Odbora regij, držav članic pa tudi raziskovalcev in raziskovalnih ustanov, naj bi bili upoštevani v predlogih ukrepov, ki bodo predstavljeni leta 2008. Odgovori na mnoga od teh vprašanj so posredno podani že v 3. točki. Nekatera posebna vprašanja so obravnavana v 4. točki.

3.   Splošne ugotovitve Odbora regij

| 3.1 | Pomen znanstvene odličnosti. Odbor je večkrat (1) opozoril, da so vrhunski znanstveni in tehnični dosežki ter njihova pretvorba v konkurenčno gospodarsko moč odločilni pogoji, da zavarujemo svojo prihodnost v globalnem okolju in ne ogrozimo evropskega socialnega modela.
  Zato je nujno potrebno, da se v Evropi občutno okrepijo dosedanji ukrepi na področju raziskav in razvoja, določijo za to potrebne politične prednostne naloge, izboljšajo potrebni okvirni pogoji in zagotovijo finančne osnove. Pomembna je uporaba načela konkurenčnosti, ki temelji na merilih odličnosti. Odbor je že večkrat izrazil svoje stališče o potrebni državni pomoči (2). |
| --- | --- |

3.1

Pomen znanstvene odličnosti. Odbor je večkrat (1) opozoril, da so vrhunski znanstveni in tehnični dosežki ter njihova pretvorba v konkurenčno gospodarsko moč odločilni pogoji, da zavarujemo svojo prihodnost v globalnem okolju in ne ogrozimo evropskega socialnega modela.

Zato je nujno potrebno, da se v Evropi občutno okrepijo dosedanji ukrepi na področju raziskav in razvoja, določijo za to potrebne politične prednostne naloge, izboljšajo potrebni okvirni pogoji in zagotovijo finančne osnove. Pomembna je uporaba načela konkurenčnosti, ki temelji na merilih odličnosti. Odbor je že večkrat izrazil svoje stališče o potrebni državni pomoči (2).

| 3.2 | Evropski notranji trg za raziskave in razvoj. Poleg učinkovitih programov raziskav in razvoja na ravni Skupnosti ter na nacionalnih in industrijski ravni potrebujemo tudi notranji evropski trg za raziskave in razvoj, da bi bolje izkoristili in sprostili potencial, ki ga Evropska skupnost že ima, vendar ga je treba še razvijati – to je Evropski raziskovalni prostor. |
| --- | --- |

3.2

Evropski notranji trg za raziskave in razvoj. Poleg učinkovitih programov raziskav in razvoja na ravni Skupnosti ter na nacionalnih in industrijski ravni potrebujemo tudi notranji evropski trg za raziskave in razvoj, da bi bolje izkoristili in sprostili potencial, ki ga Evropska skupnost že ima, vendar ga je treba še razvijati – to je Evropski raziskovalni prostor.

| 3.3 | Načelno soglasje. Odbor pozdravlja namen, ki ga je Komisija izrazila v zeleni knjigi, namreč utrditev, okrepitev in razširitev Evropskega raziskovalnega prostora in s tem nadaljevanje razvoja, ki je – gledano v celoti – pozitiven. Odbor poleg tega opaža, da so v zeleni knjigi izraženi tudi pomembni elementi njegovih prejšnjih priporočil (3). Cilji, ki jih je navedla Komisija, so pravilni, predstavljeni predlogi za njihovo uresničitev so primerni in jih je vredno podpreti, vendar bi jih bilo treba dopolniti in v posameznih primerih tudi pojasniti ali popraviti. |
| --- | --- |

3.3

Načelno soglasje. Odbor pozdravlja namen, ki ga je Komisija izrazila v zeleni knjigi, namreč utrditev, okrepitev in razširitev Evropskega raziskovalnega prostora in s tem nadaljevanje razvoja, ki je – gledano v celoti – pozitiven. Odbor poleg tega opaža, da so v zeleni knjigi izraženi tudi pomembni elementi njegovih prejšnjih priporočil (3). Cilji, ki jih je navedla Komisija, so pravilni, predstavljeni predlogi za njihovo uresničitev so primerni in jih je vredno podpreti, vendar bi jih bilo treba dopolniti in v posameznih primerih tudi pojasniti ali popraviti.

3.4   Izhodiščni položaj

| 3.4.1 | „Znanstvena skupnost“ (Scientific Community). Že pred več kot 50 leti je bila ustanovljena Evropska organizacija za jedrske raziskave (4) CERN. Samostojna dejavnost mednarodne „znanstvene skupnosti“, tj. samoorganiziranje vodilnih mednarodnih znanstvenikov (5), je v ta namen prejela vso potrebno podporo najpomembnejših politikov v Evropi. S tem je bil ustanovljen vrhunski evropski laboratorij, katerega financiranje in uporaba bi bila prevelik zalogaj za možnosti oz. pripravljenost posameznih držav. Iz podobnih razlogov so bile pozneje ustanovljene druge nadnacionalne evropske organizacije (6), kot so ECMWF, EMBO, ESRF, ESO, ESA in ILL. |
| --- | --- |

3.4.1

„Znanstvena skupnost“ (Scientific Community). Že pred več kot 50 leti je bila ustanovljena Evropska organizacija za jedrske raziskave (4) CERN. Samostojna dejavnost mednarodne „znanstvene skupnosti“, tj. samoorganiziranje vodilnih mednarodnih znanstvenikov (5), je v ta namen prejela vso potrebno podporo najpomembnejših politikov v Evropi. S tem je bil ustanovljen vrhunski evropski laboratorij, katerega financiranje in uporaba bi bila prevelik zalogaj za možnosti oz. pripravljenost posameznih držav. Iz podobnih razlogov so bile pozneje ustanovljene druge nadnacionalne evropske organizacije (6), kot so ECMWF, EMBO, ESRF, ESO, ESA in ILL.

| 3.4.2 | Evropska skupnost. Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (pogodba ESAE oziroma Euratom), ki je bila 25. marca 1957 podpisana v Rimu, je ena izmed treh pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti; s tem se je začelo tudi delovanje Skupnosti na področju raziskav in razvoja
   (7). Ko je leta 1986 začel veljati 1. okvirni program za raziskave in razvoj, je bil postavljen temelj za splošno raziskovalno politiko Skupnosti, ki presega cilje Euratoma. Evropska politika je v okviru oblikovanja lizbonske strategije leta 2000 s sklepom o Evropskem raziskovalnem prostoru potrdila svoj namen, da ustvari formalni okvir za evropske raziskave. Evropski raziskovalni prostor naj bi hkrati postal simboličen zaščitni znak z utemeljitvijo in ciljem, ki se opirata na lizbonsko strategijo. |
| --- | --- |

3.4.2

Evropska skupnost. Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (pogodba ESAE oziroma Euratom), ki je bila 25. marca 1957 podpisana v Rimu, je ena izmed treh pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti; s tem se je začelo tudi delovanje Skupnosti na področju raziskav in razvoja
   (7). Ko je leta 1986 začel veljati 1. okvirni program za raziskave in razvoj, je bil postavljen temelj za splošno raziskovalno politiko Skupnosti, ki presega cilje Euratoma. Evropska politika je v okviru oblikovanja lizbonske strategije leta 2000 s sklepom o Evropskem raziskovalnem prostoru potrdila svoj namen, da ustvari formalni okvir za evropske raziskave. Evropski raziskovalni prostor naj bi hkrati postal simboličen zaščitni znak z utemeljitvijo in ciljem, ki se opirata na lizbonsko strategijo.

| 3.4.3 | Barcelonski cilj. Kot je bilo večkrat poudarjeno, Odbor podpira barcelonski cilj, ki ga je Evropski svet na podlagi lizbonske strategije oblikoval pred petimi leti. Ta cilj predvideva zvišanje skupnih izdatkov Unije za raziskave in razvoj, tako da bi leta 2010 dosegli raven skoraj 3 % BDP. Dve tretjini za to potrebnih naložb bi moralo zagotoviti zasebno gospodarstvo. Toda v skladu z doslej sprejetimi sklepi bo Skupnost prispevala le približno 2 % (torej samo eno petdesetino!) naložb v raziskave in razvoj, ki so predvidene v okviru barcelonskega cilja. |
| --- | --- |

3.4.3

Barcelonski cilj. Kot je bilo večkrat poudarjeno, Odbor podpira barcelonski cilj, ki ga je Evropski svet na podlagi lizbonske strategije oblikoval pred petimi leti. Ta cilj predvideva zvišanje skupnih izdatkov Unije za raziskave in razvoj, tako da bi leta 2010 dosegli raven skoraj 3 % BDP. Dve tretjini za to potrebnih naložb bi moralo zagotoviti zasebno gospodarstvo. Toda v skladu z doslej sprejetimi sklepi bo Skupnost prispevala le približno 2 % (torej samo eno petdesetino!) naložb v raziskave in razvoj, ki so predvidene v okviru barcelonskega cilja.

| 3.5 | Politične obveznosti držav članic. Daleč največjo politično obveznost za dosego barcelonskega cilja tako nosijo države članice, gospodarsko pa industrija in zasebno gospodarstvo. Priporočila in pozivi Odbora, ki sledijo, so zato še posebej namenjeni Svetu, Parlamentu in državam članicam, da bi naredili vse, kar je nujno potrebno, in podprli cilje iz zelene knjige, da bi raziskave in razvoj v Evropi zopet ponesli na svetovni vrh, kar bi bil prvi korak na poti do uresničitve barcelonskega cilja, ter da bi sprejeli vse druge za to potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

3.5

Politične obveznosti držav članic. Daleč največjo politično obveznost za dosego barcelonskega cilja tako nosijo države članice, gospodarsko pa industrija in zasebno gospodarstvo. Priporočila in pozivi Odbora, ki sledijo, so zato še posebej namenjeni Svetu, Parlamentu in državam članicam, da bi naredili vse, kar je nujno potrebno, in podprli cilje iz zelene knjige, da bi raziskave in razvoj v Evropi zopet ponesli na svetovni vrh, kar bi bil prvi korak na poti do uresničitve barcelonskega cilja, ter da bi sprejeli vse druge za to potrebne ukrepe.

| 3.6 | Izboljšanje uporabe učinka vzvoda finančne podpore Skupnosti za raziskave. Toda tudi finančna podpora Skupnosti je za raziskave zelo pomembna. Ni le združevalna in usklajevalna sila, temveč ima predvsem učinek vzvoda za naložbe držav članic in industrije v raziskave. Zato je treba občutno okrepiti ta učinek, da bi države članice in industrija končno v polni meri in kot je nujno potrebno prispevale k doslej neuresničenemu barcelonskemu cilju. Evropa se mora zavedati svoje tradicije kot vodilne sile na področju raziskav in inovacij ter jo znova oživiti. |
| --- | --- |

3.6

Izboljšanje uporabe učinka vzvoda finančne podpore Skupnosti za raziskave. Toda tudi finančna podpora Skupnosti je za raziskave zelo pomembna. Ni le združevalna in usklajevalna sila, temveč ima predvsem učinek vzvoda za naložbe držav članic in industrije v raziskave. Zato je treba občutno okrepiti ta učinek, da bi države članice in industrija končno v polni meri in kot je nujno potrebno prispevale k doslej neuresničenemu barcelonskemu cilju. Evropa se mora zavedati svoje tradicije kot vodilne sile na področju raziskav in inovacij ter jo znova oživiti.

| 3.6.1 | Povečanje prispevka Skupnosti. Glede tega je Odbor ugotovil (8), da sprejeti proračun Skupnosti za raziskave in razvoj ne zadošča za izkoristek učinka vzvoda. Zato ponavlja nujno priporočilo, naj se v sklopu revizije proračuna leta 2008 poviša prispevek Skupnosti, ki sedaj znaša precej manj kot 2 %, na vsaj 3 % skupnih izdatkov za raziskave in razvoj. Poleg tega bi bilo treba precejšen del sredstev iz strukturnih skladov nameniti (9) za infrastrukturne ukrepe na področju raziskav in razvoja (10), pa tudi bistveno okrepiti možnosti financiranja s pomočjo Evropske investicijske banke. |
| --- | --- |

3.6.1

Povečanje prispevka Skupnosti. Glede tega je Odbor ugotovil (8), da sprejeti proračun Skupnosti za raziskave in razvoj ne zadošča za izkoristek učinka vzvoda. Zato ponavlja nujno priporočilo, naj se v sklopu revizije proračuna leta 2008 poviša prispevek Skupnosti, ki sedaj znaša precej manj kot 2 %, na vsaj 3 % skupnih izdatkov za raziskave in razvoj. Poleg tega bi bilo treba precejšen del sredstev iz strukturnih skladov nameniti (9) za infrastrukturne ukrepe na področju raziskav in razvoja (10), pa tudi bistveno okrepiti možnosti financiranja s pomočjo Evropske investicijske banke.

| 3.6.2 | Nujnost politične odločitve. Ključni podatki (11), ki jih je nedavno objavila Komisija o trenutnem stanju evropskih raziskav in njihovem financiranju v primerjavi z mednarodnimi konkurenti, potrjujejo, da je treba nujno sprejeti politično odločitev na podlagi zgoraj omenjenega priporočila Odbora. Položaj še dodatno otežuje zelo resna in dolgo podcenjevana energetska in podnebna problematika. |
| --- | --- |

3.6.2

Nujnost politične odločitve. Ključni podatki (11), ki jih je nedavno objavila Komisija o trenutnem stanju evropskih raziskav in njihovem financiranju v primerjavi z mednarodnimi konkurenti, potrjujejo, da je treba nujno sprejeti politično odločitev na podlagi zgoraj omenjenega priporočila Odbora. Položaj še dodatno otežuje zelo resna in dolgo podcenjevana energetska in podnebna problematika.

| 3.7 | Kritična masa, združevanje virov in znanja, evropska dodana vrednost. Skupnost bi morala začeti izvajati in financirati predvsem tiste raziskovalne naloge ter projekte večjega pomena za znanstveni in tehnični napredek, ki presegajo pripravljenost ali možnosti posameznih držav članic in njihovo gospodarsko moč ali ki bi s postopkom na ravni Skupnosti in vseevropskim povezovanjem dosegli znatno večje učinke. Tako bi v primerjavi s prizadevanji posameznih držav dosegli znatno dodano vrednost. |
| --- | --- |

3.7

Kritična masa, združevanje virov in znanja, evropska dodana vrednost. Skupnost bi morala začeti izvajati in financirati predvsem tiste raziskovalne naloge ter projekte večjega pomena za znanstveni in tehnični napredek, ki presegajo pripravljenost ali možnosti posameznih držav članic in njihovo gospodarsko moč ali ki bi s postopkom na ravni Skupnosti in vseevropskim povezovanjem dosegli znatno večje učinke. Tako bi v primerjavi s prizadevanji posameznih držav dosegli znatno dodano vrednost.

| 3.8 | Infrastruktura in vrhunske raziskovalne ustanove. Na mnogih posebej pomembnih raziskovalnih področjih so dragi infrastrukturni ukrepi in velike naprave pogoj za povsem nova spoznanja in tehnični napredek ter v okviru tehničnega razvoja (v predkonkurenčni fazi) omogočajo nove možnosti za izboljšave in inovacije. Zato Odbor cilju razvoja raziskovalnih infrastruktur svetovnega merila, navedenem v zeleni knjigi, pripisuje izjemno velik pomen. Te infrastrukture so poleg tega temelj vrhunskih raziskav, ki jih tudi spodbujajo. Privlačijo najboljše znanstvenike in inženirje na svetu ter tako na viden način služijo nadaljnjemu pomembnemu cilju, ki ga je smiselno podpreti, tj. ustvariti vrhunske raziskovalne ustanove, ki zaščitnemu znaku evropska raziskava in Evropski raziskovalni prostor dajejo ugled. |
| --- | --- |

3.8

Infrastruktura in vrhunske raziskovalne ustanove. Na mnogih posebej pomembnih raziskovalnih področjih so dragi infrastrukturni ukrepi in velike naprave pogoj za povsem nova spoznanja in tehnični napredek ter v okviru tehničnega razvoja (v predkonkurenčni fazi) omogočajo nove možnosti za izboljšave in inovacije. Zato Odbor cilju razvoja raziskovalnih infrastruktur svetovnega merila, navedenem v zeleni knjigi, pripisuje izjemno velik pomen. Te infrastrukture so poleg tega temelj vrhunskih raziskav, ki jih tudi spodbujajo. Privlačijo najboljše znanstvenike in inženirje na svetu ter tako na viden način služijo nadaljnjemu pomembnemu cilju, ki ga je smiselno podpreti, tj. ustvariti vrhunske raziskovalne ustanove, ki zaščitnemu znaku evropska raziskava in Evropski raziskovalni prostor dajejo ugled.

| 3.8.1 | Seznam ESFRI
   (12). V skladu s tem Odbor pozdravlja seznam ESFRI, ki so ga sestavile države članice in Komisija. Seznam je obravnaval in podprl Svet (13). Hkrati opozarja, da bodo poleg prizadevanj držav članic, ki so na prvem mestu, v prihodnje potrebna tudi okrepljena, zanesljiva in dolgoročna prizadevanja Komisije, kajti tukaj se še prav posebej kaže politična volja za izjemne znanstveno-tehnične pionirske dosežke. V skladu s tem Odbor izrecno podpira dosledno upoštevanje načrta („road-map“) ter izdatno finančno udeležbo Skupnosti pri izdelavi in dolgoročnih operativnih stroških teh zmogljivosti. Poudarja pomen ustreznih pogodb, da bi bile te zmogljivosti dostopne in privlačne za partnerje in uporabnike iz celotnega evropskega raziskovalnega prostora, in poleg tega podpira prizadevanja za partnerstva ali sodelovanje zunaj Evrope (14). |
| --- | --- |

3.8.1

Seznam ESFRI
   (12). V skladu s tem Odbor pozdravlja seznam ESFRI, ki so ga sestavile države članice in Komisija. Seznam je obravnaval in podprl Svet (13). Hkrati opozarja, da bodo poleg prizadevanj držav članic, ki so na prvem mestu, v prihodnje potrebna tudi okrepljena, zanesljiva in dolgoročna prizadevanja Komisije, kajti tukaj se še prav posebej kaže politična volja za izjemne znanstveno-tehnične pionirske dosežke. V skladu s tem Odbor izrecno podpira dosledno upoštevanje načrta („road-map“) ter izdatno finančno udeležbo Skupnosti pri izdelavi in dolgoročnih operativnih stroških teh zmogljivosti. Poudarja pomen ustreznih pogodb, da bi bile te zmogljivosti dostopne in privlačne za partnerje in uporabnike iz celotnega evropskega raziskovalnega prostora, in poleg tega podpira prizadevanja za partnerstva ali sodelovanje zunaj Evrope (14).

| 3.8.2 | Stalnost financiranja. Ravno pri velikih projektih, ki so zaradi velikih naložb začrtani dolgoročno, je še posebej pomembna stalna in zanesljiva finančna podpora, dokler niso doseženi cilji projekta, seveda pod pogojem, da projekt izpolnjuje merila znanstvene odličnosti. Močna nihanja, negotovosti ali celo prekinitve financiranja zlasti na tem področju povzročijo ne samo nesmiselno zapravljanje obsežnih naložb in znanstveno-tehničnega razvojnega dela, temveč tudi uničujejo vzpostavljene mreže, mednarodno sodelovanje in zaupanje v prihodnjo finančno podporo. S tem škodijo tudi evropskemu trgu dela za znanstvenike in inženirje. |
| --- | --- |

3.8.2

Stalnost financiranja. Ravno pri velikih projektih, ki so zaradi velikih naložb začrtani dolgoročno, je še posebej pomembna stalna in zanesljiva finančna podpora, dokler niso doseženi cilji projekta, seveda pod pogojem, da projekt izpolnjuje merila znanstvene odličnosti. Močna nihanja, negotovosti ali celo prekinitve financiranja zlasti na tem področju povzročijo ne samo nesmiselno zapravljanje obsežnih naložb in znanstveno-tehničnega razvojnega dela, temveč tudi uničujejo vzpostavljene mreže, mednarodno sodelovanje in zaupanje v prihodnjo finančno podporo. S tem škodijo tudi evropskemu trgu dela za znanstvenike in inženirje.

| 3.8.3 | Vključitev univerz in inštitutov. Temeljni pogoj za uspeh teh obsežnih naložb v infrastrukturne projekte ter za potrebno osnovno razširitev vrhunskih raziskav je odgovorna udeležba univerzitetnih skupin, inštitutov in raziskovalnih ustanov s sedežem v državah članicah pri razvoju in uporabi ustreznih preskusnih laboratorijev: šele s tem povezovanjem bo nastala celota in se ustvarila evropska dodana vrednost. Zato ga je treba primerno podpreti in zagotoviti primerna sredstva za posebne elemente programa v zvezi s sodelovanjem in zamislimi. Na voljo mora biti tudi dovolj sredstev za potovanja in bivanje na teh lokacijah ter za komunikacijske sisteme in pripomočke. Odbor na tem mestu opozarja tudi na velik pomen spodbujanja mobilnosti. |
| --- | --- |

3.8.3

Vključitev univerz in inštitutov. Temeljni pogoj za uspeh teh obsežnih naložb v infrastrukturne projekte ter za potrebno osnovno razširitev vrhunskih raziskav je odgovorna udeležba univerzitetnih skupin, inštitutov in raziskovalnih ustanov s sedežem v državah članicah pri razvoju in uporabi ustreznih preskusnih laboratorijev: šele s tem povezovanjem bo nastala celota in se ustvarila evropska dodana vrednost. Zato ga je treba primerno podpreti in zagotoviti primerna sredstva za posebne elemente programa v zvezi s sodelovanjem in zamislimi. Na voljo mora biti tudi dovolj sredstev za potovanja in bivanje na teh lokacijah ter za komunikacijske sisteme in pripomočke. Odbor na tem mestu opozarja tudi na velik pomen spodbujanja mobilnosti.

| 3.8.4 | Neovirana mobilnost. Odbor podpira cilj, da se v Evropskem raziskovalnem prostoru zagotavlja neovirana mobilnost med državami članicami, organizacijami ter zasebnim in javnim sektorjem. Ta ne koristi samo poklicnemu razvoju, izmenjavi znanja in strokovnih izkušenj, temveč tudi širi obzorje, krepi sposobnost presoje in spodbuja kulturno razumevanje. Zaradi tega je treba obvladati oz. odpraviti vse pomanjkljivosti in nepravilne ukrepe, ki preprečujejo neovirano mobilnost. Poleg meddržavnih ovir sodijo sem tudi pomanjkljivo priznavanje/prenos pridobljenih socialnih pravic, npr. tudi davčne obremenitve/težave, povezane z zamenjavo stanovanja ali nepremičnin pri selitvi celotne družine. |
| --- | --- |

3.8.4

Neovirana mobilnost. Odbor podpira cilj, da se v Evropskem raziskovalnem prostoru zagotavlja neovirana mobilnost med državami članicami, organizacijami ter zasebnim in javnim sektorjem. Ta ne koristi samo poklicnemu razvoju, izmenjavi znanja in strokovnih izkušenj, temveč tudi širi obzorje, krepi sposobnost presoje in spodbuja kulturno razumevanje. Zaradi tega je treba obvladati oz. odpraviti vse pomanjkljivosti in nepravilne ukrepe, ki preprečujejo neovirano mobilnost. Poleg meddržavnih ovir sodijo sem tudi pomanjkljivo priznavanje/prenos pridobljenih socialnih pravic, npr. tudi davčne obremenitve/težave, povezane z zamenjavo stanovanja ali nepremičnin pri selitvi celotne družine.

| 3.8.5 | Položaj v novih državah članicah. Vsekakor moramo biti pozorni na to, da zaželena notranjeevropska mobilnost pri raziskovalcih iz novih držav članic ne bo povzročila dolgoročnega bega možganov znotraj Evrope, in razviti primerne spodbude. Odbor je že v enem od prejšnjih mnenj opozoril, da je zato posebej pomembna vzpostavitev privlačnih raziskovalnih ustanov tudi v novih državah članicah. |
| --- | --- |

3.8.5

Položaj v novih državah članicah. Vsekakor moramo biti pozorni na to, da zaželena notranjeevropska mobilnost pri raziskovalcih iz novih držav članic ne bo povzročila dolgoročnega bega možganov znotraj Evrope, in razviti primerne spodbude. Odbor je že v enem od prejšnjih mnenj opozoril, da je zato posebej pomembna vzpostavitev privlačnih raziskovalnih ustanov tudi v novih državah članicah.

| 3.9 | Spoštovanje Evropskega raziskovalnega prostora. Uspešno in učinkovito mednarodno sodelovanje, še zlasti pri velikih projektih Skupnosti, pri vpletenih vzbudi občutek pripadnosti skupini, kar utrdi spoštovanje evropskega raziskovalnega prostora in simboliko Evrope. |
| --- | --- |

3.9

Spoštovanje Evropskega raziskovalnega prostora. Uspešno in učinkovito mednarodno sodelovanje, še zlasti pri velikih projektih Skupnosti, pri vpletenih vzbudi občutek pripadnosti skupini, kar utrdi spoštovanje evropskega raziskovalnega prostora in simboliko Evrope.

| 3.10 | Samoorganiziranje in konference strokovnjakov. Primer CERN in razvoj evropskih naprav za raziskovanje fuzije dokazujeta voljo in sposobnost „znanstvene skupnosti“, da na lastno pobudo poišče in najde mednarodne partnerje za sodelovanje ter da prepriča vlade tretjih držav, da prispevajo k mednarodnemu financiranju. Pogoj za to so zadostna sredstva za organizacijo posebej pomembnih znanstveno-tehničnih konferenc strokovnjakov v Evropi ter za udeležbo zlasti mladih evropskih znanstvenikov tudi na mednarodnih konferencah. |
| --- | --- |

3.10

Samoorganiziranje in konference strokovnjakov. Primer CERN in razvoj evropskih naprav za raziskovanje fuzije dokazujeta voljo in sposobnost „znanstvene skupnosti“, da na lastno pobudo poišče in najde mednarodne partnerje za sodelovanje ter da prepriča vlade tretjih držav, da prispevajo k mednarodnemu financiranju. Pogoj za to so zadostna sredstva za organizacijo posebej pomembnih znanstveno-tehničnih konferenc strokovnjakov v Evropi ter za udeležbo zlasti mladih evropskih znanstvenikov tudi na mednarodnih konferencah.

| 3.10.1 | Znanstveno-tehnične družbe – organizacije civilne družbe. Konference strokovnjakov so osnovni forum, na katerem se objavljajo in ocenjujejo rezultati, izmenjujejo znanje in misli ter postavljajo temelji za sodelovanje in razvoj novih ali izboljšanih zasnov. Tovrstne konference praviloma organizirajo ustrezne znanstveno-tehnične strokovne družbe (15) kot tipične organizacije civilne družbe. Odbor meni, da je treba delu teh družb posvetiti več pozornosti in priznanja, prav tako pa je treba bolj izkoristiti in podpirati njihova prizadevanja za širjenje znanja, ocenjevanje rezultatov in usklajevanje raziskav. |
| --- | --- |

3.10.1

Znanstveno-tehnične družbe – organizacije civilne družbe. Konference strokovnjakov so osnovni forum, na katerem se objavljajo in ocenjujejo rezultati, izmenjujejo znanje in misli ter postavljajo temelji za sodelovanje in razvoj novih ali izboljšanih zasnov. Tovrstne konference praviloma organizirajo ustrezne znanstveno-tehnične strokovne družbe (15) kot tipične organizacije civilne družbe. Odbor meni, da je treba delu teh družb posvetiti več pozornosti in priznanja, prav tako pa je treba bolj izkoristiti in podpirati njihova prizadevanja za širjenje znanja, ocenjevanje rezultatov in usklajevanje raziskav.

| 3.11 | Okvirni programi. Po mnenju Odbora sta okvirni program Skupnosti za raziskave in razvoj ter okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo temeljna instrumenta Skupnosti za uresničitev Evropskega raziskovalnega prostora.
  Pomembne spodbude za usklajeno sodelovanje (glej točko 3.13) izhajajo zlasti iz elementov programov v zvezi s sodelovanjem in ljudmi ter s tem povezanih ukrepov podpore ter tako dopolnjujejo elemente programa v zvezi z infrastrukturo in zamislimi. Zaradi tega je njihovo ustrezno izvajanje bistven dejavnik čezmejnega oblikovanja identitete evropskih raziskav in Evropskega raziskovalnega prostora, ki ustvarja sinergijo. |
| --- | --- |

3.11

Okvirni programi. Po mnenju Odbora sta okvirni program Skupnosti za raziskave in razvoj ter okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo temeljna instrumenta Skupnosti za uresničitev Evropskega raziskovalnega prostora.

Pomembne spodbude za usklajeno sodelovanje (glej točko 3.13) izhajajo zlasti iz elementov programov v zvezi s sodelovanjem in ljudmi ter s tem povezanih ukrepov podpore ter tako dopolnjujejo elemente programa v zvezi z infrastrukturo in zamislimi. Zaradi tega je njihovo ustrezno izvajanje bistven dejavnik čezmejnega oblikovanja identitete evropskih raziskav in Evropskega raziskovalnega prostora, ki ustvarja sinergijo.

| 3.11.1 | Temeljne raziskave in uporaba. Poudariti je treba jasno vključitev temeljnih raziskav in priznavanje njihovega odločilnega pomena za napredek in inovacije. To ustvarja tudi potrebno uravnoteženost med predvidenim financiranjem temeljnih raziskav na eni ter uporabnih raziskav in raziskav izdelkov in procesov na drugi strani. Kot je bilo že večkrat poudarjeno (16), ta področja med seboj niso strogo ločena, temveč jih povezujejo medsebojni vplivi: eno je pogoj za obstoj drugega. |
| --- | --- |

3.11.1

Temeljne raziskave in uporaba. Poudariti je treba jasno vključitev temeljnih raziskav in priznavanje njihovega odločilnega pomena za napredek in inovacije. To ustvarja tudi potrebno uravnoteženost med predvidenim financiranjem temeljnih raziskav na eni ter uporabnih raziskav in raziskav izdelkov in procesov na drugi strani. Kot je bilo že večkrat poudarjeno (16), ta področja med seboj niso strogo ločena, temveč jih povezujejo medsebojni vplivi: eno je pogoj za obstoj drugega.

| 3.11.2 | Skupne tehnološke pobude, tehnološke platforme in ETI. Odbor poudarja posebno vlogo skupnih tehnoloških pobud in tehnoloških platform. Njihova naloga je, da na strateških področjih raziskav oblikujejo partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem ter omogočajo izvedbo skupnih raziskovalnih programov. Odbor meni, da je treba pri vzpostavitvi skupnosti znanja in inovacij (Knowledge and Innovation Communities, KIC) Evropskega tehnološkega inštituta (ETI) izhajati iz izkušenj, pridobljenih pri tem. Koristne so lahko tudi izkušnje s projekti ERA-NET ter z grozdi EUREKA. |
| --- | --- |

3.11.2

Skupne tehnološke pobude, tehnološke platforme in ETI. Odbor poudarja posebno vlogo skupnih tehnoloških pobud in tehnoloških platform. Njihova naloga je, da na strateških področjih raziskav oblikujejo partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem ter omogočajo izvedbo skupnih raziskovalnih programov. Odbor meni, da je treba pri vzpostavitvi skupnosti znanja in inovacij (Knowledge and Innovation Communities, KIC) Evropskega tehnološkega inštituta (ETI) izhajati iz izkušenj, pridobljenih pri tem. Koristne so lahko tudi izkušnje s projekti ERA-NET ter z grozdi EUREKA.

| 3.11.3 | MSP. Izjemno pomembno vlogo pri partnerstvih med zasebnim in javnim sektorjem, pa tudi pri industrijskih partnerstvih, igra ustrezna vključenost malih in srednje velikih podjetij (MSP). Odbor pozdravlja posebna prizadevanja Komisije na tem področju in njeno odločitev, da bo ta prizadevanja nadaljevala. K temu lahko pripomore tudi projekt CORNET (Collective Research Networking) (17), ki se je začel v okviru sheme ERA-NET. |
| --- | --- |

3.11.3

MSP. Izjemno pomembno vlogo pri partnerstvih med zasebnim in javnim sektorjem, pa tudi pri industrijskih partnerstvih, igra ustrezna vključenost malih in srednje velikih podjetij (MSP). Odbor pozdravlja posebna prizadevanja Komisije na tem področju in njeno odločitev, da bo ta prizadevanja nadaljevala. K temu lahko pripomore tudi projekt CORNET (Collective Research Networking) (17), ki se je začel v okviru sheme ERA-NET.

| 3.11.4 | Zaupnost informacij. Prosto razširjanje informacij o novih spoznanjih je sodilo in še vedno sodi med dejavnike uspeha sodobne znanosti (glej tudi točko 4.4.2: Prost dostop). Omejevanje takšnega razširjanja je problematično in je – poleg vidikov intelektualne lastnine – povezano zlasti z vprašanjem, na kateri točki v razvoju novih/inovativnih tehnologij začne načelo zaupnosti zaradi tržne konkurence (18) ovirati uspešno izmenjavo znanja in nadaljnje sodelovanje z in med industrijskimi partnerji. Odbor priporoča poglobljeno obravnavo tega vprašanja, saj je od njega odvisna uspešnost medsebojnega sodelovanja, zlasti med javnim in zasebnim sektorjem. |
| --- | --- |

3.11.4

Zaupnost informacij. Prosto razširjanje informacij o novih spoznanjih je sodilo in še vedno sodi med dejavnike uspeha sodobne znanosti (glej tudi točko 4.4.2: Prost dostop). Omejevanje takšnega razširjanja je problematično in je – poleg vidikov intelektualne lastnine – povezano zlasti z vprašanjem, na kateri točki v razvoju novih/inovativnih tehnologij začne načelo zaupnosti zaradi tržne konkurence (18) ovirati uspešno izmenjavo znanja in nadaljnje sodelovanje z in med industrijskimi partnerji. Odbor priporoča poglobljeno obravnavo tega vprašanja, saj je od njega odvisna uspešnost medsebojnega sodelovanja, zlasti med javnim in zasebnim sektorjem.

| 3.12 | Krepitev raziskovalnih ustanov. Odbor podpira posebej pomemben cilj okrepiti raziskovalne ustanove – in tudi njihove nadrejene krovne organizacije – kot pomembne začetnike in nosilce raziskav in razvoja. Tam potekajo usklajevanje, načrtovanje in raziskave; od delovnega ozračja in manevrskega prostora, ki se tam oblikujeta, ter sloga raziskovanja pa sta odvisna sloves in uspeh posamezne raziskovalne organizacije in ustanove. Zato te potrebujejo dolgoročnejše, zanesljivo načrtovanje, ustrezno opremo in primerno svobodo odločanja. Pogoj za to so torej večja lastna odgovornost pri uporabi finančnih sredstev, zanesljiv in dovolj visok delež (ponavadi najmanj 75 do 80 %) javnih finančnih sredstev, skupno financiranje projektov, prenosljivost sredstev letnega proračuna, zmanjšanje upravne preobremenitve za nosilce dejavnosti, spodbude in podpora vrhunskih dosežkov z dovolj dodatnimi, dolgoročno usmerjenimi sredstvi na podlagi konkurenčnih prednosti in uspešnosti. |
| --- | --- |

3.12

Krepitev raziskovalnih ustanov. Odbor podpira posebej pomemben cilj okrepiti raziskovalne ustanove – in tudi njihove nadrejene krovne organizacije – kot pomembne začetnike in nosilce raziskav in razvoja. Tam potekajo usklajevanje, načrtovanje in raziskave; od delovnega ozračja in manevrskega prostora, ki se tam oblikujeta, ter sloga raziskovanja pa sta odvisna sloves in uspeh posamezne raziskovalne organizacije in ustanove. Zato te potrebujejo dolgoročnejše, zanesljivo načrtovanje, ustrezno opremo in primerno svobodo odločanja. Pogoj za to so torej večja lastna odgovornost pri uporabi finančnih sredstev, zanesljiv in dovolj visok delež (ponavadi najmanj 75 do 80 %) javnih finančnih sredstev, skupno financiranje projektov, prenosljivost sredstev letnega proračuna, zmanjšanje upravne preobremenitve za nosilce dejavnosti, spodbude in podpora vrhunskih dosežkov z dovolj dodatnimi, dolgoročno usmerjenimi sredstvi na podlagi konkurenčnih prednosti in uspešnosti.

| 3.13 | Odprto usklajevanje. Bistvene spodbude za vzajemno odprto usklajevanje ter oceno raziskovalnih politik in strateških ciljev držav članic izhajajo iz preverjenih procesov odločanja na evropski ravni, ki se nanašajo na raziskovalnopolitične pobude Komisije, in iz njenih pripravljalnih faz posvetovanja. Odbor meni, da so pomembni in smiselni tudi dodatni usklajevalni in koordinacijski ukrepi z in med državami članicami in regijami za določanje posebnih prednostnih nalog ali infrastrukturnih projektov, da bi tako dosegli večjo skladnost in kar najboljšo možno evropsko raziskovalno politiko. Zato je usklajevanje smiselno tudi pri ustanavljanju evropskih medvladnih raziskovalnih organizacij za velike projekte in projekte na področju infrastrukture (glej točko 3.8). Usklajevanje, ki ga izvaja Komisija, temelji tudi na ukrepih za podporo v okviru 7. okvirnega programa (glej točko 3.11). |
| --- | --- |

3.13

Odprto usklajevanje. Bistvene spodbude za vzajemno odprto usklajevanje ter oceno raziskovalnih politik in strateških ciljev držav članic izhajajo iz preverjenih procesov odločanja na evropski ravni, ki se nanašajo na raziskovalnopolitične pobude Komisije, in iz njenih pripravljalnih faz posvetovanja. Odbor meni, da so pomembni in smiselni tudi dodatni usklajevalni in koordinacijski ukrepi z in med državami članicami in regijami za določanje posebnih prednostnih nalog ali infrastrukturnih projektov, da bi tako dosegli večjo skladnost in kar najboljšo možno evropsko raziskovalno politiko. Zato je usklajevanje smiselno tudi pri ustanavljanju evropskih medvladnih raziskovalnih organizacij za velike projekte in projekte na področju infrastrukture (glej točko 3.8). Usklajevanje, ki ga izvaja Komisija, temelji tudi na ukrepih za podporo v okviru 7. okvirnega programa (glej točko 3.11).

| 3.14 | Preprečitev prekomernega usklajevanja. V nasprotju s tem pa je treba zavrniti morebitno namero za podrobno usklajevanje evropskih raziskav po načelu „od zgoraj navzdol“ (top-down), ki je samo sebi namen ali katerega cilj je splošno poenotenje in ki bi poseglo v same raziskovalne organizacije ali podjetja. Takšno usklajevanje bi – npr. z jasnim ciljem preprečiti podvajanje (19) raziskav in razdrobljenost – omejilo potrebno mnogovrstnost raziskovalnih pristopov in metod (glej predvsem točko 4.7.1) in povzročilo odklonilen odnos raziskovalcev, institucij in podjetij, udeleženih pri raziskavah.
  Zato nikakor ne sme nastati vtis, da si Komisija prizadeva za centralno vodenje evropskih raziskav. To bi sicer le še dodatno podkrepilo zaskrbljenost državljanov (20) držav članic glede premočne centralizacije v Bruslju. Gre namreč za ravnovesje med okvirom Skupnosti, samostojnostjo in možnostjo odločanja držav članic, pa tudi pobudami ter možnostmi ravnanja, ki jih imajo institucije in posamezniki. |
| --- | --- |

3.14

Preprečitev prekomernega usklajevanja. V nasprotju s tem pa je treba zavrniti morebitno namero za podrobno usklajevanje evropskih raziskav po načelu „od zgoraj navzdol“ (top-down), ki je samo sebi namen ali katerega cilj je splošno poenotenje in ki bi poseglo v same raziskovalne organizacije ali podjetja. Takšno usklajevanje bi – npr. z jasnim ciljem preprečiti podvajanje (19) raziskav in razdrobljenost – omejilo potrebno mnogovrstnost raziskovalnih pristopov in metod (glej predvsem točko 4.7.1) in povzročilo odklonilen odnos raziskovalcev, institucij in podjetij, udeleženih pri raziskavah.

Zato nikakor ne sme nastati vtis, da si Komisija prizadeva za centralno vodenje evropskih raziskav. To bi sicer le še dodatno podkrepilo zaskrbljenost državljanov (20) držav članic glede premočne centralizacije v Bruslju. Gre namreč za ravnovesje med okvirom Skupnosti, samostojnostjo in možnostjo odločanja držav članic, pa tudi pobudami ter možnostmi ravnanja, ki jih imajo institucije in posamezniki.

| 3.14.1 | Množičnost metod, pristopov in izbora tem. Samo iz številnih metod, pristopov in izbora tem se lahko razvijejo najboljši rezultati, postopki in inovacije. Množičnost ni tratenje, temveč potrebno sredstvo za optimizacijo in napredek pri iskanju novega znanja in sposobnosti. Po mnenju Odbora se je treba v zvezi s tem pomembnim vprašanjem razmejitve področij odgovornosti posvetovati zlasti z Evropskim raziskovalnim svetom. |
| --- | --- |

3.14.1

Množičnost metod, pristopov in izbora tem. Samo iz številnih metod, pristopov in izbora tem se lahko razvijejo najboljši rezultati, postopki in inovacije. Množičnost ni tratenje, temveč potrebno sredstvo za optimizacijo in napredek pri iskanju novega znanja in sposobnosti. Po mnenju Odbora se je treba v zvezi s tem pomembnim vprašanjem razmejitve področij odgovornosti posvetovati zlasti z Evropskim raziskovalnim svetom.

| 3.15 | Nadaljnji cilj: zmanjšanje birokracije. Ne glede na to Odbor znova opozarja Komisijo, naj v prihodnjo politično agendo Evropskega raziskovalnega prostora vključi zmanjšanje birokracije kot nadaljnji pomemben cilj. Skupaj z državami članicami in raziskovalnimi organizacijami je treba razviti zasnove za poenostavitev, po potrebi združitev in omejitev pretiranega urejanja s predpisi, različnih evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih obveznosti poročanja, postopkov vlaganja zahtevkov, pridobivanja izvedenskih mnenj, ocen in dovoljenj itd., na tisto, kar je zares potrebno. Raziskovalci morajo celo na razpisih za podporo odličnosti, finančna sredstva ipd., ki jih Odbor podpira, sprva vložiti veliko truda v administrativne in izvedenske postopke. Zato je toliko bolj pomembno z omejitvijo in poenostavitvijo vseh postopkov poiskati zadovoljivo rešitev. Odbor je že (21) opozoril na to, da strah pred napakami ali neustreznim ravnanjem posameznikov ne sme privesti do prekomernega urejanja s predpisi in omejevanja vseh drugih. To v enaki meri velja za način dela organizacij, ki dajejo finančno podporo, in znanstvenikov. |
| --- | --- |

3.15

Nadaljnji cilj: zmanjšanje birokracije. Ne glede na to Odbor znova opozarja Komisijo, naj v prihodnjo politično agendo Evropskega raziskovalnega prostora vključi zmanjšanje birokracije kot nadaljnji pomemben cilj. Skupaj z državami članicami in raziskovalnimi organizacijami je treba razviti zasnove za poenostavitev, po potrebi združitev in omejitev pretiranega urejanja s predpisi, različnih evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih obveznosti poročanja, postopkov vlaganja zahtevkov, pridobivanja izvedenskih mnenj, ocen in dovoljenj itd., na tisto, kar je zares potrebno. Raziskovalci morajo celo na razpisih za podporo odličnosti, finančna sredstva ipd., ki jih Odbor podpira, sprva vložiti veliko truda v administrativne in izvedenske postopke. Zato je toliko bolj pomembno z omejitvijo in poenostavitvijo vseh postopkov poiskati zadovoljivo rešitev. Odbor je že (21) opozoril na to, da strah pred napakami ali neustreznim ravnanjem posameznikov ne sme privesti do prekomernega urejanja s predpisi in omejevanja vseh drugih. To v enaki meri velja za način dela organizacij, ki dajejo finančno podporo, in znanstvenikov.

| 3.16 | Privlačen trg dela in boljše poklicne možnosti. Odbor podpira pomemben cilj oblikovati privlačen trg za raziskovalce. Zato je treba pogodbe, plače, socialno varnost in storitve ter spodbujanje družinske povezanosti zasnovati in izboljšati tako, da znanstveniki npr. zaradi prenizkega plačila, zamudnih pogajanj v zvezi s pogodbami ali prevelike negotovosti glede nadaljnjega poklicnega razvoja ne bodo imeli občutka, da se izkorišča njihov idealizem in prišli do zaključka, da se njihova naložba v zelo zahtevno in selektivno izobraževanje ni izplačala, saj se v Evropi ne povrne z uspešno kariero. |
| --- | --- |

3.16

Privlačen trg dela in boljše poklicne možnosti. Odbor podpira pomemben cilj oblikovati privlačen trg za raziskovalce. Zato je treba pogodbe, plače, socialno varnost in storitve ter spodbujanje družinske povezanosti zasnovati in izboljšati tako, da znanstveniki npr. zaradi prenizkega plačila, zamudnih pogajanj v zvezi s pogodbami ali prevelike negotovosti glede nadaljnjega poklicnega razvoja ne bodo imeli občutka, da se izkorišča njihov idealizem in prišli do zaključka, da se njihova naložba v zelo zahtevno in selektivno izobraževanje ni izplačala, saj se v Evropi ne povrne z uspešno kariero.

| 3.16.1 | Pomanjkljivosti v državah članicah. Na tem področju obstajajo predvsem v državah članicah velike pomanjkljivosti, prav tako pa je ponekod še zmeraj mogoče opaziti razvoj v napačno smer (22). Zato Odbor poziva zlasti države članice in ustrezne socialne partnerje, naj odstranijo te pomanjkljivosti in predvsem tudi mladim znanstvenikom ponudijo privlačne in obetavne poklicne možnosti, ki se lahko primerjajo z drugimi poklicnimi možnostmi za zelo nadarjene akademike. Le tako bo več nadarjenih mladih spet pripravljenih vložiti svojo energijo in čas v ustrezen zahteven in selektiven študij ter tako prispevati k odpravljanju pomanjkanja znanstveno-tehničnih strokovnjakov in visokošolskih absolventov na teh področjih, ki preti Evropi. |
| --- | --- |

3.16.1

Pomanjkljivosti v državah članicah. Na tem področju obstajajo predvsem v državah članicah velike pomanjkljivosti, prav tako pa je ponekod še zmeraj mogoče opaziti razvoj v napačno smer (22). Zato Odbor poziva zlasti države članice in ustrezne socialne partnerje, naj odstranijo te pomanjkljivosti in predvsem tudi mladim znanstvenikom ponudijo privlačne in obetavne poklicne možnosti, ki se lahko primerjajo z drugimi poklicnimi možnostmi za zelo nadarjene akademike. Le tako bo več nadarjenih mladih spet pripravljenih vložiti svojo energijo in čas v ustrezen zahteven in selektiven študij ter tako prispevati k odpravljanju pomanjkanja znanstveno-tehničnih strokovnjakov in visokošolskih absolventov na teh področjih, ki preti Evropi.

| 3.16.2 | Enakopravnost med spoloma. Odbor poudarja svoje zavzemanje za enake možnosti in enako obravnavo obeh spolov. Potrebujemo najbolj nadarjene posameznike obeh spolov – štejejo le znanje in dosežki. (Izrazi „znanstvenik“, „raziskovalec“ in „inženir“ sta v tem besedilu uporabljena za oba spola.) |
| --- | --- |

3.16.2

Enakopravnost med spoloma. Odbor poudarja svoje zavzemanje za enake možnosti in enako obravnavo obeh spolov. Potrebujemo najbolj nadarjene posameznike obeh spolov – štejejo le znanje in dosežki. (Izrazi „znanstvenik“, „raziskovalec“ in „inženir“ sta v tem besedilu uporabljena za oba spola.)

| 3.16.3 | Mobilnost med ustanovami, strokami, sektorji in državami. Odbor podpira tudi cilj občutnega izboljšanja mobilnosti med ustanovami, strokami, sektorji in državami, ki je naveden v zeleni knjigi. Na eni strani opozarja na zgoraj našteta priporočila, na drugi pa na svoje prejšnje priporočilo glede privlačnega sistema štipendiranja (študijski dopust) za izmenjavo kadrov med univerzitetnimi krogi in industrijo. |
| --- | --- |

3.16.3

Mobilnost med ustanovami, strokami, sektorji in državami. Odbor podpira tudi cilj občutnega izboljšanja mobilnosti med ustanovami, strokami, sektorji in državami, ki je naveden v zeleni knjigi. Na eni strani opozarja na zgoraj našteta priporočila, na drugi pa na svoje prejšnje priporočilo glede privlačnega sistema štipendiranja (študijski dopust) za izmenjavo kadrov med univerzitetnimi krogi in industrijo.

| 3.16.4 | Družinska povezanost. Odbor je že večkrat opozoril na enega pomembnejših vidikov spodbujanja mobilnosti, in sicer omogočanje in spodbujanje družinske povezanosti. Ta se nanaša predvsem na zaposlitev zakonskega partnerja (npr. „dual career couples“ – zaposlenost obeh partnerjev), primerne šole za otroke, podporo pri zamenjavi stanovanja oz. nepremičnine (povračilo stroškov, davkov) itd. |
| --- | --- |

3.16.4

Družinska povezanost. Odbor je že večkrat opozoril na enega pomembnejših vidikov spodbujanja mobilnosti, in sicer omogočanje in spodbujanje družinske povezanosti. Ta se nanaša predvsem na zaposlitev zakonskega partnerja (npr. „dual career couples“ – zaposlenost obeh partnerjev), primerne šole za otroke, podporo pri zamenjavi stanovanja oz. nepremičnine (povračilo stroškov, davkov) itd.

| 3.17 | Odprtje Evropskega raziskovalnega prostora svetu. V zeleni knjigi je kot posebej pomemben cilj navedeno tudi odprtje Evropskega raziskovalnega prostora svetu. Odbor se s tem v celoti strinja. Od dejanske izpolnitve tega cilja je namreč v veliki meri odvisen tudi uspeh lizbonske strategije. |
| --- | --- |

3.17

Odprtje Evropskega raziskovalnega prostora svetu. V zeleni knjigi je kot posebej pomemben cilj navedeno tudi odprtje Evropskega raziskovalnega prostora svetu. Odbor se s tem v celoti strinja. Od dejanske izpolnitve tega cilja je namreč v veliki meri odvisen tudi uspeh lizbonske strategije.

| 3.17.1 | Odločilno merilo je privlačnost. Če pustimo formalni in že večkrat uresničeni vidik načelnega odprtja svetu ob strani, je odločilno merilo nedvomno privlačnost Evropskega raziskovalnega prostora: prvi korak na poti do cilja so vabila mednarodnim vrhunskim raziskovalcem, nato je treba doseči, da bodo dejansko prišli, pri evropskih znanstvenikih, ki delajo zunaj Evrope, pa je treba doseči, da se bodo pozneje tudi vrnili v Evropo. |
| --- | --- |

3.17.1

Odločilno merilo je privlačnost. Če pustimo formalni in že večkrat uresničeni vidik načelnega odprtja svetu ob strani, je odločilno merilo nedvomno privlačnost Evropskega raziskovalnega prostora: prvi korak na poti do cilja so vabila mednarodnim vrhunskim raziskovalcem, nato je treba doseči, da bodo dejansko prišli, pri evropskih znanstvenikih, ki delajo zunaj Evrope, pa je treba doseči, da se bodo pozneje tudi vrnili v Evropo.

| 3.17.2 | Preprečevanje bega možganov. Šele ko bomo zajezili sedanji res obžalovanja vreden beg možganov, ne samo v smislu množičnosti, ampak tudi glede na kakovost – torej izseljevanje svetovno najboljših in najuspešnejših inženirjev in znanstvenikov – bo ta naloga opravljena. Da bi to dosegli, morajo vsi bistveni dejavniki ustrezati zahtevam; ti dejavniki so: raven delovnega mesta, oprema, delovni pogoji, zanesljivi okvirni pogoji, možnosti za razvoj in manevrski prostor, osebni odhodek (vključno s socialnimi storitvami) in družbeno priznanje. |
| --- | --- |

3.17.2

Preprečevanje bega možganov. Šele ko bomo zajezili sedanji res obžalovanja vreden beg možganov, ne samo v smislu množičnosti, ampak tudi glede na kakovost – torej izseljevanje svetovno najboljših in najuspešnejših inženirjev in znanstvenikov – bo ta naloga opravljena. Da bi to dosegli, morajo vsi bistveni dejavniki ustrezati zahtevam; ti dejavniki so: raven delovnega mesta, oprema, delovni pogoji, zanesljivi okvirni pogoji, možnosti za razvoj in manevrski prostor, osebni odhodek (vključno s socialnimi storitvami) in družbeno priznanje.

| 3.18 | Nadaljevanje prvih uspehov. Kljub nekaterim pomanjkljivostim, ki jih je še najti, in nalogam, ki jih bo še treba opraviti, Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so dosedanja prizadevanja evropske raziskovalne politike v zvezi z Evropskim raziskovalnim prostorom obrodila prve sadove in se razvijajo v pravo smer. Zato je pomembno nadaljevati začrtani razvoj s še naprej hitro rastočim potencialom Evrope za raziskave in razvoj, s politiko financiranja, ki bo usmerjena v konkurenco, z mrežnim povezovanjem in z njim povezanim učinkom vključevanja ter zlasti z oblikovanjem privlačnih in zanesljivih okvirnih pogojev in poklicnih možnosti – brez pretiranega urejanja s predpisi in centralizacije. Evropski raziskovalni prostor mora postati pojem, ki ga bodo cenili po vsem svetu. |
| --- | --- |

3.18

Nadaljevanje prvih uspehov. Kljub nekaterim pomanjkljivostim, ki jih je še najti, in nalogam, ki jih bo še treba opraviti, Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so dosedanja prizadevanja evropske raziskovalne politike v zvezi z Evropskim raziskovalnim prostorom obrodila prve sadove in se razvijajo v pravo smer. Zato je pomembno nadaljevati začrtani razvoj s še naprej hitro rastočim potencialom Evrope za raziskave in razvoj, s politiko financiranja, ki bo usmerjena v konkurenco, z mrežnim povezovanjem in z njim povezanim učinkom vključevanja ter zlasti z oblikovanjem privlačnih in zanesljivih okvirnih pogojev in poklicnih možnosti – brez pretiranega urejanja s predpisi in centralizacije. Evropski raziskovalni prostor mora postati pojem, ki ga bodo cenili po vsem svetu.

| 3.19 | Evropski prostor znanja. Odbor je že večkrat poudaril, da mora Evropski raziskovalni prostor dopolniti še „evropski prostor znanja“ (23). Glavni razlog za to je cilj vzpostaviti evropsko skupnost znanja. V ta namen je treba vsem državljanom zagotoviti osnovno izobrazbo, znanstvenikom in inženirjem pa kakovostno specializacijo, ki jo potrebujejo. Pri tem ima velik pomen tudi vseživljenjsko in avtodidaktično učenje. Ker to mnenje predvsem obravnava Evropski raziskovalni prostor, je treba opozoriti tudi na potrebo po primernem „upravljanju znanja“, ki mora zagotoviti dokumentacijo, urejanje, širjenje, dostopnost in ohranjanje pridobljenega znanja. Raziskave in razvoj se pri ustvarjanju novega znanja opirajo na že obstoječe znanje. |
| --- | --- |

3.19

Evropski prostor znanja. Odbor je že večkrat poudaril, da mora Evropski raziskovalni prostor dopolniti še „evropski prostor znanja“ (23). Glavni razlog za to je cilj vzpostaviti evropsko skupnost znanja. V ta namen je treba vsem državljanom zagotoviti osnovno izobrazbo, znanstvenikom in inženirjem pa kakovostno specializacijo, ki jo potrebujejo. Pri tem ima velik pomen tudi vseživljenjsko in avtodidaktično učenje. Ker to mnenje predvsem obravnava Evropski raziskovalni prostor, je treba opozoriti tudi na potrebo po primernem „upravljanju znanja“, ki mora zagotoviti dokumentacijo, urejanje, širjenje, dostopnost in ohranjanje pridobljenega znanja. Raziskave in razvoj se pri ustvarjanju novega znanja opirajo na že obstoječe znanje.

| 3.19.1 | Upravljanje znanja in tehnika. Upravljanje znanja je pomembno tudi za zagotovitev optimalne in varne uporabe (24)
  tehničnih postopkov, zmanjšanje tveganja in preprečitev ogrožanja prebivalstva. V ta namen mora Komisija v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi organizacijami tudi v prihodnje sprejemati ustrezne pobude in podpirati potrebne raziskovalne programe. |
| --- | --- |

3.19.1

Upravljanje znanja in tehnika. Upravljanje znanja je pomembno tudi za zagotovitev optimalne in varne uporabe (24)
  tehničnih postopkov, zmanjšanje tveganja in preprečitev ogrožanja prebivalstva. V ta namen mora Komisija v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi organizacijami tudi v prihodnje sprejemati ustrezne pobude in podpirati potrebne raziskovalne programe.

| 3.19.2 | Učbeniki in pregledna dela. Kakovostni učbeniki, pregledna dela in priročniki igrajo pomembno vlogo pri ohranjanju, pojasnjevanju in razvrščanju znanja, hkrati pa zagotavljajo kakovostno izobrazbo. Pisanje tovrstnih del zahteva izkušnje, trud in čas, zato mora biti avtor oproščen opravljanja drugih nalog. Odbor priporoča, da se ta dejavnost vključi v seznam nalog, ki jih je treba finančno podpirati, saj to težavno delo avtorjem ponavadi ne prinaša komercialnega dobička. |
| --- | --- |

3.19.2

Učbeniki in pregledna dela. Kakovostni učbeniki, pregledna dela in priročniki igrajo pomembno vlogo pri ohranjanju, pojasnjevanju in razvrščanju znanja, hkrati pa zagotavljajo kakovostno izobrazbo. Pisanje tovrstnih del zahteva izkušnje, trud in čas, zato mora biti avtor oproščen opravljanja drugih nalog. Odbor priporoča, da se ta dejavnost vključi v seznam nalog, ki jih je treba finančno podpirati, saj to težavno delo avtorjem ponavadi ne prinaša komercialnega dobička.

4.   Posebne ugotovitve o vprašanjih zelene knjige

Besedilo v nadaljevanju obravnava nekatera od 35 vprašanj, postavljenih v zeleni knjigi, če niso bila obravnavana že v 3. točki; zaradi pomanjkanja prostora večina teh vprašanj ni ponovno napisanih, vendar pa je navedena njihova številka v zeleni knjigi.

| 4.1 | Vprašanja 1 do 3: elementi vizije evropskega raziskovalnega prostora. Osnovni pogoj je nedvomno odprtost družbe, ki se mora zavedati bistvenega pomena raziskav in razvoja za blaginjo, konkurenčnost, napredek in kulturo. Pomembna je tudi zadostna komunikacija med različnimi znanstvenimi disciplinami, zlasti med naravoslovnimi in družboslovnimi znanostmi, vključno s prizadevanji za sporazum o metodoloških načelih. To je tudi pogoj za zagotovitev potrebnih okvirnih pogojev na vseh ravneh politike in določitev prednostnih nalog. Komisija in države članice lahko prek simpozijev in konferenc v še večji meri kot doslej spodbujajo izmenjavo izkušenj med znanstveno skupnostjo in civilno družbo na splošno ter seznanjajo z Evropskim raziskovalnim prostorom. Pomembno vlogo pri tem morajo prevzeti tudi mediji, pri čemer je treba poudariti obveščanje in ne oblikovanje mnenja. Odbor podpira prizadevanja Komisije v zvezi z javno razpravo in nadaljnjimi koraki. |
| --- | --- |

4.1

Vprašanja 1 do 3: elementi vizije evropskega raziskovalnega prostora. Osnovni pogoj je nedvomno odprtost družbe, ki se mora zavedati bistvenega pomena raziskav in razvoja za blaginjo, konkurenčnost, napredek in kulturo. Pomembna je tudi zadostna komunikacija med različnimi znanstvenimi disciplinami, zlasti med naravoslovnimi in družboslovnimi znanostmi, vključno s prizadevanji za sporazum o metodoloških načelih. To je tudi pogoj za zagotovitev potrebnih okvirnih pogojev na vseh ravneh politike in določitev prednostnih nalog. Komisija in države članice lahko prek simpozijev in konferenc v še večji meri kot doslej spodbujajo izmenjavo izkušenj med znanstveno skupnostjo in civilno družbo na splošno ter seznanjajo z Evropskim raziskovalnim prostorom. Pomembno vlogo pri tem morajo prevzeti tudi mediji, pri čemer je treba poudariti obveščanje in ne oblikovanje mnenja. Odbor podpira prizadevanja Komisije v zvezi z javno razpravo in nadaljnjimi koraki.

| 4.2 | Vprašanji 8 in 10: doktorandi. Začne se že pri mladih znanstvenikih s priznano univerzitetno diplomo, torej doktorandih. To niso študentje ali pripravniki (25), temveč pomembni nosilci dejavnosti raziskovanja in učenja. Raziskovanje in poučevanje samo ter pregledovanje in pripravljanje literature, udeležba na konferencah, seminarjih in t. i. „poletnih šolah“ so najboljša oblika nadaljnje izobrazbe, vendar je treba takšno sodelovanje tudi izrecno podpreti in omogočiti. Lastne pobude in samostojnost je treba omogočati, spodbujati in nagrajevati, saj ne nastajajo v okviru šolanja. |
| --- | --- |

4.2

Vprašanji 8 in 10: doktorandi. Začne se že pri mladih znanstvenikih s priznano univerzitetno diplomo, torej doktorandih. To niso študentje ali pripravniki (25), temveč pomembni nosilci dejavnosti raziskovanja in učenja. Raziskovanje in poučevanje samo ter pregledovanje in pripravljanje literature, udeležba na konferencah, seminarjih in t. i. „poletnih šolah“ so najboljša oblika nadaljnje izobrazbe, vendar je treba takšno sodelovanje tudi izrecno podpreti in omogočiti. Lastne pobude in samostojnost je treba omogočati, spodbujati in nagrajevati, saj ne nastajajo v okviru šolanja.

| 4.3 | Vprašanje 12 in naslednja: ETI in njegove posamezne „skupnosti znanja in inovacij“ morajo začeti delovati; iz njih se je treba začeti učiti. |
| --- | --- |

4.3

Vprašanje 12 in naslednja: ETI in njegove posamezne „skupnosti znanja in inovacij“ morajo začeti delovati; iz njih se je treba začeti učiti.

| 4.3.1 | Vprašanje 18: najprej je treba pridobivati izkušnje s posameznimi primeri. Pojasniti je treba vprašanja tveganja in odgovornosti, na primer pri odstopu partnerja. |
| --- | --- |

4.3.1

Vprašanje 18: najprej je treba pridobivati izkušnje s posameznimi primeri. Pojasniti je treba vprašanja tveganja in odgovornosti, na primer pri odstopu partnerja.

| 4.3.2 | Vprašanje 19: najprej je treba upoštevati izkušnje z že obstoječimi „virtualnimi inštituti“ raziskovalnih organizacij v državah članicah, sicer: od spodaj navzgor (bottom-up)! |
| --- | --- |

4.3.2

Vprašanje 19: najprej je treba upoštevati izkušnje z že obstoječimi „virtualnimi inštituti“ raziskovalnih organizacij v državah članicah, sicer: od spodaj navzgor (bottom-up)!

| 4.3.3 | Vprašanje 20 (i): glede tega vprašanja je treba zbrati predloge vpletenih institucij. |
| --- | --- |

4.3.3

Vprašanje 20 (i): glede tega vprašanja je treba zbrati predloge vpletenih institucij.

| 4.3.4 | Vprašanje 20 (ii): Ne sme biti meril, ki so objektivno merljiva. Glede tega ima Odbor velike zadržke. Obstaja namreč bojazen, da bi bila v ospredju količinska merila, ki so „objektivno merljiva“, česar pri raziskovanju tako rekoč ni (26). Morda so koristna pri razvoju izdelkov, pri raziskovanju pa bi podpirala kratkotrajnost in površnost (akviziterska prodaja). Celo inštituti za industrijske raziskave imajo manevrski prostor za dolgoročne in temeljne raziskave, katerih pomembnost dokazujejo prav najuspešnejše ustanove (27), ki pa jih s strogo predpisanimi postopki presoje, pretežno oprtimi na „količinsko merljivih“ merilih ni mogoče preprosto utemeljiti. Poleg tega Odbor opozarja na ustrezne izjave v predhodnih mnenjih (28). |
| --- | --- |

4.3.4

Vprašanje 20 (ii): Ne sme biti meril, ki so objektivno merljiva. Glede tega ima Odbor velike zadržke. Obstaja namreč bojazen, da bi bila v ospredju količinska merila, ki so „objektivno merljiva“, česar pri raziskovanju tako rekoč ni (26). Morda so koristna pri razvoju izdelkov, pri raziskovanju pa bi podpirala kratkotrajnost in površnost (akviziterska prodaja). Celo inštituti za industrijske raziskave imajo manevrski prostor za dolgoročne in temeljne raziskave, katerih pomembnost dokazujejo prav najuspešnejše ustanove (27), ki pa jih s strogo predpisanimi postopki presoje, pretežno oprtimi na „količinsko merljivih“ merilih ni mogoče preprosto utemeljiti. Poleg tega Odbor opozarja na ustrezne izjave v predhodnih mnenjih (28).

| 4.4 | Vprašanje 21: izmenjava znanja – neobdelani podatki. To vprašanje je težko in kočljivo. V glavnem gre za neobdelane podatke. (Na kateri točki verige nastanejo „neobdelani podatki“?) Njihovo pravilnost mora začetni izvajalec poskusa pogosto še preveriti ali oceniti. S tem je povezano tudi medsebojno zaupanje med posameznimi raziskovalci (29). Potek poskusov in medosebnih odnosov (sposobnost timskega dela, konkurenca, prednost itd.) med raziskovalci vprašanje ne obravnava. Koristne so spodbude k neposredni izmenjavi znanja. Ključna je možnost ponovitve rezultatov. Predpisi, izdani na višji, zlasti na evropski ravni, niso priporočljivi; po potrebi bi bila smiselna priporočila o najkrajšem možnem obdobju hranjenja „neobdelanih podatkov“ in glede vprašanja, kdo je za to odgovoren. Ne glede na to (glej tudi poglavje 3.19.1) se zastavlja vprašanje splošnega „upravljanja znanja“, zlasti za preprečitev njegove izgube. Po potrebi bi se s tem vprašanjem moral ukvarjati Evropski raziskovalni svet. |
| --- | --- |

4.4

Vprašanje 21: izmenjava znanja – neobdelani podatki. To vprašanje je težko in kočljivo. V glavnem gre za neobdelane podatke. (Na kateri točki verige nastanejo „neobdelani podatki“?) Njihovo pravilnost mora začetni izvajalec poskusa pogosto še preveriti ali oceniti. S tem je povezano tudi medsebojno zaupanje med posameznimi raziskovalci (29). Potek poskusov in medosebnih odnosov (sposobnost timskega dela, konkurenca, prednost itd.) med raziskovalci vprašanje ne obravnava. Koristne so spodbude k neposredni izmenjavi znanja. Ključna je možnost ponovitve rezultatov. Predpisi, izdani na višji, zlasti na evropski ravni, niso priporočljivi; po potrebi bi bila smiselna priporočila o najkrajšem možnem obdobju hranjenja „neobdelanih podatkov“ in glede vprašanja, kdo je za to odgovoren. Ne glede na to (glej tudi poglavje 3.19.1) se zastavlja vprašanje splošnega „upravljanja znanja“, zlasti za preprečitev njegove izgube. Po potrebi bi se s tem vprašanjem moral ukvarjati Evropski raziskovalni svet.

| 4.4.1 | Še enkrat vprašanje 21: otežen dostop do informacij in njihova izmenjava. Ta sklop vprašanj obravnava dodatno težavo, to je neoviran in hiter dostop do informacij, že objavljenih v strokovnih revijah znanstvenih založb. Zaradi sedanje razlage varstva avtorskih pravic ni več brezplačno dostopnih spletnih knjižnic, elektronskih kopij pa ni več dovoljeno pošiljati. Hiter dostop do zbirk pomembne znanstveno-tehnične literature je zato močno omejen, kar zelo ovira znanstveno izmenjavo in napredek. |
| --- | --- |

4.4.1

Še enkrat vprašanje 21: otežen dostop do informacij in njihova izmenjava. Ta sklop vprašanj obravnava dodatno težavo, to je neoviran in hiter dostop do informacij, že objavljenih v strokovnih revijah znanstvenih založb. Zaradi sedanje razlage varstva avtorskih pravic ni več brezplačno dostopnih spletnih knjižnic, elektronskih kopij pa ni več dovoljeno pošiljati. Hiter dostop do zbirk pomembne znanstveno-tehnične literature je zato močno omejen, kar zelo ovira znanstveno izmenjavo in napredek.

| 4.4.2 | Prost dostop. Zato Odbor toliko bolj spodbuja Komisijo, naj se posveti temu vprašanju in poišče nove, boljše rešitve. Ena od možnosti bi bili informacijski sistemi s „prostim dostopom“ (30), na primer v priznanih prosto dostopnih strokovnih revijah s strokovno revizijo (več o tem tudi spodaj). |
| --- | --- |

4.4.2

Prost dostop. Zato Odbor toliko bolj spodbuja Komisijo, naj se posveti temu vprašanju in poišče nove, boljše rešitve. Ena od možnosti bi bili informacijski sistemi s „prostim dostopom“ (30), na primer v priznanih prosto dostopnih strokovnih revijah s strokovno revizijo (več o tem tudi spodaj).

| 4.4.3 | Vprašanje 23: odlog za novosti. Glede tega se je Odbor že večkrat izrekel za odlog za novosti, da bi ublažil nasprotje med „čimprejšnjo objavo“ (raziskovalce se ocenjuje po njihovih objavah) in „željo kot prvi prijaviti patent“. |
| --- | --- |

4.4.3

Vprašanje 23: odlog za novosti. Glede tega se je Odbor že večkrat izrekel za odlog za novosti, da bi ublažil nasprotje med „čimprejšnjo objavo“ (raziskovalce se ocenjuje po njihovih objavah) in „željo kot prvi prijaviti patent“.

| 4.5 | Vprašanja 25 do 29: optimizacija raziskovalnih programov in prednostnih nalog. Na splošno bi se bilo treba opreti na dosedanje izkušnje s shemo ERA-NET. |
| --- | --- |

4.5

Vprašanja 25 do 29: optimizacija raziskovalnih programov in prednostnih nalog. Na splošno bi se bilo treba opreti na dosedanje izkušnje s shemo ERA-NET.

| 4.5.1 | Vprašanje 25: načela za vrednotenje. Vprašanje skupnih načel – mišljena so bržkone poenotena načela – za strokovno revizijo, zagotavljanje kakovosti in ocenjevanje obravnava zahtevno temo, ker po eni strani ni popolnega postopka presoje, ampak obstajajo le boljši ali nekoliko slabši postopki, po drugi strani pa različne raziskovalne organizacije vsaj v podrobnostih ravnajo različno, zato je treba kot merilo upoštevati (relativni) uspeh različnih načinov postopanja. Zato ima Odbor tudi na tem mestu načeloma zadržke glede načrtovanega poenotenja. Sicer je strokovna revizija nedvomno najboljši postopek (31), toda njegova kakovost in učinkovitost sta močno odvisni od podrobnosti (32). Predvsem se je treba izogibati površnosti, ki se pri sedanjem pogosto vsiljenem, trajnem ali večkratnem vrednotenju zlahka pojavi. Zato velja načelo, da je treba redkeje ocenjevati, zato pa natančno. |
| --- | --- |

4.5.1

Vprašanje 25: načela za vrednotenje. Vprašanje skupnih načel – mišljena so bržkone poenotena načela – za strokovno revizijo, zagotavljanje kakovosti in ocenjevanje obravnava zahtevno temo, ker po eni strani ni popolnega postopka presoje, ampak obstajajo le boljši ali nekoliko slabši postopki, po drugi strani pa različne raziskovalne organizacije vsaj v podrobnostih ravnajo različno, zato je treba kot merilo upoštevati (relativni) uspeh različnih načinov postopanja. Zato ima Odbor tudi na tem mestu načeloma zadržke glede načrtovanega poenotenja. Sicer je strokovna revizija nedvomno najboljši postopek (31), toda njegova kakovost in učinkovitost sta močno odvisni od podrobnosti (32). Predvsem se je treba izogibati površnosti, ki se pri sedanjem pogosto vsiljenem, trajnem ali večkratnem vrednotenju zlahka pojavi. Zato velja načelo, da je treba redkeje ocenjevati, zato pa natančno.

| 4.5.2 | Še enkrat vprašanje 25, vendar ne izključno: kvalificirani uradniki. Zlasti je nujno potrebno, da v organizacijah, ki zagotavljajo finančno podporo, torej tudi v Komisiji, sodelujejo uradniki, ki so se izkazali kot odlični strokovnjaki, ki že dolgo in zelo dobro poznajo posamezno strokovno področje, njegove posebnosti, strokovnjake in skupnosti – tudi zaradi svoje predhodne raziskovalne dejavnosti (redno krožno zaposlovanje bi lahko imelo nasprotne učinke). Tudi tukaj velja, da strah pred napakami ali neustreznim ravnanjem posameznikov ne sme privesti do pretiranega urejanja s predpisi ali omejevanja vseh. Pri tem bi se bilo treba zgledovati po posebej uspešnih raziskovalnih organizacijah. |
| --- | --- |

4.5.2

Še enkrat vprašanje 25, vendar ne izključno: kvalificirani uradniki. Zlasti je nujno potrebno, da v organizacijah, ki zagotavljajo finančno podporo, torej tudi v Komisiji, sodelujejo uradniki, ki so se izkazali kot odlični strokovnjaki, ki že dolgo in zelo dobro poznajo posamezno strokovno področje, njegove posebnosti, strokovnjake in skupnosti – tudi zaradi svoje predhodne raziskovalne dejavnosti (redno krožno zaposlovanje bi lahko imelo nasprotne učinke). Tudi tukaj velja, da strah pred napakami ali neustreznim ravnanjem posameznikov ne sme privesti do pretiranega urejanja s predpisi ali omejevanja vseh. Pri tem bi se bilo treba zgledovati po posebej uspešnih raziskovalnih organizacijah.

| 4.5.3 | Vprašanje 26: poenostavitev. Cilj nadaljnje poenostavitve ustreznih pravil in postopkov in s tem razbremenitve raziskovalcev glede preobilice administracije itd. je bil že večkrat naveden. Odbor se vsekakor zaveda, da je splošno zagovarjanje množičnosti in pristopa od spodaj navzgor (bottom-up) v nasprotju z zahtevo po poenostavitvi in odpravi prekomerne birokracije. Zato podpira usklajeno ravnanje in skupno vrednotenje (glej tudi točko 3.15) vseh tistih dejavnosti, pri katerih Skupnost v odločilni meri sodeluje ali bo sodelovala s programi podpore. Pri izbiri postopkov vrednotenja bi bilo treba upoštevati Evropski raziskovalni svet. |
| --- | --- |

4.5.3

Vprašanje 26: poenostavitev. Cilj nadaljnje poenostavitve ustreznih pravil in postopkov in s tem razbremenitve raziskovalcev glede preobilice administracije itd. je bil že večkrat naveden. Odbor se vsekakor zaveda, da je splošno zagovarjanje množičnosti in pristopa od spodaj navzgor (bottom-up) v nasprotju z zahtevo po poenostavitvi in odpravi prekomerne birokracije. Zato podpira usklajeno ravnanje in skupno vrednotenje (glej tudi točko 3.15) vseh tistih dejavnosti, pri katerih Skupnost v odločilni meri sodeluje ali bo sodelovala s programi podpore. Pri izbiri postopkov vrednotenja bi bilo treba upoštevati Evropski raziskovalni svet.

| 4.5.4 | Vprašanje 29: sodelovanje v medvladnih raziskovalnih organizacijah. Pojem „sodelovanja“ je treba natančneje opredeliti. Smiselno se zdi članstvo v svetovalnih, pri sofinanciranju Skupnosti seveda tudi v ustreznih nadzornih odborih. Nasprotno pa se odločno odsvetuje članstvo v neposrednih izvršilnih organih. |
| --- | --- |

4.5.4

Vprašanje 29: sodelovanje v medvladnih raziskovalnih organizacijah. Pojem „sodelovanja“ je treba natančneje opredeliti. Smiselno se zdi članstvo v svetovalnih, pri sofinanciranju Skupnosti seveda tudi v ustreznih nadzornih odborih. Nasprotno pa se odločno odsvetuje članstvo v neposrednih izvršilnih organih.

| 4.6 | Vprašanji 30 in 31: odpiranje v svet: mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije. Odbor popolnoma podpira raziskovalnopolitični cilj. V zvezi z instrumenti je treba razlikovati med programi, za katere so potrebne velike naprave, kot na primer pospeševalnik, fuzijska naprava, satelit, vetrni kanal itd. in na drugi strani programi, ki so porazdeljeni na več centrov ali naprav. Pretežno je treba upoštevati že obstoječe primere in izkušnje, vendar pri posploševanju obstaja nevarnost, da se ne bi upoštevalo različnosti posameznih primerov. Na splošno je Odbor mnenja, da v ta namen že obstajajo delujoči mehanizmi oz. precedenčni primeri, tako da ni prave potrebe po dodatnih instrumentih. |
| --- | --- |

4.6

Vprašanji 30 in 31: odpiranje v svet: mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije. Odbor popolnoma podpira raziskovalnopolitični cilj. V zvezi z instrumenti je treba razlikovati med programi, za katere so potrebne velike naprave, kot na primer pospeševalnik, fuzijska naprava, satelit, vetrni kanal itd. in na drugi strani programi, ki so porazdeljeni na več centrov ali naprav. Pretežno je treba upoštevati že obstoječe primere in izkušnje, vendar pri posploševanju obstaja nevarnost, da se ne bi upoštevalo različnosti posameznih primerov. Na splošno je Odbor mnenja, da v ta namen že obstajajo delujoči mehanizmi oz. precedenčni primeri, tako da ni prave potrebe po dodatnih instrumentih.

| 4.7 | Splošna ugotovitev k zastavljenim vprašanjem. Vprašanja Komisije ustvarjajo vtis, da Komisija zmeraj išče splošne predpise, ki bi potem veljali za vse posamezne primere. Glede takšnega namena pa ima Odbor močne zadržke (glej tudi 3.14.1). |
| --- | --- |

4.7

Splošna ugotovitev k zastavljenim vprašanjem. Vprašanja Komisije ustvarjajo vtis, da Komisija zmeraj išče splošne predpise, ki bi potem veljali za vse posamezne primere. Glede takšnega namena pa ima Odbor močne zadržke (glej tudi 3.14.1).

| 4.7.1 | Namesto poenotenja manevrski prostor in pristop „od spodaj navzgor“. Vsa prizadevanja za preveliko poenotenje je treba zavrniti. Poenotenje je namreč ovira pri tem, da bi z različnimi konkurenčnimi postopki ravnanja, metodami in kulturnimi pristopi – kar je pri pristopu „od spodaj navzgor“ načeloma mogoče – najprej vsakič empirično določili najboljši način ravnanja („best practices“) in pri tem izrabili prednost evolucijskega razvoja. Le tako se lahko pokaže, kateri postopek je posebno uspešen in si zasluži nadaljnjo podporo ter se lahko uporabi kot zgled za druge. |
| --- | --- |

4.7.1

Namesto poenotenja manevrski prostor in pristop „od spodaj navzgor“. Vsa prizadevanja za preveliko poenotenje je treba zavrniti. Poenotenje je namreč ovira pri tem, da bi z različnimi konkurenčnimi postopki ravnanja, metodami in kulturnimi pristopi – kar je pri pristopu „od spodaj navzgor“ načeloma mogoče – najprej vsakič empirično določili najboljši način ravnanja („best practices“) in pri tem izrabili prednost evolucijskega razvoja. Le tako se lahko pokaže, kateri postopek je posebno uspešen in si zasluži nadaljnjo podporo ter se lahko uporabi kot zgled za druge.

| 4.7.2 | Obstoječi mehanizmi zadoščajo. Obstoječi mehanizmi tako na politični kot tudi na programski in projektni ravni že nudijo zadosten in razumen manevrski prostor. V danem trenutku in obsegu se nadaljnje ukrepe in predpise lahko naknadno uvede ali prilagodi le, če za to obstaja dobro utemeljena posebna potreba. |
| --- | --- |

4.7.2

Obstoječi mehanizmi zadoščajo. Obstoječi mehanizmi tako na politični kot tudi na programski in projektni ravni že nudijo zadosten in razumen manevrski prostor. V danem trenutku in obsegu se nadaljnje ukrepe in predpise lahko naknadno uvede ali prilagodi le, če za to obstaja dobro utemeljena posebna potreba.

| 4.8 | Dosedanji instrumenti Skupnosti za podporo in usklajevanje. Odbor priporoča razvoj splošnih, jasnih in razumljivih predpisov za raznolike instrumente podpore ter usklajevanja raziskav in razvoja v Skupnosti. Koristno bi bilo, če bi Komisija pripravila pregled in opis, torej razumljiva navodila za uporabo vseh instrumentov in oblik podpore in usklajevanja, ki so ji na voljo. Iz tega bi bilo tudi razvidno, ali je namen teh instrumentov in oblik podpore zaradi vse večjega števila še dovolj jasen, ali se med seboj razlikujejo in ali so tudi za možne uporabnike kot tudi same uradnike Komisije pregledni in uporabni ali pa jih je treba zaradi jasnosti predelati. |
| --- | --- |

4.8

Dosedanji instrumenti Skupnosti za podporo in usklajevanje. Odbor priporoča razvoj splošnih, jasnih in razumljivih predpisov za raznolike instrumente podpore ter usklajevanja raziskav in razvoja v Skupnosti. Koristno bi bilo, če bi Komisija pripravila pregled in opis, torej razumljiva navodila za uporabo vseh instrumentov in oblik podpore in usklajevanja, ki so ji na voljo. Iz tega bi bilo tudi razvidno, ali je namen teh instrumentov in oblik podpore zaradi vse večjega števila še dovolj jasen, ali se med seboj razlikujejo in ali so tudi za možne uporabnike kot tudi same uradnike Komisije pregledni in uporabni ali pa jih je treba zaradi jasnosti predelati.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL C 256 z dne 27.10.2007

1

UL C 325/16 z dne 30.12.2006.

(2)  UL C 325/16 z dne 30.12.2006.

2

(3)  UL C 110/3 z dne 30.4.2004.

3

UL C 110/98 z dne 30.4.2004.

UL C 157 z dne 28.6.2005.

UL C 65 z dne 17.3.2006.

UL C 185 z dne 8.8.2006.

UL C 309 z dne 16.12.2006.

UL C 325 z dne 30.12.2006.

(4)  CERN: Organisation Européenne pour la Recherche Nucléaire. Ker je ta izraz v zvezi z nadaljnjo usmeritvijo CERN-a zavajajoč, se danes uporablja izraz Evropski laboratorij za fiziko delcev („European laboratory for particle physics“ – „Laboratoire européen pour la physique des particules“), ki bolje opiše trenutno delo organizacije.

4

(5)  Odbor tukaj načeloma uporablja izraza „znanstvenik“ in „inženir“ za ljudi obeh spolov. S tem potrjuje svoje večkratno zavzemanje za popolno enakopravnost spolov tudi v raziskavah in razvoju. Glej točko 3.16.2.

5

(6)  Glej tudi http://www.eiroforum.org.

6

| ILL | : | Inštitut Laue-Langevin |
| --- | --- | --- |
| ECMWF | : | Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi |
| ESRF | : | Evropski sinhrotronski pospeševalniki |
| ESO | : | Evropski južni observatorij |
| EMBO | : | Evropska organizacija za molekularno biologijo |
| ESA | : | Evropska vesoljska agencija |

ILL

:

Inštitut Laue-Langevin

ECMWF

:

Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi

ESRF

:

Evropski sinhrotronski pospeševalniki

ESO

:

Evropski južni observatorij

EMBO

:

Evropska organizacija za molekularno biologijo

ESA

:

Evropska vesoljska agencija

(7)  Za podrobnejšo predstavitev glej tudi glasilo CORDIS focus Newsletter št. 279, junij 2007.

7

(8)  UL C 325 z dne 30.12.2006.

8

(9)  Odbor pozdravlja tudi enako zahtevo Evropskega svetovalnega odbora za raziskave EURAB; več o tem na

9

http://ec.europa.eu/reserach/eurab/index_en.html.

(10)  Tudi na tem mestu Odbor poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne politične odločitve.

10

(11)  Evropska komisija: Key Figures 2007 On Science, Technology and Innovation, Towards a European knowledge area, ponedeljek, 11. junija 2007.

11

(12)  ESFRI: Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (European Strategy Forum on Research Infrastructures);

12

http://cordis.europa.eu/esfri/.

(13)  Svet za konkurenčnost (notranji trg, industrijo in raziskave), 21. in 22. maja 2007.

13

(14)  Kot na primer pri projektu ITER.

14

(15)  Npr.: European Physical Society, European Federation of National Engineering Associations, European Federation of Chemical Engineering, evropske akademije (IASAC, ALEA, IAP) itd. Mnoge izmed njih so organizirane v krovne organizacije kot npr. Initiative for Science in Europe (ise).

15

(16)  UL C 325 z dne 30.12.2006, točka 4.6.

16

(17)  Več informacij je na voljo na spletni strani http://www.cornet-era.net ali v tematski prilogi CORDIS focus št. 24, junij 2007.

17

(18)  Dokler ne bo omogočen patentnopravni odlog novih inovacij tudi za zagotovitev morebitnih pravic do patentov v prihodnosti.

18

(19)  Odbor je že v svojem mnenju Znanost, družba in državljani (CES 724/2001) v točki 4.7.5 opozoril, da se možnost ponovitve poskusa, ki jo je treba dokazati, zaradi vzporednosti ali ponavljanja mnogokrat obravnava kot „podvajanje raziskav“; takšne poskuse večinoma izvajajo druge skupine raziskovalcev in na podlagi spremenjenih tehnik ali postopkov, – vendar so bistveni del znanstvene metodologije in napredka. Le tako je mogoče preprečiti napake, zmote ali celo ponaredke (op. prev.: mnenje ni prevedeno v slovenščino).

19

(20)  Lüder Gerken in Roman Herzog v EUROPE's WORLD, poletna izdaja 2007.

20

(21)  UL C 256 z dne 27.10.2007.

21

(22)  Nova kolektivna pogodba v nemški javni upravi je na primer izrazito nenaklonjena mobilnosti.

22

(23)  Glej predvsem mnenje „Odbora Naložbe v znanje in inovacije“ INT/325 (UL C 256 z dne 27.10.2007).

23

(24)  Glej npr. IAEA Proceedings of the International Conference on Knowledge Management in Nuclear Facilities, junij 2007.

24

(25)  Namen doktorata je dokazati samostojno znanstveno dejavnost!

25

(26)  Glej npr. tudi: „Erwägen, Wissen, Ethik“ (EWE) Jg. 18/2007 zvezek 1, str. 12, poglavje 3.4 – ISSN 1610-3696.

26

(27)  Npr.: kozmično sevanje pri BELL, visoko temperaturni superprevodniki pri IBM.

27

(28)  UL C 256 z dne 27.10.2007, točka 7.5.

28

(29)  To pri temeljnih raziskavah zadeva predvsem vprašanje prednosti odkritja ali ideje, pri uporabi pa tudi vprašanja glede patentov.

29

(30)  Glej na primer

30

http://www.open-access.net/RMK.

(31)  Toda: bolj kot je postopek, zamisel, merilo ali model inovativen (oddaljen od norme), tem manj je celo rezultat strokovne revizije vedno pravilen. Zato je toliko bolj pomemben in potreben pluralizem (točka 3.14.1), konkurenčni pristopi in metode.

31

(32)  Glede te teme glej članke v „Forschung und Lehre“ (Deutscher Hochschulverband) 6/07, ISSN: 0945-5604;

32

www.forschung-und-lehre.de.

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/11

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila

COM(2007) 241 konč. – 2007/0089 (CNS)

(2008/C 44/02)

Svet Evropske unije je 11. junija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. DANTIN.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 118 glasovi za, 2 glasovoma proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Farmacevtska industrija upravičeno velja za ključni strateški sektor, njeni izdelki pa so bistvenega pomena za zdravje in dobro počutje evropskih državljanov. Pomembna je tudi z vidika zaposlovanja. |
| --- | --- |

1.1

Farmacevtska industrija upravičeno velja za ključni strateški sektor, njeni izdelki pa so bistvenega pomena za zdravje in dobro počutje evropskih državljanov. Pomembna je tudi z vidika zaposlovanja.

| 1.2 | Glede na to dejstvo in ob upoštevanju zmanjšanja farmacevtskih raziskav v Evropi je predlog za ustanovitev skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila (skupnega podjetja) še posebej upravičen. Odbor pozdravlja in odobrava ta sklep predvsem zato, ker pomeni resnično sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem. |
| --- | --- |

1.2

Glede na to dejstvo in ob upoštevanju zmanjšanja farmacevtskih raziskav v Evropi je predlog za ustanovitev skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila (skupnega podjetja) še posebej upravičen. Odbor pozdravlja in odobrava ta sklep predvsem zato, ker pomeni resnično sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem.

| 1.3 | Ključni vidiki, na katere bi se morale osredotočiti naloge skupnega podjetja, so predvsem:






  — | izboljšati predvidevanja glede varnosti in učinkovitosti novih zdravil, zlasti v predklinični fazi; |
| --- | --- | --- |

1.3

Ključni vidiki, na katere bi se morale osredotočiti naloge skupnega podjetja, so predvsem:

—

izboljšati predvidevanja glede varnosti in učinkovitosti novih zdravil, zlasti v predklinični fazi;

| — | odpraviti izgube sredstev zaradi podvajanja raziskav tako v zasebnem kot v javnem sektorju s pomočjo sistemov za upravljanje in poznavanje različnih faz raziskav; |
| --- | --- |

—

odpraviti izgube sredstev zaradi podvajanja raziskav tako v zasebnem kot v javnem sektorju s pomočjo sistemov za upravljanje in poznavanje različnih faz raziskav;

| — | zapolniti vrzeli v kvalifikacijah z uvedbo ustreznih usposabljanj, da bo izobrazba zaposlenih ustrezala zahtevanim kvalifikacijam v sektorju farmacevtskih raziskav; |
| --- | --- |

—

zapolniti vrzeli v kvalifikacijah z uvedbo ustreznih usposabljanj, da bo izobrazba zaposlenih ustrezala zahtevanim kvalifikacijam v sektorju farmacevtskih raziskav;

| — | oblikovati instrument, ki bo zagotavljal potrebne sinergije za sodelovanje med raziskavami skupnega podjetja ter nacionalnimi in evropskimi dejavnostmi in s tem pripomogel k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora na tem področju. |
| --- | --- |

—

oblikovati instrument, ki bo zagotavljal potrebne sinergije za sodelovanje med raziskavami skupnega podjetja ter nacionalnimi in evropskimi dejavnostmi in s tem pripomogel k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora na tem področju.

| 1.4 | EESO pozdravlja široko posvetovanje pred pripravo obravnavane uredbe in odobrava napovedano letno predstavitev poročila o rezultatih skupnega podjetja. V nasprotju s tem pa obžaluje, da delovanje in rezultati nekdanjih evropskih tehnoloških platform niso bili natančno ocenjeni. |
| --- | --- |

1.4

EESO pozdravlja široko posvetovanje pred pripravo obravnavane uredbe in odobrava napovedano letno predstavitev poročila o rezultatih skupnega podjetja. V nasprotju s tem pa obžaluje, da delovanje in rezultati nekdanjih evropskih tehnoloških platform niso bili natančno ocenjeni.

| 1.5 | Odbor meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in precejšnjega prispevka sredstev Skupnosti bolje opredeliti uporabo in dodeljevanje končnih izdelkov raziskav, predvsem v zvezi z intelektualno lastnino in vprašanjem patentov. |
| --- | --- |

1.5

Odbor meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in precejšnjega prispevka sredstev Skupnosti bolje opredeliti uporabo in dodeljevanje končnih izdelkov raziskav, predvsem v zvezi z intelektualno lastnino in vprašanjem patentov.

| 1.6 | EESO meni, da bi bilo treba razmisliti o mehanizmih, ki bi spodbudili donos evropskih naložb. Zaželeno bi bilo tudi zagotoviti, da se dobički, ki nastanejo na podlagi raziskav, namenijo naložbam na območju Skupnosti. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da bi bilo treba razmisliti o mehanizmih, ki bi spodbudili donos evropskih naložb. Zaželeno bi bilo tudi zagotoviti, da se dobički, ki nastanejo na podlagi raziskav, namenijo naložbam na območju Skupnosti.

2.   Uvod

| 2.1 | Cilj predloga obravnavane uredbe je oblikovati prva javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in razvoja. Predlog opredeljuje eno od prvih dveh skupnih tehnoloških pobud, ki se nanaša na inovativna zdravila (1). |
| --- | --- |

2.1

Cilj predloga obravnavane uredbe je oblikovati prva javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in razvoja. Predlog opredeljuje eno od prvih dveh skupnih tehnoloških pobud, ki se nanaša na inovativna zdravila (1).

| 2.2 | Namen skupnih tehnoloških pobud je v celoti ali delno omogočiti industriji, raziskovalnim organom, državam članicam in Komisiji združiti sredstva, namenjena usmerjenim raziskovalnim programom. |
| --- | --- |

2.2

Namen skupnih tehnoloških pobud je v celoti ali delno omogočiti industriji, raziskovalnim organom, državam članicam in Komisiji združiti sredstva, namenjena usmerjenim raziskovalnim programom.

| 2.3 | Medtem ko se javna finančna sredstva običajno dodeljujejo po posameznih projektih, so skupne tehnološke pobude namenjene obsežnim raziskovalnim programom s skupnimi strateškimi raziskovalnimi cilji. Ta nov pristop bi moral po pričakovanjih ustvariti kritično maso za evropske raziskave in inovacije, okrepiti znanstveno skupnost na ključnih strateških področjih in uskladiti financiranje projektov, da bi lahko rezultate raziskav hitreje uporabili v praksi. Skupne tehnološke pobude so namenjene za področja, na katerih sedanji instrumenti niso niti dovolj obsežni niti dovolj hitri za ohranjanje Evrope na čelu svetovne konkurence. Gre za področja, na katerih ima lahko nacionalno, evropsko in zasebno financiranje precejšnjo dodano vrednost, predvsem s spodbujanjem večjega zasebnega vlaganja v raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

2.3

Medtem ko se javna finančna sredstva običajno dodeljujejo po posameznih projektih, so skupne tehnološke pobude namenjene obsežnim raziskovalnim programom s skupnimi strateškimi raziskovalnimi cilji. Ta nov pristop bi moral po pričakovanjih ustvariti kritično maso za evropske raziskave in inovacije, okrepiti znanstveno skupnost na ključnih strateških področjih in uskladiti financiranje projektov, da bi lahko rezultate raziskav hitreje uporabili v praksi. Skupne tehnološke pobude so namenjene za področja, na katerih sedanji instrumenti niso niti dovolj obsežni niti dovolj hitri za ohranjanje Evrope na čelu svetovne konkurence. Gre za področja, na katerih ima lahko nacionalno, evropsko in zasebno financiranje precejšnjo dodano vrednost, predvsem s spodbujanjem večjega zasebnega vlaganja v raziskave in razvoj.

| 2.4 | Cilj skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila je podpirati razvoj novih znanj, novih instrumentov in novih metod, ki omogočajo hitrejšo oskrbo z učinkovitejšimi in zanesljivejšimi zdravili. |
| --- | --- |

2.4

Cilj skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila je podpirati razvoj novih znanj, novih instrumentov in novih metod, ki omogočajo hitrejšo oskrbo z učinkovitejšimi in zanesljivejšimi zdravili.

| 2.5 | Z inovativnim načinom financiranja bi morala skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila prispevati k okrepitvi prenosa znanja med univerzami in podjetji ter spodbujati sodelovanje MSP v evropskih raziskavah. |
| --- | --- |

2.5

Z inovativnim načinom financiranja bi morala skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila prispevati k okrepitvi prenosa znanja med univerzami in podjetji ter spodbujati sodelovanje MSP v evropskih raziskavah.

3.   Ozadje

| 3.1 | V zadnjih 10 do 15 letih so farmacevtske raziskave v Evropi postopoma potonile v ozadje. V ZDA so se naložbe v razvoj in raziskovanje od leta 1990 do 2005 pomnožile s faktorjem 4,6, v Evropi pa je bil ta faktor le 2,8. Podjetja vedno bolj selijo svoje najbolj napredne raziskovalne enote v države zunaj Evropske unije, predvsem v ZDA, zadnje čase pa tudi v Azijo. |
| --- | --- |

3.1

V zadnjih 10 do 15 letih so farmacevtske raziskave v Evropi postopoma potonile v ozadje. V ZDA so se naložbe v razvoj in raziskovanje od leta 1990 do 2005 pomnožile s faktorjem 4,6, v Evropi pa je bil ta faktor le 2,8. Podjetja vedno bolj selijo svoje najbolj napredne raziskovalne enote v države zunaj Evropske unije, predvsem v ZDA, zadnje čase pa tudi v Azijo.

| 3.1.1 | Ta situacija lahko zelo slabo vpliva na evropsko konkurenčnost, saj so inovacije in najnovejše tehnologije eden od ključnih elementov dolgoročne gospodarske rasti. To je eden od glavnih razlogov za pobudo o oblikovanju skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila. |
| --- | --- |

3.1.1

Ta situacija lahko zelo slabo vpliva na evropsko konkurenčnost, saj so inovacije in najnovejše tehnologije eden od ključnih elementov dolgoročne gospodarske rasti. To je eden od glavnih razlogov za pobudo o oblikovanju skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila.

| 3.2 | Medtem ko vlade oblikujejo dejavnosti na nacionalni ravni, ima industrija svetovno vizijo. Velike države, kot so ZDA in Kitajska, imajo enotno strategijo naložb, ki omogoča podjetjem boljše načrtovanje in privabljanje virov. V Evropi nacionalne uprave ne usklajujejo naložb v raziskave in razvoj, zato morajo farmacevtska podjetja porabiti sredstva za prilagajanje svojih dejavnosti lokalnim razmeram. |
| --- | --- |

3.2

Medtem ko vlade oblikujejo dejavnosti na nacionalni ravni, ima industrija svetovno vizijo. Velike države, kot so ZDA in Kitajska, imajo enotno strategijo naložb, ki omogoča podjetjem boljše načrtovanje in privabljanje virov. V Evropi nacionalne uprave ne usklajujejo naložb v raziskave in razvoj, zato morajo farmacevtska podjetja porabiti sredstva za prilagajanje svojih dejavnosti lokalnim razmeram.

| 3.3 | Z zakonodajnim ukrepom na ravni Skupnosti lahko oblikujemo usmerjen in usklajen program za raziskave in razvoj, ki bi lahko uporabil vse vire naložb v raziskave in razvoj (javne in zasebne) na evropski ravni in tako ustvaril ugodnejše okolje za Evropsko unijo. To je cilj obravnavane uredbe. |
| --- | --- |

3.3

Z zakonodajnim ukrepom na ravni Skupnosti lahko oblikujemo usmerjen in usklajen program za raziskave in razvoj, ki bi lahko uporabil vse vire naložb v raziskave in razvoj (javne in zasebne) na evropski ravni in tako ustvaril ugodnejše okolje za Evropsko unijo. To je cilj obravnavane uredbe.

4.   Predlog Komisije

| 4.1 | Predlog uredbe o ustanovitvi skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila [COM(2007) 241] je nastal na podlagi določb 7. okvirnega programa, sprejetega z odločbo št. 1982/2006/ES. Odločba predvideva prispevek Skupnosti za oblikovanje dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev na evropski ravni na področju raziskav. |
| --- | --- |

4.1

Predlog uredbe o ustanovitvi skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila [COM(2007) 241] je nastal na podlagi določb 7. okvirnega programa, sprejetega z odločbo št. 1982/2006/ES. Odločba predvideva prispevek Skupnosti za oblikovanje dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev na evropski ravni na področju raziskav.

| 4.2 | Ta partnerstva se izvajajo v obliki skupnih tehnoloških pobud in izhajajo iz dejavnosti nekdanjih evropskih tehnoloških platform. |
| --- | --- |

4.2

Ta partnerstva se izvajajo v obliki skupnih tehnoloških pobud in izhajajo iz dejavnosti nekdanjih evropskih tehnoloških platform.

| 4.3 | Svet je v odločbi št. 971/2006/ES o posebnem programu Sodelovanje poudaril potrebo po vzpostavitvi javno-zasebnih partnerstev in opredelil šest področij, na katerih bi oblikovanje skupnih tehnoloških pobud lahko spodbudilo evropske raziskave. Ta področja so:






  — | vodik in gorivne celice, |
| --- | --- | --- |

4.3

Svet je v odločbi št. 971/2006/ES o posebnem programu Sodelovanje poudaril potrebo po vzpostavitvi javno-zasebnih partnerstev in opredelil šest področij, na katerih bi oblikovanje skupnih tehnoloških pobud lahko spodbudilo evropske raziskave. Ta področja so:

—

vodik in gorivne celice,

| — | aeronavtika in zračni promet (2), |
| --- | --- |

—

aeronavtika in zračni promet (2),

| — | inovativna zdravila, |
| --- | --- |

—

inovativna zdravila,

| — | vgrajeni računalniški sistemi (3), |
| --- | --- |

—

vgrajeni računalniški sistemi (3),

| — | nanoelektronika (4), |
| --- | --- |

—

nanoelektronika (4),

| — | GMES (global monitoring for environment and security, globalno nadzorovanje okolja in varnosti). |
| --- | --- |

—

GMES (global monitoring for environment and security, globalno nadzorovanje okolja in varnosti).

| 4.4 | V okviru te splošne strategije uredba v obravnavanem predlogu COM(2007) 241 predvideva izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila z ustanovitvijo skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila. |
| --- | --- |

4.4

V okviru te splošne strategije uredba v obravnavanem predlogu COM(2007) 241 predvideva izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila z ustanovitvijo skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila.

| 4.5 | V skladu s cilji Komisije bi ustanovitev skupnega podjetja za inovativna zdravila morala spodbujati sodelovanje akterjev, ki danes ne morejo izvajati kompleksnih in dragih raziskovalnih programov (univerze, mala in srednje velika podjetja, klinični centri, javne oblasti itd.). |
| --- | --- |

4.5

V skladu s cilji Komisije bi ustanovitev skupnega podjetja za inovativna zdravila morala spodbujati sodelovanje akterjev, ki danes ne morejo izvajati kompleksnih in dragih raziskovalnih programov (univerze, mala in srednje velika podjetja, klinični centri, javne oblasti itd.).

| 4.6 | Skupno podjetje za inovativna zdravila bo ustanovljeno v obliki skupnega podjetja. Ustanovni član bo Evropska skupnost, ki jo zastopata Komisija in Evropska zveza združenj farmacevtske industrije (European Federation of Pharmaceutical Industries, EFPIA). Delovalo bo kot organ Skupnosti na podlagi uredbe Sveta v skladu s členom 171 Pogodbe. Podjetju se bodo lahko pridružile države članice in države, ki sodelujejo v sedmem okvirnem programu, in vsaka pravna oseba, dejavna na področju raziskav in razvoja, pod pogojem, da prispeva finančna sredstva. |
| --- | --- |

4.6

Skupno podjetje za inovativna zdravila bo ustanovljeno v obliki skupnega podjetja. Ustanovni član bo Evropska skupnost, ki jo zastopata Komisija in Evropska zveza združenj farmacevtske industrije (European Federation of Pharmaceutical Industries, EFPIA). Delovalo bo kot organ Skupnosti na podlagi uredbe Sveta v skladu s členom 171 Pogodbe. Podjetju se bodo lahko pridružile države članice in države, ki sodelujejo v sedmem okvirnem programu, in vsaka pravna oseba, dejavna na področju raziskav in razvoja, pod pogojem, da prispeva finančna sredstva.

| 4.7 | Proračun programa bo znašal 2 milijardi EUR za obdobje sedmih let in bo enakomerno razdeljen med Komisijo (sredstva sedmega okvirnega programa v skladu z določbami člena 54 Uredbe Sveta št. 1605/2002) in podjetji, ki so polnopravni člani Zveze EFPIA in ki bodo zagotavljala predvsem osebje, opremo, potrošne dobrine itd. |
| --- | --- |

4.7

Proračun programa bo znašal 2 milijardi EUR za obdobje sedmih let in bo enakomerno razdeljen med Komisijo (sredstva sedmega okvirnega programa v skladu z določbami člena 54 Uredbe Sveta št. 1605/2002) in podjetji, ki so polnopravni člani Zveze EFPIA in ki bodo zagotavljala predvsem osebje, opremo, potrošne dobrine itd.

| 4.8 | Skupno podjetje za inovativna zdravila bo podpiralo raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah in državah, pridruženih k sedmemu okvirnemu programu. Prispevek Skupnosti v višini milijarde EUR bo namenjen izključno malim in srednje velikim podjetjem ter univerzam za raziskave, ki se lahko uporabljajo na farmacevtskem področju. Velika podjetja, ki bodo sodelovala v programu, bodo prispevala enak delež sredstev s kritjem svojega dela raziskav ter z vključitvijo MSP in univerz v te raziskave. |
| --- | --- |

4.8

Skupno podjetje za inovativna zdravila bo podpiralo raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah in državah, pridruženih k sedmemu okvirnemu programu. Prispevek Skupnosti v višini milijarde EUR bo namenjen izključno malim in srednje velikim podjetjem ter univerzam za raziskave, ki se lahko uporabljajo na farmacevtskem področju. Velika podjetja, ki bodo sodelovala v programu, bodo prispevala enak delež sredstev s kritjem svojega dela raziskav ter z vključitvijo MSP in univerz v te raziskave.

| 4.9 | Skupno podjetje bo mednarodna organizacija s pravno osebo v smislu člena 2 Direktive 2004/17/ES in člena 15 Direktive 2004/18/ES; sedež bo imelo v Bruslju, delovalo pa bo do decembra 2017, razen če bo Svet podaljšal obdobje njegovega delovanja. |
| --- | --- |

4.9

Skupno podjetje bo mednarodna organizacija s pravno osebo v smislu člena 2 Direktive 2004/17/ES in člena 15 Direktive 2004/18/ES; sedež bo imelo v Bruslju, delovalo pa bo do decembra 2017, razen če bo Svet podaljšal obdobje njegovega delovanja.

5.   Splošne ugotovitve

| 5.1 | Kot navaja poročilo Ustvarjanje inovativne Evrope, farmacevtska industrija upravičeno velja za ključni strateški sektor, njeni izdelki pa so bistvenega pomena za zdravje in dobro počutje evropskih državljanov. Racionalna in pravilna uporaba farmacevtskih izdelkov na splošno prispeva k izboljšanju kakovosti življenja. |
| --- | --- |

5.1

Kot navaja poročilo Ustvarjanje inovativne Evrope, farmacevtska industrija upravičeno velja za ključni strateški sektor, njeni izdelki pa so bistvenega pomena za zdravje in dobro počutje evropskih državljanov. Racionalna in pravilna uporaba farmacevtskih izdelkov na splošno prispeva k izboljšanju kakovosti življenja.

| 5.2 | Farmacevtska industrija poleg tega v Evropi prispeva precejšen delež delovnih mest. Leta 2004 je bilo v tem sektorju zaposlenih 612 000 oseb, od tega 103 000 visoko usposobljenih v sektorju znanstvenih raziskav. |
| --- | --- |

5.2

Farmacevtska industrija poleg tega v Evropi prispeva precejšen delež delovnih mest. Leta 2004 je bilo v tem sektorju zaposlenih 612 000 oseb, od tega 103 000 visoko usposobljenih v sektorju znanstvenih raziskav.

Vloga skupnega podjetja za inovativna zdravila

| 5.3 | Ustanovitev skupnega podjetja za inovativna zdravila upravičuje zlasti jasna potreba, da se je treba soočiti z upadanjem farmacevtskih raziskav v Evropi in ta trend obrniti v nasprotno smer. Na to je Komisija opozorila že v sporočilu z dne 1. julija 2003 z naslovom Močnejša farmacevtska industrija s sedežem v Evropi v korist bolnika – poziv k ukrepanju. |
| --- | --- |

5.3

Ustanovitev skupnega podjetja za inovativna zdravila upravičuje zlasti jasna potreba, da se je treba soočiti z upadanjem farmacevtskih raziskav v Evropi in ta trend obrniti v nasprotno smer. Na to je Komisija opozorila že v sporočilu z dne 1. julija 2003 z naslovom Močnejša farmacevtska industrija s sedežem v Evropi v korist bolnika – poziv k ukrepanju.

| 5.4 | Za uresničenje tega je nujno spremeniti običajne oblike dvostranskega sodelovanja. Danes je potreben nov pristop na evropski ravni, ki bo omogočal sodelovanje univerz, sodelujočih MSP in javnih organizacij s farmacevtskim sektorjem v povezavi s finančnimi določbami sedmega okvirnega programa. |
| --- | --- |

5.4

Za uresničenje tega je nujno spremeniti običajne oblike dvostranskega sodelovanja. Danes je potreben nov pristop na evropski ravni, ki bo omogočal sodelovanje univerz, sodelujočih MSP in javnih organizacij s farmacevtskim sektorjem v povezavi s finančnimi določbami sedmega okvirnega programa.

| 5.5 | Ključni vidiki, na katere bi se morale osredotočiti naloge skupnega podjetja, so naslednji:






  — | izboljšati ocene glede varnosti in učinkovitosti novih zdravil, zlasti v predklinični fazi; |
| --- | --- | --- |

5.5

Ključni vidiki, na katere bi se morale osredotočiti naloge skupnega podjetja, so naslednji:

—

izboljšati ocene glede varnosti in učinkovitosti novih zdravil, zlasti v predklinični fazi;

| — | odpraviti izgube sredstev zaradi podvajanja raziskav tako v zasebnem kot v javnem sektorju sistemov za upravljanje in poznavanje različnih faz raziskav; |
| --- | --- |

—

odpraviti izgube sredstev zaradi podvajanja raziskav tako v zasebnem kot v javnem sektorju sistemov za upravljanje in poznavanje različnih faz raziskav;

| — | zapolniti vrzeli v kvalifikacijah z uvedbo usposabljanj, da bo izobrazba zaposlenih ustrezala zahtevanim kvalifikacijam v sektorju farmacevtskih raziskav; |
| --- | --- |

—

zapolniti vrzeli v kvalifikacijah z uvedbo usposabljanj, da bo izobrazba zaposlenih ustrezala zahtevanim kvalifikacijam v sektorju farmacevtskih raziskav;

| — | oblikovati instrument, ki bo zagotavljal potrebne sinergije za sodelovanje med raziskavami skupnega podjetja ter nacionalnimi in evropskimi dejavnostmi in s tem pripomogel k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora na tem področju. |
| --- | --- |

—

oblikovati instrument, ki bo zagotavljal potrebne sinergije za sodelovanje med raziskavami skupnega podjetja ter nacionalnimi in evropskimi dejavnostmi in s tem pripomogel k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora na tem področju.

6.   Posebne ugotovitve

| 6.1 | EESO pozdravlja široko posvetovanje pred pripravo obravnavane uredbe in podpira uvedbo programov usposabljanj, da se v sektorju, ki je ključen za evropsko gospodarstvo in kakovost življenja državljanov, zagotovi potrebna raven usposobljenosti. |
| --- | --- |

6.1

EESO pozdravlja široko posvetovanje pred pripravo obravnavane uredbe in podpira uvedbo programov usposabljanj, da se v sektorju, ki je ključen za evropsko gospodarstvo in kakovost življenja državljanov, zagotovi potrebna raven usposobljenosti.

| 6.2 | Skupne tehnološke pobude izhajajo, kot navedeno v točki 4.2, iz dejavnosti nekdanjih evropskih tehnoloških platform, ki pa so redko izpolnile svoj cilj, tj. doseči strateški vzpon raziskav v Evropi. Oblikovanje skupnih tehnoloških pobud temelji na tem priznanju delnega neuspeha vloge evropskih tehnoloških platform, ki je bila predvsem podati ključen prispevek k industriji na področju konkurenčnosti. |
| --- | --- |

6.2

Skupne tehnološke pobude izhajajo, kot navedeno v točki 4.2, iz dejavnosti nekdanjih evropskih tehnoloških platform, ki pa so redko izpolnile svoj cilj, tj. doseči strateški vzpon raziskav v Evropi. Oblikovanje skupnih tehnoloških pobud temelji na tem priznanju delnega neuspeha vloge evropskih tehnoloških platform, ki je bila predvsem podati ključen prispevek k industriji na področju konkurenčnosti.

| 6.2.1 | EESO pri tem v sporočilu Komisije pogreša bolj podroben opis že opravljenega dela evropskih tehnoloških platform; sporočilo ne navaja nobene ocene, pridobljenih rezultatov ali bibliografske reference. |
| --- | --- |

6.2.1

EESO pri tem v sporočilu Komisije pogreša bolj podroben opis že opravljenega dela evropskih tehnoloških platform; sporočilo ne navaja nobene ocene, pridobljenih rezultatov ali bibliografske reference.

| 6.2.2 | Odbor zaradi tega v zvezi s skupnimi tehnološkimi pobudami odobrava napoved za letno predstavitev poročila o rezultatih in doseženem napredku. |
| --- | --- |

6.2.2

Odbor zaradi tega v zvezi s skupnimi tehnološkimi pobudami odobrava napoved za letno predstavitev poročila o rezultatih in doseženem napredku.

| 6.3 | EESO kljub temu pozitivno ocenjuje ustanovitev skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila. Splošno gledano vsebuje ustanovitev podjetja ključne elemente, potrebne za oživitev farmacevtskih raziskav v Evropi, saj vključuje resnično partnerstvo javnega in zasebnega sektorja. Pobuda je v skladu s cilji lizbonske strategije, ki določajo naložbe v raziskave in razvoj v višini 3 % BDP, od česar mora dve tretjini sredstev zagotoviti zasebni sektor. |
| --- | --- |

6.3

EESO kljub temu pozitivno ocenjuje ustanovitev skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila. Splošno gledano vsebuje ustanovitev podjetja ključne elemente, potrebne za oživitev farmacevtskih raziskav v Evropi, saj vključuje resnično partnerstvo javnega in zasebnega sektorja. Pobuda je v skladu s cilji lizbonske strategije, ki določajo naložbe v raziskave in razvoj v višini 3 % BDP, od česar mora dve tretjini sredstev zagotoviti zasebni sektor.

| 6.3.1 | Odbor kljub temu meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in precejšnjega prispevka sredstev Skupnosti bolje definirati uporabo in dodeljevanje končnih izdelkov raziskav. Vprašanje patentov in intelektualne lastnine, kot je definirana v uredbi in njeni prilogi, ki navaja le načela, bi zato moralo biti bolj natančno in izrecno izraženo, saj se lahko izkaže za eno od kočljivih ovir pri uspešnem izvajanju skupne pobude za inovativna zdravila. |
| --- | --- |

6.3.1

Odbor kljub temu meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in precejšnjega prispevka sredstev Skupnosti bolje definirati uporabo in dodeljevanje končnih izdelkov raziskav. Vprašanje patentov in intelektualne lastnine, kot je definirana v uredbi in njeni prilogi, ki navaja le načela, bi zato moralo biti bolj natančno in izrecno izraženo, saj se lahko izkaže za eno od kočljivih ovir pri uspešnem izvajanju skupne pobude za inovativna zdravila.

| 6.3.2 | Večina velikih industrijskih farmacevtskih družb, dejavnih v Evropi, ima svetovno razsežnost. Tudi tukaj bi bilo zaradi močnega financiranja Skupnosti treba razmisliti o mehanizmih, ki bi spodbudili donos evropskih naložb. S tega vidika bi lahko uredba določala, da morajo vse faze raziskav in proizvodnja molekul, ki izhajajo iz teh raziskav, potekati na območju Evropske unije. Pri tem je treba paziti, da to ne bo ovira za uporabo inovativnih zdravil v državah zunaj EU. S temi določbami bi bilo zaželeno zagotoviti tudi, da se dobički, ki nastanejo na podlagi raziskav, namenijo naložbam na območju Skupnosti. |
| --- | --- |

6.3.2

Večina velikih industrijskih farmacevtskih družb, dejavnih v Evropi, ima svetovno razsežnost. Tudi tukaj bi bilo zaradi močnega financiranja Skupnosti treba razmisliti o mehanizmih, ki bi spodbudili donos evropskih naložb. S tega vidika bi lahko uredba določala, da morajo vse faze raziskav in proizvodnja molekul, ki izhajajo iz teh raziskav, potekati na območju Evropske unije. Pri tem je treba paziti, da to ne bo ovira za uporabo inovativnih zdravil v državah zunaj EU. S temi določbami bi bilo zaželeno zagotoviti tudi, da se dobički, ki nastanejo na podlagi raziskav, namenijo naložbam na območju Skupnosti.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Druga skupna tehnološka pobuda se nanaša na vgrajene računalniške sisteme. To temo obravnava mnenje INT/364.

1

(2)  INT/369.

2

(3)  INT/364.

3

(4)  INT/370.

4

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/15

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi „skupnega podjetja ARTEMIS“ za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih

COM(2007) 243 konč. – 2007/0088 (CNS)

(2008/C 44/03)

Svet je 11. junija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. DANTIN.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 127 glasovi za, 2 glasovoma proti in 3 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO na splošno odobrava strategijo Komisije. Po njegovem mnenju je spodbuditev naložb v raziskave in razvoj ustrezno sredstvo, da se evropskim podjetjem ponudi zanesljiv referenčni okvir, in sicer z novim instrumentom, ki bi omogočil odpravo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in preprečil neenakomerno porazdelitev programov, ki skoraj onemogočata oceno doseženih rezultatov. |
| --- | --- |

1.1

EESO na splošno odobrava strategijo Komisije. Po njegovem mnenju je spodbuditev naložb v raziskave in razvoj ustrezno sredstvo, da se evropskim podjetjem ponudi zanesljiv referenčni okvir, in sicer z novim instrumentom, ki bi omogočil odpravo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in preprečil neenakomerno porazdelitev programov, ki skoraj onemogočata oceno doseženih rezultatov.

| 1.2 | Odbor se strinja z napovedanim načrtom, da se letno predstavijo rezultati podjetja ARTEMIS. Vendar pa Odbor obžaluje, da ni podrobne ocene delovanja in doseženih rezultatov nekdanjih evropskih tehnoloških platform. |
| --- | --- |

1.2

Odbor se strinja z napovedanim načrtom, da se letno predstavijo rezultati podjetja ARTEMIS. Vendar pa Odbor obžaluje, da ni podrobne ocene delovanja in doseženih rezultatov nekdanjih evropskih tehnoloških platform.

| 1.3 | Po mnenju Odbora je skupno podjetje ARTEMIS, ki temelji na javno-zasebnem partnerstvu, podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in pomemben prispevek h konkurenčnosti evropskih podjetij. |
| --- | --- |

1.3

Po mnenju Odbora je skupno podjetje ARTEMIS, ki temelji na javno-zasebnem partnerstvu, podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in pomemben prispevek h konkurenčnosti evropskih podjetij.

| 1.4 | EESO podpira obravnavani predlog in poudarja pomen inovativne strategije, predlagane na področju naložb, ki omogoča združitev sredstev Skupnosti, podjetij, različnih držav članic in struktur na področju raziskav in razvoja, ki pri tem sodelujejo. |
| --- | --- |

1.4

EESO podpira obravnavani predlog in poudarja pomen inovativne strategije, predlagane na področju naložb, ki omogoča združitev sredstev Skupnosti, podjetij, različnih držav članic in struktur na področju raziskav in razvoja, ki pri tem sodelujejo.

| 1.5 | V zvezi s tem inovativnim mehanizmom sodelovanja, ki se lahko pri uporabi nastalih proizvodov raziskav izkaže za zapletenega, EESO pozdravlja pomen in podrobno opredelitev intelektualne lastnine v členu 24 uredbe o skupnem podjetju. |
| --- | --- |

1.5

V zvezi s tem inovativnim mehanizmom sodelovanja, ki se lahko pri uporabi nastalih proizvodov raziskav izkaže za zapletenega, EESO pozdravlja pomen in podrobno opredelitev intelektualne lastnine v členu 24 uredbe o skupnem podjetju.

| 1.6 | Odbor meni, da je nujno naslednje:






  — | dejanska poenostavitev postopkov, predvsem zaradi negativnega vpliva birokracije na prejšnje programe za raziskave in razvoj; |
| --- | --- | --- |

1.6

Odbor meni, da je nujno naslednje:

—

dejanska poenostavitev postopkov, predvsem zaradi negativnega vpliva birokracije na prejšnje programe za raziskave in razvoj;

| — | informativni program, ki bi lahko prispeval k aktiviranju potrebnih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

informativni program, ki bi lahko prispeval k aktiviranju potrebnih finančnih sredstev;

| — | uvedba programov poklicnega usposabljanja, da bo strokovna usposobljenost delavcev ustrezala delovnim mestom, ki bodo nastala z ustanovitvijo podjetja ARTEMIS. To bo ustvarilo pogoje, ki so potrebni za zagotovitev vodilne vloge EU v tem strateškem industrijskem sektorju. |
| --- | --- |

—

uvedba programov poklicnega usposabljanja, da bo strokovna usposobljenost delavcev ustrezala delovnim mestom, ki bodo nastala z ustanovitvijo podjetja ARTEMIS. To bo ustvarilo pogoje, ki so potrebni za zagotovitev vodilne vloge EU v tem strateškem industrijskem sektorju.

2.   Uvod

| 2.1 | Namen obravnavanega predloga uredbe Sveta je vzpostaviti prva evropska javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in razvoja. V predlogu je opredeljena ena od prvih dveh skupnih tehnoloških pobud (JTI), ki obravnava vgrajene računalniške sisteme (1). |
| --- | --- |

2.1

Namen obravnavanega predloga uredbe Sveta je vzpostaviti prva evropska javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in razvoja. V predlogu je opredeljena ena od prvih dveh skupnih tehnoloških pobud (JTI), ki obravnava vgrajene računalniške sisteme (1).

| 2.2 | Splošni namen skupnih tehnoloških pobud je omogočiti industriji, raziskovalnim ustanovam, državam članicam in Komisiji, da v celoti ali deloma združijo svoja sredstva za ciljno usmerjene raziskovalne programe. |
| --- | --- |

2.2

Splošni namen skupnih tehnoloških pobud je omogočiti industriji, raziskovalnim ustanovam, državam članicam in Komisiji, da v celoti ali deloma združijo svoja sredstva za ciljno usmerjene raziskovalne programe.

| 2.3 | V nasprotju s tradicionalno strategijo, v skladu s katero se javno financirajo posamezni projekti, so skupne tehnološke pobude namenjene obširnim raziskovalnim programom, ki imajo skupne strateške raziskovalne cilje. Ta nov pristop bi moral ustvariti kritično maso za evropske raziskave in inovacije, utrditi znanstveno skupnost na glavnih strateških področjih in uskladiti financiranje projektov, da se bodo lahko rezultati raziskav hitreje izkoristili. |
| --- | --- |

2.3

V nasprotju s tradicionalno strategijo, v skladu s katero se javno financirajo posamezni projekti, so skupne tehnološke pobude namenjene obširnim raziskovalnim programom, ki imajo skupne strateške raziskovalne cilje. Ta nov pristop bi moral ustvariti kritično maso za evropske raziskave in inovacije, utrditi znanstveno skupnost na glavnih strateških področjih in uskladiti financiranje projektov, da se bodo lahko rezultati raziskav hitreje izkoristili.

| 2.4 | Predlog določa pravni okvir za ustanovitev podjetja ARTEMIS, skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih. |
| --- | --- |

2.4

Predlog določa pravni okvir za ustanovitev podjetja ARTEMIS, skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih.

| 2.5 | Skupna tehnološka pobuda ARTEMIS vključuje nevidne računalnike (vgrajene sisteme), ki omogočajo delovanje številnih naprav, avtomobilov, letal, telefonov, energetskih omrežij in številnih gospodinjskih aparatov, kot so pralni stroji, televizorji. |
| --- | --- |

2.5

Skupna tehnološka pobuda ARTEMIS vključuje nevidne računalnike (vgrajene sisteme), ki omogočajo delovanje številnih naprav, avtomobilov, letal, telefonov, energetskih omrežij in številnih gospodinjskih aparatov, kot so pralni stroji, televizorji.

| 2.6 | Po napovedih bo do leta 2010 na svetu več kot 16 milijard vgrajenih procesorjev in do leta 2020 več kot 40 milijard. Leta 2010 bodo ta oprema in nevidna programska orodja predstavljali 30 do 40 % vrednosti novih proizvodov: v sektorju potrošniške elektronike 41 %, v telekomunikacijskem sektorju 37 %, v avtomobilskem sektorju 36 % in v sektorju zdravstvene opreme 33 %. |
| --- | --- |

2.6

Po napovedih bo do leta 2010 na svetu več kot 16 milijard vgrajenih procesorjev in do leta 2020 več kot 40 milijard. Leta 2010 bodo ta oprema in nevidna programska orodja predstavljali 30 do 40 % vrednosti novih proizvodov: v sektorju potrošniške elektronike 41 %, v telekomunikacijskem sektorju 37 %, v avtomobilskem sektorju 36 % in v sektorju zdravstvene opreme 33 %.

| 2.7 | Proračunska sredstva podjetja ARTEMIS, namenjena raziskavam, bodo v sedmih letih dosegla skupno 2,7 milijard EUR. 60 % sredstev naj bi zagotovila industrija, 410 milijonov EUR Komisija in 800 milijonov EUR programi držav članic. |
| --- | --- |

2.7

Proračunska sredstva podjetja ARTEMIS, namenjena raziskavam, bodo v sedmih letih dosegla skupno 2,7 milijard EUR. 60 % sredstev naj bi zagotovila industrija, 410 milijonov EUR Komisija in 800 milijonov EUR programi držav članic.

3.   Ozadje

| 3.1 | Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so temeljnega gospodarskega in družbenega pomena ter imajo ključno vlogo pri izvajanju prenovljene lizbonske strategije, ki poudarja, da znanje in inovacije v Skupnosti spodbujajo rast in zaposlovanje. |
| --- | --- |

3.1

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so temeljnega gospodarskega in družbenega pomena ter imajo ključno vlogo pri izvajanju prenovljene lizbonske strategije, ki poudarja, da znanje in inovacije v Skupnosti spodbujajo rast in zaposlovanje.

| 3.2 | Medtem ko naj bi se na svetovni ravni celotni izdatki za raziskave in razvoj v naslednjih desetih letih povečali za približno 170 %, je predvideno, da se bodo izdatki za vgrajene sisteme povečali za 225 %, kar pomeni z 58 milijard EUR v letu 2002 na 132 milijard EUR v letu 2015 (2). |
| --- | --- |

3.2

Medtem ko naj bi se na svetovni ravni celotni izdatki za raziskave in razvoj v naslednjih desetih letih povečali za približno 170 %, je predvideno, da se bodo izdatki za vgrajene sisteme povečali za 225 %, kar pomeni z 58 milijard EUR v letu 2002 na 132 milijard EUR v letu 2015 (2).

| 3.3 | V EU raziskave in razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) predstavljajo približno 18 % celotnih izdatkov za raziskav in razvoj, medtem ko v Združenih državah Amerike 34 %, na Japonskem pa 35 % (3). Glede na število prebivalcev so izdatki v EU približno 80 EUR, v Združenih državah Amerike 350 EUR, na Japonskem pa 400 EUR na osebo. Raziskave o vgrajenih sistemih so glavni sestavni del raziskav na področju IKT; v Evropi obsegajo 380 milijonov EUR javnih sredstev in več kot 50 % proračunskih sredstev, ki jih podjetja namenjajo raziskavam na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij. |
| --- | --- |

3.3

V EU raziskave in razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) predstavljajo približno 18 % celotnih izdatkov za raziskav in razvoj, medtem ko v Združenih državah Amerike 34 %, na Japonskem pa 35 % (3). Glede na število prebivalcev so izdatki v EU približno 80 EUR, v Združenih državah Amerike 350 EUR, na Japonskem pa 400 EUR na osebo. Raziskave o vgrajenih sistemih so glavni sestavni del raziskav na področju IKT; v Evropi obsegajo 380 milijonov EUR javnih sredstev in več kot 50 % proračunskih sredstev, ki jih podjetja namenjajo raziskavam na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij.

| 3.4 | Da bi bila EU v prihodnosti prisotna v tem sektorju z velikim razvojnim potencialom, mora povečati naložbe v to strateško področje in jih bolje izkoristiti, ne pa se opirati na raziskovalno strukturo, ki povzroča razdrobljenost prizadevanj in podvajanje dela. Podjetja v EU trenutno nimajo okvira, ki bi jim omogočal razvoj potrebnih tehnologij in standardov. |
| --- | --- |

3.4

Da bi bila EU v prihodnosti prisotna v tem sektorju z velikim razvojnim potencialom, mora povečati naložbe v to strateško področje in jih bolje izkoristiti, ne pa se opirati na raziskovalno strukturo, ki povzroča razdrobljenost prizadevanj in podvajanje dela. Podjetja v EU trenutno nimajo okvira, ki bi jim omogočal razvoj potrebnih tehnologij in standardov.

| 3.4.1 | Na splošno razvoj zavira pomanjkanje usklajenosti ciljev podjetij na področju raziskav in razvoja, podvajanje dela in neoptimalna uporaba omejenih sredstev za raziskave. |
| --- | --- |

3.4.1

Na splošno razvoj zavira pomanjkanje usklajenosti ciljev podjetij na področju raziskav in razvoja, podvajanje dela in neoptimalna uporaba omejenih sredstev za raziskave.

| 3.4.2 | Namen predloga Komisije je spremeniti te razmere. |
| --- | --- |

3.4.2

Namen predloga Komisije je spremeniti te razmere.

4.   Predlog Komisije

| 4.1 | Odločitev o ustanovitvi skupnega podjetja ARTEMIS, ki jo obravnava dokument COM(2007) 243 konč., temelji na sklepu št. 1982/2006 ES o sedmem okvirnem programu, v katerem je na področju znanstvenih raziskav predviden prispevek Skupnosti za dolgoročno ustanavljanje javno-zasebnih partnerstev na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.1

Odločitev o ustanovitvi skupnega podjetja ARTEMIS, ki jo obravnava dokument COM(2007) 243 konč., temelji na sklepu št. 1982/2006 ES o sedmem okvirnem programu, v katerem je na področju znanstvenih raziskav predviden prispevek Skupnosti za dolgoročno ustanavljanje javno-zasebnih partnerstev na evropski ravni.

| 4.2 | Ta partnerstva imajo obliko „skupnih tehnoloških pobud“ in izhajajo iz nekdanjih evropskih tehnoloških platform. |
| --- | --- |

4.2

Ta partnerstva imajo obliko „skupnih tehnoloških pobud“ in izhajajo iz nekdanjih evropskih tehnoloških platform.

| 4.3 | V odločbi št. 971/2006/ES o posebnem programu „Sodelovanje“ (4) je Komisija poudarila potrebo po ustanavljanju javno-zasebnih partnerstev in opredelila šest področij, na katerih je oblikovanje skupnih tehnoloških pobud primerno za ponovno oživitev evropskih raziskav. Ta področja so:






  — | vodik in gorivne celice, |
| --- | --- | --- |

4.3

V odločbi št. 971/2006/ES o posebnem programu „Sodelovanje“ (4) je Komisija poudarila potrebo po ustanavljanju javno-zasebnih partnerstev in opredelila šest področij, na katerih je oblikovanje skupnih tehnoloških pobud primerno za ponovno oživitev evropskih raziskav. Ta področja so:

—

vodik in gorivne celice,

| — | aeronavtika in zračni promet (5), |
| --- | --- |

—

aeronavtika in zračni promet (5),

| — | inovativna zdravila (6), |
| --- | --- |

—

inovativna zdravila (6),

| — | vgrajeni računalniški sistemi, |
| --- | --- |

—

vgrajeni računalniški sistemi,

| — | nanoelektronika (7), |
| --- | --- |

—

nanoelektronika (7),

| — | GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti). |
| --- | --- |

—

GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti).

| 4.4 | V okviru te splošne strategije uredba, ki jo obravnava predlog Komisije COM(2007) 243, določa izvajanje uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih. |
| --- | --- |

4.4

V okviru te splošne strategije uredba, ki jo obravnava predlog Komisije COM(2007) 243, določa izvajanje uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih.

| 4.5 | Odločitev za ustanovitev podjetja, ki se ukvarja s ključno temo „vgrajevanje inteligence“, je bila sprejeta za strateško področje, ki obsega avtomobilski sektor, gospodinjske aparate, komunikacijske naprave, nadzorne sisteme in pisarniške naprave. |
| --- | --- |

4.5

Odločitev za ustanovitev podjetja, ki se ukvarja s ključno temo „vgrajevanje inteligence“, je bila sprejeta za strateško področje, ki obsega avtomobilski sektor, gospodinjske aparate, komunikacijske naprave, nadzorne sisteme in pisarniške naprave.

| 4.6 | V teh sektorjih je predvideno, da se bo že sedaj velik pomen vgrajenih sistemov za nadzor naprav v prihodnjih petih letih še povečal: delež vgrajenih sistemov v vrednosti končnih izdelkov bi moral doseči 35 do 40 % in njihovo skupno število naj bi bilo leta 2010 16 milijard, leta 2020 pa 40 milijard. |
| --- | --- |

4.6

V teh sektorjih je predvideno, da se bo že sedaj velik pomen vgrajenih sistemov za nadzor naprav v prihodnjih petih letih še povečal: delež vgrajenih sistemov v vrednosti končnih izdelkov bi moral doseči 35 do 40 % in njihovo skupno število naj bi bilo leta 2010 16 milijard, leta 2020 pa 40 milijard.

| 4.7 | Odločitev za skupno tehnološko pobudo izhaja predvsem iz želje po oblikovanju evropskega programa za raziskave in razvoj, ki naj bi evropskemu gospodarstvu pomagal doseči vodilni svetovni položaj na področju vgrajenih računalniških sistemov, ki pomenijo nepogrešljive inovacije v sektorjih, odločilnih za konkurenčnost in razvoj evropskih podjetij. |
| --- | --- |

4.7

Odločitev za skupno tehnološko pobudo izhaja predvsem iz želje po oblikovanju evropskega programa za raziskave in razvoj, ki naj bi evropskemu gospodarstvu pomagal doseči vodilni svetovni položaj na področju vgrajenih računalniških sistemov, ki pomenijo nepogrešljive inovacije v sektorjih, odločilnih za konkurenčnost in razvoj evropskih podjetij.

| 4.8 | Po mnenju Komisije je taka pobuda, kot je ARTEMIS, bistvenega pomena za preprečitev tega, kar se je zgodilo evropski industriji v sektorju osebnih računalnikov in interneta, ko se je zaradi pomanjkanja naložb v raziskave in razvoj proizvodnja preselila iz Evrope (v Združene države Amerike, na Japonsko, ...). |
| --- | --- |

4.8

Po mnenju Komisije je taka pobuda, kot je ARTEMIS, bistvenega pomena za preprečitev tega, kar se je zgodilo evropski industriji v sektorju osebnih računalnikov in interneta, ko se je zaradi pomanjkanja naložb v raziskave in razvoj proizvodnja preselila iz Evrope (v Združene države Amerike, na Japonsko, ...).

| 4.9 | Skupna tehnološka pobuda ARTEMIS je nastala na podlagi obsežnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in niza pobud ter pomembnih konferenc na ravni Skupnosti. Cilji in naloge te pobude so bili predhodno predloženi v presojo univerzitetnim krogom in podjetjem, ki so k predlogu v obravnavi prispevali svoje strokovno znanje in izkušnje na področju vgrajenih sistemov. Države članice so spoznale, da se je samo na ravni Skupnosti mogoče soočiti z izzivi prihodnosti. |
| --- | --- |

4.9

Skupna tehnološka pobuda ARTEMIS je nastala na podlagi obsežnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in niza pobud ter pomembnih konferenc na ravni Skupnosti. Cilji in naloge te pobude so bili predhodno predloženi v presojo univerzitetnim krogom in podjetjem, ki so k predlogu v obravnavi prispevali svoje strokovno znanje in izkušnje na področju vgrajenih sistemov. Države članice so spoznale, da se je samo na ravni Skupnosti mogoče soočiti z izzivi prihodnosti.

4.10   Pravna podlaga

Predlog sestavljata uredba Sveta in priloženi statut skupnega podjetja. Temelji na členu 171 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Skupno podjetje bo organ Skupnosti in čeprav za njegov proračun velja člen 185 uredbe Sveta 1605/2002, je treba upoštevati posebnosti te pobude, saj vključuje javno-zasebna partnerstva z velikim prispevkom zasebnega sektorja, ki je vsaj enak prispevku javnega sektorja.

4.11   Ustanovitev

Ustanovni člani skupne tehnološke pobude so Evropska skupnost, ki jo zastopa Komisija, države članice, ki so pripravljene sodelovati pri tej pobudi, in ARTEMISIA (združenje, ki zastopa številna podjetja in druge raziskovalne in razvojne organizacije). V statutu je naveden seznam subjektov, ki lahko postanejo člani skupnega podjetja ARTEMIS, predvsem države, ki sodelujejo v sedmem okvirnem programu in niso članice EU, ter katera koli druga pravna oseba, ki lahko prispeva k doseganju ciljev skupnega podjetja ARTEMIS.

4.12   Financiranje

Stroški poslovanja skupnega podjetja ARTEMIS, ki so opredeljeni v členu 4, se krijejo z naslednjimi prispevki:

| — | s finančnim prispevkom združenja ARTEMISIA do 20 milijonov EUR ali do 1 % vseh stroškov projektov, vendar ne več kot 30 milijonov EUR; |
| --- | --- |

—

s finančnim prispevkom združenja ARTEMISIA do 20 milijonov EUR ali do 1 % vseh stroškov projektov, vendar ne več kot 30 milijonov EUR;

| — | s finančnim prispevkom Skupnosti do 10 milijonov EUR; |
| --- | --- |

—

s finančnim prispevkom Skupnosti do 10 milijonov EUR;

| — | s stvarnimi prispevki držav članic ARTEMIS. |
| --- | --- |

—

s stvarnimi prispevki držav članic ARTEMIS.

Dejavnosti raziskav in razvoja za obdobje do 31. decembra 2017 se krijejo z naslednjimi prispevki:

| — | s finančnim prispevkom Skupnosti do 410 milijonov EUR; |
| --- | --- |

—

s finančnim prispevkom Skupnosti do 410 milijonov EUR;

| — | s prispevki držav članic ARTEMIS, ki se izplačajo neposredno raziskovalnim in razvojnim organizacijam, ki sodelujejo pri projektih raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

—

s prispevki držav članic ARTEMIS, ki se izplačajo neposredno raziskovalnim in razvojnim organizacijam, ki sodelujejo pri projektih raziskav in razvoja;

| — | s stvarnimi prispevki raziskovalnih in razvojnih organizacij. |
| --- | --- |

—

s stvarnimi prispevki raziskovalnih in razvojnih organizacij.

| 4.12.1 | Za obdobje do 31. decembra 2013 bo najvišji prispevek Komisije 420 milijonov EUR. Ta sredstva so iz posebnega programa „Sodelovanje“ za izvajanje sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj v skladu z določbami člena 54(2) Uredbe Sveta št. 1605/2002. Leta 2008 bo tej pobudi namenjenih 42, 5 milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.12.1

Za obdobje do 31. decembra 2013 bo najvišji prispevek Komisije 420 milijonov EUR. Ta sredstva so iz posebnega programa „Sodelovanje“ za izvajanje sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj v skladu z določbami člena 54(2) Uredbe Sveta št. 1605/2002. Leta 2008 bo tej pobudi namenjenih 42, 5 milijonov EUR.

| 4.12.2 | To precejšnjo naložbo utemeljuje dejstvo, da bodo prihodnji rezultati podjetja ARTEMIS na ustreznih področjih tudi pomembne referenčne točke za vse politike Skupnosti, predvsem na področju okolja, prometa, energije in notranjega trga, ki bodo s tem dejansko prispevale k izpolnitvi ciljev lizbonske strategije za konkurenčnost in barcelonskih ciljev glede izdatkov na področju raziskav. Predlagana pobuda je del ambiciozne strategije Skupnosti, ki vključuje med drugim predlog za ustanovitev Evropskega tehnološkega inštituta. |
| --- | --- |

4.12.2

To precejšnjo naložbo utemeljuje dejstvo, da bodo prihodnji rezultati podjetja ARTEMIS na ustreznih področjih tudi pomembne referenčne točke za vse politike Skupnosti, predvsem na področju okolja, prometa, energije in notranjega trga, ki bodo s tem dejansko prispevale k izpolnitvi ciljev lizbonske strategije za konkurenčnost in barcelonskih ciljev glede izdatkov na področju raziskav. Predlagana pobuda je del ambiciozne strategije Skupnosti, ki vključuje med drugim predlog za ustanovitev Evropskega tehnološkega inštituta.

4.13   Intelektualna lastnina

Skupno podjetje ARTEMIS sprejme pravila za razširjanje rezultatov raziskav, ki zagotavljajo, da je, kjer je to primerno, intelektualna lastnina iz dejavnosti raziskav in razvoja zaščitena ter da se rezultati raziskav uporabljajo in razširjajo. Člen 24 uredbe o skupnem podjetju natančno določa to načelo.

| 4.14 | Po mnenju Komisije bo ustanovitev skupnega podjetja ARTEMIS Skupnosti omogočila naslednje dejanske prednosti:






  — | združitev nacionalnih prizadevanj z doseganjem skupnih ciljev, opredeljenih na evropski ravni, kar bo omogočilo oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora na področju vgrajenih računalniških sistemov; |
| --- | --- | --- |

4.14

Po mnenju Komisije bo ustanovitev skupnega podjetja ARTEMIS Skupnosti omogočila naslednje dejanske prednosti:

—

združitev nacionalnih prizadevanj z doseganjem skupnih ciljev, opredeljenih na evropski ravni, kar bo omogočilo oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora na področju vgrajenih računalniških sistemov;

| — | večja prilagodljivost pri aktiviranju sredstev držav članic; |
| --- | --- |

—

večja prilagodljivost pri aktiviranju sredstev držav članic;

| — | učinek finančnega vzvoda Skupnosti na države članice in podjetja; |
| --- | --- |

—

učinek finančnega vzvoda Skupnosti na države članice in podjetja;

| — | učinkovitost programov in odprava pomanjkljivosti predhodnih pobud; |
| --- | --- |

—

učinkovitost programov in odprava pomanjkljivosti predhodnih pobud;

| — | ekonomska učinkovitost z zmanjševanjem časa za izvedbo projektov; |
| --- | --- |

—

ekonomska učinkovitost z zmanjševanjem časa za izvedbo projektov;

| — | izboljšanje konkurenčnosti gospodarstva EU zaradi hitrejšega dajanja rezultatov raziskav na trg. |
| --- | --- |

—

izboljšanje konkurenčnosti gospodarstva EU zaradi hitrejšega dajanja rezultatov raziskav na trg.

5.   Splošne ugotovitve

| 5.1 | EESO na splošno odobrava strategijo Komisije. Po njegovem mnenju je spodbuditev naložb v raziskave in razvoj ustrezno sredstvo, da se evropskim podjetjem ponudi zanesljiv referenčni okvir, in sicer z novim instrumentom, ki bi omogočil odpravo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in preprečil neenakomerno porazdelitev programov, ki skoraj onemogočata oceno doseženih rezultatov. |
| --- | --- |

5.1

EESO na splošno odobrava strategijo Komisije. Po njegovem mnenju je spodbuditev naložb v raziskave in razvoj ustrezno sredstvo, da se evropskim podjetjem ponudi zanesljiv referenčni okvir, in sicer z novim instrumentom, ki bi omogočil odpravo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in preprečil neenakomerno porazdelitev programov, ki skoraj onemogočata oceno doseženih rezultatov.

| 5.2 | Vendar, kot je navedeno v členu 4.2, skupne tehnološke pobude izhajajo iz dela v okviru nekdanjih evropskih tehnoloških platform (ETP). Te so redko dosegle zastavljen cilj ponovnega strateškega zagona raziskav v Evropi, predvsem zato, ker glavni akterji niso imeli dovolj odgovornosti. Oblikovanje skupnih tehnoloških pobud temelji na delnem neuspehu evropskih tehnoloških platform, ki naj bi načeloma bistveno prispevale h konkurenčnosti industrije. |
| --- | --- |

5.2

Vendar, kot je navedeno v členu 4.2, skupne tehnološke pobude izhajajo iz dela v okviru nekdanjih evropskih tehnoloških platform (ETP). Te so redko dosegle zastavljen cilj ponovnega strateškega zagona raziskav v Evropi, predvsem zato, ker glavni akterji niso imeli dovolj odgovornosti. Oblikovanje skupnih tehnoloških pobud temelji na delnem neuspehu evropskih tehnoloških platform, ki naj bi načeloma bistveno prispevale h konkurenčnosti industrije.

| 5.2.1 | EESO tako izraža obžalovanje, da v predlogu Komisije ni natančnejšega pregleda dela, ki so ga predhodno opravile evropske tehnološke platforme: pripravljena ni bila nobena ocena, doseženi rezultati niso navedeni in omenjena ni nobena bibliografska referenca. |
| --- | --- |

5.2.1

EESO tako izraža obžalovanje, da v predlogu Komisije ni natančnejšega pregleda dela, ki so ga predhodno opravile evropske tehnološke platforme: pripravljena ni bila nobena ocena, doseženi rezultati niso navedeni in omenjena ni nobena bibliografska referenca.

| 5.2.2 | Iz tega razloga se Odbor v zvezi s skupnimi tehnološkimi pobudami strinja z načrtom, da se letno predloži poročilo o oceni doseženih rezultatov in napredka. |
| --- | --- |

5.2.2

Iz tega razloga se Odbor v zvezi s skupnimi tehnološkimi pobudami strinja z načrtom, da se letno predloži poročilo o oceni doseženih rezultatov in napredka.

| 5.3 | Po mnenju Odbora je skupno podjetje ARTEMIS, ki temelji na javno-zasebnem partnerstvu, podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in bistveno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij. |
| --- | --- |

5.3

Po mnenju Odbora je skupno podjetje ARTEMIS, ki temelji na javno-zasebnem partnerstvu, podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in bistveno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij.

| 5.4 | V prihodnosti lahko razpoložljivost vse bolj inteligentnih sistemov bistveno prispeva k proizvodnji še varnejših izdelkov in hkrati spodbuja visokokakovostno usposabljanje in kvalifikacije ter oblikovanje in razvoj delovnih mest. |
| --- | --- |

5.4

V prihodnosti lahko razpoložljivost vse bolj inteligentnih sistemov bistveno prispeva k proizvodnji še varnejših izdelkov in hkrati spodbuja visokokakovostno usposabljanje in kvalifikacije ter oblikovanje in razvoj delovnih mest.

| 5.5 | EESO odobrava obravnavani predlog in poudarja pomen inovativne strategije, ki je predlagana na področju naložb. |
| --- | --- |

5.5

EESO odobrava obravnavani predlog in poudarja pomen inovativne strategije, ki je predlagana na področju naložb.

| 5.5.1 | Prvič so programom za raziskave in razvoj namenjena ne samo sredstva Skupnosti in podjetij – kar je nenavadno – ki jih zastopa ARTEMISIA, temveč tudi sredstva iz različnih držav članic in organizacij na področju raziskav in razvoja, ki pri tem sodelujejo. |
| --- | --- |

5.5.1

Prvič so programom za raziskave in razvoj namenjena ne samo sredstva Skupnosti in podjetij – kar je nenavadno – ki jih zastopa ARTEMISIA, temveč tudi sredstva iz različnih držav članic in organizacij na področju raziskav in razvoja, ki pri tem sodelujejo.

| 5.5.2 | V zvezi s tem inovativnim mehanizmom sodelovanja, ki se lahko pri uporabi nastalih proizvodov raziskav izkaže za zapletenega, EESO pozdravlja pomen in podrobno opredelitev intelektualne lastnine v členu 24 uredbe o skupnem podjetju. |
| --- | --- |

5.5.2

V zvezi s tem inovativnim mehanizmom sodelovanja, ki se lahko pri uporabi nastalih proizvodov raziskav izkaže za zapletenega, EESO pozdravlja pomen in podrobno opredelitev intelektualne lastnine v členu 24 uredbe o skupnem podjetju.

| 5.6 | Vendar EESO meni, da je za izpolnitev ciljev in kar največji izkoristek vseh možnosti, ki jih predstavlja ta nov mehanizem, potrebno naslednje:






  — | dejanska poenostavitev postopkov v vseh fazah različnih dejavnosti na področju raziskav in razvoja, od izbora dejavnosti do razširjanja rezultatov, tako, da se podjetju ARTEMIS dodeli glavna odgovornost pri teh nalogah; upravna zapletenost in negotovost finančnih sredstev ter institucionalne reference so bile vzrok za pretekli neuspeh predhodnih programov za raziskave in razvoj; |
| --- | --- | --- |

5.6

Vendar EESO meni, da je za izpolnitev ciljev in kar največji izkoristek vseh možnosti, ki jih predstavlja ta nov mehanizem, potrebno naslednje:

—

dejanska poenostavitev postopkov v vseh fazah različnih dejavnosti na področju raziskav in razvoja, od izbora dejavnosti do razširjanja rezultatov, tako, da se podjetju ARTEMIS dodeli glavna odgovornost pri teh nalogah; upravna zapletenost in negotovost finančnih sredstev ter institucionalne reference so bile vzrok za pretekli neuspeh predhodnih programov za raziskave in razvoj;

| — | obsežni informativni program za seznanjanje z možnostmi, ki jih ponuja podjetje ARTEMIS, predvsem glede sposobnosti za aktiviranje potrebnih finančnih sredstev v okviru novih oblik financiranja; |
| --- | --- |

—

obsežni informativni program za seznanjanje z možnostmi, ki jih ponuja podjetje ARTEMIS, predvsem glede sposobnosti za aktiviranje potrebnih finančnih sredstev v okviru novih oblik financiranja;

| — | uvedba ustreznih programov strokovnega usposabljanja, ki bodo zagotovili visoko usposobljeno delovno silo s potrebnim znanjem na področjih raziskav in razvoja, ki jih podpira podjetje ARTEMIS, in ki bodo za prihodnost industrije EU izjemno strateško pomembna. To visokokakovostno strokovno znanje, ki je potrebno za nova delovna mesta na področju raziskav in razvoja, bo upočasnilo „beg možganov“, hkrati pa bo ustvarilo pogoje, ki so potrebni za zagotavljanje vodilnega položaja Evropske unije v teh strateško pomembnih industrijskih sektorjih. |
| --- | --- |

—

uvedba ustreznih programov strokovnega usposabljanja, ki bodo zagotovili visoko usposobljeno delovno silo s potrebnim znanjem na področjih raziskav in razvoja, ki jih podpira podjetje ARTEMIS, in ki bodo za prihodnost industrije EU izjemno strateško pomembna. To visokokakovostno strokovno znanje, ki je potrebno za nova delovna mesta na področju raziskav in razvoja, bo upočasnilo „beg možganov“, hkrati pa bo ustvarilo pogoje, ki so potrebni za zagotavljanje vodilnega položaja Evropske unije v teh strateško pomembnih industrijskih sektorjih.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Druga skupna tehnološka pobuda (JTI) je povezana z inovativnimi zdravili in je obravnavana v mnenju INT/363.

1

(2)  Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO, 2005.

2

(3)  Sporočilo Komisije: „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje, 2005“.

3

(4)  UL L 400, 30.12.2006, str. 1.

4

(5)  INT/369.

5

(6)  INT/363.

6

(7)  INT/370.

7

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/19

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo

COM(2007) 315 konč. – 2007/0118 (CNS)

(2008/C 44/04)

Svet Evropske unije je 11. julija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 10. julija 2007 strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo dela Odbora na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra) za glavnega poročevalca imenoval g. DANTINA ter sprejel naslednje mnenje s 97 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Odbor odobrava ustanovitev skupnega podjetja Čisto nebo. Pravzaprav meni, da lahko podjetjem nov začetek vlaganja javno-zasebnih finančnih sredstev v raziskave in razvoj zagotovi zanesljiv referenčni okvir, ki bi omogočil, da se odpravijo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in uskladijo raziskave, ki so prevečkrat nepovezane, s čimer pa bi se spodbudila njihova učinkovitost. |
| --- | --- |

1.1

Odbor odobrava ustanovitev skupnega podjetja Čisto nebo. Pravzaprav meni, da lahko podjetjem nov začetek vlaganja javno-zasebnih finančnih sredstev v raziskave in razvoj zagotovi zanesljiv referenčni okvir, ki bi omogočil, da se odpravijo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in uskladijo raziskave, ki so prevečkrat nepovezane, s čimer pa bi se spodbudila njihova učinkovitost.

| 1.2 | Odbor pozdravlja izbiro tega sektorja, ki ob tem, da se navezuje na lizbonsko strategijo, daje novo spodbudo tehnično inovativni industrijski panogi, v kateri se ustvarja veliko število visokokvalificiranih delovnih mest in ki prispeva k nujno potrebnemu napredku na področju varstva okolja. |
| --- | --- |

1.2

Odbor pozdravlja izbiro tega sektorja, ki ob tem, da se navezuje na lizbonsko strategijo, daje novo spodbudo tehnično inovativni industrijski panogi, v kateri se ustvarja veliko število visokokvalificiranih delovnih mest in ki prispeva k nujno potrebnemu napredku na področju varstva okolja.

| 1.3 | EESO odobrava obravnavani predlog in poudarja pomen za EU, ki ga ima strategija, predlagana za področje vlaganj in usklajevanje raziskav. Odbor pri tem meni, da je ta strategija podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in da pomembno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij v tem sektorju. |
| --- | --- |

1.3

EESO odobrava obravnavani predlog in poudarja pomen za EU, ki ga ima strategija, predlagana za področje vlaganj in usklajevanje raziskav. Odbor pri tem meni, da je ta strategija podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in da pomembno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij v tem sektorju.

| 1.4 | Vendar Odbor meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in zainteresiranih strani ter zaradi precejšnjih sredstev, ki jih je vložila Skupnost, bolje opredeliti uporabo in pridobivanje končnih proizvodov raziskav, predvsem v zvezi z intelektualno lastnino in vprašanjem patentov. |
| --- | --- |

1.4

Vendar Odbor meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in zainteresiranih strani ter zaradi precejšnjih sredstev, ki jih je vložila Skupnost, bolje opredeliti uporabo in pridobivanje končnih proizvodov raziskav, predvsem v zvezi z intelektualno lastnino in vprašanjem patentov.

| 1.5 | Odbor meni, da so nujno potrebni naslednji ukrepi:






  — | dejanska poenostavitev postopkov, predvsem zaradi negativnega vpliva zapletenih birokratskih postopkov na prejšnje programe za raziskave in razvoj. Glede na to, da so ti postopki v fazi priprave, Odbor opozarja na potrebo, da vse zainteresirane strani sodelujejo pri določanju ciljev in analizi končnih rezultatov; |
| --- | --- | --- |

1.5

Odbor meni, da so nujno potrebni naslednji ukrepi:

—

dejanska poenostavitev postopkov, predvsem zaradi negativnega vpliva zapletenih birokratskih postopkov na prejšnje programe za raziskave in razvoj. Glede na to, da so ti postopki v fazi priprave, Odbor opozarja na potrebo, da vse zainteresirane strani sodelujejo pri določanju ciljev in analizi končnih rezultatov;

| — | program informiranja, ki bi lahko prispeval k aktiviranju potrebnih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

program informiranja, ki bi lahko prispeval k aktiviranju potrebnih finančnih sredstev;

| — | uvedba programov poklicnega usposabljanja, da bi se delavci ustrezno strokovno usposobili za delovna mesta, ki bodo nastala z ustanovitvijo podjetja Čisto nebo. To bo ustvarilo pogoje, ki so potrebni za zagotovitev industrijskega vodstva v tem strateškem sektorju. |
| --- | --- |

—

uvedba programov poklicnega usposabljanja, da bi se delavci ustrezno strokovno usposobili za delovna mesta, ki bodo nastala z ustanovitvijo podjetja Čisto nebo. To bo ustvarilo pogoje, ki so potrebni za zagotovitev industrijskega vodstva v tem strateškem sektorju.

2.   Uvod

| 2.1 | Cilj predloga obravnavane uredbe je oblikovati prva javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in razvoja. Predlog opredeljuje eno od prvih skupnih tehnoloških pobud. Nanaša se na področje aeronavtike in zračnega prometa. Imenuje se ČISTO NEBO. |
| --- | --- |

2.1

Cilj predloga obravnavane uredbe je oblikovati prva javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in razvoja. Predlog opredeljuje eno od prvih skupnih tehnoloških pobud. Nanaša se na področje aeronavtike in zračnega prometa. Imenuje se ČISTO NEBO.

| 2.2 | Namen skupnih tehnoloških pobud je v celoti ali delno omogočiti industriji, raziskovalnim ustanovam, državam članicam in Komisiji, da združijo sredstva, namenjena ciljnim raziskovalnim programom. |
| --- | --- |

2.2

Namen skupnih tehnoloških pobud je v celoti ali delno omogočiti industriji, raziskovalnim ustanovam, državam članicam in Komisiji, da združijo sredstva, namenjena ciljnim raziskovalnim programom.

| 2.3 | V nasprotju s tradicionalno strategijo, po kateri so se javna finančna sredstva dodeljevala posameznim projektom, so skupne tehnološke pobude namenjene obsežnim raziskovalnim programom, ki imajo skupne strateške raziskovalne cilje. Ta novi pristop bi moral po pričakovanjih ustvariti kritično maso za evropske raziskave in inovacije, okrepiti znanstveno skupnost na glavnih strateških področjih ter uskladiti financiranje projektov, da bi lahko rezultate raziskav hitreje uporabili v praksi. Skupne tehnološke pobude so namenjene ključnim področjem, na katerih sedanji instrumenti niso niti dovolj obsežni niti dovolj hitri za to, da Evropa ostane v vrhu svetovne konkurence. Gre za področja, na katerih ima lahko nacionalno, evropsko in zasebno financiranje raziskav precejšnjo dodano vrednost, zlasti ob spodbujanju večjega zasebnega vlaganja v raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

2.3

V nasprotju s tradicionalno strategijo, po kateri so se javna finančna sredstva dodeljevala posameznim projektom, so skupne tehnološke pobude namenjene obsežnim raziskovalnim programom, ki imajo skupne strateške raziskovalne cilje. Ta novi pristop bi moral po pričakovanjih ustvariti kritično maso za evropske raziskave in inovacije, okrepiti znanstveno skupnost na glavnih strateških področjih ter uskladiti financiranje projektov, da bi lahko rezultate raziskav hitreje uporabili v praksi. Skupne tehnološke pobude so namenjene ključnim področjem, na katerih sedanji instrumenti niso niti dovolj obsežni niti dovolj hitri za to, da Evropa ostane v vrhu svetovne konkurence. Gre za področja, na katerih ima lahko nacionalno, evropsko in zasebno financiranje raziskav precejšnjo dodano vrednost, zlasti ob spodbujanju večjega zasebnega vlaganja v raziskave in razvoj.

| 2.4 | Glavni cilj skupne tehnološke pobude za aeronavtiko in zračni promet, poimenovane Čisto nebo, je pospešiti razvoj čistih tehnologij zračnega prometa v EU, da bi se lahko začele čim prej uporabljati. Te tehnologije morajo izpolniti zahtevo, da se ohrani konkurenčnost sektorja, ter prispevati k izpolnjevanju evropskih strateških okoljskih in socialnih prednostnih nalog ob trajnostni gospodarski rasti. |
| --- | --- |

2.4

Glavni cilj skupne tehnološke pobude za aeronavtiko in zračni promet, poimenovane Čisto nebo, je pospešiti razvoj čistih tehnologij zračnega prometa v EU, da bi se lahko začele čim prej uporabljati. Te tehnologije morajo izpolniti zahtevo, da se ohrani konkurenčnost sektorja, ter prispevati k izpolnjevanju evropskih strateških okoljskih in socialnih prednostnih nalog ob trajnostni gospodarski rasti.

3.   Ozadje in splošne ugotovitve

| 3.1 | Ta program je potreben in upravičen glede na to, da se v naslednjih dvajsetih letih predvideva podvojitev zračnega prometa ter da je razvoj okolju prijaznega prometnega sistema za potnike in tovor bistveni element pri zagotavljanju evropske gospodarske in socialne rasti. |
| --- | --- |

3.1

Ta program je potreben in upravičen glede na to, da se v naslednjih dvajsetih letih predvideva podvojitev zračnega prometa ter da je razvoj okolju prijaznega prometnega sistema za potnike in tovor bistveni element pri zagotavljanju evropske gospodarske in socialne rasti.

| 3.2 | Odločitev za ukrepanje na evropski ravni se zdi primerna glede na to, da ukrepi zainteresiranih strani na ravni države članice niso optimalna možnost v smislu gospodarskih virov ter znanstvenega znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

3.2

Odločitev za ukrepanje na evropski ravni se zdi primerna glede na to, da ukrepi zainteresiranih strani na ravni države članice niso optimalna možnost v smislu gospodarskih virov ter znanstvenega znanja in izkušenj.

| 3.3 | Za države članice je neposredno sodelovanje bistvenega pomena, ne samo za aktiviranje potrebnih finančnih sredstev, ampak tudi zato, ker se bodo tudi v prihodnje številne odločitve sprejemale na nacionalni ravni, pa naj gre za povabila k sodelovanju pri programih, za spremljanje vseh faz programa ali za ocenjevanje rezultatov. |
| --- | --- |

3.3

Za države članice je neposredno sodelovanje bistvenega pomena, ne samo za aktiviranje potrebnih finančnih sredstev, ampak tudi zato, ker se bodo tudi v prihodnje številne odločitve sprejemale na nacionalni ravni, pa naj gre za povabila k sodelovanju pri programih, za spremljanje vseh faz programa ali za ocenjevanje rezultatov.

| 3.4 | Sektor aeronavtike se bo kmalu soočil s težkimi izzivi, kot je vpliv na okolje, kar bi lahko oviralo njegov razvoj. |
| --- | --- |

3.4

Sektor aeronavtike se bo kmalu soočil s težkimi izzivi, kot je vpliv na okolje, kar bi lahko oviralo njegov razvoj.

| 3.5 | Zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe in zmanjšanje hrupa sta prvenstveni prednostni nalogi. Za doseganje zmanjšanja, ki ga je predvidela zakonodaja Skupnosti, pa so v bližnji prihodnosti potrebne precejšnje tehnološke spremembe. (Evropska tehnološka platforma za letalstvo, ACARE, je v svoji agendi strateških raziskav določila naslednje cilje za leto 2020: zmanjšanje emisij CO2 za 50 %, emisij NOx za 80 % in onesnaženosti s hrupom za 50 %.) |
| --- | --- |

3.5

Zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe in zmanjšanje hrupa sta prvenstveni prednostni nalogi. Za doseganje zmanjšanja, ki ga je predvidela zakonodaja Skupnosti, pa so v bližnji prihodnosti potrebne precejšnje tehnološke spremembe. (Evropska tehnološka platforma za letalstvo, ACARE, je v svoji agendi strateških raziskav določila naslednje cilje za leto 2020: zmanjšanje emisij CO2 za 50 %, emisij NOx za 80 % in onesnaženosti s hrupom za 50 %.)

| 3.6 | Evropska aeronavtična industrija, ki v Evropi trenutno zaposluje tri milijone delavcev, se med drugim sooča s hudo konkurenco zaradi javnega vlaganja na drugih geografskih območjih, zlasti v Združenih državah, kjer so sredstva, ki se namenjajo raziskavam, trikrat večja kakor tista, ki so danes na voljo v Evropi. |
| --- | --- |

3.6

Evropska aeronavtična industrija, ki v Evropi trenutno zaposluje tri milijone delavcev, se med drugim sooča s hudo konkurenco zaradi javnega vlaganja na drugih geografskih območjih, zlasti v Združenih državah, kjer so sredstva, ki se namenjajo raziskavam, trikrat večja kakor tista, ki so danes na voljo v Evropi.

| 3.7 | Javno vlaganje je pomembno tudi zato, ker je za ta sektor značilno dolgotrajno vračanje naložb, kar lahko povzroči tržni neuspeh zaradi pomanjkanja naložb v aeronavtične raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

3.7

Javno vlaganje je pomembno tudi zato, ker je za ta sektor značilno dolgotrajno vračanje naložb, kar lahko povzroči tržni neuspeh zaradi pomanjkanja naložb v aeronavtične raziskave in razvoj.

| 3.8 | Uvrstitev aeronavtike in zračnega prometa v posebni program Sodelovanje (glej točko 4.3) temelji na prizadevanjih za izboljšanje zdravja in kakovosti življenja sedanjih in prihodnjih generacij z zmanjšanjem vpliva zračnih plovil na okolje, izboljšanjem kakovosti zraka, omejevanjem hrupa okoli letališč ter z izboljšanjem prometnih razmer v korist potnikov. |
| --- | --- |

3.8

Uvrstitev aeronavtike in zračnega prometa v posebni program Sodelovanje (glej točko 4.3) temelji na prizadevanjih za izboljšanje zdravja in kakovosti življenja sedanjih in prihodnjih generacij z zmanjšanjem vpliva zračnih plovil na okolje, izboljšanjem kakovosti zraka, omejevanjem hrupa okoli letališč ter z izboljšanjem prometnih razmer v korist potnikov.

4.   Predlog Komisije

| 4.1 | Predlog uredbe o ustanovitvi skupnega podjetja Čisto nebo [COM(2007) 315 konč.] je nastal na podlagi določb 7. okvirnega programa iz Sklepa št. 1982/2006/ES. Sklep predvideva prispevek Skupnosti za oblikovanje dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.1

Predlog uredbe o ustanovitvi skupnega podjetja Čisto nebo [COM(2007) 315 konč.] je nastal na podlagi določb 7. okvirnega programa iz Sklepa št. 1982/2006/ES. Sklep predvideva prispevek Skupnosti za oblikovanje dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav na evropski ravni.

| 4.2 | Ta partnerstva imajo obliko „skupnih tehnoloških pobud“ in izhajajo iz nekdanjih evropskih tehnoloških platform. |
| --- | --- |

4.2

Ta partnerstva imajo obliko „skupnih tehnoloških pobud“ in izhajajo iz nekdanjih evropskih tehnoloških platform.

| 4.3 | Svet je v Odločbi št. 971/2006/ES o posebnem programu Sodelovanje poudaril potrebo po vzpostavitvi javno-zasebnih partnerstev in opredelil šest področij, na katerih bi oblikovanje skupnih tehnoloških pobud lahko spodbudilo evropske raziskave. Ta področja so:






  — | vodik in gorivne celice, |
| --- | --- | --- |

4.3

Svet je v Odločbi št. 971/2006/ES o posebnem programu Sodelovanje poudaril potrebo po vzpostavitvi javno-zasebnih partnerstev in opredelil šest področij, na katerih bi oblikovanje skupnih tehnoloških pobud lahko spodbudilo evropske raziskave. Ta področja so:

—

vodik in gorivne celice,

| — | aeronavtika in zračni promet, |
| --- | --- |

—

aeronavtika in zračni promet,

| — | inovativna zdravila (1), |
| --- | --- |

—

inovativna zdravila (1),

| — | vgrajeni računalniški sistemi (2), |
| --- | --- |

—

vgrajeni računalniški sistemi (2),

| — | nanoelektronika (3), |
| --- | --- |

—

nanoelektronika (3),

| — | GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti). |
| --- | --- |

—

GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti).

| 4.4 | V okviru te splošne strategije predlog uredbe COM(2007) 315 konč. predvideva izvajanje skupne tehnološke pobude za letalstvo in zračni promet z ustanovitvijo skupnega podjetja Čisto nebo. |
| --- | --- |

4.4

V okviru te splošne strategije predlog uredbe COM(2007) 315 konč. predvideva izvajanje skupne tehnološke pobude za letalstvo in zračni promet z ustanovitvijo skupnega podjetja Čisto nebo.

| 4.5 | Cilji skupnega podjetja Čisto nebo so podrobno pojasnjeni v členu 3 statuta, priloženega k obravnavani uredbi. Cilji so ambiciozni in obsegajo široko področje dejavnosti, opisani pa so v členu 3 te uredbe:






  — | pospešiti razvoj čistih tehnologij zračnega prometa v EU, da bi se lahko začele čim prej uporabljati; |
| --- | --- | --- |

4.5

Cilji skupnega podjetja Čisto nebo so podrobno pojasnjeni v členu 3 statuta, priloženega k obravnavani uredbi. Cilji so ambiciozni in obsegajo široko področje dejavnosti, opisani pa so v členu 3 te uredbe:

—

pospešiti razvoj čistih tehnologij zračnega prometa v EU, da bi se lahko začele čim prej uporabljati;

| — | vzpostaviti radikalno inovativen sistem zračnega prometa, ki temelji na vključevanju naprednih tehnologij, da bi zmanjšali vpliv zračnega prometa na okolje z zmanjšanjem hrupa in plinastih emisij ter z izboljšanjem ekonomičnosti porabe goriva v zrakoplovih. |
| --- | --- |

—

vzpostaviti radikalno inovativen sistem zračnega prometa, ki temelji na vključevanju naprednih tehnologij, da bi zmanjšali vpliv zračnega prometa na okolje z zmanjšanjem hrupa in plinastih emisij ter z izboljšanjem ekonomičnosti porabe goriva v zrakoplovih.

| 4.5.1 | Skupno podjetje Čisto nebo zagotavlja integracijo in usklajevanje različnih raziskovalnih dejavnosti, pri čemer se izkorišča ekonomija obsega. To podjetje se bo razvijalo na šestih različnih tehničnih področjih, imenovanih integrirani tehnološki demonstratorji (ITD):






  — | ITD inteligentnega zrakoplova z nepremičnimi krili; |
| --- | --- | --- |

4.5.1

Skupno podjetje Čisto nebo zagotavlja integracijo in usklajevanje različnih raziskovalnih dejavnosti, pri čemer se izkorišča ekonomija obsega. To podjetje se bo razvijalo na šestih različnih tehničnih področjih, imenovanih integrirani tehnološki demonstratorji (ITD):

—

ITD inteligentnega zrakoplova z nepremičnimi krili;

| — | ITD okolju prijaznega regionalnega zrakoplova; |
| --- | --- |

—

ITD okolju prijaznega regionalnega zrakoplova;

| — | ITD okolju prijaznega rotoplana; |
| --- | --- |

—

ITD okolju prijaznega rotoplana;

| — | ITD trajnostnega in okolju prijaznega motorja; |
| --- | --- |

—

ITD trajnostnega in okolju prijaznega motorja;

| — | ITD sistemov za okolju prijazno delovanje; |
| --- | --- |

—

ITD sistemov za okolju prijazno delovanje;

| — | ITD okoljsko primerne zasnove. |
| --- | --- |

—

ITD okoljsko primerne zasnove.

Tehnološki cilji za posamezne ITD so že določeni.

| 4.6 | Skupno podjetje Čisto nebo je mednarodna organizacija s pravno osebnostjo v smislu člena 22 Direktive 2004/17/ES in člena 15 Direktive 2004/18/ES. Sedež bo imelo v Bruslju, delovalo pa bo do decembra 2017, če Svet ne bo podaljšal obdobja njegovega delovanja. |
| --- | --- |

4.6

Skupno podjetje Čisto nebo je mednarodna organizacija s pravno osebnostjo v smislu člena 22 Direktive 2004/17/ES in člena 15 Direktive 2004/18/ES. Sedež bo imelo v Bruslju, delovalo pa bo do decembra 2017, če Svet ne bo podaljšal obdobja njegovega delovanja.

4.7   Pravna podlaga

| 4.7.1 | Predlog sestavljata uredba Sveta in priloženi statut skupnega podjetja. Temelji na členu 171 Pogodbe. Skupno podjetje bo organ Skupnosti; čeprav za njegov proračun velja člen 185 Uredbe Sveta 1605/2002, je treba upoštevati posebnosti te pobude, saj vključuje javno-zasebna partnerstva z velikim prispevkom zasebnega sektorja, ki ni manjši od prispevka javnega sektorja. |
| --- | --- |

4.7.1

Predlog sestavljata uredba Sveta in priloženi statut skupnega podjetja. Temelji na členu 171 Pogodbe. Skupno podjetje bo organ Skupnosti; čeprav za njegov proračun velja člen 185 Uredbe Sveta 1605/2002, je treba upoštevati posebnosti te pobude, saj vključuje javno-zasebna partnerstva z velikim prispevkom zasebnega sektorja, ki ni manjši od prispevka javnega sektorja.

4.8   Člani

Ustanovni člani skupnega podjetja Čisto nebo so:

| — | Evropska skupnost, ki jo predstavlja Komisija; |
| --- | --- |

—

Evropska skupnost, ki jo predstavlja Komisija;

| — | 12 vodij integriranih tehnoloških demonstratorjev (ITD) in do 74 članov, pridruženih v skladu z določbami o članstvu v členu 2 statuta, priloženega k obravnavani uredbi; |
| --- | --- |

—

12 vodij integriranih tehnoloških demonstratorjev (ITD) in do 74 članov, pridruženih v skladu z določbami o članstvu v členu 2 statuta, priloženega k obravnavani uredbi;

| — | za članstvo v skupnem podjetju Čisto nebo lahko zaprosi vsak javni ali zasebni subjekt s sedežem v državi članici ali v državi, ki je pridružena Sedmemu okvirnemu programu, če se vodje ITD zavežejo, da bo njihov prispevek k vsem dejavnostim v okviru skupnih tehnoloških pobud sorazmeren in skladen s temi dejavnostmi; njihova obveznost kot pridruženih članov je sorazmerna s proračunom ITD, v katerem sodelujejo, in skladna z zahtevami ITD. |
| --- | --- |

—

za članstvo v skupnem podjetju Čisto nebo lahko zaprosi vsak javni ali zasebni subjekt s sedežem v državi članici ali v državi, ki je pridružena Sedmemu okvirnemu programu, če se vodje ITD zavežejo, da bo njihov prispevek k vsem dejavnostim v okviru skupnih tehnoloških pobud sorazmeren in skladen s temi dejavnostmi; njihova obveznost kot pridruženih članov je sorazmerna s proračunom ITD, v katerem sodelujejo, in skladna z zahtevami ITD.

4.9   Viri financiranja

| 4.9.1 | Tekoče stroške skupnega podjetja Čisto nebo financirajo v enakih delih v gotovini Evropska skupnost 50 % in drugi člani 50 %. |
| --- | --- |

4.9.1

Tekoče stroške skupnega podjetja Čisto nebo financirajo v enakih delih v gotovini Evropska skupnost 50 % in drugi člani 50 %.

| 4.9.2 | Prispevek Skupnosti za skupno podjetje Čisto nebo, ki krije tekoče stroške in raziskovalne dejavnosti, lahko znaša do 800 milijonov EUR, plača pa se iz proračunskih sredstev, namenjenih postavki „Promet“ posebnega programa „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa v skladu z določbami člena 54 Uredbe Sveta št. 1605/2002. |
| --- | --- |

4.9.2

Prispevek Skupnosti za skupno podjetje Čisto nebo, ki krije tekoče stroške in raziskovalne dejavnosti, lahko znaša do 800 milijonov EUR, plača pa se iz proračunskih sredstev, namenjenih postavki „Promet“ posebnega programa „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa v skladu z določbami člena 54 Uredbe Sveta št. 1605/2002.

5.   Splošne in posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO pozdravlja odločitev o ustanovitvi skupnega podjetja Čisto nebo, ki je sprejeta na podlagi določb 7. okvirnega programa. Po njegovem mnenju je spodbuditev naložb v raziskave in razvoj ustrezno sredstvo, da se evropskim podjetjem ponudi zanesljiv referenčni okvir, in sicer z novim instrumentom, ki bi omogočil odpravo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in preprečil neenakomerno porazdelitev programov, ki skoraj onemogočata oceno rezultatov. |
| --- | --- |

5.1

EESO pozdravlja odločitev o ustanovitvi skupnega podjetja Čisto nebo, ki je sprejeta na podlagi določb 7. okvirnega programa. Po njegovem mnenju je spodbuditev naložb v raziskave in razvoj ustrezno sredstvo, da se evropskim podjetjem ponudi zanesljiv referenčni okvir, in sicer z novim instrumentom, ki bi omogočil odpravo trenutne razdrobljenosti financiranja Skupnosti in preprečil neenakomerno porazdelitev programov, ki skoraj onemogočata oceno rezultatov.

| 5.2 | Ta pobuda je v skladu s politikami in cilji Unije ter s smernicami, opredeljenimi v okviru lizbonske strategije, ki poudarja, da znanje in inovacije v Skupnosti spodbujajo rast in zaposlovanje. Vključuje tudi ukrepe v zvezi s sistemom trgovanja z emisijami in bi morala voditi do precejšnjega napredka pri izvajanju agende strateških raziskav ACARE na področju okolja. |
| --- | --- |

5.2

Ta pobuda je v skladu s politikami in cilji Unije ter s smernicami, opredeljenimi v okviru lizbonske strategije, ki poudarja, da znanje in inovacije v Skupnosti spodbujajo rast in zaposlovanje. Vključuje tudi ukrepe v zvezi s sistemom trgovanja z emisijami in bi morala voditi do precejšnjega napredka pri izvajanju agende strateških raziskav ACARE na področju okolja.

| 5.3 | Odbor meni, da je skupno podjetje Čisto nebo – ki temelji na javno-zasebnem partnerstvu in, tako kot druge skupne tehnološke pobude, izhaja iz 7. okvirnega programa – trdna podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in da bistveno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij. |
| --- | --- |

5.3

Odbor meni, da je skupno podjetje Čisto nebo – ki temelji na javno-zasebnem partnerstvu in, tako kot druge skupne tehnološke pobude, izhaja iz 7. okvirnega programa – trdna podlaga za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in da bistveno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij.

| 5.4 | EESO odobrava obravnavani predlog in poudarja pomen za EU, ki ga ima strategija, predlagana za področje vlaganj in za usklajevanje raziskav. |
| --- | --- |

5.4

EESO odobrava obravnavani predlog in poudarja pomen za EU, ki ga ima strategija, predlagana za področje vlaganj in za usklajevanje raziskav.

| 5.5 | Odbor kljub temu meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in precejšnjega prispevka sredstev Skupnosti bolje opredeliti uporabo in dodeljevanje končnih izdelkov raziskav. Vprašanje patentov in intelektualne lastnine, kot je opredeljena v členu 20 predlagane uredbe, ki navaja le načela, bi zato moralo biti bolj natančno in izrecno izraženo, saj se lahko izkaže za eno od kočljivih ovir pri izvajanju skupne tehnološke pobude Čisto nebo. |
| --- | --- |

5.5

Odbor kljub temu meni, da bi bilo treba zaradi številnih virov financiranja in precejšnjega prispevka sredstev Skupnosti bolje opredeliti uporabo in dodeljevanje končnih izdelkov raziskav. Vprašanje patentov in intelektualne lastnine, kot je opredeljena v členu 20 predlagane uredbe, ki navaja le načela, bi zato moralo biti bolj natančno in izrecno izraženo, saj se lahko izkaže za eno od kočljivih ovir pri izvajanju skupne tehnološke pobude Čisto nebo.

| 5.6 | Vendar EESO meni, da je za izpolnitev ciljev in kar največji izkoristek vseh možnosti, ki jih predstavlja ta nov mehanizem, potrebno naslednje:






  — | dejanska poenostavitev postopkov v vseh fazah različnih dejavnosti na področju raziskav in razvoja, od izbora dejavnosti do razširjanja rezultatov, tako, da se podjetju Čisto nebo dodeli glavna odgovornost za te naloge. Upravna zapletenost ter negotovost glede finančnih sredstev in institucionalnih referenc sta bili vzrok za neuspeh programov za raziskave in razvoj v preteklosti; |
| --- | --- | --- |

5.6

Vendar EESO meni, da je za izpolnitev ciljev in kar največji izkoristek vseh možnosti, ki jih predstavlja ta nov mehanizem, potrebno naslednje:

—

dejanska poenostavitev postopkov v vseh fazah različnih dejavnosti na področju raziskav in razvoja, od izbora dejavnosti do razširjanja rezultatov, tako, da se podjetju Čisto nebo dodeli glavna odgovornost za te naloge. Upravna zapletenost ter negotovost glede finančnih sredstev in institucionalnih referenc sta bili vzrok za neuspeh programov za raziskave in razvoj v preteklosti;

| — | obsežni informativni program za seznanjanje z možnostmi, ki jih ponuja podjetje Čisto nebo, predvsem glede sposobnosti za aktiviranje potrebnih finančnih sredstev v okviru novih oblik financiranja; |
| --- | --- |

—

obsežni informativni program za seznanjanje z možnostmi, ki jih ponuja podjetje Čisto nebo, predvsem glede sposobnosti za aktiviranje potrebnih finančnih sredstev v okviru novih oblik financiranja;

| — | izvajanje ustreznih programov strokovnega usposabljanja, ki bodo zagotovili visoko usposobljeno delovno silo s potrebnim znanjem na področju raziskav in razvoja, ki jih podpira podjetje Čisto nebo in ki bodo za prihodnost industrije EU izjemnega strateškega pomena. Ta visokokakovostna usposobljenost, ki je potrebna za nova delovna mesta na področju raziskav in razvoja, bo upočasnila beg možganov, hkrati pa bo ustvarila pogoje, ki so potrebni za zagotavljanje vodilnega položaja Evropske unije v teh sektorjih, ki so strateškega pomena tako z vidika industrije kot okolja. |
| --- | --- |

—

izvajanje ustreznih programov strokovnega usposabljanja, ki bodo zagotovili visoko usposobljeno delovno silo s potrebnim znanjem na področju raziskav in razvoja, ki jih podpira podjetje Čisto nebo in ki bodo za prihodnost industrije EU izjemnega strateškega pomena. Ta visokokakovostna usposobljenost, ki je potrebna za nova delovna mesta na področju raziskav in razvoja, bo upočasnila beg možganov, hkrati pa bo ustvarila pogoje, ki so potrebni za zagotavljanje vodilnega položaja Evropske unije v teh sektorjih, ki so strateškega pomena tako z vidika industrije kot okolja.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  CESE 1184/2007 (INT/363).

1

(2)  CESE 1185/2007 (INT/364).

2

(3)  R/CESE 1199/2007 (INT/370).

3

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/22

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja ENIAC

COM(2007) 356 konč. – 2007/0122 (CNS)

(2008/C 44/05)

Svet je 10. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Predsedstvo Odbora je strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra) za glavnega poročevalca imenoval g. DANTINA ter mnenje sprejel s 106 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Odbor pozdravlja sklep za ustanovitev skupnega podjetja ENIAC (1). |
| --- | --- |

1.1

Odbor pozdravlja sklep za ustanovitev skupnega podjetja ENIAC (1).

| 1.1.1 | Meni, da je mogoče s takšnim pristopom za ponovno oživitev naložb v R&R s pomočjo javno-zasebnega financiranja ustvariti trden referenčnim okvir za evropska podjetja, premagati trenutno razdrobljenost financiranja v Skupnosti ter uskladiti pogosto preveč razpršene raziskave in s tem izboljšati njihovo učinkovitost. |
| --- | --- |

1.1.1

Meni, da je mogoče s takšnim pristopom za ponovno oživitev naložb v R&R s pomočjo javno-zasebnega financiranja ustvariti trden referenčnim okvir za evropska podjetja, premagati trenutno razdrobljenost financiranja v Skupnosti ter uskladiti pogosto preveč razpršene raziskave in s tem izboljšati njihovo učinkovitost.

| 1.2 | EESO pozdravlja izbiro tega sektorja, ki je tehnično inovativna industrijska panoga z velikim potencialom za prihodnost in vir visokokvalificiranih delovnih mest. Razvijanje tega sektorja bo neposreden prispevek k doseganju lizbonskih ciljev konkurenčnosti in barcelonskih ciljev o deležu BDP za raziskave ter tudi k drugim politikam Skupnosti, na primer na področju okolja, prometa, energetike in zdravja. |
| --- | --- |

1.2

EESO pozdravlja izbiro tega sektorja, ki je tehnično inovativna industrijska panoga z velikim potencialom za prihodnost in vir visokokvalificiranih delovnih mest. Razvijanje tega sektorja bo neposreden prispevek k doseganju lizbonskih ciljev konkurenčnosti in barcelonskih ciljev o deležu BDP za raziskave ter tudi k drugim politikam Skupnosti, na primer na področju okolja, prometa, energetike in zdravja.

| 1.3 | EESO želi s podporo predloga najprej poudariti pomen, ki ga ima predlagana strategija za naložbe v raziskave in usklajevanje raziskav za Evropsko unijo. Meni, da strategija močno spodbuja oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in bistveno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij v tem sektorju. |
| --- | --- |

1.3

EESO želi s podporo predloga najprej poudariti pomen, ki ga ima predlagana strategija za naložbe v raziskave in usklajevanje raziskav za Evropsko unijo. Meni, da strategija močno spodbuja oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora in bistveno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij v tem sektorju.

| 1.4 | Ta inovativna struktura sodelovanja bi se lahko pri uporabi proizvodov raziskav, ki bi jih opravilo podjetje ENIAC, in v fazi industrijske uporabe izkazala za kompleksno, zato EESO pozdravlja pozornost, namenjeno pravilom v zvezi z intelektualno lastnino. |
| --- | --- |

1.4

Ta inovativna struktura sodelovanja bi se lahko pri uporabi proizvodov raziskav, ki bi jih opravilo podjetje ENIAC, in v fazi industrijske uporabe izkazala za kompleksno, zato EESO pozdravlja pozornost, namenjeno pravilom v zvezi z intelektualno lastnino.

| 1.5 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se posebno pozornost posveča nevarnosti preseljevanja proizvodnje nanoelektronike v druge dele sveta. EESO podpira zamisel o posebnem sektorskem pristopu. |
| --- | --- |

1.5

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se posebno pozornost posveča nevarnosti preseljevanja proizvodnje nanoelektronike v druge dele sveta. EESO podpira zamisel o posebnem sektorskem pristopu.

| 1.6 | EESO meni, da povečanje potenciala novega instrumenta zahteva:






  — | dejansko poenostavitev postopkov, nenazadnje zaradi negativnega učinka birokracije na pretekle programe R&R. Glede na to, da so ti postopki v fazi priprave, bo Odbor posebej pazil, da se vsem zainteresiranim stranem omogoči sodelovanje pri določanju ciljev in analizi končnih rezultatov; |
| --- | --- | --- |

1.6

EESO meni, da povečanje potenciala novega instrumenta zahteva:

—

dejansko poenostavitev postopkov, nenazadnje zaradi negativnega učinka birokracije na pretekle programe R&R. Glede na to, da so ti postopki v fazi priprave, bo Odbor posebej pazil, da se vsem zainteresiranim stranem omogoči sodelovanje pri določanju ciljev in analizi končnih rezultatov;

| — | informacijsko kampanjo, ki bo aktivirala potrebna finančna sredstva; |
| --- | --- |

—

informacijsko kampanjo, ki bo aktivirala potrebna finančna sredstva;

| — | ustrezne programe poklicnega usposabljanja, da se delavci ustrezno strokovno usposobijo za delovna mesta, ki jih bo ustvaril ENIAC. To bo ustvarilo potrebne pogoje za utrditev vodilne vloge v tem strateškem sektorju. |
| --- | --- |

—

ustrezne programe poklicnega usposabljanja, da se delavci ustrezno strokovno usposobijo za delovna mesta, ki jih bo ustvaril ENIAC. To bo ustvarilo potrebne pogoje za utrditev vodilne vloge v tem strateškem sektorju.

2.   Uvod

| 2.1 | Namen predlagane uredbe je ustanovitev prvega javno-zasebnega partnerstva na področju R&R. Uredba opredeljuje eno prvih skupnih tehnoloških pobud (STP). Gre za pobudo na področju nanotehnologije, imenuje pa se ENIAC. |
| --- | --- |

2.1

Namen predlagane uredbe je ustanovitev prvega javno-zasebnega partnerstva na področju R&R. Uredba opredeljuje eno prvih skupnih tehnoloških pobud (STP). Gre za pobudo na področju nanotehnologije, imenuje pa se ENIAC.

| 2.2 | Splošni cilj STP je omogočiti industriji, državam članicam in Komisiji, da vsa svoja sredstva ali del sredstev vložijo v izbrane raziskovalne programe. |
| --- | --- |

2.2

Splošni cilj STP je omogočiti industriji, državam članicam in Komisiji, da vsa svoja sredstva ali del sredstev vložijo v izbrane raziskovalne programe.

| 2.3 | V nasprotju s tradicionalno strategijo, ki financira posamezne projekte s pomočjo javnih sredstev, gre pri STP za obsežne raziskovalne programe s skupnimi strateškimi raziskovalnimi cilji. Nov pristop naj bi za evropske raziskave in inovacije ustvaril kritično maso, okrepil znanstveno skupnost na ključnih strateških področjih ter uskladil financiranje projektov, da bo ugotovitve raziskav mogoče hitreje uporabiti v praksi. STP so usmerjene v ključna področja, na katerih trenutni instrumenti niso niti dovolj obsežni niti dovolj hitri, da bi Evropi omogočali vodilno vlogo v svetovni konkurenci. Gre za področja, na katerih nacionalna, evropska in zasebna sredstva lahko prispevajo pomembno dodano vrednost, na primer s spodbujanjem povečanja izdatkov zasebnega sektorja za R&R. |
| --- | --- |

2.3

V nasprotju s tradicionalno strategijo, ki financira posamezne projekte s pomočjo javnih sredstev, gre pri STP za obsežne raziskovalne programe s skupnimi strateškimi raziskovalnimi cilji. Nov pristop naj bi za evropske raziskave in inovacije ustvaril kritično maso, okrepil znanstveno skupnost na ključnih strateških področjih ter uskladil financiranje projektov, da bo ugotovitve raziskav mogoče hitreje uporabiti v praksi. STP so usmerjene v ključna področja, na katerih trenutni instrumenti niso niti dovolj obsežni niti dovolj hitri, da bi Evropi omogočali vodilno vlogo v svetovni konkurenci. Gre za področja, na katerih nacionalna, evropska in zasebna sredstva lahko prispevajo pomembno dodano vrednost, na primer s spodbujanjem povečanja izdatkov zasebnega sektorja za R&R.

| 2.4 | Glavni namen STP na področju nanoelektronike, ki bi se imenovala ENIAC, je prispevati k razvoju ključnih zmogljivosti za nanoelektroniko, da se okrepi konkurenčnost Evrope na tem področju. V ta namen je v obravnavanem predlogu predstavljen zakonodajni okvir za ustanovitev ENIAC. |
| --- | --- |

2.4

Glavni namen STP na področju nanoelektronike, ki bi se imenovala ENIAC, je prispevati k razvoju ključnih zmogljivosti za nanoelektroniko, da se okrepi konkurenčnost Evrope na tem področju. V ta namen je v obravnavanem predlogu predstavljen zakonodajni okvir za ustanovitev ENIAC.

3.   Ozadje in splošne ugotovitve

| 3.1 | Nanotehnološki sektor je zaradi nenehne rasti števila elektronskih komponent v inovativnih visokotehnoloških izdelkih strateškega pomena za konkurenčnost Evrope in njeno industrijsko rast. |
| --- | --- |

3.1

Nanotehnološki sektor je zaradi nenehne rasti števila elektronskih komponent v inovativnih visokotehnoloških izdelkih strateškega pomena za konkurenčnost Evrope in njeno industrijsko rast.

| 3.2 | Ta sektor proizvaja opremo, ki je ključnega pomena za najrazličnejša, pomembna področja gospodarstva, na primer telekomunikacijo, potrošniške izdelke, multimedijske storitve, izobraževanje, promet, zdravstvo, varnost in okolje. |
| --- | --- |

3.2

Ta sektor proizvaja opremo, ki je ključnega pomena za najrazličnejša, pomembna področja gospodarstva, na primer telekomunikacijo, potrošniške izdelke, multimedijske storitve, izobraževanje, promet, zdravstvo, varnost in okolje.

| 3.3 | Za industrijski trg nanotehnologije (ki poleg neposrednih proizvajalcev obsega tudi dobavitelje opreme za proizvodnjo in materialov) je napovedana 15-odstotna povprečna letna stopnja rasti. Sektorju je treba posvetiti posebno pozornost, da bo ohranil tako visoko stopnjo rasti. |
| --- | --- |

3.3

Za industrijski trg nanotehnologije (ki poleg neposrednih proizvajalcev obsega tudi dobavitelje opreme za proizvodnjo in materialov) je napovedana 15-odstotna povprečna letna stopnja rasti. Sektorju je treba posvetiti posebno pozornost, da bo ohranil tako visoko stopnjo rasti.

| 3.4 | Zato si je treba s pobudo na ravni Skupnosti prizadevati za ohranjanje in krepitev vodilnega položaja v svetu v omenjenih sektorjih s pomočjo programov R&R, ki lahko dosežejo potrebne cilje za industrijsko izkoriščanje, hkrati pa zasledovati bolj ambiciozne tehnološke cilje za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje novih delovnih mest, ki zahtevajo visoke kvalifikacije. |
| --- | --- |

3.4

Zato si je treba s pobudo na ravni Skupnosti prizadevati za ohranjanje in krepitev vodilnega položaja v svetu v omenjenih sektorjih s pomočjo programov R&R, ki lahko dosežejo potrebne cilje za industrijsko izkoriščanje, hkrati pa zasledovati bolj ambiciozne tehnološke cilje za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje novih delovnih mest, ki zahtevajo visoke kvalifikacije.

| 3.5 | Odločitev za skupno javno-zasebno podjetje bi morala omogočiti bistveno izboljšanje kakovosti R&R v tem sektorju. To je ključnega pomena pri premagovanju trenutne razdrobljenosti raziskovalnih programov v različnih državah članicah, ki ne morejo doseči kritične mase in jim primanjkuje sredstev za financiranje ustreznih programov. |
| --- | --- |

3.5

Odločitev za skupno javno-zasebno podjetje bi morala omogočiti bistveno izboljšanje kakovosti R&R v tem sektorju. To je ključnega pomena pri premagovanju trenutne razdrobljenosti raziskovalnih programov v različnih državah članicah, ki ne morejo doseči kritične mase in jim primanjkuje sredstev za financiranje ustreznih programov.

| 3.6 | Odločitev za evropsko razsežnost se zdi ključna, saj se nanotehnološki sektor le na takšen način lahko spopade z največjimi izzivi, s katerimi se sooča. |
| --- | --- |

3.6

Odločitev za evropsko razsežnost se zdi ključna, saj se nanotehnološki sektor le na takšen način lahko spopade z največjimi izzivi, s katerimi se sooča.

| 3.7 | Poleg tega bi utrditev razsežnosti Skupnosti omogočila poenostavitev upravljanja in zmanjšanje birokracije, saj bi en sam postopek na ravni Skupnosti nadomestil različne nacionalne postopke in skrajšal čas, ki je trenutno potreben za pridobitev pogodbe R&R na ravni Skupnosti (glej EUREKO). S tem bi tudi preprečili razlike med postopki ocenjevanja in spremljanja. |
| --- | --- |

3.7

Poleg tega bi utrditev razsežnosti Skupnosti omogočila poenostavitev upravljanja in zmanjšanje birokracije, saj bi en sam postopek na ravni Skupnosti nadomestil različne nacionalne postopke in skrajšal čas, ki je trenutno potreben za pridobitev pogodbe R&R na ravni Skupnosti (glej EUREKO). S tem bi tudi preprečili razlike med postopki ocenjevanja in spremljanja.

| 3.8 | Ustanovitev javno-zasebnega podjetja, ki neposredno vključuje države članice in podjetja iz ustreznih sektorjev, je inovativen korak v primerjavi s trenutnimi postopki za sodelovanje v programih R&R Skupnosti. Poleg tega bodo znatna finančna sredstva, ki jih program predlaga za dodelitev na ravni Skupnosti, omogočila kritično finančno maso, ki je ključna za doseganje ambicioznih ciljev, zastavljenih v programu. |
| --- | --- |

3.8

Ustanovitev javno-zasebnega podjetja, ki neposredno vključuje države članice in podjetja iz ustreznih sektorjev, je inovativen korak v primerjavi s trenutnimi postopki za sodelovanje v programih R&R Skupnosti. Poleg tega bodo znatna finančna sredstva, ki jih program predlaga za dodelitev na ravni Skupnosti, omogočila kritično finančno maso, ki je ključna za doseganje ambicioznih ciljev, zastavljenih v programu.

| 3.9 | Udeležba držav članic in podjetij ter njihova neposredna vključenost v obliki prispevkov, ki bodo znašali najmanj 50 % izdatkov za raziskave, bosta imeli multiplikacijski učinek – delovali bosta kot spodbuda za novo financiranje in pomembno prispevali k razvoju evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

3.9

Udeležba držav članic in podjetij ter njihova neposredna vključenost v obliki prispevkov, ki bodo znašali najmanj 50 % izdatkov za raziskave, bosta imeli multiplikacijski učinek – delovali bosta kot spodbuda za novo financiranje in pomembno prispevali k razvoju evropskega raziskovalnega prostora.

| 3.10 | Neposredno sodelovanje držav članic je nujno, ne le za aktiviranje naložb, temveč tudi in zlasti zato, ker bo sprejemanje odločitev še vedno potekalo na nacionalni ravni, na primer pri razpisih za zbiranje predlogov in stalnem neposrednem spremljanju vseh faz procesa. |
| --- | --- |

3.10

Neposredno sodelovanje držav članic je nujno, ne le za aktiviranje naložb, temveč tudi in zlasti zato, ker bo sprejemanje odločitev še vedno potekalo na nacionalni ravni, na primer pri razpisih za zbiranje predlogov in stalnem neposrednem spremljanju vseh faz procesa.

| 3.11 | Tudi neposredna udeležba industrije je ključna, saj bi lahko rezultati tega ambicioznega programa R&R pomagali pri doseganju pomembnih ciljev, ki se nanašajo na konkurenčnost evropskih podjetij v tem sektorju, in zato pozitivno vplivali na zaposlovanje v njem. |
| --- | --- |

3.11

Tudi neposredna udeležba industrije je ključna, saj bi lahko rezultati tega ambicioznega programa R&R pomagali pri doseganju pomembnih ciljev, ki se nanašajo na konkurenčnost evropskih podjetij v tem sektorju, in zato pozitivno vplivali na zaposlovanje v njem.

4.   Skladnost

| 4.1 | Izhodišče za raziskovalne programe je Sedmi okvirni program. Program temelji na trdnem prepričanju, da je ponovna oživitev naložb v raziskave in razvoj nujna za konkurenčno in dinamično gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.1

Izhodišče za raziskovalne programe je Sedmi okvirni program. Program temelji na trdnem prepričanju, da je ponovna oživitev naložb v raziskave in razvoj nujna za konkurenčno in dinamično gospodarstvo.

| 4.2 | Ustanovitev skupnega podjetja STP ENIAC bo neposredno prispevala k doseganju lizbonskih ciljev konkurenčnosti in barcelonskih ciljev o izdatkih za raziskave. Posredno bo prispevala k drugim politikam Skupnosti, npr. na področju okolja, prometa, energetike in zdravja. |
| --- | --- |

4.2

Ustanovitev skupnega podjetja STP ENIAC bo neposredno prispevala k doseganju lizbonskih ciljev konkurenčnosti in barcelonskih ciljev o izdatkih za raziskave. Posredno bo prispevala k drugim politikam Skupnosti, npr. na področju okolja, prometa, energetike in zdravja.

| 4.3 | Glavni referenčni okvir, v katerem bo delovala skupna tehnološka pobuda ENIAC, zagotavljata dokument Nanoznanosti in nanotehnologije: Akcijski načrt za Evropo 2005-2009 (COM(2005) 243 konč.) in delo Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENHIR). |
| --- | --- |

4.3

Glavni referenčni okvir, v katerem bo delovala skupna tehnološka pobuda ENIAC, zagotavljata dokument Nanoznanosti in nanotehnologije: Akcijski načrt za Evropo 2005-2009 (COM(2005) 243 konč.) in delo Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENHIR).

5.   Predlog Komisije

| 5.1 | Sklep o ustanovitvi skupnega podjetja ENIAC, ki je opisan v dokumentu COM(2007) 356 konč., temelji na Sklepu št. 1982/2006/ES o Sedmem okvirnem programu, ki določa prispevek Skupnosti k vzpostavitvi dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev na evropski ravni na področju znanstvenih raziskav. |
| --- | --- |

5.1

Sklep o ustanovitvi skupnega podjetja ENIAC, ki je opisan v dokumentu COM(2007) 356 konč., temelji na Sklepu št. 1982/2006/ES o Sedmem okvirnem programu, ki določa prispevek Skupnosti k vzpostavitvi dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev na evropski ravni na področju znanstvenih raziskav.

| 5.2 | Ta partnerstva imajo obliko skupnih tehnoloških pobud (STP) in izhajajo iz delovanja nekdanjih evropskih tehnoloških platform. |
| --- | --- |

5.2

Ta partnerstva imajo obliko skupnih tehnoloških pobud (STP) in izhajajo iz delovanja nekdanjih evropskih tehnoloških platform.

| 5.3 | V Odločbi Sveta št. 971/2006/ES o posebnem programu „Sodelovanje“ (2) je poudarjena potreba po ustanavljanju javno-zasebnih partnerstev in opredeljenih je šest področij, na katerih je primerna ustanovitev skupnih tehnoloških pobud z namenom ponovne oživitve evropskih raziskav. Ta področja so:






  — | vodik in gorivne celice; |
| --- | --- | --- |

5.3

V Odločbi Sveta št. 971/2006/ES o posebnem programu „Sodelovanje“ (2) je poudarjena potreba po ustanavljanju javno-zasebnih partnerstev in opredeljenih je šest področij, na katerih je primerna ustanovitev skupnih tehnoloških pobud z namenom ponovne oživitve evropskih raziskav. Ta področja so:

—

vodik in gorivne celice;

| — | aeronavtika in zračni promet (3); |
| --- | --- |

—

aeronavtika in zračni promet (3);

| — | inovativna zdravila (4); |
| --- | --- |

—

inovativna zdravila (4);

| — | vgrajeni računalniški sistemi (5); |
| --- | --- |

—

vgrajeni računalniški sistemi (5);

| — | nanoelektronika; |
| --- | --- |

—

nanoelektronika;

| — | GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti). |
| --- | --- |

—

GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti).

| 5.4 | V okviru te splošne strategije predlog uredbe COM(2007) 356 konč. predvideva ustanovitev skupnega podjetja ENIAC na področju nanoelektronike. |
| --- | --- |

5.4

V okviru te splošne strategije predlog uredbe COM(2007) 356 konč. predvideva ustanovitev skupnega podjetja ENIAC na področju nanoelektronike.

| 5.5 | Skupno podjetje ENIAC naj bi bila mednarodna organizacija in pravna oseba v smislu člena 22 Direktive 2004/17/ES in člena 15 Direktive 2004/18/ES. Sedež bo imelo v Bruslju, z delovanjem pa bo prenehalo decembra 2017, razen če Svet sprejme odločbo o podaljšanju. |
| --- | --- |

5.5

Skupno podjetje ENIAC naj bi bila mednarodna organizacija in pravna oseba v smislu člena 22 Direktive 2004/17/ES in člena 15 Direktive 2004/18/ES. Sedež bo imelo v Bruslju, z delovanjem pa bo prenehalo decembra 2017, razen če Svet sprejme odločbo o podaljšanju.

5.6   Pravna podlaga

Predlog vsebuje uredbo Sveta s statutom skupnega podjetja v prilogi. Temelji na členu 171 Pogodbe. Skupno podjetje bo organ Skupnosti in čeprav njegov proračun ureja člen 185 Uredbe Sveta št. 1605/2002, je treba upoštevati posebnost te pobude, ker gre za javno-zasebno partnerstvo z velikim prispevkom zasebnega sektorja, ki je enak prispevku javnega sektorja.

5.7   Sestava

Ustanovna člana skupne tehnološke pobude (STP ENIAC) bosta Evropska skupnost, ki jo bo zastopala Komisija, in AENEAS, združenje, ki zastopa podjetja in druge organizacije za raziskave in razvoj. Statut določa seznam subjektov, ki lahko postanejo člani skupnega podjetja ENIAC, med drugim so to lahko države, ki niso članice EU in so pridružene države Sedmega okvirnega programa, in katerakoli druga pravna oseba, ki lahko prispeva k ciljem skupnega podjetja ENIAC.

5.8   Financiranje

| 5.8.1 | Stroški poslovanja skupnega podjetja ENIAC, določeni v členu 4, se krijejo z naslednjimi prispevki:






  — | s finančnim prispevkom ENIAC do 20 milijonov EUR ali do 1 % vseh stroškov projektov, vendar ne več kot 30 milijonov EUR na leto; |
| --- | --- | --- |

5.8.1

Stroški poslovanja skupnega podjetja ENIAC, določeni v členu 4, se krijejo z naslednjimi prispevki:

—

s finančnim prispevkom ENIAC do 20 milijonov EUR ali do 1 % vseh stroškov projektov, vendar ne več kot 30 milijonov EUR na leto;

| — | s finančnim prispevkom Skupnosti do 10 milijonov EUR; |
| --- | --- |

—

s finančnim prispevkom Skupnosti do 10 milijonov EUR;

| — | s stvarnimi prispevki držav članic ENIAC. |
| --- | --- |

—

s stvarnimi prispevki držav članic ENIAC.

Raziskovalne in razvojne dejavnosti skupnega podjetja ENIAC za obdobje do 31. decembra 2017 se krijejo z naslednjimi prispevki:

| — | s finančnim prispevkom Skupnosti do 440 milijonov EUR; |
| --- | --- |

—

s finančnim prispevkom Skupnosti do 440 milijonov EUR;

| — | finančnimi prispevki držav članic ENIAC, ki skupaj predstavljajo najmanj 1,8-kratni finančni prispevek Skupnosti; |
| --- | --- |

—

finančnimi prispevki držav članic ENIAC, ki skupaj predstavljajo najmanj 1,8-kratni finančni prispevek Skupnosti;

| — | s stvarnimi prispevki raziskovalnih in razvojnih organizacij, ki sodelujejo v projektih, katerih skupen znesek bo enak ali višji od prispevka iz javnih sredstev. |
| --- | --- |

—

s stvarnimi prispevki raziskovalnih in razvojnih organizacij, ki sodelujejo v projektih, katerih skupen znesek bo enak ali višji od prispevka iz javnih sredstev.

| 5.8.2 | Najvišji prispevek Skupnosti za obdobje do 31. decembra 2013 znaša 450 milijonov EUR. Ta sredstva se zagotovijo iz posebnega programa Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj v skladu s členom 54(2) Uredbe Sveta št. 1605/2002. |
| --- | --- |

5.8.2

Najvišji prispevek Skupnosti za obdobje do 31. decembra 2013 znaša 450 milijonov EUR. Ta sredstva se zagotovijo iz posebnega programa Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj v skladu s členom 54(2) Uredbe Sveta št. 1605/2002.

5.9   Cilji

Skupno podjetje ENIAC bo po navedbah Komisije zasledovalo naslednje cilje:

| — | opredeliti in izvajati raziskovalni program za razvoj ključnih zmogljivosti za nanoelektroniko, da se izboljša evropska konkurenčnost in trajnost evropskih podjetij ter omogoči oblikovanje novih trgov; |
| --- | --- |

—

opredeliti in izvajati raziskovalni program za razvoj ključnih zmogljivosti za nanoelektroniko, da se izboljša evropska konkurenčnost in trajnost evropskih podjetij ter omogoči oblikovanje novih trgov;

| — | podpirati izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti z dodeljevanjem sredstev udeležencem v izbranih projektih; |
| --- | --- |

—

podpirati izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti z dodeljevanjem sredstev udeležencem v izbranih projektih;

| — | spodbujati javno-zasebno partnerstvo, katerega cilj je aktiviranje in združevanje prizadevanj Skupnosti ter nacionalnih in zasebnih prizadevanj ter spodbujati sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

—

spodbujati javno-zasebno partnerstvo, katerega cilj je aktiviranje in združevanje prizadevanj Skupnosti ter nacionalnih in zasebnih prizadevanj ter spodbujati sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem;

| — | zagotoviti učinkovitost in trajnost skupne tehnološke pobude o nanoelektroniki; |
| --- | --- |

—

zagotoviti učinkovitost in trajnost skupne tehnološke pobude o nanoelektroniki;

| — | doseči sinergijo in usklajenost evropskih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj, vključno s postopnim vključevanjem povezanih dejavnosti na tem področju, ki se zdaj izvajajo z medvladnimi raziskovalnimi in razvojnimi programi (EUREKA), v skupno podjetje ENIAC. |
| --- | --- |

—

doseči sinergijo in usklajenost evropskih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj, vključno s postopnim vključevanjem povezanih dejavnosti na tem področju, ki se zdaj izvajajo z medvladnimi raziskovalnimi in razvojnimi programi (EUREKA), v skupno podjetje ENIAC.

6.   Splošne in posebne ugotovitve

| 6.1 | Odbor pozdravlja sklep o ustanovitvi skupnega podjetja ENIAC in predlog uredbe. EESO želi s podporo predloga najprej poudariti pomen, ki ga ima predlagana strategija za naložbe v raziskave in usklajevanje raziskav za Evropsko unijo. |
| --- | --- |

6.1

Odbor pozdravlja sklep o ustanovitvi skupnega podjetja ENIAC in predlog uredbe. EESO želi s podporo predloga najprej poudariti pomen, ki ga ima predlagana strategija za naložbe v raziskave in usklajevanje raziskav za Evropsko unijo.

| 6.2 | Kot je Odbor že zapisal v mnenjih o drugih uredbah, ki temeljijo na Odločbi Sveta 971/2006/ES o posebnem programu „Sodelovanje“, meni, da je ponovna oživitev naložb v raziskave in razvoj ustrezen način, da evropska podjetja dobijo trden referenčni okvir, ki bo omogočil premagovanje trenutnega razdrobljenega financiranja Skupnosti in preprečil neenako porazdelitev programov. |
| --- | --- |

6.2

Kot je Odbor že zapisal v mnenjih o drugih uredbah, ki temeljijo na Odločbi Sveta 971/2006/ES o posebnem programu „Sodelovanje“, meni, da je ponovna oživitev naložb v raziskave in razvoj ustrezen način, da evropska podjetja dobijo trden referenčni okvir, ki bo omogočil premagovanje trenutnega razdrobljenega financiranja Skupnosti in preprečil neenako porazdelitev programov.

| 6.3 | Pobuda je v skladu s politikami in cilji EU in sovpada s pristopom, opredeljenim v lizbonski strategiji, ki poudarja, da znanje in inovacije v Skupnosti prispevajo k rasti in zaposlovanju. Nanotehnologija ima pomembno vlogo, saj je postala gonilo za inovacije v številnih sektorjih, ki so strateškega pomena za razvoj in rast EU (mobilne komunikacije, promet, računalništvo, avtomatizirana proizvodnja, zdravstvo itd.). Ustanovitev skupnega podjetja je lahko orodje, ki bo Evropi omogočilo, da ohrani ali celo izboljša svoje zmogljivosti za oblikovanje in proizvodnjo izdelkov, ki so v skladu z njenimi standardi kakovosti, trajnosti in varovanja okolja. Ustanovitev tovrstnega podjetja zagotavlja trden temelj za ustvarjanje evropskega raziskovalnega prostora in pomembno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij. |
| --- | --- |

6.3

Pobuda je v skladu s politikami in cilji EU in sovpada s pristopom, opredeljenim v lizbonski strategiji, ki poudarja, da znanje in inovacije v Skupnosti prispevajo k rasti in zaposlovanju. Nanotehnologija ima pomembno vlogo, saj je postala gonilo za inovacije v številnih sektorjih, ki so strateškega pomena za razvoj in rast EU (mobilne komunikacije, promet, računalništvo, avtomatizirana proizvodnja, zdravstvo itd.). Ustanovitev skupnega podjetja je lahko orodje, ki bo Evropi omogočilo, da ohrani ali celo izboljša svoje zmogljivosti za oblikovanje in proizvodnjo izdelkov, ki so v skladu z njenimi standardi kakovosti, trajnosti in varovanja okolja. Ustanovitev tovrstnega podjetja zagotavlja trden temelj za ustvarjanje evropskega raziskovalnega prostora in pomembno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij.

| 6.4 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je v oceni učinka, ki spremlja predlog uredbe o tej skupni tehnološki pobudi, posebna pozornost namenjena nevarnosti preseljevanja proizvodnje nanoelektronike v druge dele sveta. To je pomembno, ker tovrstna proizvodnja ustvarja visoko dodano vrednost, kar pomeni gospodarsko rast in rast zaposlovanja hkrati pa delno povračilo sredstev, ki jih EU namerava vložiti v razvoj tega sektorja. Ob upoštevanju tega EESO podpira zamisel o posebnem sektorskem pristopu za podporo tej ključni industriji. |
| --- | --- |

6.4

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je v oceni učinka, ki spremlja predlog uredbe o tej skupni tehnološki pobudi, posebna pozornost namenjena nevarnosti preseljevanja proizvodnje nanoelektronike v druge dele sveta. To je pomembno, ker tovrstna proizvodnja ustvarja visoko dodano vrednost, kar pomeni gospodarsko rast in rast zaposlovanja hkrati pa delno povračilo sredstev, ki jih EU namerava vložiti v razvoj tega sektorja. Ob upoštevanju tega EESO podpira zamisel o posebnem sektorskem pristopu za podporo tej ključni industriji.

| 6.5 | Glede na to inovativno strukturo sodelovanja, ki bi se lahko pri uporabi proizvodov raziskav, ki bi jih opravilo podjetje ENIAC, in v fazi industrijske uporabe izkazala za kompleksno, EESO pozdravlja pozornost, namenjeno opredelitvi pravil intelektualne lastnine v členu 23 statuta. Hkrati izraža zadovoljstvo, da akcijski načrt, omenjen v uredbi, namenja veliko pozornost vprašanjem zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

6.5

Glede na to inovativno strukturo sodelovanja, ki bi se lahko pri uporabi proizvodov raziskav, ki bi jih opravilo podjetje ENIAC, in v fazi industrijske uporabe izkazala za kompleksno, EESO pozdravlja pozornost, namenjeno opredelitvi pravil intelektualne lastnine v členu 23 statuta. Hkrati izraža zadovoljstvo, da akcijski načrt, omenjen v uredbi, namenja veliko pozornost vprašanjem zdravja in varnosti.

| 6.6 | EESO meni, da je za dosego ciljev skupnega podjetja in temeljito izkoriščanje potenciala tega novega instrumenta potrebno naslednje:






  — | resnična poenostavitev postopkov na vseh stopnjah različnih raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, od izbora dejavnosti do širjenja rezultatov, pri čemer se glavno odgovornost za te naloge prenese na podjetje ENIAC. Upravna kompleksnost in negotovost glede financiranja in institucionalnih kontaktov so bili med razlogi za neuspehe prejšnjih raziskovalnih in razvojnih programov; |
| --- | --- | --- |

6.6

EESO meni, da je za dosego ciljev skupnega podjetja in temeljito izkoriščanje potenciala tega novega instrumenta potrebno naslednje:

—

resnična poenostavitev postopkov na vseh stopnjah različnih raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, od izbora dejavnosti do širjenja rezultatov, pri čemer se glavno odgovornost za te naloge prenese na podjetje ENIAC. Upravna kompleksnost in negotovost glede financiranja in institucionalnih kontaktov so bili med razlogi za neuspehe prejšnjih raziskovalnih in razvojnih programov;

| — | obsežen informacijski program o možnostih, ki jih ponuja podjetje ENIAC, med drugim njegova sposobnost mobilizacije potrebnih gospodarskih virov glede na nove oblike financiranja; |
| --- | --- |

—

obsežen informacijski program o možnostih, ki jih ponuja podjetje ENIAC, med drugim njegova sposobnost mobilizacije potrebnih gospodarskih virov glede na nove oblike financiranja;

| — | vzpostavitev ustreznih programov poklicnega usposabljanja za visoko usposobljeno delovno silo z znanjem na področju raziskav in razvoja, ki jih podpira podjetje ENIAC, ki bo izrednega strateškega pomena za industrijsko prihodnost EU. Te visoke kvalifikacije bodo zagotovile tehnične spretnosti in znanje, potrebne za novo nastala delovna mesta na področju raziskav in razvoja, in bodo upočasnile beg možganov ter hkrati zagotovile enega od pogojev, ki so potrebni za zagotavljanje vodilnega industrijskega položaja EU v teh strateških sektorjih. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev ustreznih programov poklicnega usposabljanja za visoko usposobljeno delovno silo z znanjem na področju raziskav in razvoja, ki jih podpira podjetje ENIAC, ki bo izrednega strateškega pomena za industrijsko prihodnost EU. Te visoke kvalifikacije bodo zagotovile tehnične spretnosti in znanje, potrebne za novo nastala delovna mesta na področju raziskav in razvoja, in bodo upočasnile beg možganov ter hkrati zagotovile enega od pogojev, ki so potrebni za zagotavljanje vodilnega industrijskega položaja EU v teh strateških sektorjih.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ENIAC = European Nanoelectronic Initiative Advisory Council.

1

ENIAC se je imenoval tudi prvi računalnik, ki je bil sestavljen iz elektronskih komponent (1945-1946).

(2)  UL L 400, 30.12.2006, str. 1.

2

(3)  INT/369.

3

(4)  INT/36.

4

(5)  INT/364.

5

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/27

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave

COM(2007) 303 konč. – 2007/0113 (COD)

(2008/C 44/06)

Svet je 28. junija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. PEGADO LIZ.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 129 glasovi za, 3 glasovi proti in z 1 vzdržanim glasom.

1.   Kratka vsebina mnenja

| 1.1 | EESO v skladu s svojima mnenjema o zeleni knjigi o pregledu pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov
   (1) in o sporočilu Komisije o izvajanju direktive o sklepanju pogodb pri prodaji na daljavo
   (2) podpira pobudo Komisije za revizijo Direktive 94/47/ES (3) z dne 26. oktobra 1994 v predlagani obliki (4), ob upoštevanju ugotovitev in priporočil v tem mnenju. |
| --- | --- |

1.1

EESO v skladu s svojima mnenjema o zeleni knjigi o pregledu pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov
   (1) in o sporočilu Komisije o izvajanju direktive o sklepanju pogodb pri prodaji na daljavo
   (2) podpira pobudo Komisije za revizijo Direktive 94/47/ES (3) z dne 26. oktobra 1994 v predlagani obliki (4), ob upoštevanju ugotovitev in priporočil v tem mnenju.

| 1.2 | EESO se v splošnem strinja z bistvenim delom predloga Komisije glede razširitve področja uporabe direktive, opredelitve in opisa novih proizvodov, zaostritve zahtev glede predpogodbenih in pogodbenih informacij, poenotenja odstopnega roka in prepovedi vsakršnega plačila, iz kakršnega koli vzroka, pred koncem odstopnega roka. |
| --- | --- |

1.2

EESO se v splošnem strinja z bistvenim delom predloga Komisije glede razširitve področja uporabe direktive, opredelitve in opisa novih proizvodov, zaostritve zahtev glede predpogodbenih in pogodbenih informacij, poenotenja odstopnega roka in prepovedi vsakršnega plačila, iz kakršnega koli vzroka, pred koncem odstopnega roka.

| 1.3 | EESO podpira nevsiljivi pristop tega predloga, ki državam članicam daje možnost, da v skladu z načeli, opredeljenimi v Pogodbi, sprejmejo nadaljnje ukrepe za varstvo potrošnikov. Vendar pa EESO – v skladu s stališčem Komisije, ki ga je izrazila v svoji zeleni knjigi o pregledu pravnega reda Skupnosti – meni, da če obstaja kakšno področje, ki upravičuje kar največjo uskladitev, je to prav to, in sicer zaradi posebne narave (sui generis) tega prava in zaradi velikih razlik med državami članicami glede opredelitve in značilnosti njegove večstranske pravne narave, s posledicami, ki se v različnih nacionalnih pravnih sistemih močno razlikujejo, zlasti glede minimalnega in maksimalnega trajanja, razveljavitve ali ničnosti ter prekinitve ali odpovedi pogodb. |
| --- | --- |

1.3

EESO podpira nevsiljivi pristop tega predloga, ki državam članicam daje možnost, da v skladu z načeli, opredeljenimi v Pogodbi, sprejmejo nadaljnje ukrepe za varstvo potrošnikov. Vendar pa EESO – v skladu s stališčem Komisije, ki ga je izrazila v svoji zeleni knjigi o pregledu pravnega reda Skupnosti – meni, da če obstaja kakšno področje, ki upravičuje kar največjo uskladitev, je to prav to, in sicer zaradi posebne narave (sui generis) tega prava in zaradi velikih razlik med državami članicami glede opredelitve in značilnosti njegove večstranske pravne narave, s posledicami, ki se v različnih nacionalnih pravnih sistemih močno razlikujejo, zlasti glede minimalnega in maksimalnega trajanja, razveljavitve ali ničnosti ter prekinitve ali odpovedi pogodb.

| 1.4 | EESO zato obžaluje, da Komisija – kljub svojemu priznanju, da je večina problemov, ki se pojavljajo na tem področju, pogosto čezmejne narave in jih zato države članice same zaradi razlik v nacionalnih zakonodajah ne morejo ustrezno rešiti – konec koncev opredeljuje samo nekatere vidike v zvezi s temi pravicami. Ponovno je cela vrsta situacij prepuščena prosti presoji držav članic, kar ne prispeva skorajda ničesar k reševanju problemov, navedenih v predlogu. |
| --- | --- |

1.4

EESO zato obžaluje, da Komisija – kljub svojemu priznanju, da je večina problemov, ki se pojavljajo na tem področju, pogosto čezmejne narave in jih zato države članice same zaradi razlik v nacionalnih zakonodajah ne morejo ustrezno rešiti – konec koncev opredeljuje samo nekatere vidike v zvezi s temi pravicami. Ponovno je cela vrsta situacij prepuščena prosti presoji držav članic, kar ne prispeva skorajda ničesar k reševanju problemov, navedenih v predlogu.

| 1.5 | Zato EESO – čeprav se strinja s sprejetjem sistema „minimalne uskladitve“ – enako kot druge institucije Skupnosti (5) meni, da je bila raven za varstvo pravic potrošnikov postavljena prenizko. Izkušnje kažejo, da velika večina držav članic te klavzule ni uporabila in da je, nasprotno, minimalne določbe prevzela dobesedno (6). Zato primerna raven varstva potrošnikov ni bila dosežena in EESO poziva Komisijo, naj ob spoštovanju načela subsidiarnosti v predlogu direktive uredi druge, enako pomembne vidike, izhajajoč z višje ravni varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

1.5

Zato EESO – čeprav se strinja s sprejetjem sistema „minimalne uskladitve“ – enako kot druge institucije Skupnosti (5) meni, da je bila raven za varstvo pravic potrošnikov postavljena prenizko. Izkušnje kažejo, da velika večina držav članic te klavzule ni uporabila in da je, nasprotno, minimalne določbe prevzela dobesedno (6). Zato primerna raven varstva potrošnikov ni bila dosežena in EESO poziva Komisijo, naj ob spoštovanju načela subsidiarnosti v predlogu direktive uredi druge, enako pomembne vidike, izhajajoč z višje ravni varstva potrošnikov.

| 1.6 | EESO zato predlaga, naj se izboljšajo nekatere določbe v zvezi s pravnim sistemom, ki se uporablja za te pravice, vsebino glavne pogodbe in njeno povezavo s pomožnimi pogodbami, posebno za nepovezana posojila, da se izboljša in zajamči primerno varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

1.6

EESO zato predlaga, naj se izboljšajo nekatere določbe v zvezi s pravnim sistemom, ki se uporablja za te pravice, vsebino glavne pogodbe in njeno povezavo s pomožnimi pogodbami, posebno za nepovezana posojila, da se izboljša in zajamči primerno varstvo potrošnikov.

| 1.7 | EESO kot v svojih prejšnjih mnenjih (7) poudarja pomen učinkovitega obveščanja pogodbenih strani, še posebej potrošnikov, ki so slabše obveščeni. Zato meni, da bi bilo koristno, če ne bi izključili možnosti, da države članice sprejmejo sorazmerne in odvračilne kazenske sankcije za dejanja, ki resno kršijo pravice, opredeljene v direktivi, pri čemer bi bilo treba osnovne sestavine teh pravic podrobneje opredeliti. |
| --- | --- |

1.7

EESO kot v svojih prejšnjih mnenjih (7) poudarja pomen učinkovitega obveščanja pogodbenih strani, še posebej potrošnikov, ki so slabše obveščeni. Zato meni, da bi bilo koristno, če ne bi izključili možnosti, da države članice sprejmejo sorazmerne in odvračilne kazenske sankcije za dejanja, ki resno kršijo pravice, opredeljene v direktivi, pri čemer bi bilo treba osnovne sestavine teh pravic podrobneje opredeliti.

| 1.8 | EESO poziva Komisijo, naj izvede podrobno analizo odzivov, ki jih je prejela na svoj posvetovalni dokument (8), še posebej odgovorov držav članic, s katerimi je potekalo posvetovanje prek tega dokumenta, vendar niso bile vključene v poročilu (9) o izvajanju direktive, ki je zajelo samo 15 držav članic, in v primerjalni analizi, ki zajema 25 držav članic (10) in obravnava razlike med posameznimi državami članicami. |
| --- | --- |

1.8

EESO poziva Komisijo, naj izvede podrobno analizo odzivov, ki jih je prejela na svoj posvetovalni dokument (8), še posebej odgovorov držav članic, s katerimi je potekalo posvetovanje prek tega dokumenta, vendar niso bile vključene v poročilu (9) o izvajanju direktive, ki je zajelo samo 15 držav članic, in v primerjalni analizi, ki zajema 25 držav članic (10) in obravnava razlike med posameznimi državami članicami.

| 1.9 | V poglavju o posebnih ugotovitvah EESO predlaga več sprememb (11) in podaja več priporočil za izboljšanje tehnično-pravnih vidikov predloga in konsolidacijo ter uskladitev pojmov, konceptov ali praks, že zajetih v drugih direktivah, zlasti v direktivi o nepoštenih poslovnih praksah (12). Te je treba upoštevati za spodbujanje varnosti potrošnikov in zaupanja v to vrsto pogodb, ki so pogosto povezane z agresivnimi trženjskimi in prodajnimi akcijami (13). |
| --- | --- |

1.9

V poglavju o posebnih ugotovitvah EESO predlaga več sprememb (11) in podaja več priporočil za izboljšanje tehnično-pravnih vidikov predloga in konsolidacijo ter uskladitev pojmov, konceptov ali praks, že zajetih v drugih direktivah, zlasti v direktivi o nepoštenih poslovnih praksah (12). Te je treba upoštevati za spodbujanje varnosti potrošnikov in zaupanja v to vrsto pogodb, ki so pogosto povezane z agresivnimi trženjskimi in prodajnimi akcijami (13).

2.   Kratka vsebina predloga direktive

| 2.1 | Komisija predlaga revizijo Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 1994 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb o nakupu pravice do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa. Predlog izhaja iz sklepov Sveta z dne 13. aprila 2000 glede poročila o izvajanju direktive (14) in priporočil Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 4. julija 2002 (15). |
| --- | --- |

2.1

Komisija predlaga revizijo Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 1994 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb o nakupu pravice do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa. Predlog izhaja iz sklepov Sveta z dne 13. aprila 2000 glede poročila o izvajanju direktive (14) in priporočil Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 4. julija 2002 (15).

| 2.2 | Revizija te direktive, načrtovana že od sporočila Komisije o strategiji potrošniške politike za obdobje 2002-2006 (16), je del tako imenovanega „potrošniškega pravnega reda Skupnosti“, ki ga opredeljuje zelena knjiga o tem področju (17). |
| --- | --- |

2.2

Revizija te direktive, načrtovana že od sporočila Komisije o strategiji potrošniške politike za obdobje 2002-2006 (16), je del tako imenovanega „potrošniškega pravnega reda Skupnosti“, ki ga opredeljuje zelena knjiga o tem področju (17).

| 2.3 | Ob upoštevanju nekaterih situacij, ki povzročajo težave za uporabo direktive, Komisija meni, da je tržni razvoj v tem sektorju ustvaril precej novih proizvodov, ki jih področje uporabe direktive ne zajema, čeprav gre dejansko za uporabo počitniških nastanitev. |
| --- | --- |

2.3

Ob upoštevanju nekaterih situacij, ki povzročajo težave za uporabo direktive, Komisija meni, da je tržni razvoj v tem sektorju ustvaril precej novih proizvodov, ki jih področje uporabe direktive ne zajema, čeprav gre dejansko za uporabo počitniških nastanitev.

| 2.4 | Že poročilo, ki ga je Komisija leta 1999 pripravila o izvajanju Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), je opozorilo na številne pomanjkljivosti pri prenosu direktive. Sklepi, ki jih je Svet sprejel aprila 2000 (19), so navajali več elementov, ki bi jih bilo treba upoštevati ob reviziji direktive. |
| --- | --- |

2.4

Že poročilo, ki ga je Komisija leta 1999 pripravila o izvajanju Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), je opozorilo na številne pomanjkljivosti pri prenosu direktive. Sklepi, ki jih je Svet sprejel aprila 2000 (19), so navajali več elementov, ki bi jih bilo treba upoštevati ob reviziji direktive.

| 2.5 | Tudi mnenje odbora Evropskega parlamenta za okolje, javno zdravje in potrošniško politiko iz leta 2001 (20) je poudarilo, da direktiva določa najnižjo sprejemljivo raven ukrepov za varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

2.5

Tudi mnenje odbora Evropskega parlamenta za okolje, javno zdravje in potrošniško politiko iz leta 2001 (20) je poudarilo, da direktiva določa najnižjo sprejemljivo raven ukrepov za varstvo potrošnikov.

| 2.6 | Evropski parlament pa je v resoluciji z dne 4. julija 2002 Komisiji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

2.6

Evropski parlament pa je v resoluciji z dne 4. julija 2002 Komisiji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov.

| 2.7 | Zato Komisija meni, da je samostojna revizija te direktive „nujnost“ in celo „prednostna naloga“ zaradi „problemov, s katerimi se srečujejo potrošniki, zlasti glede nadaljnje prodaje in novih proizvodov“ – kot so „počitniški popustniški klubi in pogodbe o nadaljnji prodaji“ –, ki se „tržijo podobno časovnemu zakupu in so mu v gospodarskem smislu podobni“. |
| --- | --- |

2.7

Zato Komisija meni, da je samostojna revizija te direktive „nujnost“ in celo „prednostna naloga“ zaradi „problemov, s katerimi se srečujejo potrošniki, zlasti glede nadaljnje prodaje in novih proizvodov“ – kot so „počitniški popustniški klubi in pogodbe o nadaljnji prodaji“ –, ki se „tržijo podobno časovnemu zakupu in so mu v gospodarskem smislu podobni“.

| 2.8 | Med glavnimi razlogi, ki upravičujejo ta predlog za revizijo, Komisija poudarja potrebo po posodobitvi zahtev v zvezi s predpogodbenimi in pogodbenimi informacijami, poenotenju sistema prepovedi depozitov in predplačil med odstopnim rokom, uskladitvi odstopnega roka in preučitvi možnosti za uvedbo kazenskih sankcij. |
| --- | --- |

2.8

Med glavnimi razlogi, ki upravičujejo ta predlog za revizijo, Komisija poudarja potrebo po posodobitvi zahtev v zvezi s predpogodbenimi in pogodbenimi informacijami, poenotenju sistema prepovedi depozitov in predplačil med odstopnim rokom, uskladitvi odstopnega roka in preučitvi možnosti za uvedbo kazenskih sankcij.

| 2.9 | Posvetovanje z glavnimi zainteresiranimi stranmi je bilo opravljeno med letoma 2004 in 2006. |
| --- | --- |

2.9

Posvetovanje z glavnimi zainteresiranimi stranmi je bilo opravljeno med letoma 2004 in 2006.

| 2.10 | Komisija je objavila posvetovalni dokument (21) potem, ko je prejela številne pritožbe v zvezi s časovnim zakupom, predvsem z novimi proizvodi, kot so počitniški klubi, turistične popustniške pogodbe in pogodbe o zamenjavi in nadaljnji prodaji. Ta vprašanja so obravnavali tudi marca 2006 na sestanku stalne delovne skupine strokovnjakov iz držav članic o pregledu pravnega reda Skupnosti. |
| --- | --- |

2.10

Komisija je objavila posvetovalni dokument (21) potem, ko je prejela številne pritožbe v zvezi s časovnim zakupom, predvsem z novimi proizvodi, kot so počitniški klubi, turistične popustniške pogodbe in pogodbe o zamenjavi in nadaljnji prodaji. Ta vprašanja so obravnavali tudi marca 2006 na sestanku stalne delovne skupine strokovnjakov iz držav članic o pregledu pravnega reda Skupnosti.

| 2.11 | Predlagana revizija je vključena v program Komisije za posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti (22). |
| --- | --- |

2.11

Predlagana revizija je vključena v program Komisije za posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti (22).

| 2.12 | Komisija meni, da mora pravna podlaga za ta predlog ostati omejena na člen 95 Pogodbe (dokončno oblikovanje notranjega trga) in da se – v skladu z načelom subsidiarnosti – ne sme opredeljevati do pravne narave pravic v zvezi s časovnim zakupom. Upoštevati je treba različna stališča držav članic. |
| --- | --- |

2.12

Komisija meni, da mora pravna podlaga za ta predlog ostati omejena na člen 95 Pogodbe (dokončno oblikovanje notranjega trga) in da se – v skladu z načelom subsidiarnosti – ne sme opredeljevati do pravne narave pravic v zvezi s časovnim zakupom. Upoštevati je treba različna stališča držav članic.

| 2.13 | Komisija poudarja čezmejne vidike problema in dejansko meni: „Velika večina pritožb potrošnikov je čezmejne narave“. Vendar pa obravnava samo tiste vidike, ki so po njenem „najtežavnejši, in zato je potrebno ukrepanje Skupnosti“, vse ostale vidike pa prepušča nacionalni zakonodaji. Opustila je tudi vsakršno omembo pravic do odpovedi ali razdrtja pogodb (ki jih je zajemala Direktiva 94/47/ES), celo če so povezane s pravico do odstopa od pogodbe. |
| --- | --- |

2.13

Komisija poudarja čezmejne vidike problema in dejansko meni: „Velika večina pritožb potrošnikov je čezmejne narave“. Vendar pa obravnava samo tiste vidike, ki so po njenem „najtežavnejši, in zato je potrebno ukrepanje Skupnosti“, vse ostale vidike pa prepušča nacionalni zakonodaji. Opustila je tudi vsakršno omembo pravic do odpovedi ali razdrtja pogodb (ki jih je zajemala Direktiva 94/47/ES), celo če so povezane s pravico do odstopa od pogodbe.

3.   Glavne ugotovitve o predlogu

3.1   Splošno

| 3.1.1 | EESO pozdravlja pobudo Komisije, vendar opozarja na njeno zamudo, saj so bili problemi zaznani že leta 1999 in zato bi lahko rešitve našli že veliko prej. |
| --- | --- |

3.1.1

EESO pozdravlja pobudo Komisije, vendar opozarja na njeno zamudo, saj so bili problemi zaznani že leta 1999 in zato bi lahko rešitve našli že veliko prej.

| 3.1.2 | EESO želi tudi poudariti, da je na nekatera vprašanja, obravnavana v tem dokumentu, opozoril že v svojem mnenju z dne 24. februarja 1993 (23), ko se je direktiva pripravljala. |
| --- | --- |

3.1.2

EESO želi tudi poudariti, da je na nekatera vprašanja, obravnavana v tem dokumentu, opozoril že v svojem mnenju z dne 24. februarja 1993 (23), ko se je direktiva pripravljala.

| 3.1.3 | EESO meni, da bi morala biti pravna podlaga člen 153 Pogodbe, ne pa člen 95, saj ne gre za zadevo, ki ima opraviti samo z enotnim trgom, temveč tudi za vprašanje varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

3.1.3

EESO meni, da bi morala biti pravna podlaga člen 153 Pogodbe, ne pa člen 95, saj ne gre za zadevo, ki ima opraviti samo z enotnim trgom, temveč tudi za vprašanje varstva potrošnikov.

| 3.1.4 | EESO se strinja z razširitvijo področja uporabe predloga na nekatere premičnine, da bi se tako ustrezno odzvali na stalni razvoj trga. |
| --- | --- |

3.1.4

EESO se strinja z razširitvijo področja uporabe predloga na nekatere premičnine, da bi se tako ustrezno odzvali na stalni razvoj trga.

| 3.1.5 | EESO podpira spremembe obstoječih opredelitev (24), ki jih vsebuje predlog, ker so ustreznejše za nove proizvode, ki se tržijo v tem sektorju. |
| --- | --- |

3.1.5

EESO podpira spremembe obstoječih opredelitev (24), ki jih vsebuje predlog, ker so ustreznejše za nove proizvode, ki se tržijo v tem sektorju.

| 3.1.6 | EESO podpira ohranitev prepovedi vsakršnega plačila ali vsakršne vrste predplačila, ker je ta prepoved učinkovito sredstvo, ki potrošnikom omogoča, da uresničujejo svoje pravice do odstopa od pogodbe, brez kakršnega koli ekonomskega pritiska. Meni tudi, da razširitev določb na tretje stranke zadovoljivo zajema pogodbe o zamenjavi in nadaljnji prodaji. |
| --- | --- |

3.1.6

EESO podpira ohranitev prepovedi vsakršnega plačila ali vsakršne vrste predplačila, ker je ta prepoved učinkovito sredstvo, ki potrošnikom omogoča, da uresničujejo svoje pravice do odstopa od pogodbe, brez kakršnega koli ekonomskega pritiska. Meni tudi, da razširitev določb na tretje stranke zadovoljivo zajema pogodbe o zamenjavi in nadaljnji prodaji.

| 3.1.7 | EESO podpira podaljšanje obdobja za premislek na 14 dni – s tem je rok usklajen –, čeprav bi bilo po mnenju Odbora bolje, da bi ta rok določali na podlagi delovnih, ne pa koledarskih dni, kot je že opozoril v svojih prejšnjih mnenjih (25). Opozoriti velja, da je Svet, ko je sprejel Direktivo 97/7/ES, objavil izjavo, v kateri je Komisijo pozval, naj preuči možnost uskladitve metod računanja obdobja za premislek, ki jih določajo direktive o varstvu potrošnikov. |
| --- | --- |

3.1.7

EESO podpira podaljšanje obdobja za premislek na 14 dni – s tem je rok usklajen –, čeprav bi bilo po mnenju Odbora bolje, da bi ta rok določali na podlagi delovnih, ne pa koledarskih dni, kot je že opozoril v svojih prejšnjih mnenjih (25). Opozoriti velja, da je Svet, ko je sprejel Direktivo 97/7/ES, objavil izjavo, v kateri je Komisijo pozval, naj preuči možnost uskladitve metod računanja obdobja za premislek, ki jih določajo direktive o varstvu potrošnikov.

| 3.1.8 | Kot je ugotovil že v svojih prejšnjih mnenjih (26), in brez poseganja v tretji odstavek člena 1 predloga, EESO meni, da je ključnega pomena, da Komisija zagotovi bolj podrobno opredelitev narave, omejitev in učinkov odstopa od pogodbe ter prekinitve in odpovedi pogodbe. V nasprotnem primeru zaželena uskladitev zakonodaje ne bo uresničena, ker bo vsaka država članica sprejela lastno ureditev, z neizogibnimi negativnimi posledicami za razvoj čezmejnih odnosov. |
| --- | --- |

3.1.8

Kot je ugotovil že v svojih prejšnjih mnenjih (26), in brez poseganja v tretji odstavek člena 1 predloga, EESO meni, da je ključnega pomena, da Komisija zagotovi bolj podrobno opredelitev narave, omejitev in učinkov odstopa od pogodbe ter prekinitve in odpovedi pogodbe. V nasprotnem primeru zaželena uskladitev zakonodaje ne bo uresničena, ker bo vsaka država članica sprejela lastno ureditev, z neizogibnimi negativnimi posledicami za razvoj čezmejnih odnosov.

| 3.1.9 | Ker je namen te direktive uskladiti nacionalne zakonodaje o tej vrsti pravic, EESO meni, da bi Komisija – v nasprotju z uvodno izjavo 4 predloga in kljub razlikam, ki obstajajo med državami – morala iti dlje, in določiti pravno naravo (27) teh pravic, z drugimi besedami, ali gre za stvarne pravice (in rem) ali obligacijske pravice. V nasprotnem primeru predlog ne bo pomagal rešiti ugotovljenih težav, ki so se pojavile pri določanju temeljnih zahtev za izvajanje te pravice in – če gre za stvarno pravico (in rem) – neizogibne posledice v zvezi z vpisom. |
| --- | --- |

3.1.9

Ker je namen te direktive uskladiti nacionalne zakonodaje o tej vrsti pravic, EESO meni, da bi Komisija – v nasprotju z uvodno izjavo 4 predloga in kljub razlikam, ki obstajajo med državami – morala iti dlje, in določiti pravno naravo (27) teh pravic, z drugimi besedami, ali gre za stvarne pravice (in rem) ali obligacijske pravice. V nasprotnem primeru predlog ne bo pomagal rešiti ugotovljenih težav, ki so se pojavile pri določanju temeljnih zahtev za izvajanje te pravice in – če gre za stvarno pravico (in rem) – neizogibne posledice v zvezi z vpisom.

| 3.1.9.1 | EESO zato poziva Komisijo, naj opredeli pravno naravo pravic v zvezi s časovnim zakupom – naj gre za stvarno pravico (in rem) ali za osebno pravico obligacijske narave (pravico do storitve), z neizogibnimi posledicami za veljavna načela uredbe Bruselj in uredbe Rim I. V nasprotnem primeru ne bosta dosežena zaželena uskladitev in zaupanje potrošnikov in podjetnikov. V svojem prej omenjenem mnenju (28) je EESO že prispeval k tej opredelitvi z ugotovitvijo, da je pogodba o časovnem zakupu „stvarna pravica (in rem) ali osebna pravica (in personam). Ni najemniško razmerje, ker najemniško razmerje ne zajema prenosa. Prenesena pravica se nanaša na nedeljeno dobrino – nedeljeno stanovanje – in ima (ali lahko ima) naravo stvarne pravice na nepremičnini“. |
| --- | --- |

3.1.9.1

EESO zato poziva Komisijo, naj opredeli pravno naravo pravic v zvezi s časovnim zakupom – naj gre za stvarno pravico (in rem) ali za osebno pravico obligacijske narave (pravico do storitve), z neizogibnimi posledicami za veljavna načela uredbe Bruselj in uredbe Rim I. V nasprotnem primeru ne bosta dosežena zaželena uskladitev in zaupanje potrošnikov in podjetnikov. V svojem prej omenjenem mnenju (28) je EESO že prispeval k tej opredelitvi z ugotovitvijo, da je pogodba o časovnem zakupu „stvarna pravica (in rem) ali osebna pravica (in personam). Ni najemniško razmerje, ker najemniško razmerje ne zajema prenosa. Prenesena pravica se nanaša na nedeljeno dobrino – nedeljeno stanovanje – in ima (ali lahko ima) naravo stvarne pravice na nepremičnini“.

| 3.1.10 | Brez poseganja v pravno obliko, ki jo ima ta pravica in ki bi lahko bila „sui generis“ – ali seveda prav zato –, se EESO strinja z ugotovitvami iz predloga glede nekaterih ključnih vidikov: da zajema tako premičnine kot nepremičnine, vključno s pravico do uporabe nastanitve (za eno prenočitev), proti plačilu „nadomestila“, za obdobje najmanj enega leta. |
| --- | --- |

3.1.10

Brez poseganja v pravno obliko, ki jo ima ta pravica in ki bi lahko bila „sui generis“ – ali seveda prav zato –, se EESO strinja z ugotovitvami iz predloga glede nekaterih ključnih vidikov: da zajema tako premičnine kot nepremičnine, vključno s pravico do uporabe nastanitve (za eno prenočitev), proti plačilu „nadomestila“, za obdobje najmanj enega leta.

| 3.1.11 | EESO poziva Komisijo, da – poleg proizvodov, že navedenih v členu 2 – pripravi klavzulo (z opredelitvijo ključnih vidikov), da bi olajšala prilagoditev novim proizvodom, ki bodo morebiti prišli na trg po začetku veljavnosti direktive (29) in za katere ni mogoče izpolniti zahtev, določenih v teh opredelitvah novih proizvodov. |
| --- | --- |

3.1.11

EESO poziva Komisijo, da – poleg proizvodov, že navedenih v členu 2 – pripravi klavzulo (z opredelitvijo ključnih vidikov), da bi olajšala prilagoditev novim proizvodom, ki bodo morebiti prišli na trg po začetku veljavnosti direktive (29) in za katere ni mogoče izpolniti zahtev, določenih v teh opredelitvah novih proizvodov.

| 3.1.12 | EESO meni, da možnost, da morajo potrošniki povrniti ali plačati kakršen koli znesek zato, ker so pravočasno izkoristili svojo pravico do odstopa od pogodbe, jasno spodkopava to pravico, ki temelji na tem, da potrošnik ni dolžan navajati nobenih razlogov ali kar koli plačevati. Zato bi morali člena 5(5) in 5(6) predloga črtati. |
| --- | --- |

3.1.12

EESO meni, da možnost, da morajo potrošniki povrniti ali plačati kakršen koli znesek zato, ker so pravočasno izkoristili svojo pravico do odstopa od pogodbe, jasno spodkopava to pravico, ki temelji na tem, da potrošnik ni dolžan navajati nobenih razlogov ali kar koli plačevati. Zato bi morali člena 5(5) in 5(6) predloga črtati.

| 3.1.13 | Odbor opozarja Komisijo na sklicevanje na nedavno sprejeto direktivo o nepoštenih poslovnih praksah (30), s katero se strinja. Vendar pa Odbor opozarja, da se člena 14 in 15 te direktive ne sklicujeta na trenutno veljavno direktivo, in tudi v obravnavanem predlogu direktive takšno sklicevanje ni predvideno. |
| --- | --- |

3.1.13

Odbor opozarja Komisijo na sklicevanje na nedavno sprejeto direktivo o nepoštenih poslovnih praksah (30), s katero se strinja. Vendar pa Odbor opozarja, da se člena 14 in 15 te direktive ne sklicujeta na trenutno veljavno direktivo, in tudi v obravnavanem predlogu direktive takšno sklicevanje ni predvideno.

| 3.1.14 | Čeprav se strinja z načelom minimalne uskladitve, EESO meni, da je predlagana direktiva bolj omejujoča od trenutno veljavne, saj državam članicam sicer omogoča, da sprejmejo strožje ukrepe za varstvo pravic potrošnikov, vendar pa se to nanaša samo na pravico do odstopa od pogodbe (glede začetka, pogojev in učinkov izvajanja te pravice). Člen 11 trenutno veljavne direktive (31) pa omogoča širšo uporabo te možnosti. EESO zato poziva Komisijo, naj ohrani podobno določbo. |
| --- | --- |

3.1.14

Čeprav se strinja z načelom minimalne uskladitve, EESO meni, da je predlagana direktiva bolj omejujoča od trenutno veljavne, saj državam članicam sicer omogoča, da sprejmejo strožje ukrepe za varstvo pravic potrošnikov, vendar pa se to nanaša samo na pravico do odstopa od pogodbe (glede začetka, pogojev in učinkov izvajanja te pravice). Člen 11 trenutno veljavne direktive (31) pa omogoča širšo uporabo te možnosti. EESO zato poziva Komisijo, naj ohrani podobno določbo.

| 3.1.15 | EESO meni, da bi morala Komisija zagotoviti učinkovit sistem kazni, ne samo zaradi odvračanja od praks, ki kršijo obveznosti, določene v direktivi, temveč tudi zaradi pravne gotovosti in varnosti (32). EESO podpira možnost, da bi v okviru, ki bi ga predhodno opredelila Komisija (33), države članice – in ne Komisija – lahko uvedle kazenske sankcije, ki so sorazmerne, vendar zadostne za odvračanje od posebno hudih kršitev. |
| --- | --- |

3.1.15

EESO meni, da bi morala Komisija zagotoviti učinkovit sistem kazni, ne samo zaradi odvračanja od praks, ki kršijo obveznosti, določene v direktivi, temveč tudi zaradi pravne gotovosti in varnosti (32). EESO podpira možnost, da bi v okviru, ki bi ga predhodno opredelila Komisija (33), države članice – in ne Komisija – lahko uvedle kazenske sankcije, ki so sorazmerne, vendar zadostne za odvračanje od posebno hudih kršitev.

| 3.1.16 | EESO se strinja z vključitvijo klavzule o rednem pregledu, da bi preprečili prehitro zastarelost določb; te klavzule v sedanji direktivi ni. |
| --- | --- |

3.1.16

EESO se strinja z vključitvijo klavzule o rednem pregledu, da bi preprečili prehitro zastarelost določb; te klavzule v sedanji direktivi ni.

| 3.1.17 | Čeprav so bili proti nekaterim državam članicam (34) sproženi postopki zaradi nepravilnega prenosa določb direktive, EESO s presenečenjem ugotavlja, da Komisija ni ukrepala, še posebej glede neupoštevanja roka za prenos direktive (30. april 1997). Rok sta spoštovali samo dve državi članici (35). EESO zato Komisijo poziva, naj bo glede nove direktive pri tako očitnih kršitvah izvajanja zakonodaje Skupnosti manj popustljiva. |
| --- | --- |

3.1.17

Čeprav so bili proti nekaterim državam članicam (34) sproženi postopki zaradi nepravilnega prenosa določb direktive, EESO s presenečenjem ugotavlja, da Komisija ni ukrepala, še posebej glede neupoštevanja roka za prenos direktive (30. april 1997). Rok sta spoštovali samo dve državi članici (35). EESO zato Komisijo poziva, naj bo glede nove direktive pri tako očitnih kršitvah izvajanja zakonodaje Skupnosti manj popustljiva.

3.2   Posebne ugotovitve

| 3.2.1 | EESO meni, da je opredelitev iz člena 2(1)(g), v povezavi z določbami člena 7, preveč omejujoča, ker je značilnost pomožnih pogodb njihovo medsebojno dopolnjevanje. Upoštevati je torej treba dopolnjevalno naravo pogodb in ne njihove podrejenosti, ker gre, zlasti pri večini posojilnih pogodb, za zunanje povezave pogodb, ki so zaradi svoje pravne narave pravno samostojne in zato ne ustrezajo predlagani opredelitvi. |
| --- | --- |

3.2.1

EESO meni, da je opredelitev iz člena 2(1)(g), v povezavi z določbami člena 7, preveč omejujoča, ker je značilnost pomožnih pogodb njihovo medsebojno dopolnjevanje. Upoštevati je torej treba dopolnjevalno naravo pogodb in ne njihove podrejenosti, ker gre, zlasti pri večini posojilnih pogodb, za zunanje povezave pogodb, ki so zaradi svoje pravne narave pravno samostojne in zato ne ustrezajo predlagani opredelitvi.

| 3.2.2 | EESO se ne strinja z besedilom člena 3(2), še posebej glede pisnih informacij, ki se potrošniku dajo samo „na njegovo zahtevo“ in „kadar je ustrezno“. Ker se ta člen nanaša na predpogodbene informacije, na podlagi katerih potrošnik oblikuje svojo odločitev o podpisu pogodbe, EESO meni, da bi morala biti zagotovitev takšnih pisnih informacij obvezna in Komisijo poziva, naj vključi to določbo. |
| --- | --- |

3.2.2

EESO se ne strinja z besedilom člena 3(2), še posebej glede pisnih informacij, ki se potrošniku dajo samo „na njegovo zahtevo“ in „kadar je ustrezno“. Ker se ta člen nanaša na predpogodbene informacije, na podlagi katerih potrošnik oblikuje svojo odločitev o podpisu pogodbe, EESO meni, da bi morala biti zagotovitev takšnih pisnih informacij obvezna in Komisijo poziva, naj vključi to določbo.

| 3.2.3 | Odbor poziva Komisijo, naj člena 3(4) in 4(1) ter odstavke l) Priloge I, f) Priloge III in d) Priloge IV zamenja z določbami, podobnimi tistim iz člena 4 sedanje direktive (36), ki potrošnikom zagotavlja višjo raven varstva, ne samo glede obveznega zagotavljanja informacij v jeziku države članice, katere državljan je potrošnik, temveč tudi, ker predpisuje overjen prevod v jezik države članice, v kateri je nepremičnina, predvsem za vprašanja, povezana z morebitnimi formalnostmi za vpis. |
| --- | --- |

3.2.3

Odbor poziva Komisijo, naj člena 3(4) in 4(1) ter odstavke l) Priloge I, f) Priloge III in d) Priloge IV zamenja z določbami, podobnimi tistim iz člena 4 sedanje direktive (36), ki potrošnikom zagotavlja višjo raven varstva, ne samo glede obveznega zagotavljanja informacij v jeziku države članice, katere državljan je potrošnik, temveč tudi, ker predpisuje overjen prevod v jezik države članice, v kateri je nepremičnina, predvsem za vprašanja, povezana z morebitnimi formalnostmi za vpis.

| 3.2.3.1 | EESO dejansko predvideva, da bodo trgovci na splošno uporabljali standardne pogodbe, v katerih potrošnik samo potrdi izbrani jezik, brez vsakršne svobode, da bi uveljavljal svojo izbiro ali se pogajal; to bi lahko resno škodovalo potrošnikovim ekonomskim interesom. |
| --- | --- |

3.2.3.1

EESO dejansko predvideva, da bodo trgovci na splošno uporabljali standardne pogodbe, v katerih potrošnik samo potrdi izbrani jezik, brez vsakršne svobode, da bi uveljavljal svojo izbiro ali se pogajal; to bi lahko resno škodovalo potrošnikovim ekonomskim interesom.

| 3.2.4 | EESO poziva Komisijo, naj spremeni besedilo člena 4(2) in črta zlasti stavek „razen če se stranke o tem izrecno dogovorijo drugače“, ker je to bistvena informacija, ki ne sme biti prepuščena presoji pogodbenih strank. Izkušnje so pokazale, da takšna klavzula trgovce spodbuja, da enostransko predložijo standardne pogodbe, za katere potrošnik nima druge izbire, kot da jih podpiše. |
| --- | --- |

3.2.4

EESO poziva Komisijo, naj spremeni besedilo člena 4(2) in črta zlasti stavek „razen če se stranke o tem izrecno dogovorijo drugače“, ker je to bistvena informacija, ki ne sme biti prepuščena presoji pogodbenih strank. Izkušnje so pokazale, da takšna klavzula trgovce spodbuja, da enostransko predložijo standardne pogodbe, za katere potrošnik nima druge izbire, kot da jih podpiše.

| 3.2.4.1 | Zaradi razlogov pravne gotovosti in varnosti EESO tudi meni, da bi morala Komisija v besedilu člena 4(2) razjasniti in opredeliti „okoliščine zunaj nadzora trgovca“, ki so sestavni del pogodbe. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Zaradi razlogov pravne gotovosti in varnosti EESO tudi meni, da bi morala Komisija v besedilu člena 4(2) razjasniti in opredeliti „okoliščine zunaj nadzora trgovca“, ki so sestavni del pogodbe.

| 3.2.4.2 | EESO v zvezi s tem členom poziva Komisijo, naj opredeli način sporočanja teh informacij, ki bi morale biti zagotovljene na primeren, objektiven in jasen način (37), in natisnjene z znaki takšne velikosti, da bi bilo besedilo lahko berljivo (38). |
| --- | --- |

3.2.4.2

EESO v zvezi s tem členom poziva Komisijo, naj opredeli način sporočanja teh informacij, ki bi morale biti zagotovljene na primeren, objektiven in jasen način (37), in natisnjene z znaki takšne velikosti, da bi bilo besedilo lahko berljivo (38).

| 3.2.5 | EESO predlaga, naj Komisija razjasni stavek „trgovec potrošnika izrecno opozori“ v členu 4(3), ker njegov pravni pomen ni jasen. |
| --- | --- |

3.2.5

EESO predlaga, naj Komisija razjasni stavek „trgovec potrošnika izrecno opozori“ v členu 4(3), ker njegov pravni pomen ni jasen.

| 3.2.6 | Ker člen 5(1) predvideva dva roka za odstop od pogodbe, EESO poziva Komisijo, naj določi samo eno možnost, ki potrošniku daje pravico, da odstopi od pogodbe v 14 dneh po podpisu končne pogodbe, če je bila pred slednjo sklenjena obvezujoča predpogodba in pod pogojem, da se objekt v vmesnem času ni uporabljal. |
| --- | --- |

3.2.6

Ker člen 5(1) predvideva dva roka za odstop od pogodbe, EESO poziva Komisijo, naj določi samo eno možnost, ki potrošniku daje pravico, da odstopi od pogodbe v 14 dneh po podpisu končne pogodbe, če je bila pred slednjo sklenjena obvezujoča predpogodba in pod pogojem, da se objekt v vmesnem času ni uporabljal.

| 3.2.7 | Kot v svojih prejšnjih mnenjih EESO poziva Komisijo, naj opredeli naravo sporočila, s katerim se obvešča o pravici do odstopa od pogodbe, tako, da bosta obe pogodbeni strani imeli dokaz, da je bila informacija posredovana. Dejansko je besedilo veljavne direktive ustreznejše (39). |
| --- | --- |

3.2.7

Kot v svojih prejšnjih mnenjih EESO poziva Komisijo, naj opredeli naravo sporočila, s katerim se obvešča o pravici do odstopa od pogodbe, tako, da bosta obe pogodbeni strani imeli dokaz, da je bila informacija posredovana. Dejansko je besedilo veljavne direktive ustreznejše (39).

| 3.2.8 | EESO meni, da bi bilo treba naslov člena 8 zamenjati z besedami „neodtujljivost pravic“, ker namen tega člena ni v tem, da vzpostavi obveznost izvajanja direktive, temveč da zagotovi, da te pravice ne bodo izključene ali omejene, ne glede na to, katera zakonodaja se zanje uporablja. |
| --- | --- |

3.2.8

EESO meni, da bi bilo treba naslov člena 8 zamenjati z besedami „neodtujljivost pravic“, ker namen tega člena ni v tem, da vzpostavi obveznost izvajanja direktive, temveč da zagotovi, da te pravice ne bodo izključene ali omejene, ne glede na to, katera zakonodaja se zanje uporablja.

| 3.2.9 | Glede sodnega in upravnega varstva EESO meni, da so določbe členov 11 in 12 direktive o nepoštenih poslovnih praksah ustreznejše (40), ker so širše in celovitejše. EESO zato Komisijo poziva, naj člen 9 svojega predloga zamenja s pravili, ki so podobna omenjenim določbam. |
| --- | --- |

3.2.9

Glede sodnega in upravnega varstva EESO meni, da so določbe členov 11 in 12 direktive o nepoštenih poslovnih praksah ustreznejše (40), ker so širše in celovitejše. EESO zato Komisijo poziva, naj člen 9 svojega predloga zamenja s pravili, ki so podobna omenjenim določbam.

| 3.2.10 | EESO želi Komisijo opozoriti na besedilo predloga v različnih jezikovnih različicah, saj določene točke terjajo skrbnejši prevod (41). |
| --- | --- |

3.2.10

EESO želi Komisijo opozoriti na besedilo predloga v različnih jezikovnih različicah, saj določene točke terjajo skrbnejši prevod (41).

4.   Vprašanja, ki jih predlog ne obravnava

| 4.1 | EESO meni, da predlog – poleg že navedenih izpustitev – ne obravnava drugih vprašanj, ki bi zaslužila obravnavo v reviziji direktive.
  To se nanaša na:






  a) | sistem dokaznega bremena; |
| --- | --- | --- |

4.1

EESO meni, da predlog – poleg že navedenih izpustitev – ne obravnava drugih vprašanj, ki bi zaslužila obravnavo v reviziji direktive.

To se nanaša na:

a)

sistem dokaznega bremena;

| b) | preprečevanje tveganja neizpolnjevanja ali delnega izpolnjevanja zahtev pogodbe; |
| --- | --- |

b)

preprečevanje tveganja neizpolnjevanja ali delnega izpolnjevanja zahtev pogodbe;

| c) | uvedbo omejitve uporabe pogodb o časovnem zakupu (nastanitvi) na zgradbe in dele zgradb, ki se uporabljajo za turistične dejavnosti ali za dejavnosti v prostem času (42), s čimer bi prispevali k višji kakovosti in preprečili zlorabo takšnih pogodb v nepremičninskem sektorju; |
| --- | --- |

c)

uvedbo omejitve uporabe pogodb o časovnem zakupu (nastanitvi) na zgradbe in dele zgradb, ki se uporabljajo za turistične dejavnosti ali za dejavnosti v prostem času (42), s čimer bi prispevali k višji kakovosti in preprečili zlorabo takšnih pogodb v nepremičninskem sektorju;

| d) | uvedbo pravil o izdajanju licenc in dovoljenj za poslovanje v tem sektorju, pri čemer bi morali prosilci dokazati svojo tehnično in finančno usposobljenost; |
| --- | --- |

d)

uvedbo pravil o izdajanju licenc in dovoljenj za poslovanje v tem sektorju, pri čemer bi morali prosilci dokazati svojo tehnično in finančno usposobljenost;

| e) | uvedbo sistema finančnih jamstev za varstvo pred morebitno plačilno nesposobnostjo ali stečajem, kot v drugih instrumentih Skupnosti (43), in ne samo v zvezi z nepremičninami v gradnji; |
| --- | --- |

e)

uvedbo sistema finančnih jamstev za varstvo pred morebitno plačilno nesposobnostjo ali stečajem, kot v drugih instrumentih Skupnosti (43), in ne samo v zvezi z nepremičninami v gradnji;

| f) | uvedbo sistema predhodne registracije v državi, v kateri poteka trženje in/ali v državi članici, v kateri je sedež družbe (44); |
| --- | --- |

f)

uvedbo sistema predhodne registracije v državi, v kateri poteka trženje in/ali v državi članici, v kateri je sedež družbe (44);

| g) | uvedbo evropskega sistema certifikacije za trgovce na tem področju in obenem vzpostavitev sistema za zgodnje opozarjanje med državami članicami, za obveščanje o kršitvah, ki bi lahko imele za posledico odvzem certifikacije, in obveščanje potrošnikov (45); |
| --- | --- |

g)

uvedbo evropskega sistema certifikacije za trgovce na tem področju in obenem vzpostavitev sistema za zgodnje opozarjanje med državami članicami, za obveščanje o kršitvah, ki bi lahko imele za posledico odvzem certifikacije, in obveščanje potrošnikov (45);

| h) | uvedbo zahteve – v prilogah – po zagotavljanju informacij o prenosu pravic brez stroškov in obveznosti, s čemer bi preprečili, da bi potrošniki izgubili svojo pravico, npr. v primeru zapadlosti hipoteke (46); |
| --- | --- |

h)

uvedbo zahteve – v prilogah – po zagotavljanju informacij o prenosu pravic brez stroškov in obveznosti, s čemer bi preprečili, da bi potrošniki izgubili svojo pravico, npr. v primeru zapadlosti hipoteke (46);

| i) | določitev – v Prilogi II – pravice potrošnikov do pregleda objekta, če gre za nepremičnino, da se preveri skladnost z gradbenim načrtom; |
| --- | --- |

i)

določitev – v Prilogi II – pravice potrošnikov do pregleda objekta, če gre za nepremičnino, da se preveri skladnost z gradbenim načrtom;

| j) | uvedbo varstva osebnih podatkov pri prenosu pravic na tretjo stranko. |
| --- | --- |

j)

uvedbo varstva osebnih podatkov pri prenosu pravic na tretjo stranko.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL C 256, 27.10.2007 poročevalec g. ADAMS.

1

(2)  UL C 175, 27.7.2007 poročevalec g. PEGADO LIZ.

2

(3)  Direktiva 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 1994 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb o nakupu pravice do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa (UL L 280, 29.10.1994, str. 83). Mnenje EESO: UL C 108, 19.4.1993, str. 1.

3

varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb o nakupu pravice do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa

(4)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave, COM(2007) 303 konč., 7.6.2007.

4

varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave

(5)  Poročilo iz leta 1999 o izvajanju Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta, SEC(1999) 1795 konč., in poročilo Evropskega parlamenta iz leta 2002 v RR\470922EN.doc, EP 298.410.

5

izvajanju Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(6)  Danska, Finska, Nizozemska, Irska, Italija, Luksemburg, Švedska, Nemčija in Avstrija.

6

(7)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o izvajanju Direktive 1997/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo, UL C 175, 27.7.2007.

7

sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o izvajanju Direktive 1997/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo

(8)  Posvetovalni dokument o reviziji direktive o časovnem zakupu, na spletu:

8

http://ec.europa.eu/consumers/cons_int/safe_shop/timeshare/consultation_paper 010606_en.doc.

(9)  Poročilo o izvajanju Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 1994, SEC(1999) 1795 konč.

9

izvajanju Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(10)  Comparative Analysis D. Timeshare Directive (Primerjalna analiza direktive o časovnem zakupu) (94/47), Hans Schulte-Noke, Andreas Borge in Sandra Fischer, v Consumer Law Compendium.

10

Comparative Analysis D. Timeshare Directive

Consumer Law Compendium

(11)  Zlasti glede členov 2(1)(g), 3(2) in (4), 4(1), (2) in (3), 5(1), (5) in (6), 8 in 9 ter Priloge I(1), Priloge III(f) in Priloge IV(d).

11

(12)  Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah), UL L 149, 11.6.2005, str. 22. Mnenje EESO: UL C 108, 30.4.2004, str. 81.

12

nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(13)  Kot je bilo sicer ugotovljeno tako v mnenju EESO o predlogu direktive Sveta o varstvu potrošnikov v zvezi s pogodbami o nakupu pravice do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa, poročevalec Manuel ATAÍDE FERREIRA (UL C 108, 19.4.1993, str. 1), kot v mnenju EESO o akcijskem načrtu Skupnosti za podporo turizmu, poročevalec L. CUNHA, soporočevalec G. FRANDI (UL C 49, 24.2.1992).

13

predlogu direktive Sveta o varstvu potrošnikov v zvezi s pogodbami o nakupu pravice do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa

akcijskem načrtu Skupnosti za podporo turizmu

(14)  SEC(1999) 1795 konč.

14

(15)  Resolucija Evropskega parlamenta o spremljanju politike Skupnosti glede varstva pravice potrošnikov do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa (Direktiva 94/47/ES) (dok. P5_TA(2002)0369, UL C 271 E, 12.11.2003, str. 578).

15

spremljanju politike Skupnosti glede varstva pravice potrošnikov do uporabe nepremičnin na podlagi časovnega zakupa

(16)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji potrošniške politike v obdobju 2002-2006, [COM(2002) 0208 konč.], (UL C 137, 8.6.2002, str. 2). Mnenje EESO, UL C 95, 23.4.2003, str. 1.

16

strategiji potrošniške politike v obdobju 2002-2006

(17)  COM(2006) 744 konč. Mnenje UL C 256, 27.10.2007.

17

(18)  SEC(1999) 1795 konč.

18

(19)  Svet o potrošniških zadevah, Luxembourg, 13. april 2000.

19

(20)  EP 298.410 RR\470922EN.doc.

20

(21)  Posvetovalni dokument o reviziji direktive o časovnem zakupu, na spletu:

21

http://ec.europa.eu/consumers/cons_int/safe_shop/timeshare/consultation_paper 010606_en.doc.

(22)  COM(2006) 629 konč.

22

(23)  UL C 108, 19.4.1993, str. 1.

23

(24)  Izraz „kupec“ je bil nadomeščen z izrazom „potrošnik“.

24

(25)  UL C 256, 27.10.2007 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo; poročevalec g. PEGADO LIZ.

25

varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo

(26)  Glej prejšnjo opombo.

26

(27)  Sodba portugalskega vrhovnega sodišča, 4.3.2004.

27

(28)  Mnenje EESO o Direktivi 94/47/ES, poročevalec g. ATAÍDE FERREIRA (UL C 108, 19.4.1993, str. 1).

28

Direktivi 94/47/ES

(29)  Kot v primeru portugalske zakonodaje, ki npr. (člen 45(3) zakonskega odloka 180/99 z dne 22.5.1999) določa, da „pravice do turistične nastanitve iz prejšnjega člena vključujejo predvsem obligacijske pravice, določene v pogodbah za počitniške diskontne kartice in klube ter za turistične ali druge podobne kartice“.

29

(30)  Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 (UL L 149, 11.6.2005, str. 22). Mnenje EESO: UL C 108, 30.4.2004, str. 81.

30

(31)  Člen 11 Direktive 94/47/ES – „Ta direktiva ne preprečuje državam članicam, da sprejmejo ali obdržijo predpise, ki so za varstvo kupcev na tem področju ugodnejši, brez poseganja v njihove obveznosti po Pogodbi“.

31

(32)  Poročilo o izvajanju Direktive 94/47/ES iz leta 1999 je v različnih državah članicah ugotovilo zelo različen obseg kazni za kršitve enakih obveznosti, vključno z denarnimi kaznimi, razveljavitvijo pogodb, podaljšanjem obdobja za premislek, prepovedjo opravljanja dejavnosti in ustreznega oglaševanja, itd.

32

izvajanju Direktive 94/47/ES

(33)  UL C 256, 27.10.2007 in osnutek mnenja CESE 867/2007 konč. o kazenskih ukrepih za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. Poročevalec za obe je g. RETUREAU.

33

kazenskih ukrepih za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine

(34)  Španiji, Švedski, Luksemburgu in Irski.

34

(35)  Združeno kraljestvo in Zvezna republika Nemčija.

35

(36)  Ta člen določa:

36

„Države članice morajo v svoji zakonodaji zagotoviti:

| — | [...] da sta pogodba in dokument, naveden v členu 3(1), sestavljena v jeziku ali v enem od jezikov države članice, kjer ima kupec stalno prebivališče, ali v jeziku ali v enem od jezikov države članice, katere državljan je, ki ga izbere kupec in mora biti uradni jezik Skupnosti. Vendar pa lahko država članica, kjer ima kupec stalno prebivališče, zahteva, da se pogodba v vseh primerih sestavi vsaj v njenem jeziku ali jezikih, [...], in |
| --- | --- |

—

[...] da sta pogodba in dokument, naveden v členu 3(1), sestavljena v jeziku ali v enem od jezikov države članice, kjer ima kupec stalno prebivališče, ali v jeziku ali v enem od jezikov države članice, katere državljan je, ki ga izbere kupec in mora biti uradni jezik Skupnosti. Vendar pa lahko država članica, kjer ima kupec stalno prebivališče, zahteva, da se pogodba v vseh primerih sestavi vsaj v njenem jeziku ali jezikih, [...], in

| — | da prodajalec kupcu priskrbi overovljen prevod pogodbe v jeziku ali v enem od jezikov države članice, kjer je nepremičnina, ki mora biti uradni jezik Skupnosti“. |
| --- | --- |

—

da prodajalec kupcu priskrbi overovljen prevod pogodbe v jeziku ali v enem od jezikov države članice, kjer je nepremičnina, ki mora biti uradni jezik Skupnosti“.

(37)  Kot določa, na primer, člen 8 portugalskega zakona o varstvu potrošnikov.

37

(38)  Kot določa, na primer, sodba lizbonskega prizivnega sodišča z dne 3.5.2001.

38

(39)  „na način, ki ga je [...] mogoče dokazati“.

39

(40)  Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 11.6.2005, str. 22). Mnenje EESO, UL C 108, 30.4.2004, str. 81.

40

(41)  V portugalski različici se to nanaša na člen 2(b), ki je brez pomena, na alineo (j) Priloge I, ki pravi natanko nasprotno od tega, kar bi morala, in na člen 7(1), v katerem bi bilo treba besedo „dissolvido“ zamenjati z „resolvido“ zaradi očitnih razlogov pravne natančnosti in skladnosti z naslovom člena.

41

(42)  Glej Mnenje EESO o Direktivi 94/47/ES, UL C 108, 19.4.1993, str. 1.

42

(43)  Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (UL L 158, 23.6.1990, str. 59). Mnenje EESO, UL C 102, 24.4.1989, str. 27.

43

paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih

(44)  Mnenje EESO o Direktivi 94/47/ES, UL C 108, 19.4.1993, str. 1.

44

Direktivi 94/47/ES

(45)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36). Mnenje EESO: UL C 221, 8.9.2005, str. 113.

45

storitvah na notranjem trgu

(46)  Mnenje EESO o Direktivi 94/47/ES, UL C 108, 19.4.1993, str. 1.

46

Direktivi 94/47/ES

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/33

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o neavtomatskih tehtnicah (kodificirana različica)

COM(2007) 446 konč. – 2007/0164 (COD)

(2008/C 44/07)

Svet Evropske unije je 5. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra 2007) s 153 glasovi za in 2 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/33

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o svetilkah za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (kodificirana različica)

COM(2007) 451 konč. – 2007/0162 (COD)

(2008/C 44/08)

Svet Evropske unije je 5. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra 2007) s 144 glasovi za, 1 glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/34

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (elektromagnetna kompatibilnost) (kodificirana različica)

COM(2007) 462 konč. – 2007/0166 (COD)

(2008/C 44/09)

Svet Evropske unije je 5. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 153 glasovi za, 1 glasom proti in 8 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/34

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Poročilo o napredku na področju biogoriv – Poročilo o napredku pri uporabi biogoriv in drugih obnovljivih goriv v državah članicah Evropske unije

COM(2006) 845 konč.

(2008/C 44/10)

Komisija je 10. januarja 2007 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 5. septembra 2007. Poročevalec je bil g. IOZIA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 142 glasovi za, 13 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Odbor namenja vprašanjem, povezanim z energetsko učinkovitostjo, podnebnimi spremembami in zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, kar največjo pozornost. V splošnem se strinja s sklepi spomladanskega zasedanja Evropskega sveta, ki je potekal 8. in 9. marca 2007 in vnovič potrdil tri cilje Energetske politike za Evropo (EPE):






  — | izboljšanje zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- | --- |

1.1

Odbor namenja vprašanjem, povezanim z energetsko učinkovitostjo, podnebnimi spremembami in zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, kar največjo pozornost. V splošnem se strinja s sklepi spomladanskega zasedanja Evropskega sveta, ki je potekal 8. in 9. marca 2007 in vnovič potrdil tri cilje Energetske politike za Evropo (EPE):

—

izboljšanje zanesljivosti oskrbe;

| — | zagotavljanje konkurenčnosti gospodarstev evropskih držav in razpoložljivosti cenovno dostopne energije; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje konkurenčnosti gospodarstev evropskih držav in razpoložljivosti cenovno dostopne energije;

| — | spodbujanje okoljske trajnosti in boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

—

spodbujanje okoljske trajnosti in boj proti podnebnim spremembam.

| 1.2 | Komisija v svojem poročilu o napredku na področju biogoriv poudarja, da brez obveznih ciljev ne bo mogoče doseči zadovoljive ravni uporabe biogoriv. Ocenjuje, da cilj 5,75-odstotnega tržnega deleža v letu 2010 ni dosegljiv. Da bi izpolnili zahteve Sveta, je zato treba postaviti cilj 10-odstotnega tržnega deleža do leta 2020 (za katerega Komisija meni, da je dosegljiv), in sicer z uporabo možnosti iz člena 4(2) Direktive 2003/30/ES, znane kot „klavzula o pregledu“. Zanimivo je to, da Komisija našteva prednosti scenarija, ki predvideva 14-odstotno uporabo biogoriv, čeprav je že določila 10-odstotni cilj. Zdi se, kot da bi Komisija želela svoje poročilo „polepšati“ z nerealističnimi rezultati. |
| --- | --- |

1.2

Komisija v svojem poročilu o napredku na področju biogoriv poudarja, da brez obveznih ciljev ne bo mogoče doseči zadovoljive ravni uporabe biogoriv. Ocenjuje, da cilj 5,75-odstotnega tržnega deleža v letu 2010 ni dosegljiv. Da bi izpolnili zahteve Sveta, je zato treba postaviti cilj 10-odstotnega tržnega deleža do leta 2020 (za katerega Komisija meni, da je dosegljiv), in sicer z uporabo možnosti iz člena 4(2) Direktive 2003/30/ES, znane kot „klavzula o pregledu“. Zanimivo je to, da Komisija našteva prednosti scenarija, ki predvideva 14-odstotno uporabo biogoriv, čeprav je že določila 10-odstotni cilj. Zdi se, kot da bi Komisija želela svoje poročilo „polepšati“ z nerealističnimi rezultati.

| 1.3 | Uporaba prve generacije biogoriv je problematična in ne ustreza povsem evropskim ciljem. Cena proizvodnje biogoriv in okoljski stroški so visoki, poleg tega pa je tako manj žita namenjenega za prehrano ljudi in živali. Kakor je poudarila FAO, so biogoriva delno odgovorna tudi za zviševanje cen žita na svetovnih trgih. |
| --- | --- |

1.3

Uporaba prve generacije biogoriv je problematična in ne ustreza povsem evropskim ciljem. Cena proizvodnje biogoriv in okoljski stroški so visoki, poleg tega pa je tako manj žita namenjenega za prehrano ljudi in živali. Kakor je poudarila FAO, so biogoriva delno odgovorna tudi za zviševanje cen žita na svetovnih trgih.

| 1.4 | Uporaba biogoriv prve generacije torej sproža etična vprašanja, kot je na primer konkurenca med živili in gorivom, pomen katerih si Komisija, kot se zdi, prizadeva zmanjšati. Odbor poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju s svetovnimi institucijami in agencijami, ki delujejo na področju kmetijstva in prehrane, kot sta na primer FAO in WFP (Svetovni program Združenih narodov za prehrano). |
| --- | --- |

1.4

Uporaba biogoriv prve generacije torej sproža etična vprašanja, kot je na primer konkurenca med živili in gorivom, pomen katerih si Komisija, kot se zdi, prizadeva zmanjšati. Odbor poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju s svetovnimi institucijami in agencijami, ki delujejo na področju kmetijstva in prehrane, kot sta na primer FAO in WFP (Svetovni program Združenih narodov za prehrano).

| 1.5 | Ne dokument Komisije ne njemu priložena ocena vpliva ne omenjata nekaterih resnih težav.
  Glede biodizla bi bilo treba posebno pozornost nameniti naslednjim problemom:






  — | omejena proizvodnja, |
| --- | --- | --- |

1.5

Ne dokument Komisije ne njemu priložena ocena vpliva ne omenjata nekaterih resnih težav.

Glede biodizla bi bilo treba posebno pozornost nameniti naslednjim problemom:

—

omejena proizvodnja,

| — | visoki stroški (0,4 – 0,7 EUR/l), |
| --- | --- |

—

visoki stroški (0,4 – 0,7 EUR/l),

| — | težave s stabilnostjo (prisotnost kisikovih skupin) in težave pri skladiščenju. |
| --- | --- |

—

težave s stabilnostjo (prisotnost kisikovih skupin) in težave pri skladiščenju.

Glede bioetanola pa so problemi naslednji:

| — | omejena proizvodnja (toda ne v takšni meri kot pri biodizlu), |
| --- | --- |

—

omejena proizvodnja (toda ne v takšni meri kot pri biodizlu),

| — | velika poraba vode in gnojil, |
| --- | --- |

—

velika poraba vode in gnojil,

| — | neprimernost za transport po obstoječih cevovodih, namenjenih gorivom na osnovi nafte (problem korozije). |
| --- | --- |

—

neprimernost za transport po obstoječih cevovodih, namenjenih gorivom na osnovi nafte (problem korozije).

| 1.6 | Odbor poudarja, da je treba pozorno proučiti socialne, okoljske in gospodarske vplive, ki jih bo imel razvoj biogoriv, ter s tem povezana tehnična vprašanja. Posebej je treba obdelati vprašanje izkoristka surovin za proizvodnjo biogoriv: iz tone sladkorne pese pridobimo približno 400 litrov bioetanola (približno 1 500 Mcal). Glede na porabljeno energijo za predelavo biomase v biogorivo ta izkoristek ni niti zadovoljiv niti učinkovit. Veliko bolj učinkovita bi bila neposredna uporaba biomase za proizvodnjo električne energije, ogrevanje ali pomorski promet in javni mestni prevoz. |
| --- | --- |

1.6

Odbor poudarja, da je treba pozorno proučiti socialne, okoljske in gospodarske vplive, ki jih bo imel razvoj biogoriv, ter s tem povezana tehnična vprašanja. Posebej je treba obdelati vprašanje izkoristka surovin za proizvodnjo biogoriv: iz tone sladkorne pese pridobimo približno 400 litrov bioetanola (približno 1 500 Mcal). Glede na porabljeno energijo za predelavo biomase v biogorivo ta izkoristek ni niti zadovoljiv niti učinkovit. Veliko bolj učinkovita bi bila neposredna uporaba biomase za proizvodnjo električne energije, ogrevanje ali pomorski promet in javni mestni prevoz.

| 1.7 | Odbor poudarja, da je s strogo okoljskega vidika treba proučiti nevarnost krčenja gozdov in probleme, ki so povezani s skladiščenjem surovin; skrbno in podrobno je treba proučiti s tem povezana biološka in biokemična vprašanja. |
| --- | --- |

1.7

Odbor poudarja, da je s strogo okoljskega vidika treba proučiti nevarnost krčenja gozdov in probleme, ki so povezani s skladiščenjem surovin; skrbno in podrobno je treba proučiti s tem povezana biološka in biokemična vprašanja.

| 1.8 | Odbor zastavlja tudi vprašanje „znanstvene etike“. Planet Zemlja je odprt sistem, ki nezadržno drsi proti točki ravnovesja, ki bo pomenila njegov konec. Naloga znanosti je, da to težnjo zavira, politiki pa morajo spodbuditi ustrezne ukrepe in študije. |
| --- | --- |

1.8

Odbor zastavlja tudi vprašanje „znanstvene etike“. Planet Zemlja je odprt sistem, ki nezadržno drsi proti točki ravnovesja, ki bo pomenila njegov konec. Naloga znanosti je, da to težnjo zavira, politiki pa morajo spodbuditi ustrezne ukrepe in študije.

| 1.9 | Odbor priporoča skrbno analizo, da se ugotovi, ali kemični procesi izgorevanja molekul, ki niso molekule ogljikovodikov, lahko sprožijo nastanek in razvoj prostih radikalov, odgovornih za oksidativni stres, ki velja za patološko stanje pred pojavom resnejših bolezni. To priporočilo je upravičeno zaradi pomanjkanja podatkov s tega področja, ki so na voljo. |
| --- | --- |

1.9

Odbor priporoča skrbno analizo, da se ugotovi, ali kemični procesi izgorevanja molekul, ki niso molekule ogljikovodikov, lahko sprožijo nastanek in razvoj prostih radikalov, odgovornih za oksidativni stres, ki velja za patološko stanje pred pojavom resnejših bolezni. To priporočilo je upravičeno zaradi pomanjkanja podatkov s tega področja, ki so na voljo.

| 1.10 | Odbor meni, da je treba posebno pozornost nameniti vzdrževanju in varstvu tal. Tla je treba zaščititi, ker ščitijo nas. Zgrešena politika uporabe tal in njihovo siromašenje povzročata postopno nižanje ravni podtalnice in njeno slabšanje. Da bi spodbudili revitalizacijo tal, je treba zagotoviti kolobarjenje kultur. |
| --- | --- |

1.10

Odbor meni, da je treba posebno pozornost nameniti vzdrževanju in varstvu tal. Tla je treba zaščititi, ker ščitijo nas. Zgrešena politika uporabe tal in njihovo siromašenje povzročata postopno nižanje ravni podtalnice in njeno slabšanje. Da bi spodbudili revitalizacijo tal, je treba zagotoviti kolobarjenje kultur.

| 1.11 | Odbor Komisiji in vsem evropskim institucijam priporoča, naj več pozornosti namenijo porabi vode pri proizvodnji biogoriv. Med številnimi škodljivimi vplivi na podnebne spremembe lahko zmanjševanje vodnih virov doseže dramatične razsežnosti, predvsem v nekaterih regijah. Nedavne študije Mednarodnega inštituta za vodno gospodarstvo (International Water Management Institute – IWMI) so pokazale, da je za proizvodnjo 1 litra biogoriva potrebno od najmanj 1 000 vse do 4 000 litrov vode, glede na vrsto proizvoda in območje proizvodnje. |
| --- | --- |

1.11

Odbor Komisiji in vsem evropskim institucijam priporoča, naj več pozornosti namenijo porabi vode pri proizvodnji biogoriv. Med številnimi škodljivimi vplivi na podnebne spremembe lahko zmanjševanje vodnih virov doseže dramatične razsežnosti, predvsem v nekaterih regijah. Nedavne študije Mednarodnega inštituta za vodno gospodarstvo (International Water Management Institute – IWMI) so pokazale, da je za proizvodnjo 1 litra biogoriva potrebno od najmanj 1 000 vse do 4 000 litrov vode, glede na vrsto proizvoda in območje proizvodnje.

| 1.12 | Odbor ne glede na navedene probleme (ki jih je mogoče zmanjšati s sprejetjem ukrepov za spremljanje in certificiranje proizvodnih metod za biogoriva, tudi s pomočjo sledljivosti proizvodov) meni, da je treba še naprej spodbujati raziskave in razvoj biogoriv druge in tudi tretje generacije, kot je biobutanol. Biobutanol ima nizek parni tlak in prenese onesnaženje z vodo v bencinskih mešanicah, zaradi česar ga je lažje uporabljati v obstoječih sistemih oskrbe in distribucije bencina. Biobutanol je mogoče mešati z bencinom v večjih koncentracijah kot obstoječa biogoriva, pri čemer vozil ni treba predelati. Obenem omogoča večje prihranke goriva kot mešanice bencina in etanola, torej večjo energetsko učinkovitost in zmanjšanje porabe na liter. Nove generacije biogoriv zagotavljajo visoko energetsko učinkovitost in nizke okoljske stroške, saj z uporabo odpadkov in biokemijo pospešujejo naravne procese razgrajevanja celuloze, ki so kompleksni in dragi. |
| --- | --- |

1.12

Odbor ne glede na navedene probleme (ki jih je mogoče zmanjšati s sprejetjem ukrepov za spremljanje in certificiranje proizvodnih metod za biogoriva, tudi s pomočjo sledljivosti proizvodov) meni, da je treba še naprej spodbujati raziskave in razvoj biogoriv druge in tudi tretje generacije, kot je biobutanol. Biobutanol ima nizek parni tlak in prenese onesnaženje z vodo v bencinskih mešanicah, zaradi česar ga je lažje uporabljati v obstoječih sistemih oskrbe in distribucije bencina. Biobutanol je mogoče mešati z bencinom v večjih koncentracijah kot obstoječa biogoriva, pri čemer vozil ni treba predelati. Obenem omogoča večje prihranke goriva kot mešanice bencina in etanola, torej večjo energetsko učinkovitost in zmanjšanje porabe na liter. Nove generacije biogoriv zagotavljajo visoko energetsko učinkovitost in nizke okoljske stroške, saj z uporabo odpadkov in biokemijo pospešujejo naravne procese razgrajevanja celuloze, ki so kompleksni in dragi.

| 1.13 | Odbor tudi meni, da bi razvoj biogoriv lahko odprl nove možnosti za evropsko gospodarstvo in tako prispeval k uresničevanju ciljev lizbonske agende. Sedmi okvirni program predvideva te vrste ukrepov, vendar je za to potrebna večja usklajenost med različnimi zainteresiranimi skupinami: kmeti in predelovalno industrijo, pa tudi združenji za varstvo okolja in lokalnega ozemlja ter organizacijami delavcev, ki so vse bolj zainteresirane za povezovanje trajnostnega razvoja z vedno bolj izpopolnjenimi modeli socialne odgovornosti podjetij. |
| --- | --- |

1.13

Odbor tudi meni, da bi razvoj biogoriv lahko odprl nove možnosti za evropsko gospodarstvo in tako prispeval k uresničevanju ciljev lizbonske agende. Sedmi okvirni program predvideva te vrste ukrepov, vendar je za to potrebna večja usklajenost med različnimi zainteresiranimi skupinami: kmeti in predelovalno industrijo, pa tudi združenji za varstvo okolja in lokalnega ozemlja ter organizacijami delavcev, ki so vse bolj zainteresirane za povezovanje trajnostnega razvoja z vedno bolj izpopolnjenimi modeli socialne odgovornosti podjetij.

| 1.14 | Spodbujati je treba priložnosti, ki jih kmetijstvu ponuja razvoj biogoriv, pod pogojem, da se tudi kmetje sami zavežejo k zaščiti osnovnih okoljskih dobrin in varovanju skupnih virov, kot sta voda in hrana za ljudi in živali. Kmetijske organizacije so dolžne podeželske skupnosti obveščati o pravilih mednarodne skupnosti glede proizvodnje in prodaje biogoriv. Širjenje praks certificiranja, sledljivosti in nadzora skladnosti so teme, pri katerih je pričakovati, da bodo različne kmetijske organizacije prispevale marsikaj bistvenega, tako na evropski kot na nacionalni in lokalni ravni. Odbor je na tem in drugih področjih, povezanih z energetsko učinkovitostjo, zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in podnebnimi spremembami, pripravljen sodelovati z nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti, ki so že večkrat pokazali veliko zanimanje ter pripravljenost za sodelovanje pri pripravi nekaterih mnenj Odbora. |
| --- | --- |

1.14

Spodbujati je treba priložnosti, ki jih kmetijstvu ponuja razvoj biogoriv, pod pogojem, da se tudi kmetje sami zavežejo k zaščiti osnovnih okoljskih dobrin in varovanju skupnih virov, kot sta voda in hrana za ljudi in živali. Kmetijske organizacije so dolžne podeželske skupnosti obveščati o pravilih mednarodne skupnosti glede proizvodnje in prodaje biogoriv. Širjenje praks certificiranja, sledljivosti in nadzora skladnosti so teme, pri katerih je pričakovati, da bodo različne kmetijske organizacije prispevale marsikaj bistvenega, tako na evropski kot na nacionalni in lokalni ravni. Odbor je na tem in drugih področjih, povezanih z energetsko učinkovitostjo, zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in podnebnimi spremembami, pripravljen sodelovati z nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti, ki so že večkrat pokazali veliko zanimanje ter pripravljenost za sodelovanje pri pripravi nekaterih mnenj Odbora.

| 1.15 | Na področju davčne obravnave je očitno, da je kandidatov za javno pomoč zelo veliko, predvsem glede trošarin za biogoriva in olajšav kmetom, avtomobilski industriji za stroške potrebnih raziskav, potrošnikom za potrebno prilagoditev vozil biogorivom ter proizvajalcem biogoriv. Nemčija je nedavno znatno zmanjšala davčne ugodnosti, kar je takoj zmanjšalo potrošnjo ter sprožilo proteste industrije. Za naložbe sta potrebni varnost in stabilnost, vendar pa trgov biogoriv skorajda ni. Vsekakor pa morebitna dodeljena pomoč ne bi smela izkrivljati konkurence. |
| --- | --- |

1.15

Na področju davčne obravnave je očitno, da je kandidatov za javno pomoč zelo veliko, predvsem glede trošarin za biogoriva in olajšav kmetom, avtomobilski industriji za stroške potrebnih raziskav, potrošnikom za potrebno prilagoditev vozil biogorivom ter proizvajalcem biogoriv. Nemčija je nedavno znatno zmanjšala davčne ugodnosti, kar je takoj zmanjšalo potrošnjo ter sprožilo proteste industrije. Za naložbe sta potrebni varnost in stabilnost, vendar pa trgov biogoriv skorajda ni. Vsekakor pa morebitna dodeljena pomoč ne bi smela izkrivljati konkurence.

| 1.16 | Prometni sektor ni vključen v sistem trgovanja s kvotami emisij. Odbor Komisiji priporoča, naj prouči možnosti za razširitev sistema certifikatov za emisije na promet, kar bi lahko dodatno pospešilo raziskave na področju novih možnosti za zmanjševanje škodljivih emisij. Odbor v posebnem raziskovalnem mnenju, ki ga je zahteval podpredsednik Komisije Barrot, pripravlja delovno hipotezo. |
| --- | --- |

1.16

Prometni sektor ni vključen v sistem trgovanja s kvotami emisij. Odbor Komisiji priporoča, naj prouči možnosti za razširitev sistema certifikatov za emisije na promet, kar bi lahko dodatno pospešilo raziskave na področju novih možnosti za zmanjševanje škodljivih emisij. Odbor v posebnem raziskovalnem mnenju, ki ga je zahteval podpredsednik Komisije Barrot, pripravlja delovno hipotezo.

| 1.17 | Odbor se strinja z resolucijo Evropskega parlamenta o strategiji za biomaso in biogoriva. V njej parlament poziva Komisijo, naj uvede obvezen in celovit postopek certificiranja, ki bo omogočil trajnostno proizvodnjo biogoriv na vseh stopnjah, ter naj podpre razvoj in uporabo sistema globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES), da bi na ta način spremljali uporabo zemeljskih površin pri proizvodnji bioetanola ter s tem preprečili uničevanje pragozdov in druge negativne vplive na okolje. |
| --- | --- |

1.17

Odbor se strinja z resolucijo Evropskega parlamenta o strategiji za biomaso in biogoriva. V njej parlament poziva Komisijo, naj uvede obvezen in celovit postopek certificiranja, ki bo omogočil trajnostno proizvodnjo biogoriv na vseh stopnjah, ter naj podpre razvoj in uporabo sistema globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES), da bi na ta način spremljali uporabo zemeljskih površin pri proizvodnji bioetanola ter s tem preprečili uničevanje pragozdov in druge negativne vplive na okolje.

| 1.18 | Glede na probleme, opredeljene v tem mnenju, Odbor poziva Komisijo, da nenehno preverja 10-odstotni cilj in se pripravi na vložitev predlogov za spremembo tega cilja, če problemov ne bo mogoče rešiti na zadovoljiv in trajnosten način. |
| --- | --- |

1.18

Glede na probleme, opredeljene v tem mnenju, Odbor poziva Komisijo, da nenehno preverja 10-odstotni cilj in se pripravi na vložitev predlogov za spremembo tega cilja, če problemov ne bo mogoče rešiti na zadovoljiv in trajnosten način.

2.   Kratka vsebina sporočila Komisije

| 2.1 | Komisija v uvodu svojega Poročila o napredku na področju biogoriv poudarja, da se bodo samo v prometnem sektorju v obdobju 2005-2020 emisije toplogrednih plinov povečale za 77 milijonov ton na leto (in to samo CO2), kar znaša več kot 60 % skupnega povečanja emisij, ki naj bi doseglo 126 milijonov ton na leto. |
| --- | --- |

2.1

Komisija v uvodu svojega Poročila o napredku na področju biogoriv poudarja, da se bodo samo v prometnem sektorju v obdobju 2005-2020 emisije toplogrednih plinov povečale za 77 milijonov ton na leto (in to samo CO2), kar znaša več kot 60 % skupnega povečanja emisij, ki naj bi doseglo 126 milijonov ton na leto.

| 2.2 | Poročilo opozarja tudi na drug kritičen dejavnik, skoraj popolno odvisnost prometnega sektorja od uvoza nafte, ki je z vidika zanesljivosti oskrbe najbolj nezanesljiv vir energije. Z bistvenim povečanjem uporabe biogoriv bi se morala ta odvisnost zmanjšati. |
| --- | --- |

2.2

Poročilo opozarja tudi na drug kritičen dejavnik, skoraj popolno odvisnost prometnega sektorja od uvoza nafte, ki je z vidika zanesljivosti oskrbe najbolj nezanesljiv vir energije. Z bistvenim povečanjem uporabe biogoriv bi se morala ta odvisnost zmanjšati.

| 2.3 | Razvoj biogoriv pa ne bo imel pozitivnih učinkov na zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, če se bo zaradi njihove proizvodnje spremenilo gojenje obstoječih kultur ali če bodo uporabljena zemljišča z veliko biotsko raznovrstnostjo, kot je deževni pragozd. |
| --- | --- |

2.3

Razvoj biogoriv pa ne bo imel pozitivnih učinkov na zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, če se bo zaradi njihove proizvodnje spremenilo gojenje obstoječih kultur ali če bodo uporabljena zemljišča z veliko biotsko raznovrstnostjo, kot je deževni pragozd.

| 2.4 | V letu 2001 je tržni delež biogoriv znašal 0,3 % in samo pet držav članic je imelo izkušnje z njihovo uporabo. Direktiva 2003/30/ES sicer ni določila nobenih obveznosti, vendar pa je v prometnem sektorju za leto 2010 predvidela cilj 5,75-odstotnega deleža trga bencina in dizla, za leto 2005 pa vmesni 2-odstotni cilj. |
| --- | --- |

2.4

V letu 2001 je tržni delež biogoriv znašal 0,3 % in samo pet držav članic je imelo izkušnje z njihovo uporabo. Direktiva 2003/30/ES sicer ni določila nobenih obveznosti, vendar pa je v prometnem sektorju za leto 2010 predvidela cilj 5,75-odstotnega deleža trga bencina in dizla, za leto 2005 pa vmesni 2-odstotni cilj.

| 2.5 | Člen 4(2) direktive vsebuje klavzulo o pregledu, ki Komisiji omogoča, da v primeru znatnega in neupravičenega zaostajanja za 2-odstotnim ciljem predloži predloge za obvezne nacionalne cilje. |
| --- | --- |

2.5

Člen 4(2) direktive vsebuje klavzulo o pregledu, ki Komisiji omogoča, da v primeru znatnega in neupravičenega zaostajanja za 2-odstotnim ciljem predloži predloge za obvezne nacionalne cilje.

| 2.6 | Skupna kmetijska politika ima tu bistveno vlogo, zlasti po reformi leta 2003. Reforma je plačila kmetom ločila od njihovih pridelkov in s tem omogočila uporabo zemlje v prahi za pridelavo neživilskih kultur, ki se pogosto uporabljajo za proizvodnjo biogoriv. |
| --- | --- |

2.6

Skupna kmetijska politika ima tu bistveno vlogo, zlasti po reformi leta 2003. Reforma je plačila kmetom ločila od njihovih pridelkov in s tem omogočila uporabo zemlje v prahi za pridelavo neživilskih kultur, ki se pogosto uporabljajo za proizvodnjo biogoriv.

| 2.7 | Poleg ukrepov za pospeševanje proizvodnje lesne energije in pomoči za obnovljive vire energije, predvidene v politiki razvoja podeželja, bodo v letu 2007 na voljo tudi premije za „energetske rastline“ (1). |
| --- | --- |

2.7

Poleg ukrepov za pospeševanje proizvodnje lesne energije in pomoči za obnovljive vire energije, predvidene v politiki razvoja podeželja, bodo v letu 2007 na voljo tudi premije za „energetske rastline“ (1).

| 2.8 | Uporaba biogoriv se je znatno povečala, a zastavljene cilje sta dosegli samo dve državi, tako da je skupni rezultat v letu 2005 znašal 1 %, od tega 1,6 % za biodizel in 0,4 % za bioetanol. Na podlagi navedenega Komisija sklepa, da zastavljeni 5,75-odstotni cilj v letu 2010 ne bo dosežen. |
| --- | --- |

2.8

Uporaba biogoriv se je znatno povečala, a zastavljene cilje sta dosegli samo dve državi, tako da je skupni rezultat v letu 2005 znašal 1 %, od tega 1,6 % za biodizel in 0,4 % za bioetanol. Na podlagi navedenega Komisija sklepa, da zastavljeni 5,75-odstotni cilj v letu 2010 ne bo dosežen.

| 2.9 | Izkušnje so pokazale, da so bili konkretni rezultati doseženi tako z izvajanjem politike davčnih spodbud brez količinskih omejitev, kot tudi z nalaganjem obveznosti dobaviteljem, da tržijo določen odstotek biogoriv. Komisija meni, da so obveznosti najbolj učinkovit instrument. |
| --- | --- |

2.9

Izkušnje so pokazale, da so bili konkretni rezultati doseženi tako z izvajanjem politike davčnih spodbud brez količinskih omejitev, kot tudi z nalaganjem obveznosti dobaviteljem, da tržijo določen odstotek biogoriv. Komisija meni, da so obveznosti najbolj učinkovit instrument.

| 2.10 | Komisija v svojem sporočilu meni: „Unija mora na vsak način jasno izraziti svojo odločenost, da bo zmanjšala svojo odvisnost od uporabe nafte v prometu“. Prepričana je, da so biogoriva edini praktični način zaščite pred visokimi cenami nafte. |
| --- | --- |

2.10

Komisija v svojem sporočilu meni: „Unija mora na vsak način jasno izraziti svojo odločenost, da bo zmanjšala svojo odvisnost od uporabe nafte v prometu“. Prepričana je, da so biogoriva edini praktični način zaščite pred visokimi cenami nafte.

| 2.11 | To je treba jasno izraziti z zakonsko zavezujočimi cilji, saj je le tako mogoče vplivati na proizvajalce nafte, ki na trgu EU samo prometnemu sektorju prodajo 300 milijonov ton nafte. |
| --- | --- |

2.11

To je treba jasno izraziti z zakonsko zavezujočimi cilji, saj je le tako mogoče vplivati na proizvajalce nafte, ki na trgu EU samo prometnemu sektorju prodajo 300 milijonov ton nafte.

| 2.12 | Največ možnosti za uspeh ima strategija, ki bi temeljila na spodbujanju skupnih raziskav in tehnološkega razvoja v 27 državah članicah. Tako bi 10-odstotni tržni delež biogoriv do leta 2020 lahko postal dosegljiv cilj. |
| --- | --- |

2.12

Največ možnosti za uspeh ima strategija, ki bi temeljila na spodbujanju skupnih raziskav in tehnološkega razvoja v 27 državah članicah. Tako bi 10-odstotni tržni delež biogoriv do leta 2020 lahko postal dosegljiv cilj.

| 2.13 | Da bi izdelovalci avtomobilov lahko prilagodili svoje konstrukcijske procese, je treba oblikovati jasen zakonodajni okvir z zmanjšanimi administrativnimi obremenitvami, ki bo postavil vmesne cilje, na primer za leto 2015. |
| --- | --- |

2.13

Da bi izdelovalci avtomobilov lahko prilagodili svoje konstrukcijske procese, je treba oblikovati jasen zakonodajni okvir z zmanjšanimi administrativnimi obremenitvami, ki bo postavil vmesne cilje, na primer za leto 2015.

| 2.14 | V okviru analize gospodarskega in okoljskega vpliva je predvidenih več scenarijev, ki so po eni strani povezani z razvojem cen nafte, uvozom in konkurenčnostjo cen kmetijskih proizvodov, po drugi strani pa z razvojem novih tehnologij, ki bi lahko pospešile razvoj biogoriv druge generacije, kar bi zmanjšalo okoljske stroške. |
| --- | --- |

2.14

V okviru analize gospodarskega in okoljskega vpliva je predvidenih več scenarijev, ki so po eni strani povezani z razvojem cen nafte, uvozom in konkurenčnostjo cen kmetijskih proizvodov, po drugi strani pa z razvojem novih tehnologij, ki bi lahko pospešile razvoj biogoriv druge generacije, kar bi zmanjšalo okoljske stroške.

| 2.15 | Z vidika stroškov bi tako 14-odstotno povečanje uporabe biogoriv pomenilo dodatne stroške, ki bi leta 2020 znašali od 11,5 do 17,2 milijarde EUR (če bi cena sodčka nafte znašala približno 48 ameriških dolarjev), in od 5,2 do 11,4 milijarde EUR (če bi cena sodčka nafte znašala 70 ameriških dolarjev). Biodizel in bioetanol bi postala konkurenčna, če bi cena sodčka nafte dosegla 69 do 76 EUR oziroma 63 do 85 EUR (Opomba: 92,76 do 102,18 USD za sodček oziroma 84,76 do 114,28 USD za sodček po menjalnem tečaju z dne 25. maja 2007, ko je bil 1 EUR vreden 1,3444 USD). |
| --- | --- |

2.15

Z vidika stroškov bi tako 14-odstotno povečanje uporabe biogoriv pomenilo dodatne stroške, ki bi leta 2020 znašali od 11,5 do 17,2 milijarde EUR (če bi cena sodčka nafte znašala približno 48 ameriških dolarjev), in od 5,2 do 11,4 milijarde EUR (če bi cena sodčka nafte znašala 70 ameriških dolarjev). Biodizel in bioetanol bi postala konkurenčna, če bi cena sodčka nafte dosegla 69 do 76 EUR oziroma 63 do 85 EUR (Opomba: 92,76 do 102,18 USD za sodček oziroma 84,76 do 114,28 USD za sodček po menjalnem tečaju z dne 25. maja 2007, ko je bil 1 EUR vreden 1,3444 USD).

| 2.16 | Če bi tržni delež v letu 2020 znašal 14 %, bi zmanjšanje stroškov skladiščenja rezerv omogočilo prihranek do ene milijarde EUR (Opomba: 10-odstotni tržni delež pa 720 milijonov EUR). Najboljša rešitev bi bila kombinirana dobava iz tretjih držav in držav članic ter zaželeno trženje biogoriv druge generacije. |
| --- | --- |

2.16

Če bi tržni delež v letu 2020 znašal 14 %, bi zmanjšanje stroškov skladiščenja rezerv omogočilo prihranek do ene milijarde EUR (Opomba: 10-odstotni tržni delež pa 720 milijonov EUR). Najboljša rešitev bi bila kombinirana dobava iz tretjih držav in držav članic ter zaželeno trženje biogoriv druge generacije.

| 2.17 | Navedeni scenarij bi pozitivno vplival na zaposlovanje, saj bi tako ustvarili 144 000 novih delovnih mest (Opomba: pri 10-odstotnem tržnem deležu pa 100 000 delovnih mest), če bi bila proizvodnja bioetanola predvsem domača, ter tudi na BDP Evropske unije (0,23-odstotna rast). Pozitivni vplivi rezultatov raziskav, predvsem glede biogoriv druge generacije, pa bi lahko prispevali tudi k ohranjanju konkurenčnega položaja EU v sektorju obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

2.17

Navedeni scenarij bi pozitivno vplival na zaposlovanje, saj bi tako ustvarili 144 000 novih delovnih mest (Opomba: pri 10-odstotnem tržnem deležu pa 100 000 delovnih mest), če bi bila proizvodnja bioetanola predvsem domača, ter tudi na BDP Evropske unije (0,23-odstotna rast). Pozitivni vplivi rezultatov raziskav, predvsem glede biogoriv druge generacije, pa bi lahko prispevali tudi k ohranjanju konkurenčnega položaja EU v sektorju obnovljivih virov energije.

| 2.18 | Z metodo „od vira do kolesa“ („well to wheel“) je Komisija izračunala, da je z uporabo gospodarsko najučinkovitejših tehnologij emisije toplogrednih plinov mogoče zmanjšati za 35 do 50 %. Z uporabo etanola, pridobljenega iz brazilskega sladkornega trsa, je emisije mogoče zmanjšati za 90 %, z biodizlom iz palmovega olja oziroma soje pa za 50 oziroma 30 %. S proizvodnjo biogoriv druge generacije bi morali doseči zmanjšanje emisij za okoli 90 %. Če bi biogoriva dosegla 14-odstoten tržni delež, bi se emisije toplogrednih plinov zmanjšale za okoli 101 do 103 milijone ton ekvivalenta CO2 na leto (Opomba: v primeru 10-odstotnega deleža pa za 71 do75 milijonov ton ekvivalenta CO2). |
| --- | --- |

2.18

Z metodo „od vira do kolesa“ („well to wheel“) je Komisija izračunala, da je z uporabo gospodarsko najučinkovitejših tehnologij emisije toplogrednih plinov mogoče zmanjšati za 35 do 50 %. Z uporabo etanola, pridobljenega iz brazilskega sladkornega trsa, je emisije mogoče zmanjšati za 90 %, z biodizlom iz palmovega olja oziroma soje pa za 50 oziroma 30 %. S proizvodnjo biogoriv druge generacije bi morali doseči zmanjšanje emisij za okoli 90 %. Če bi biogoriva dosegla 14-odstoten tržni delež, bi se emisije toplogrednih plinov zmanjšale za okoli 101 do 103 milijone ton ekvivalenta CO2 na leto (Opomba: v primeru 10-odstotnega deleža pa za 71 do75 milijonov ton ekvivalenta CO2).

| 2.19 | Glede vplivov na okolje Komisija v svojem sporočilu meni, da je 14-odstoten delež sprejemljiv, če pri proizvodnji niso uporabljene neustrezne površine, kot so deževni pragozd ali habitati z visoko okoljsko vrednostjo. |
| --- | --- |

2.19

Glede vplivov na okolje Komisija v svojem sporočilu meni, da je 14-odstoten delež sprejemljiv, če pri proizvodnji niso uporabljene neustrezne površine, kot so deževni pragozd ali habitati z visoko okoljsko vrednostjo.

| 2.20 | Na koncu poročila Komisija poudarja, da bo razvoj biogoriv znatno prispeval k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter večji zanesljivosti oskrbe. S politiko usmerjenih spodbud oziroma podpore bi lahko zmanjšali nevarnost uporabe zemljišč z visoko biotsko raznovrstnostjo ali slabih sistemov za proizvodnjo biogoriv, obenem pa spodbujali razvoj biogoriv druge generacije. |
| --- | --- |

2.20

Na koncu poročila Komisija poudarja, da bo razvoj biogoriv znatno prispeval k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter večji zanesljivosti oskrbe. S politiko usmerjenih spodbud oziroma podpore bi lahko zmanjšali nevarnost uporabe zemljišč z visoko biotsko raznovrstnostjo ali slabih sistemov za proizvodnjo biogoriv, obenem pa spodbujali razvoj biogoriv druge generacije.

| 2.21 | Da bi dosegli navedene cilje, je treba:






  — | pregledati standarde za dizel (EN 590) in verjetno tudi standarde za bencin (EN 228), da bo biogoriva lažje mešati s fosilnimi gorivi; |
| --- | --- | --- |

2.21

Da bi dosegli navedene cilje, je treba:

—

pregledati standarde za dizel (EN 590) in verjetno tudi standarde za bencin (EN 228), da bo biogoriva lažje mešati s fosilnimi gorivi;

| — | (za sprejemljivo ceno) prilagoditi nova vozila; |
| --- | --- |

—

(za sprejemljivo ceno) prilagoditi nova vozila;

| — | razviti tehnologije BTL (biomass to liquid, predelava biomase v tekoče gorivo); |
| --- | --- |

—

razviti tehnologije BTL (biomass to liquid, predelava biomase v tekoče gorivo);

| — | uvesti pridelavo lesa in oljne ogrščice; |
| --- | --- |

—

uvesti pridelavo lesa in oljne ogrščice;

| — | nenehno nadzirati vplive na okolje. |
| --- | --- |

—

nenehno nadzirati vplive na okolje.

| 2.22 | Komisija je na koncu tudi predlagala revizijo direktive o biogorivih, določitev cilja najmanj 10-odstotnega tržnega deleža biogoriv leta 2020 ter zagotovitev uporabe učinkovitih in okolju prijaznih biogoriv. |
| --- | --- |

2.22

Komisija je na koncu tudi predlagala revizijo direktive o biogorivih, določitev cilja najmanj 10-odstotnega tržnega deleža biogoriv leta 2020 ter zagotovitev uporabe učinkovitih in okolju prijaznih biogoriv.

3.   Biogoriva: nekaj tehničnih podatkov

| 3.1 | Biodizel se pridobiva s stiskanjem semen oljnic, kot so ogrščica, soja in sončnice, in s kemično reakcijo, imenovano transesterifikacija, pri kateri prvotne alkoholne sestavine (glicerol) zamenja metilni alkohol (metanol). Bioetanol je alkohol (etanol ali etilni alkohol), ki se pridobiva s postopkom fermentacije različnih kmetijskih proizvodov, bogatih z ogljikovodiki in sladkorji, kot so žita (koruza, proso, pšenica, ječmen), rastline za pridelavo sladkorja (repa in sladkorni trs), sadje, krompir in tropine. Tudi proizvodi, pridobljeni s kemijsko spojitvijo molekul biološkega izvora in fosilnih molekul, se uvrščajo med biogoriva. Najbolj znan primer je ETBE (etil-terciarni-butileter), ki se pridobiva z reakcijo bioetanola z izobutenom. |
| --- | --- |

3.1

Biodizel se pridobiva s stiskanjem semen oljnic, kot so ogrščica, soja in sončnice, in s kemično reakcijo, imenovano transesterifikacija, pri kateri prvotne alkoholne sestavine (glicerol) zamenja metilni alkohol (metanol). Bioetanol je alkohol (etanol ali etilni alkohol), ki se pridobiva s postopkom fermentacije različnih kmetijskih proizvodov, bogatih z ogljikovodiki in sladkorji, kot so žita (koruza, proso, pšenica, ječmen), rastline za pridelavo sladkorja (repa in sladkorni trs), sadje, krompir in tropine. Tudi proizvodi, pridobljeni s kemijsko spojitvijo molekul biološkega izvora in fosilnih molekul, se uvrščajo med biogoriva. Najbolj znan primer je ETBE (etil-terciarni-butileter), ki se pridobiva z reakcijo bioetanola z izobutenom.

| 3.2 | Etanol ima lastnosti zelo kakovostnega goriva: ima visoko oktansko število in se lahko meša (E5, E10) brez posebne prilagoditve motorja, medtem ko so za višje koncentracije (E85) potrebni posebni motorji. |
| --- | --- |

3.2

Etanol ima lastnosti zelo kakovostnega goriva: ima visoko oktansko število in se lahko meša (E5, E10) brez posebne prilagoditve motorja, medtem ko so za višje koncentracije (E85) potrebni posebni motorji.

| 3.3 | Glavne slabosti uporabe etanola se pokažejo pri mešanju z bencinom. Tudi pri manjših odstotkih etanola se parni tlak znatno dvigne (približno 10 kPa), s tem pa se povečajo tudi emisije vodne pare. Afiniteta etanola do vode lahko povzroči težave glede kakovosti končnega proizvoda. Mešanju navadnega bencina iz ogljikovodikov z bencinom, ki vsebuje etanol, se je treba izogibati; za slednjega je potrebna ločena logistična in distribucijska veriga. |
| --- | --- |

3.3

Glavne slabosti uporabe etanola se pokažejo pri mešanju z bencinom. Tudi pri manjših odstotkih etanola se parni tlak znatno dvigne (približno 10 kPa), s tem pa se povečajo tudi emisije vodne pare. Afiniteta etanola do vode lahko povzroči težave glede kakovosti končnega proizvoda. Mešanju navadnega bencina iz ogljikovodikov z bencinom, ki vsebuje etanol, se je treba izogibati; za slednjega je potrebna ločena logistična in distribucijska veriga.

| 3.4 | V dizelskih motorjih se lahko uporablja mešanica biodizla z običajnim dizlom. V evropskih državah se običajno uporablja 5-odstotna mešanica (B5); ta mešanica ne povzroča nobenih težav glede združljivosti. Goriva z visoko vsebnostjo biodizla (več kot 8 do 10 %) lahko povzročijo težave na vozilih s tesnili iz nezdružljivih polimerskih materialov. Največje težave nastanejo v filtrih za saje in drobne delce, ki bi jih bilo treba zelo spremeniti, kar je drago. Zato so nekateri izdelovalci jamstva za vozila omejili na uporabo mešanic B5, drugi pa so že prilagodili značilnosti vozil. Ker je biodizel higroskopen, ima lastnosti topila in nizko stopnjo stabilnosti pri skladiščenju, utegnejo biti za visokoodstotne mešanice potrebni posebni ukrepi pri vozilih in distribucijskih sistemih za goriva. |
| --- | --- |

3.4

V dizelskih motorjih se lahko uporablja mešanica biodizla z običajnim dizlom. V evropskih državah se običajno uporablja 5-odstotna mešanica (B5); ta mešanica ne povzroča nobenih težav glede združljivosti. Goriva z visoko vsebnostjo biodizla (več kot 8 do 10 %) lahko povzročijo težave na vozilih s tesnili iz nezdružljivih polimerskih materialov. Največje težave nastanejo v filtrih za saje in drobne delce, ki bi jih bilo treba zelo spremeniti, kar je drago. Zato so nekateri izdelovalci jamstva za vozila omejili na uporabo mešanic B5, drugi pa so že prilagodili značilnosti vozil. Ker je biodizel higroskopen, ima lastnosti topila in nizko stopnjo stabilnosti pri skladiščenju, utegnejo biti za visokoodstotne mešanice potrebni posebni ukrepi pri vozilih in distribucijskih sistemih za goriva.

| 3.5 | Komisija se je potrebe po odločnejši podpori razvoju biogoriv lotila s prepričljivimi argumenti. Realistična je v tem, da ne pričakuje, da bo v prihodnosti mogoče zdajšnjo proizvodnjo bencina (v svetovnem merilu 1,2 milijarde ton leta 2004) nadomestiti z biogorivi (46 milijonov ton leta 2005, od tega 3 milijone v EU, kot je razvidno iz spodnje tabele), njen cilj pa je, da bi v dobrih 13 letih dosegli najmanj 10-odstoten delež biogoriv v skupni porabi goriv, in sicer s sprejetjem direktive in določanjem ciljnih vrednosti za vsako državo članico.







  2005 | v milijonih litrov |
| --- | --- | --- |
| ZDA | 16 130 |
| Brazilija | 15 990 |
| Kitajska | 3 800 |
| Indija | 1 700 |
| Evropska unija | 2 900 |
| Ostale države | 5 480 |

3.5

Komisija se je potrebe po odločnejši podpori razvoju biogoriv lotila s prepričljivimi argumenti. Realistična je v tem, da ne pričakuje, da bo v prihodnosti mogoče zdajšnjo proizvodnjo bencina (v svetovnem merilu 1,2 milijarde ton leta 2004) nadomestiti z biogorivi (46 milijonov ton leta 2005, od tega 3 milijone v EU, kot je razvidno iz spodnje tabele), njen cilj pa je, da bi v dobrih 13 letih dosegli najmanj 10-odstoten delež biogoriv v skupni porabi goriv, in sicer s sprejetjem direktive in določanjem ciljnih vrednosti za vsako državo članico.

2005

v milijonih litrov

ZDA

16 130

Brazilija

15 990

Kitajska

3 800

Indija

1 700

Evropska unija

2 900

Ostale države

5 480

| 3.6 | Vodik, ki ga – vsaj poskusno – nekateri evropski izdelovalci avtomobilov že uporabljajo kot nosilca energije, še vedno pridobivajo predvsem z elektrolizo in iz zemeljskega plina ali drugih fosilnih goriv. V tem primeru torej ne bi prišlo do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Kljub novim raziskavam v smeri pridobivanja vodika iz biomase – tudi z uporabo biotehnologije in obnovljivih virov energije – sta potencialna razširjenost in trženje vozil na vodik odvisna tudi od visoke cene gorivnih celic. Če naj vodik postane ekonomsko uspešna alternativna energija, je treba znižati ceno proizvodnje. Na univerzi Novega Južnega Walesa potekajo raziskave, kako doseči ta cilj z uporabo posebnih keramičnih sončnih celic, izdelanih iz titanovega oksida. Titan se zelo pogosto uporablja na področju „sončnega vodika“ (s pomočjo sončne energije pridobljenega vodika; op. prev.), ker ima ustrezne lastnosti polprevodnika in je odporen na vodo. Če ni obdelan, pa njegova učinkovitost v naravnem stanju še ni zadostna. |
| --- | --- |

3.6

Vodik, ki ga – vsaj poskusno – nekateri evropski izdelovalci avtomobilov že uporabljajo kot nosilca energije, še vedno pridobivajo predvsem z elektrolizo in iz zemeljskega plina ali drugih fosilnih goriv. V tem primeru torej ne bi prišlo do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Kljub novim raziskavam v smeri pridobivanja vodika iz biomase – tudi z uporabo biotehnologije in obnovljivih virov energije – sta potencialna razširjenost in trženje vozil na vodik odvisna tudi od visoke cene gorivnih celic. Če naj vodik postane ekonomsko uspešna alternativna energija, je treba znižati ceno proizvodnje. Na univerzi Novega Južnega Walesa potekajo raziskave, kako doseči ta cilj z uporabo posebnih keramičnih sončnih celic, izdelanih iz titanovega oksida. Titan se zelo pogosto uporablja na področju „sončnega vodika“ (s pomočjo sončne energije pridobljenega vodika; op. prev.), ker ima ustrezne lastnosti polprevodnika in je odporen na vodo. Če ni obdelan, pa njegova učinkovitost v naravnem stanju še ni zadostna.

4.   Splošne ugotovitve

Nekatere slabosti

| 4.1 | Komisija opisuje možne koristi, obenem pa ne želi pritegniti pozornosti na težave in slabosti, povezane z razvojem biogoriv, čeprav občasno objavlja opozorila. Odbor meni, da je treba predlog Komisije skrbno in podrobno analizirati, da pri reševanju enega problema ne bi povzročili dodatnih, še hujših, ali pa poudarjali samo svetle točke, slabosti pa zanemarjali. Precej nenavadno je, da so prednosti predloga poudarjene v nerealističnem scenariju, po katerem je cilj 14-odstotni delež do leta 2020! Če bi bil uresničen cilj 10 %, bi bile koristi objektivno manjše. |
| --- | --- |

4.1

Komisija opisuje možne koristi, obenem pa ne želi pritegniti pozornosti na težave in slabosti, povezane z razvojem biogoriv, čeprav občasno objavlja opozorila. Odbor meni, da je treba predlog Komisije skrbno in podrobno analizirati, da pri reševanju enega problema ne bi povzročili dodatnih, še hujših, ali pa poudarjali samo svetle točke, slabosti pa zanemarjali. Precej nenavadno je, da so prednosti predloga poudarjene v nerealističnem scenariju, po katerem je cilj 14-odstotni delež do leta 2020! Če bi bil uresničen cilj 10 %, bi bile koristi objektivno manjše.

| 4.2 | Niti dokument Komisije niti priložena študija vplivov ne omenjata nobenih pomembnejših slabosti. Na splošno je treba, na primer, odstranjevanje odpadkov proizvodnje biogoriv posodobiti in pregledati v luči novih sistemov biogorivnih celic (biofuel cells) in elektronskih tehnologij, povezanih s proizvodnjo. |
| --- | --- |

4.2

Niti dokument Komisije niti priložena študija vplivov ne omenjata nobenih pomembnejših slabosti. Na splošno je treba, na primer, odstranjevanje odpadkov proizvodnje biogoriv posodobiti in pregledati v luči novih sistemov biogorivnih celic (biofuel cells) in elektronskih tehnologij, povezanih s proizvodnjo.

| 4.3 | Pri biodizlu je treba poudariti predvsem naslednje težave:






  — | omejeno produktivnost; |
| --- | --- | --- |

4.3

Pri biodizlu je treba poudariti predvsem naslednje težave:

—

omejeno produktivnost;

| — | visoke stroške (0,4 do 0,7 EUR/l); |
| --- | --- |

—

visoke stroške (0,4 do 0,7 EUR/l);

| — | težave s stabilnostjo (prisotnost kisikovih skupin) in težave pri skladiščenju. |
| --- | --- |

—

težave s stabilnostjo (prisotnost kisikovih skupin) in težave pri skladiščenju.

| 4.4 | Pri bioetanolu pa gre za:






  — | omejeno produktivnost (vendar v manjši meri kot pri biodizlu); |
| --- | --- | --- |

4.4

Pri bioetanolu pa gre za:

—

omejeno produktivnost (vendar v manjši meri kot pri biodizlu);

| — | veliko porabo vode in gnojil; |
| --- | --- |

—

veliko porabo vode in gnojil;

| — | neprimernost za transport po obstoječih cevovodih, namenjenih gorivom na osnovi nafte (nevarnost korozije). |
| --- | --- |

—

neprimernost za transport po obstoječih cevovodih, namenjenih gorivom na osnovi nafte (nevarnost korozije).

Med koristmi pa so možnost razširitve kolobarjenja, izmenjave tradicionalnih rastlin za prehrano ljudi in živali z drugimi, posebnimi rastlinami za proizvodnjo biomase in energije. Pri tem je treba upoštevati kulturne rastline, ki se običajno pridelujejo na nekem območju. V vsakem primeru za evropske pridelke veljajo uredbe o varovanju tal in uporabi gnojil.

| 4.5 | Biogoriva zahtevajo ustrezne kulture, gojene v velikem obsegu. To pa pomeni žrtvovanje drugih kultur, ki so pomembne za to, da si najrevnejše države zagotovijo živila s čim nižjimi stroški. Celuloza je kot surovina za proizvodnjo biogoriv zagotovo zanimiva, vendar je treba poudariti, da njena proizvodnja zahteva predhodno mehansko in kemično obdelavo (razgrajevanje celulozne mase), da postane primerna za biološko preobrazbo. Poleg tega je treba opozoriti na vprašanje ostankov in uporabljenih katalizatorjev, ki zaostrujejo problem odstranjevanja odpadkov v končni fazi teh postopkov. |
| --- | --- |

4.5

Biogoriva zahtevajo ustrezne kulture, gojene v velikem obsegu. To pa pomeni žrtvovanje drugih kultur, ki so pomembne za to, da si najrevnejše države zagotovijo živila s čim nižjimi stroški. Celuloza je kot surovina za proizvodnjo biogoriv zagotovo zanimiva, vendar je treba poudariti, da njena proizvodnja zahteva predhodno mehansko in kemično obdelavo (razgrajevanje celulozne mase), da postane primerna za biološko preobrazbo. Poleg tega je treba opozoriti na vprašanje ostankov in uporabljenih katalizatorjev, ki zaostrujejo problem odstranjevanja odpadkov v končni fazi teh postopkov.

| 4.6 | Za uporabo v velikem obsegu bi bil kot gorivo morda primeren glicerol – nerafiniran, rafiniran ali v mešanici z drugimi gorivi. Treba pa je našteti tudi slabosti te alternative. To so: stroški glicerola, če se uporablja v rafinirani obliki; stroški predelave nerafiniranega glicerola; nizka kalorična vrednost; in v vseh primerih obvezno nevtraliziranje strupenih snovi, ki nastajajo pri izgorevanju (predvsem akrolein, znan tudi pod imenom akrilaldehid). |
| --- | --- |

4.6

Za uporabo v velikem obsegu bi bil kot gorivo morda primeren glicerol – nerafiniran, rafiniran ali v mešanici z drugimi gorivi. Treba pa je našteti tudi slabosti te alternative. To so: stroški glicerola, če se uporablja v rafinirani obliki; stroški predelave nerafiniranega glicerola; nizka kalorična vrednost; in v vseh primerih obvezno nevtraliziranje strupenih snovi, ki nastajajo pri izgorevanju (predvsem akrolein, znan tudi pod imenom akrilaldehid).

| 4.7 | Druga rešitev bi lahko bila genska sprememba nekaterih organizmov, najprimernejših za to, da bi z njimi nekatere kulture postale posebej primerne za postopek biološke preobrazbe, z boljšo letino in s tem manjšo porabo energije med proizvodnjo. Z genskim inženiringom bi tudi lahko spremenili organizme, ki bi omogočili lažjo uporabo celuloze. |
| --- | --- |

4.7

Druga rešitev bi lahko bila genska sprememba nekaterih organizmov, najprimernejših za to, da bi z njimi nekatere kulture postale posebej primerne za postopek biološke preobrazbe, z boljšo letino in s tem manjšo porabo energije med proizvodnjo. Z genskim inženiringom bi tudi lahko spremenili organizme, ki bi omogočili lažjo uporabo celuloze.

| 4.8 | S tehničnega vidika se zastavlja tudi vprašanje izkoristka surovin za proizvodnjo biogoriv: tako opozarjajo, da iz tone sladkorne pese pridobimo 400 litrov bioetanola (približno 1 500 Mcal). Ali je to razmerje dovolj za splošno pozitivno oceno, če pri tem upoštevamo potencialne nevarnosti in negativen vpliv uporabe te oblike energije na okolje? |
| --- | --- |

4.8

S tehničnega vidika se zastavlja tudi vprašanje izkoristka surovin za proizvodnjo biogoriv: tako opozarjajo, da iz tone sladkorne pese pridobimo 400 litrov bioetanola (približno 1 500 Mcal). Ali je to razmerje dovolj za splošno pozitivno oceno, če pri tem upoštevamo potencialne nevarnosti in negativen vpliv uporabe te oblike energije na okolje?

| 4.9 | Ne smemo pa zanemariti še enega vidika, in sicer postopkov ekstrakcije in njihove selektivnosti, kot tudi postopkov fermentacije, ki so sorazmerno dragi, če želimo pridobiti zares kakovosten končni izdelek. Po drugi strani pa bi lahko morebitne nečistoče v gorivu pri uporabi povzročile gospodarsko škodo, ki bi bila zaradi sekundarnih reakcij, kakovosti pridobljenega goriva ter lastnosti odpadkov in ostankov, ki nastanejo pri proizvodnji, precej večja od njegovih gospodarskih koristi. |
| --- | --- |

4.9

Ne smemo pa zanemariti še enega vidika, in sicer postopkov ekstrakcije in njihove selektivnosti, kot tudi postopkov fermentacije, ki so sorazmerno dragi, če želimo pridobiti zares kakovosten končni izdelek. Po drugi strani pa bi lahko morebitne nečistoče v gorivu pri uporabi povzročile gospodarsko škodo, ki bi bila zaradi sekundarnih reakcij, kakovosti pridobljenega goriva ter lastnosti odpadkov in ostankov, ki nastanejo pri proizvodnji, precej večja od njegovih gospodarskih koristi.

Varovanje okolja

| 4.10 | S strogo okoljskega vidika je treba upoštevati nevarnost krčenja gozdov (kot se dogaja v Maleziji in Indoneziji zaradi pridelave palmovega olja ali v Malaviju in Ugandi zaradi razvoja jatrofe na območjih, namenjenih proizvodnji živil, ali na območjih še posebej dragocenih deževnih pragozdov) in nevarnosti pri skladiščenju surovin. S tem povezana biološka in biokemična vprašanja je treba skrbno in podrobno proučiti. |
| --- | --- |

4.10

S strogo okoljskega vidika je treba upoštevati nevarnost krčenja gozdov (kot se dogaja v Maleziji in Indoneziji zaradi pridelave palmovega olja ali v Malaviju in Ugandi zaradi razvoja jatrofe na območjih, namenjenih proizvodnji živil, ali na območjih še posebej dragocenih deževnih pragozdov) in nevarnosti pri skladiščenju surovin. S tem povezana biološka in biokemična vprašanja je treba skrbno in podrobno proučiti.

| 4.11 | Poleg tega se pojavlja „etična“ razsežnost, ki bi jo morali dodatno proučiti: gre za konkurenco med živili in gorivom. Cene visokokakovostnih surovin, kot so žito, koruza in riž, nezadržno rastejo zaradi vse večjega povpraševanja „destilarn“ biogoriv (Poročilo FAO in WFP 2007). V Mehiki so cene tortilj poskočile za 60 %, kar je sprožilo precejšnje nemire in demonstracije. Višja cena soje na Kitajskem dviguje ceno mesa, ki se je od začetka leta zvišala za 43 %, in ceno jajc, ki so se podražila za 16 %. Koruza se je podražila za 40, oves za 20 %. V Indiji so se žita podražila za 10, pšenica pa za 11 %. Tudi v ZDA se bo perutnina podražila za 10, jajca za 21, mleko pa za 14 %, napoveduje ameriško ministrstvo za kmetijstvo. Če bo v prihodnosti vrednost žita, ki se uporablja v proizvodnji goriva, presegla njegovo živilsko vrednost, se bo trg usmeril k energetskemu sektorju, cene živil pa bodo rasle sorazmerno s ceno nafte, kar bo povečalo nevarnost pomanjkanja hrane, tudi v Evropi. |
| --- | --- |

4.11

Poleg tega se pojavlja „etična“ razsežnost, ki bi jo morali dodatno proučiti: gre za konkurenco med živili in gorivom. Cene visokokakovostnih surovin, kot so žito, koruza in riž, nezadržno rastejo zaradi vse večjega povpraševanja „destilarn“ biogoriv (Poročilo FAO in WFP 2007). V Mehiki so cene tortilj poskočile za 60 %, kar je sprožilo precejšnje nemire in demonstracije. Višja cena soje na Kitajskem dviguje ceno mesa, ki se je od začetka leta zvišala za 43 %, in ceno jajc, ki so se podražila za 16 %. Koruza se je podražila za 40, oves za 20 %. V Indiji so se žita podražila za 10, pšenica pa za 11 %. Tudi v ZDA se bo perutnina podražila za 10, jajca za 21, mleko pa za 14 %, napoveduje ameriško ministrstvo za kmetijstvo. Če bo v prihodnosti vrednost žita, ki se uporablja v proizvodnji goriva, presegla njegovo živilsko vrednost, se bo trg usmeril k energetskemu sektorju, cene živil pa bodo rasle sorazmerno s ceno nafte, kar bo povečalo nevarnost pomanjkanja hrane, tudi v Evropi.

| 4.12 | Rast števila proizvodnih obratov (samo v ZDA gradijo 79 novih tovarn, 116 pa jih že obratuje) bo sprožila eksponentno naraščanje porabe žita, ki bo po ocenah EPI (Earth Policy Institute) dosegla približno 139 milijonov ton, kar je dvakrat toliko, kot predvideva ameriško ministrstvo za kmetijstvo. Če upoštevamo, da iz tone koruze pridobimo 110 galon (416,19 litra) etanola (le malo več kot štiri rezervoarje goriva športnega terenskega vozila), to vprašanje dejansko postane zaskrbljujoče. |
| --- | --- |

4.12

Rast števila proizvodnih obratov (samo v ZDA gradijo 79 novih tovarn, 116 pa jih že obratuje) bo sprožila eksponentno naraščanje porabe žita, ki bo po ocenah EPI (Earth Policy Institute) dosegla približno 139 milijonov ton, kar je dvakrat toliko, kot predvideva ameriško ministrstvo za kmetijstvo. Če upoštevamo, da iz tone koruze pridobimo 110 galon (416,19 litra) etanola (le malo več kot štiri rezervoarje goriva športnega terenskega vozila), to vprašanje dejansko postane zaskrbljujoče.

| 4.13 | Odbor je v svojem nedavnem mnenju (2) poudaril tudi potrebo po ohranitvi biotske raznovrstnosti, zlasti deževnega pragozda, ker nudi zavetje živalstvu, ki bi bilo v nasprotnem primeru zagotovo zapisano izginotju, in tudi zato, ker so pragozdovi edina in poslednja „zelena pljuča“ našega planeta. Treba je ustaviti intenzivno pridelavo sladkornega trsa v Braziliji ter oljnih palm v Maleziji in Indoneziji, kjer je za gojenje monokulture vsak dan žrtvovanih na stotine hektarov gozdov. |
| --- | --- |

4.13

Odbor je v svojem nedavnem mnenju (2) poudaril tudi potrebo po ohranitvi biotske raznovrstnosti, zlasti deževnega pragozda, ker nudi zavetje živalstvu, ki bi bilo v nasprotnem primeru zagotovo zapisano izginotju, in tudi zato, ker so pragozdovi edina in poslednja „zelena pljuča“ našega planeta. Treba je ustaviti intenzivno pridelavo sladkornega trsa v Braziliji ter oljnih palm v Maleziji in Indoneziji, kjer je za gojenje monokulture vsak dan žrtvovanih na stotine hektarov gozdov.

| 4.14 | Zastavlja pa se tudi vprašanje „znanstvene etike“. Planet Zemlja je odprt sistem, ki nezadržno drsi proti točki ravnovesja, ki bo pomenila njegov konec. Naloga znanosti je, da to težnjo zavira, politiki pa morajo spodbuditi ustrezne ukrepe in študije. |
| --- | --- |

4.14

Zastavlja pa se tudi vprašanje „znanstvene etike“. Planet Zemlja je odprt sistem, ki nezadržno drsi proti točki ravnovesja, ki bo pomenila njegov konec. Naloga znanosti je, da to težnjo zavira, politiki pa morajo spodbuditi ustrezne ukrepe in študije.

| 4.15 | Stroške – ne samo ekonomske, temveč tudi okoljske in zdravstvene – je treba jasno ugotoviti. Treba se je močno potruditi, da se vplivi čim natančneje proučijo in ocenijo. |
| --- | --- |

4.15

Stroške – ne samo ekonomske, temveč tudi okoljske in zdravstvene – je treba jasno ugotoviti. Treba se je močno potruditi, da se vplivi čim natančneje proučijo in ocenijo.

| 4.16 | Glede kemičnih procesov izgorevanja molekul, ki niso iz ogljikovodikov, je treba skrbno proučiti potencialno nastajanje in razvoj prostih radikalov zaradi oksidativnega stresa v teh procesih (prosti radikali so med glavnimi povzročitelji rakavih obolenj). Zanesljivih podatkov o morebitnem povečanju teh radikalov zaradi proizvodnje biogoriv ni. |
| --- | --- |

4.16

Glede kemičnih procesov izgorevanja molekul, ki niso iz ogljikovodikov, je treba skrbno proučiti potencialno nastajanje in razvoj prostih radikalov zaradi oksidativnega stresa v teh procesih (prosti radikali so med glavnimi povzročitelji rakavih obolenj). Zanesljivih podatkov o morebitnem povečanju teh radikalov zaradi proizvodnje biogoriv ni.

| 4.17 | Skrb za tla in njegovo varovanje sta temeljnega pomena. Tla je treba zaščititi, ker ščitijo nas. Zgrešena politika uporabe tal in njihovo siromašenje povzročata postopno nižanje ravni podtalnice in njeno slabšanje. Da bi spodbudili revitalizacijo tal, je treba zagotoviti kolobarjenje kultur. |
| --- | --- |

4.17

Skrb za tla in njegovo varovanje sta temeljnega pomena. Tla je treba zaščititi, ker ščitijo nas. Zgrešena politika uporabe tal in njihovo siromašenje povzročata postopno nižanje ravni podtalnice in njeno slabšanje. Da bi spodbudili revitalizacijo tal, je treba zagotoviti kolobarjenje kultur.

Varnost hrane

| 4.18 | Odbor FAO za svetovno zanesljivost preskrbe s hrano je na 33. zasedanju od 7. do 10. maja 2007 v Rimu vprašanju zanesljivosti preskrbe s hrano posvetil pomembno poglavje. V točki 45 svojega poročila je ugotovil, da „bioenergija hkrati ponuja priložnosti, pa tudi tveganja za vsako od štirih razsežnosti zanesljivosti preskrbe s hrano: razpoložljivost, dostop, stabilnost in uporabo. Posledice bioenergije za zanesljivost preskrbe s hrano bodo odvisne od obsega in vrste načrtovanega sistema, strukture trgov surovin in energije ter političnih odločitev na področju kmetijstva, energije, okolja in trgovine. Tehnologija na področju bioenergije zelo hitro napreduje in povzroča precej negotovosti glede možnosti zanesljive preskrbe s hrano“. |
| --- | --- |

4.18

Odbor FAO za svetovno zanesljivost preskrbe s hrano je na 33. zasedanju od 7. do 10. maja 2007 v Rimu vprašanju zanesljivosti preskrbe s hrano posvetil pomembno poglavje. V točki 45 svojega poročila je ugotovil, da „bioenergija hkrati ponuja priložnosti, pa tudi tveganja za vsako od štirih razsežnosti zanesljivosti preskrbe s hrano: razpoložljivost, dostop, stabilnost in uporabo. Posledice bioenergije za zanesljivost preskrbe s hrano bodo odvisne od obsega in vrste načrtovanega sistema, strukture trgov surovin in energije ter političnih odločitev na področju kmetijstva, energije, okolja in trgovine. Tehnologija na področju bioenergije zelo hitro napreduje in povzroča precej negotovosti glede možnosti zanesljive preskrbe s hrano“.

| 4.19 | FAO v istem poročilu poudarja, da so se „cene žita v letu 2006 strahovito povečale, zlasti cene pšenice in koruze, ki so novembra dosegle desetletno rekordno raven. Glavni dejavniki trgov živil in krmil so bile slabe letine v glavnih državah proizvajalkah, skupaj z naglo rastočim povpraševanjem po biogorivih. Poleg tega je prišlo do motenj tudi v preskrbi z rižem“. |
| --- | --- |

4.19

FAO v istem poročilu poudarja, da so se „cene žita v letu 2006 strahovito povečale, zlasti cene pšenice in koruze, ki so novembra dosegle desetletno rekordno raven. Glavni dejavniki trgov živil in krmil so bile slabe letine v glavnih državah proizvajalkah, skupaj z naglo rastočim povpraševanjem po biogorivih. Poleg tega je prišlo do motenj tudi v preskrbi z rižem“.

| 4.20 | Tudi Kitajska je pred kratkim sprejela ukrepe za zmanjšanje proizvodnje etanola iz koruze, kot je 21. decembra 2006 poročal spletni časopis Asia Times Online.„Najpomembnejša naloga Kitajske je nahraniti 1,3 milijarde prebivalcev, šele potem bomo podprli proizvodnjo biogoriv“, je izjavil Wang Xiaobing, predstavnik ministrstva za kmetijstvo. |
| --- | --- |

4.20

Tudi Kitajska je pred kratkim sprejela ukrepe za zmanjšanje proizvodnje etanola iz koruze, kot je 21. decembra 2006 poročal spletni časopis Asia Times Online.„Najpomembnejša naloga Kitajske je nahraniti 1,3 milijarde prebivalcev, šele potem bomo podprli proizvodnjo biogoriv“, je izjavil Wang Xiaobing, predstavnik ministrstva za kmetijstvo.

| 4.21 | Italijanski dnevnik La Repubblica je 20. julija 2007 objavil članek z naslovom Vojna med biogorivi in špageti. Zaradi razcveta uporabe koruze za biogorivo se bodo testenine podražile za 20 %. Cena pšenice durum (trde pšenice), glavne sestavine italijanskih testenin, se je zvišala za dobrih 30 %, saj kmetje vse raje sejejo koruzo za bioetanol. Na borzi v Chicagu je cena mernika (27 kg) koruze poskočila s 36 404 USD 3. aprila na 5,64 USD 14. junija. Italijani bodo učinek teh sprememb cen močno občutili, saj so največji porabniki (28 kg na osebo na leto) in proizvajalci (3,2 milijona ton) pšenice durum na svetu. |
| --- | --- |

4.21

Italijanski dnevnik La Repubblica je 20. julija 2007 objavil članek z naslovom Vojna med biogorivi in špageti. Zaradi razcveta uporabe koruze za biogorivo se bodo testenine podražile za 20 %. Cena pšenice durum (trde pšenice), glavne sestavine italijanskih testenin, se je zvišala za dobrih 30 %, saj kmetje vse raje sejejo koruzo za bioetanol. Na borzi v Chicagu je cena mernika (27 kg) koruze poskočila s 36 404 USD 3. aprila na 5,64 USD 14. junija. Italijani bodo učinek teh sprememb cen močno občutili, saj so največji porabniki (28 kg na osebo na leto) in proizvajalci (3,2 milijona ton) pšenice durum na svetu.

Voda

| 4.22 | Doslej je bilo zanemarjeno tudi vprašanje porabe vode v proizvodnji biogoriv. Najnovejše študije Mednarodnega inštituta za vodno gospodarstvo (International Water Management Institute – IWMI), objavljene 10. maja 2007, ugotavljajo, da je npr. v Šrilanki za proizvodnjo 1 litra etanola potrebnih 1 000 do 4 000 litrov vode, odvisno od vrste kulture in uporabljene tehnologije proizvodnje. V Braziliji ocenjujejo, da je za proizvodnjo 1 litra etanola potrebnih 2 200 litrov vode, medtem ko v Indiji – kjer padavin ni toliko kot v Braziliji in je potrebno namakanje – proizvodnja istega litra etanola zahteva 3 500 litrov vode za namakanje! Te podatke je potrdil mednarodni institut iz Delfta UNESCO-IHE Institute for Water Education, ki je bil ustanovljen leta 2003 in sodeluje s tamkajšnjo univerzo, pa tudi nedavne študije agronomske fakultete Univerze v Koloradu, kjer razvijajo posebno vrsto koruze, ki potrebuje manj vode. Podatki so na voljo tudi na spletni strani www.waterfootprint.org. |
| --- | --- |

4.22

Doslej je bilo zanemarjeno tudi vprašanje porabe vode v proizvodnji biogoriv. Najnovejše študije Mednarodnega inštituta za vodno gospodarstvo (International Water Management Institute – IWMI), objavljene 10. maja 2007, ugotavljajo, da je npr. v Šrilanki za proizvodnjo 1 litra etanola potrebnih 1 000 do 4 000 litrov vode, odvisno od vrste kulture in uporabljene tehnologije proizvodnje. V Braziliji ocenjujejo, da je za proizvodnjo 1 litra etanola potrebnih 2 200 litrov vode, medtem ko v Indiji – kjer padavin ni toliko kot v Braziliji in je potrebno namakanje – proizvodnja istega litra etanola zahteva 3 500 litrov vode za namakanje! Te podatke je potrdil mednarodni institut iz Delfta UNESCO-IHE Institute for Water Education, ki je bil ustanovljen leta 2003 in sodeluje s tamkajšnjo univerzo, pa tudi nedavne študije agronomske fakultete Univerze v Koloradu, kjer razvijajo posebno vrsto koruze, ki potrebuje manj vode. Podatki so na voljo tudi na spletni strani www.waterfootprint.org.

| 4.23 | V Evropi imajo najhujše težave z vodo južna območja. Vode jim primanjkuje že vrsto let. Z višanjem temperatur in izhlapevanjem, ki ga to višanje povzroča, se bodo njihove težave še zaostrovale. Območja na severu vsaj zaenkrat še niso prizadeta. |
| --- | --- |

4.23

V Evropi imajo najhujše težave z vodo južna območja. Vode jim primanjkuje že vrsto let. Z višanjem temperatur in izhlapevanjem, ki ga to višanje povzroča, se bodo njihove težave še zaostrovale. Območja na severu vsaj zaenkrat še niso prizadeta.

Stroški

| 4.24 | Spodnja tabela (predstavil jo je predstavnik družbe ENI inž. Mario Marchionna na nedavnem kongresu, ki ga je organiziralo italijansko združenje za kemijski inženiring AIDIC) je primerjava stroškov fosilnih goriv in biogoriv za enako količino energije. |
| --- | --- |

4.24

Spodnja tabela (predstavil jo je predstavnik družbe ENI inž. Mario Marchionna na nedavnem kongresu, ki ga je organiziralo italijansko združenje za kemijski inženiring AIDIC) je primerjava stroškov fosilnih goriv in biogoriv za enako količino energije.

Primerjava stroškov biogoriv

(za enako količino energije)

Referenčna cena: Brent = 70 (56) $/sodček

| Gorivo | Cena za enako energijo €¢/liter |
| --- | --- |
| bencin
   (3) | 39 (31) |
| bioetanol |
| EU | 75 |
| Brazilija | 39 |
| ZDA | 47 |
| Italija


  (Padska nižina) | 70-75 |
| dizel
   (4) | 46 (37) |
| biodizel |
| EU | 78 |
| Malezija | 48 |
| ZDA | 60 |
| Italija | 78 |

Gorivo

Cena za enako energijo €¢/liter

bencin
   (3)

39 (31)

bioetanol

EU

75

Brazilija

39

ZDA

47

Italija

(Padska nižina)

70-75

dizel
   (4)

46 (37)

biodizel

EU

78

Malezija

48

ZDA

60

Italija

78

| 4.25 | Da bi v EU dosegli cilj, 10-odstoten delež biogoriv do leta 2020, bi po oceni Komisije za proizvodnjo potrebnih biogoriv potrebovali 18 milijonov hektarov obdelovalne zemlje, in sicer:






  — | 7 milijonov hektarov neobdelanih površin, |
| --- | --- | --- |

4.25

Da bi v EU dosegli cilj, 10-odstoten delež biogoriv do leta 2020, bi po oceni Komisije za proizvodnjo potrebnih biogoriv potrebovali 18 milijonov hektarov obdelovalne zemlje, in sicer:

—

7 milijonov hektarov neobdelanih površin,

| — | 7 milijonov hektarov površin, ki se zdaj uporabljajo za pridelavo žit, z izvoznimi subvencijami; |
| --- | --- |

—

7 milijonov hektarov površin, ki se zdaj uporabljajo za pridelavo žit, z izvoznimi subvencijami;

| — | milijone hektarov, ki bi jih bilo treba izločiti iz kmetijske uporabe. |
| --- | --- |

—

milijone hektarov, ki bi jih bilo treba izločiti iz kmetijske uporabe.

Koristi za revne države?

| 4.26 | Komisija trdi, da bi bila povečana uporaba biogoriv zelo koristna, zlasti za države v razvoju, ki bodo lahko povečale proizvodnjo za izvoz. Vendar pa so afriški kmetje zaskrbljeni zaradi ekonomskega donosa dosedanjih vlaganj. Časopis African Agriculture je v svoji številki maja 2007 objavil članek o jatrofi z naslovom: Ali je navdušenost nad jatrofo samo privid? (Jatrofa je grm, s katerega obirajo oljna semena, ki so za ljudi strupena, iz katerih pa je mogoče proizvajati biodizel zadovoljive kakovosti. Grm ne zahteva posebne nege.) V članku so izražena resna vprašanja. |
| --- | --- |

4.26

Komisija trdi, da bi bila povečana uporaba biogoriv zelo koristna, zlasti za države v razvoju, ki bodo lahko povečale proizvodnjo za izvoz. Vendar pa so afriški kmetje zaskrbljeni zaradi ekonomskega donosa dosedanjih vlaganj. Časopis African Agriculture je v svoji številki maja 2007 objavil članek o jatrofi z naslovom: Ali je navdušenost nad jatrofo samo privid? (Jatrofa je grm, s katerega obirajo oljna semena, ki so za ljudi strupena, iz katerih pa je mogoče proizvajati biodizel zadovoljive kakovosti. Grm ne zahteva posebne nege.) V članku so izražena resna vprašanja.

| 4.27 | Kot je 7. maja 2007 poročal tednik The East African Business Week (spletni časopis vodilne medijske skupine v Keniji, Nation Media Group), so se oglasila tudi afriška okoljevarstvena združenja. V Ugandi se gozdovi krčijo za 2,2 % na leto v primerjavi s svetovnim povprečjem 0,2 %. Če bo šlo tako naprej, bodo do leta 2040 posekani vsi gozdovi. Skupina aktivistov civilne družbe je ustanovila koalicijo Save Mabira (Rešite Mabiro), imenovano po gozdu, ki ga je ugandska vlada sklenila predati podjetju Sugar Corporation of Uganda Ltd., da bi povečala površine, namenjene pridelavi sladkornega trsa za pridobivanje bioetanola. Tako bo četrtina pragozda, največje gozdne površine v državi, ki pokriva 7100 ha, žrtvovana za proizvodnjo nekaj ton bioetanola, ki bo morda uporabljen za pogon okolju prijaznih avtobusov v Evropi! |
| --- | --- |

4.27

Kot je 7. maja 2007 poročal tednik The East African Business Week (spletni časopis vodilne medijske skupine v Keniji, Nation Media Group), so se oglasila tudi afriška okoljevarstvena združenja. V Ugandi se gozdovi krčijo za 2,2 % na leto v primerjavi s svetovnim povprečjem 0,2 %. Če bo šlo tako naprej, bodo do leta 2040 posekani vsi gozdovi. Skupina aktivistov civilne družbe je ustanovila koalicijo Save Mabira (Rešite Mabiro), imenovano po gozdu, ki ga je ugandska vlada sklenila predati podjetju Sugar Corporation of Uganda Ltd., da bi povečala površine, namenjene pridelavi sladkornega trsa za pridobivanje bioetanola. Tako bo četrtina pragozda, največje gozdne površine v državi, ki pokriva 7100 ha, žrtvovana za proizvodnjo nekaj ton bioetanola, ki bo morda uporabljen za pogon okolju prijaznih avtobusov v Evropi!

| 4.28 | Komisija v zvezi s tem ne pove skoraj nič, le mimogrede ugotovi, da se je treba nekako upreti uporabi zemljišč, namenjenih za pridelavo hrane, in habitatov velike naravne vrednosti, ter se glede reševanja tega problema zanaša na odvračilno gospodarsko politiko. Po pravici povedano se Komisija glede tega vprašanja ni izkazala za odločno. Odbor je izredno zaskrbljen zaradi nevarnosti za okolje, ki neizogibno izhajajo iz naraščajočega obsega gojenja gensko spremenjenih kultur. Te bi se morda zdele bolj sprejemljive, če bi jih uporabljali za proizvodnjo biogoriv. Širjenje gensko spremenjenih organizmov je resnična nevarnost, o primernosti njihove uporabe pa bo mogoče soditi šele, ko bodo opravljene vse znanstvene raziskave o nevarnosti teh organizmov. Ne glede na to pa je treba zaščititi biotsko raznovrstnost, ki še obstaja v EU. |
| --- | --- |

4.28

Komisija v zvezi s tem ne pove skoraj nič, le mimogrede ugotovi, da se je treba nekako upreti uporabi zemljišč, namenjenih za pridelavo hrane, in habitatov velike naravne vrednosti, ter se glede reševanja tega problema zanaša na odvračilno gospodarsko politiko. Po pravici povedano se Komisija glede tega vprašanja ni izkazala za odločno. Odbor je izredno zaskrbljen zaradi nevarnosti za okolje, ki neizogibno izhajajo iz naraščajočega obsega gojenja gensko spremenjenih kultur. Te bi se morda zdele bolj sprejemljive, če bi jih uporabljali za proizvodnjo biogoriv. Širjenje gensko spremenjenih organizmov je resnična nevarnost, o primernosti njihove uporabe pa bo mogoče soditi šele, ko bodo opravljene vse znanstvene raziskave o nevarnosti teh organizmov. Ne glede na to pa je treba zaščititi biotsko raznovrstnost, ki še obstaja v EU.

| 4.29 | Odbor meni, da je nujno okrepiti sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, ki se borijo proti lakoti v svetu, zlasti s FAO in WFP (Svetovnim programom Združenih narodov za prehrano). Obžaluje dejstvo, da se Komisija v svoji oceni vpliva ni odločila stopiti v stik s temi mednarodnimi agencijami, ki se resno ukvarjajo s tem področjem, ne da bi pri tem omalovaževali vse težave in nevarnosti, povezane z razvojem biogoriv, zlasti z vidika porabe vode. |
| --- | --- |

4.29

Odbor meni, da je nujno okrepiti sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, ki se borijo proti lakoti v svetu, zlasti s FAO in WFP (Svetovnim programom Združenih narodov za prehrano). Obžaluje dejstvo, da se Komisija v svoji oceni vpliva ni odločila stopiti v stik s temi mednarodnimi agencijami, ki se resno ukvarjajo s tem področjem, ne da bi pri tem omalovaževali vse težave in nevarnosti, povezane z razvojem biogoriv, zlasti z vidika porabe vode.

Evropski svet

| 4.30 | Odbor se je seznanil s sklepi spomladanskega zasedanja Sveta 8. in 9. marca 2007, ki je posvetil veliko pozornosti energetski politiki za Evropo (EPE); njeni glavni trije cilji so:






  — | izboljšanje zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- | --- |

4.30

Odbor se je seznanil s sklepi spomladanskega zasedanja Sveta 8. in 9. marca 2007, ki je posvetil veliko pozornosti energetski politiki za Evropo (EPE); njeni glavni trije cilji so:

—

izboljšanje zanesljivosti oskrbe;

| — | zagotavljanje konkurenčnosti gospodarstev evropskih držav in razpoložljivosti cenovno dostopne energije; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje konkurenčnosti gospodarstev evropskih držav in razpoložljivosti cenovno dostopne energije;

| — | spodbujanje okoljske trajnosti in boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

—

spodbujanje okoljske trajnosti in boj proti podnebnim spremembam.

| 4.31 | Evropski svet na splošno podpira in sprejema predloge Komisije o energiji, zlasti pa glede biogoriv, čeprav je besedilo, ki govori o zavezujočem 10-odstotnem cilju, precej dvomljivo: „Zavezujoči značaj tega cilja je primeren, pod pogojem, da je proizvodnja trajnostna, druga generacija biogoriv komercialno dostopna in Direktiva EU o kakovosti goriva ustrezno spremenjena, da bo omogočala ustrezne ravni mešanja“. |
| --- | --- |

4.31

Evropski svet na splošno podpira in sprejema predloge Komisije o energiji, zlasti pa glede biogoriv, čeprav je besedilo, ki govori o zavezujočem 10-odstotnem cilju, precej dvomljivo: „Zavezujoči značaj tega cilja je primeren, pod pogojem, da je proizvodnja trajnostna, druga generacija biogoriv komercialno dostopna in Direktiva EU o kakovosti goriva ustrezno spremenjena, da bo omogočala ustrezne ravni mešanja“.

| 4.32 | Zelo pomembno bo razumeti, kako lahko države članice učinkovito ukrepajo glede te obveznosti in pogojev. Še posebej problematična se zdaj zdi komercialna dostopnost druge generacije biogoriv. Prilagoditev sedanjih obratov za proizvodnjo biogoriv prve generacije, tistih v izgradnji ali načrtovanih za prihodnja leta, bi bila izjemno draga, saj so procesi proizvodnje teh zelo drugačni od procesov za drugo generacijo goriv. Če ta goriva ne bodo na voljo, tudi sklep Sveta ni zavezujoč. Glede trajnosti proizvodnje bo treba poleg obstoječih direktiv sprejeti dodatno zakonodajo EU, da bi zagotovili, da proizvodnja biomase natančno ustreza določenim zahtevam in da kulture za pridobivanje biogoriv ne tekmujejo s kulturami za prehrano ljudi in živali. Kar zadeva ustrezne spremembe direktive o kakovosti goriva, je postopek dokaj zapleten. Z njim se bodo morali ukvarjati organi za standardizacijo, še posebej CEN, ki mora analizirati probleme glede tehničnih specifikacij. |
| --- | --- |

4.32

Zelo pomembno bo razumeti, kako lahko države članice učinkovito ukrepajo glede te obveznosti in pogojev. Še posebej problematična se zdaj zdi komercialna dostopnost druge generacije biogoriv. Prilagoditev sedanjih obratov za proizvodnjo biogoriv prve generacije, tistih v izgradnji ali načrtovanih za prihodnja leta, bi bila izjemno draga, saj so procesi proizvodnje teh zelo drugačni od procesov za drugo generacijo goriv. Če ta goriva ne bodo na voljo, tudi sklep Sveta ni zavezujoč. Glede trajnosti proizvodnje bo treba poleg obstoječih direktiv sprejeti dodatno zakonodajo EU, da bi zagotovili, da proizvodnja biomase natančno ustreza določenim zahtevam in da kulture za pridobivanje biogoriv ne tekmujejo s kulturami za prehrano ljudi in živali. Kar zadeva ustrezne spremembe direktive o kakovosti goriva, je postopek dokaj zapleten. Z njim se bodo morali ukvarjati organi za standardizacijo, še posebej CEN, ki mora analizirati probleme glede tehničnih specifikacij.

Biogoriva druge generacije

| 4.33 | Glede druge generacije biogoriv že obstajajo nekatere rešitve za proizvodnjo etanola, in sicer biološki postopek fermentacije in destilacije ter termokemični postopek uplinjanja biomase za pridobivanje sinteznega plina (H2 + CO), ki s fermentacijo daje etanol in proizvaja energijo v kombiniranem ciklu ali sočasni proizvodnji. Prvi obrat z letno zmogljivostjo 180 000 ton bo v Porvooju na Finskem začel delovati letos, na isti lokaciji pa do konca leta 2008 nameravajo zgraditi še enega. Vendar pa imajo ti postopki zelo majhen, včasih celo negativen energijski izkoristek. Zato so začeli proučevati možnost, da bi jih izvajali s pomočjo fotokemičnih procesov, pri katerih je vir energije sonce, za izboljšanje njegovih lastnosti pa se uporabljajo ustrezni katalizatorji. Biobutanol je ena od možnih rešitev za biogoriva nove generacije. Ima nizek parni tlak in dobro prenaša onesnaženje z vodo v bencinskih mešanicah, zaradi česar ga je lažje uporabljati v obstoječih sistemih oskrbe in distribucije bencina. Biobutanol je mogoče mešati z bencinom v večjih koncentracijah kot obstoječa biogoriva, pri čemer vozil ni treba predelati. Obenem omogoča večje prihranke goriva kot mešanice bencina in etanola, torej večjo energetsko učinkovitost in zmanjšanje porabe na liter. Za njegovo proizvodnjo je mogoče uporabiti infrastrukturo in obrate za proizvodnjo bioetanola. |
| --- | --- |

4.33

Glede druge generacije biogoriv že obstajajo nekatere rešitve za proizvodnjo etanola, in sicer biološki postopek fermentacije in destilacije ter termokemični postopek uplinjanja biomase za pridobivanje sinteznega plina (H2 + CO), ki s fermentacijo daje etanol in proizvaja energijo v kombiniranem ciklu ali sočasni proizvodnji. Prvi obrat z letno zmogljivostjo 180 000 ton bo v Porvooju na Finskem začel delovati letos, na isti lokaciji pa do konca leta 2008 nameravajo zgraditi še enega. Vendar pa imajo ti postopki zelo majhen, včasih celo negativen energijski izkoristek. Zato so začeli proučevati možnost, da bi jih izvajali s pomočjo fotokemičnih procesov, pri katerih je vir energije sonce, za izboljšanje njegovih lastnosti pa se uporabljajo ustrezni katalizatorji. Biobutanol je ena od možnih rešitev za biogoriva nove generacije. Ima nizek parni tlak in dobro prenaša onesnaženje z vodo v bencinskih mešanicah, zaradi česar ga je lažje uporabljati v obstoječih sistemih oskrbe in distribucije bencina. Biobutanol je mogoče mešati z bencinom v večjih koncentracijah kot obstoječa biogoriva, pri čemer vozil ni treba predelati. Obenem omogoča večje prihranke goriva kot mešanice bencina in etanola, torej večjo energetsko učinkovitost in zmanjšanje porabe na liter. Za njegovo proizvodnjo je mogoče uporabiti infrastrukturo in obrate za proizvodnjo bioetanola.

| 4.34 | Sedmi okvirni program namenja veliko sredstev za razvoj teh tehnologij, ki imajo vrsto zanimivih značilnosti in omogočajo proizvodnjo „čistih“ biogoriv. Ta goriva:






  — | ne vsebujejo niti žvepla niti aromatov ali policikličnih ogljikovodikov; |
| --- | --- | --- |

4.34

Sedmi okvirni program namenja veliko sredstev za razvoj teh tehnologij, ki imajo vrsto zanimivih značilnosti in omogočajo proizvodnjo „čistih“ biogoriv. Ta goriva:

—

ne vsebujejo niti žvepla niti aromatov ali policikličnih ogljikovodikov;

| — | so stabilna; |
| --- | --- |

—

so stabilna;

| — | ustvarjajo zelo malo emisij; |
| --- | --- |

—

ustvarjajo zelo malo emisij;

| — | imajo zelo visoko cetansko število (85–100); |
| --- | --- |

—

imajo zelo visoko cetansko število (85–100);

| — | presegajo mejne vrednosti uporabe pri nizkih temperaturah za nekatere vrste biogoriv; |
| --- | --- |

—

presegajo mejne vrednosti uporabe pri nizkih temperaturah za nekatere vrste biogoriv;

| — | se lahko dodajajo navadnemu dizelskemu gorivu v zelo visokih razmerjih (do 60 %); |
| --- | --- |

—

se lahko dodajajo navadnemu dizelskemu gorivu v zelo visokih razmerjih (do 60 %);

| — | tehnične lastnosti teh biogoriv so že opredeljene in so vključene v seznam biogoriv v členu 2(2) Direktive 2003/30/ES. |
| --- | --- |

—

tehnične lastnosti teh biogoriv so že opredeljene in so vključene v seznam biogoriv v členu 2(2) Direktive 2003/30/ES.

EESO meni, da mora Evropa raziskavam biogoriv druge generacije nameniti več finančnih sredstev.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Odbor podpira cilje EPE, vendar poudarja, da bo za njihovo uresničevanje treba najti sredstva za potrebna vlaganja, kar pomeni vključitev evropskih finančnih institucij. |
| --- | --- |

5.1

Odbor podpira cilje EPE, vendar poudarja, da bo za njihovo uresničevanje treba najti sredstva za potrebna vlaganja, kar pomeni vključitev evropskih finančnih institucij.

| 5.2 | Odbor meni, da je treba posebno pozornost posvetiti raziskavam biogoriv, zlasti biogoriv druge generacije, pri tem pa ne smemo zanemariti drugih možnosti, kot so razvoj „sončnega vodika“ in vodika, pridobljenega iz biomase. |
| --- | --- |

5.2

Odbor meni, da je treba posebno pozornost posvetiti raziskavam biogoriv, zlasti biogoriv druge generacije, pri tem pa ne smemo zanemariti drugih možnosti, kot so razvoj „sončnega vodika“ in vodika, pridobljenega iz biomase.

| 5.3 | Odbor priporoča, da se posebno pozornost posveti spoštovanju biotske raznovrstnosti in izključni uporabi neživilskih kultur za proizvodnjo biogoriv, da se tako prepreči nevarnost konkurence med živili in gorivi, saj na milijone ljudi še vedno nima dovolj hrane in umira od lakote. Omenjeno poročilo FAO v svojih sklepnih ugotovitvah navaja: „Na svetu je še vedno 854 milijonov podhranjenih ljudi, kar priča o nezadovoljivem uresničevanju ciljev Svetovnega vrha hrane (World Food Summit) in Razvojnih ciljev tisočletja (Millennium Development Goals). Čeprav ima veliko držav, zlasti v podsaharski Afriki, možnosti za zmanjšanje števila ljudi, ki trpijo lakoto, se te možnosti lahko poslabšajo zaradi višjih cen hrane, možnega zmanjšanja ponudbe na trgih žita, spopadov, bolezni in podnebnih sprememb“. Ameriška raziskovalca Ford Runge in Benjamin Senauer z Univerze v Minnesoti sta mnenja, da se zaradi sprememb cene žita za prehrano število lačnih v svetu do leta 2025 ne bo zmanjšalo na 600 milijonov, kot so napovedovali, temveč se bo podvojilo: na 1 200 milijonov. |
| --- | --- |

5.3

Odbor priporoča, da se posebno pozornost posveti spoštovanju biotske raznovrstnosti in izključni uporabi neživilskih kultur za proizvodnjo biogoriv, da se tako prepreči nevarnost konkurence med živili in gorivi, saj na milijone ljudi še vedno nima dovolj hrane in umira od lakote. Omenjeno poročilo FAO v svojih sklepnih ugotovitvah navaja: „Na svetu je še vedno 854 milijonov podhranjenih ljudi, kar priča o nezadovoljivem uresničevanju ciljev Svetovnega vrha hrane (World Food Summit) in Razvojnih ciljev tisočletja (Millennium Development Goals). Čeprav ima veliko držav, zlasti v podsaharski Afriki, možnosti za zmanjšanje števila ljudi, ki trpijo lakoto, se te možnosti lahko poslabšajo zaradi višjih cen hrane, možnega zmanjšanja ponudbe na trgih žita, spopadov, bolezni in podnebnih sprememb“. Ameriška raziskovalca Ford Runge in Benjamin Senauer z Univerze v Minnesoti sta mnenja, da se zaradi sprememb cene žita za prehrano število lačnih v svetu do leta 2025 ne bo zmanjšalo na 600 milijonov, kot so napovedovali, temveč se bo podvojilo: na 1 200 milijonov.

| 5.4 | Da bi dosegli cilje varovanja okolja in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, optimizirane porabe energije, uporabe alternativnih energij, energetske neodvisnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo, Odbor predlaga, da se za proizvode, ki v večji meri kot drugi prispevajo k uresničevanju teh ciljev, uporabi posebna obravnava (davčne in administrativne spodbude itd.). |
| --- | --- |

5.4

Da bi dosegli cilje varovanja okolja in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, optimizirane porabe energije, uporabe alternativnih energij, energetske neodvisnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo, Odbor predlaga, da se za proizvode, ki v večji meri kot drugi prispevajo k uresničevanju teh ciljev, uporabi posebna obravnava (davčne in administrativne spodbude itd.).

| 5.5 | Odbor meni, da tehnologije na današnji stopnji razvoja zahtevajo zelo veliko porabo energije, vode in zemljišč (donos na hektar je takšen, da bi, če bi bila tretjina italijanskega ozemlja namenjena samo pridelavi ogrščice, pridobili le toliko biodizla, da bi pokrili 10 % skupne porabe naftnih proizvodov v Italiji in 40 % dizla, ki ga porabijo prevozna sredstva). |
| --- | --- |

5.5

Odbor meni, da tehnologije na današnji stopnji razvoja zahtevajo zelo veliko porabo energije, vode in zemljišč (donos na hektar je takšen, da bi, če bi bila tretjina italijanskega ozemlja namenjena samo pridelavi ogrščice, pridobili le toliko biodizla, da bi pokrili 10 % skupne porabe naftnih proizvodov v Italiji in 40 % dizla, ki ga porabijo prevozna sredstva).

| 5.6 | Odbor meni, da bi moral predlog direktive spremljati obširen in ambiciozen proces vrednotenja ekonomskih, okoljskih in socialnih vplivov, ki se zdaj ne zdi strukturiran tako, kot bi si to vprašanje zaslužilo. |
| --- | --- |

5.6

Odbor meni, da bi moral predlog direktive spremljati obširen in ambiciozen proces vrednotenja ekonomskih, okoljskih in socialnih vplivov, ki se zdaj ne zdi strukturiran tako, kot bi si to vprašanje zaslužilo.

| 5.7 | Če naj boj proti onesnaževanju okolja ne bo zaman, je nujno zagotoviti, da se za biogoriva uporabljajo lokalni kmetijski proizvodi z „nično kilometrino“. Ne bi jih smeli prevažati daleč iz ene države v drugo, saj bi tako rabili fosilna goriva. Težave pri pridobivanju energije iz kmetijsko-prehrambenih ostankov izvirajo po eni strani iz dejstva, da so razpršeni, kar pomeni drag prevoz v obrate za predelavo, po drugi pa iz tega, da vsebujejo veliko vode, kar za proizvodnjo pomeni obdelavo velikih količin. Zato bi bilo treba tovrstno biomaso predelati na kraju nastanka, če se le da. |
| --- | --- |

5.7

Če naj boj proti onesnaževanju okolja ne bo zaman, je nujno zagotoviti, da se za biogoriva uporabljajo lokalni kmetijski proizvodi z „nično kilometrino“. Ne bi jih smeli prevažati daleč iz ene države v drugo, saj bi tako rabili fosilna goriva. Težave pri pridobivanju energije iz kmetijsko-prehrambenih ostankov izvirajo po eni strani iz dejstva, da so razpršeni, kar pomeni drag prevoz v obrate za predelavo, po drugi pa iz tega, da vsebujejo veliko vode, kar za proizvodnjo pomeni obdelavo velikih količin. Zato bi bilo treba tovrstno biomaso predelati na kraju nastanka, če se le da.

| 5.8 | Odbor meni, da je treba podpreti raziskave tehnologije biogorivnih celic (biofuel cells), ki za pretvarjanje kemične energije v električno uporabljajo biokatalizatorje. Ta proces proizvodnje energije omogoča ponovno pridobitev vseh elektronov, ki jih je rastlina, iz katere se pridobiva biomasa, ustvarila med procesom fotosinteze (24 elektronov za vsako molekulo glukoze, oksidirane v CO2 in vodo). |
| --- | --- |

5.8

Odbor meni, da je treba podpreti raziskave tehnologije biogorivnih celic (biofuel cells), ki za pretvarjanje kemične energije v električno uporabljajo biokatalizatorje. Ta proces proizvodnje energije omogoča ponovno pridobitev vseh elektronov, ki jih je rastlina, iz katere se pridobiva biomasa, ustvarila med procesom fotosinteze (24 elektronov za vsako molekulo glukoze, oksidirane v CO2 in vodo).

| 5.9 | Odbor se strinja z oceno Evropskega parlamenta, ki v uvodnih izjavah Resolucije o strategiji za biomaso in biogoriva, sprejete v Strasbourgu 14. decembra 2006, poudarja, da „transportni sektor povzroča več kot 20 % emisij toplogrednih plinov, pri čemer pa ni vključen v mehanizem trgovanja z emisijami“. Odbor zato Komisiji priporoča, naj prouči možnost razširitve uporabe sistema belih potrdil na avtomobilski sektor. |
| --- | --- |

5.9

Odbor se strinja z oceno Evropskega parlamenta, ki v uvodnih izjavah Resolucije o strategiji za biomaso in biogoriva, sprejete v Strasbourgu 14. decembra 2006, poudarja, da „transportni sektor povzroča več kot 20 % emisij toplogrednih plinov, pri čemer pa ni vključen v mehanizem trgovanja z emisijami“. Odbor zato Komisiji priporoča, naj prouči možnost razširitve uporabe sistema belih potrdil na avtomobilski sektor.

| 5.10 | V isti resoluciji Evropski parlament „poziva Komisijo, naj uvede obvezen in celovit postopek certificiranja, ki bo omogočil trajnostno proizvodnjo biogoriv na vseh stopnjah, vključno s standardi za faze gojenja in predelave in za uravnoteženje celotnega življenjskega cikla toplogrednih plinov, veljal pa bo za biogoriva, proizvedena v EU ali uvožena vanjo“, ter jo poziva, „naj podpre razvoj in uporabo sistema globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES), da bi na ta način spremljali uporabo zemeljskih površin pri proizvodnji bioetanola ter s tem preprečili uničevanje pragozdov in druge negativne vplive na okolje“. Odbor odobrava in podpira predloge Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

5.10

V isti resoluciji Evropski parlament „poziva Komisijo, naj uvede obvezen in celovit postopek certificiranja, ki bo omogočil trajnostno proizvodnjo biogoriv na vseh stopnjah, vključno s standardi za faze gojenja in predelave in za uravnoteženje celotnega življenjskega cikla toplogrednih plinov, veljal pa bo za biogoriva, proizvedena v EU ali uvožena vanjo“, ter jo poziva, „naj podpre razvoj in uporabo sistema globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES), da bi na ta način spremljali uporabo zemeljskih površin pri proizvodnji bioetanola ter s tem preprečili uničevanje pragozdov in druge negativne vplive na okolje“. Odbor odobrava in podpira predloge Evropskega parlamenta.

| 5.11 | Odbor poudarja, da je vozni park nekaterih držav članic, ki so se pred kratkim pridružile EU, zelo zastarel in vključuje tehnično zastarela rabljena vozila, ki prihajajo z bogatejših trgov. Dohodek na prebivalca teh držav je precej nizek, to pa velja tudi za precejšen delež prebivalstva držav, katerih dohodek na prebivalca je sicer precej višji. To pomeni, da obveznosti in stroškov ni mogoče naložiti tem evropskim državljanom, ki avtomobil morda nujno potrebujejo pri delu. |
| --- | --- |

5.11

Odbor poudarja, da je vozni park nekaterih držav članic, ki so se pred kratkim pridružile EU, zelo zastarel in vključuje tehnično zastarela rabljena vozila, ki prihajajo z bogatejših trgov. Dohodek na prebivalca teh držav je precej nizek, to pa velja tudi za precejšen delež prebivalstva držav, katerih dohodek na prebivalca je sicer precej višji. To pomeni, da obveznosti in stroškov ni mogoče naložiti tem evropskim državljanom, ki avtomobil morda nujno potrebujejo pri delu.

| 5.12 | Odbor meni, da lahko biogoriva zdaj zagotovo pomenijo podporo trgu z gorivi, da pa ne morejo ponuditi strukturnega odgovora na zahteve tega trga. Vsekakor bo treba njihovo proizvodnjo skrbno spremljati, da se tako preprečijo nevarnosti za okolje in družbo, opisane v tem mnenju. Glede na potencialne probleme, opredeljene v tem mnenju, Odbor meni, da bi morala Komisija nenehno preverjati 10-odstotni cilj in se pripraviti na predložitev sprememb tega cilja, če problemov ne bo mogoče odpraviti na zadovoljiv in trajnosten način. |
| --- | --- |

5.12

Odbor meni, da lahko biogoriva zdaj zagotovo pomenijo podporo trgu z gorivi, da pa ne morejo ponuditi strukturnega odgovora na zahteve tega trga. Vsekakor bo treba njihovo proizvodnjo skrbno spremljati, da se tako preprečijo nevarnosti za okolje in družbo, opisane v tem mnenju. Glede na potencialne probleme, opredeljene v tem mnenju, Odbor meni, da bi morala Komisija nenehno preverjati 10-odstotni cilj in se pripraviti na predložitev sprememb tega cilja, če problemov ne bo mogoče odpraviti na zadovoljiv in trajnosten način.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Zaenkrat so številke enake kot lani, brez povečanja, in Komisija je nedavno izrazila dvom, ali bodo premije na voljo tudi leta 2008.

1

(2)  Mnenje EESO o sporočilu Komisije Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje: Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi, UL C 97, 28.4.2007.

2

Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje: Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi

(3)  = Referenčna cena za bencin je kazalec Platt's CIF High za Sredozemlje.

3

Platt's CIF High

(4)  = Referenčna cena za dizel je kazalec Platt's CIF High za Sredozemlje.

4

Platt's CIF High

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/44

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil

COM(2007) 19 konč.

(2008/C 44/11)

Komisija je 7. februarja 2007 sklenila, da v skladu s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 5. oktobra. Poročevalec je bil g. RANOCCHIARI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 142 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Povzetek in priporočila

| 1.1 | EESO podpira pobudo Evropske komisije za pregled strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2, ki jih povzroča cestni promet. |
| --- | --- |

1.1

EESO podpira pobudo Evropske komisije za pregled strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2, ki jih povzroča cestni promet.

| 1.2 | Komisija je predlagala – Svet pa njen predlog namerava potrditi – zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil na 130 g/km do leta 2012 s tehničnimi izboljšavami motorjev vozil. Nadaljnje zmanjšanje za 10 g/km bo treba, če bo tehnično možno, doseči z alternativnimi tehnološkimi posegi in povečano uporabo biogoriv, da bi dosegli skupni cilj 120 g/km do leta 2012. |
| --- | --- |

1.2

Komisija je predlagala – Svet pa njen predlog namerava potrditi – zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil na 130 g/km do leta 2012 s tehničnimi izboljšavami motorjev vozil. Nadaljnje zmanjšanje za 10 g/km bo treba, če bo tehnično možno, doseči z alternativnimi tehnološkimi posegi in povečano uporabo biogoriv, da bi dosegli skupni cilj 120 g/km do leta 2012.

| 1.3 | EESO meni, da bo ta ambiciozna pobuda lahko uspešna le, če bo uresničena z uravnoteženimi in diverzificiranimi ukrepi ter v časovnem okviru, ki bo upošteval, da morajo proizvajalci prilagoditi izbrane tehnološke rešitve za vse modele, ki jih izdelujejo, kar je kompleksna operacija s spreminjajočimi se stroški. Z drugimi besedami: izboljšanja lastnosti avtomobilov glede emisij CO2 morajo biti za proizvajalce izvedljiva z gospodarskega in tehnološkega vidika in združljiva s kupno močjo možnih kupcev. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da bo ta ambiciozna pobuda lahko uspešna le, če bo uresničena z uravnoteženimi in diverzificiranimi ukrepi ter v časovnem okviru, ki bo upošteval, da morajo proizvajalci prilagoditi izbrane tehnološke rešitve za vse modele, ki jih izdelujejo, kar je kompleksna operacija s spreminjajočimi se stroški. Z drugimi besedami: izboljšanja lastnosti avtomobilov glede emisij CO2 morajo biti za proizvajalce izvedljiva z gospodarskega in tehnološkega vidika in združljiva s kupno močjo možnih kupcev.

| 1.4 | Glede na to EESO poudarja potrebo, da je treba proizvajalce spodbuditi k hitrejšemu zmanjševanju porabe in emisij, hkrati pa opozarja tudi na potrebo, da je treba ubirati še druge poti, da bi uresničili cilj z zakonodajnim okvirom, ki bi bil s socialnega, gospodarskega in okoljskega vidika kar najbolj učinkovit. |
| --- | --- |

1.4

Glede na to EESO poudarja potrebo, da je treba proizvajalce spodbuditi k hitrejšemu zmanjševanju porabe in emisij, hkrati pa opozarja tudi na potrebo, da je treba ubirati še druge poti, da bi uresničili cilj z zakonodajnim okvirom, ki bi bil s socialnega, gospodarskega in okoljskega vidika kar najbolj učinkovit.

| 1.5 | EESO zato priporoča izvedbo obsežne in podrobne ocene vplivov, ki bi omogočala ugotoviti stroške in koristi različnih možnih rešitev, od posegov v avtomobilsko tehnologijo do drugih instrumentov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti: prilagoditev infrastrukture, alternativna goriva, davčne spodbude, obveščanje prek različnih oblik izobraževanja za okolju prijazno vožnjo (kar je še posebej potrebno v širših mestnih okoljih (1)) in usmerjanje povpraševanja z obdavčevanjem na podlagi emisij CO2. EESO poleg tega meni, da je med zaželenimi ukrepi treba preučiti tudi uporabo pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora, ki lahko – po podatkih industrije – zmanjšajo porabo za 3 do 4 %. V tem smislu je tudi predlog Komisije o uvedbi sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah. |
| --- | --- |

1.5

EESO zato priporoča izvedbo obsežne in podrobne ocene vplivov, ki bi omogočala ugotoviti stroške in koristi različnih možnih rešitev, od posegov v avtomobilsko tehnologijo do drugih instrumentov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti: prilagoditev infrastrukture, alternativna goriva, davčne spodbude, obveščanje prek različnih oblik izobraževanja za okolju prijazno vožnjo (kar je še posebej potrebno v širših mestnih okoljih (1)) in usmerjanje povpraševanja z obdavčevanjem na podlagi emisij CO2. EESO poleg tega meni, da je med zaželenimi ukrepi treba preučiti tudi uporabo pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora, ki lahko – po podatkih industrije – zmanjšajo porabo za 3 do 4 %. V tem smislu je tudi predlog Komisije o uvedbi sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah.

| 1.6 | Inteligentna in preudarna kombinacija vseh razpoložljivih ukrepov bi lahko omogočila uresničitev ciljev zmanjšanja CO2, ne da bi upočasnili obnavljanje voznega parka v uporabi, z omejitvijo in prerazdelitvijo finančnega bremena, kar bi preprečilo kaznovanje možnih kupcev novih avtomobilov. |
| --- | --- |

1.6

Inteligentna in preudarna kombinacija vseh razpoložljivih ukrepov bi lahko omogočila uresničitev ciljev zmanjšanja CO2, ne da bi upočasnili obnavljanje voznega parka v uporabi, z omejitvijo in prerazdelitvijo finančnega bremena, kar bi preprečilo kaznovanje možnih kupcev novih avtomobilov.

| 1.7 | EESO upa tudi, da bo vpliv izbranega zakonodajnega instrumenta na konkurenco med proizvajalci kar najbolj nevtralen in da ne bo zavezujoče omejeval proizvajalcev glede modelov, ki jih ponujajo na trgu, temveč da bo usmerjal povpraševanje kupcev k modelom z manjšimi emisijami. Zahtevana zmanjšanja emisij CO2 bi morala biti v razmerju z obstoječimi razlikami v proizvodnih paletah, ob uporabi parametrov, ki veljajo za najbolj informativne in sorazmerne glede na emisije CO2. |
| --- | --- |

1.7

EESO upa tudi, da bo vpliv izbranega zakonodajnega instrumenta na konkurenco med proizvajalci kar najbolj nevtralen in da ne bo zavezujoče omejeval proizvajalcev glede modelov, ki jih ponujajo na trgu, temveč da bo usmerjal povpraševanje kupcev k modelom z manjšimi emisijami. Zahtevana zmanjšanja emisij CO2 bi morala biti v razmerju z obstoječimi razlikami v proizvodnih paletah, ob uporabi parametrov, ki veljajo za najbolj informativne in sorazmerne glede na emisije CO2.

| 1.8 | Temeljnega pomena je, da izbrani parametri delujejo kot instrument za usmerjanje potrošnikov k takšnim vrstam vozil, ki ustrezajo njihovim dejanskim potrebam, ter da preprečujejo porabo in emisije, ki za njihovo vsakodnevno uporabo niso nujne. |
| --- | --- |

1.8

Temeljnega pomena je, da izbrani parametri delujejo kot instrument za usmerjanje potrošnikov k takšnim vrstam vozil, ki ustrezajo njihovim dejanskim potrebam, ter da preprečujejo porabo in emisije, ki za njihovo vsakodnevno uporabo niso nujne.

| 1.9 | Glede na to EESO izraža zaskrbljenost zaradi namere Komisije, da bi v zakonodajo zajela tudi lahka tovorna vozila. Ta vozila, namenjena profesionalni uporabi, namreč možni kupci pozorno ocenjujejo, ker poraba in torej tudi emisije CO2 pomembno vplivajo na stroške poslovanja. Zato proizvajalci v vozila, ki jih ponujajo na trgu, že danes uvajajo najučinkovitejše rešitve, oziroma skoraj izključno dizelske motorje. EESO Komisiji vsekakor – in pred sprejetjem ustrezne odločitve – priporoča, naj pripravi oceno vplivov na podlagi posodobljenega pregleda emisij lahkih tovornih vozil. Tak pregled trenutno ni na voljo. |
| --- | --- |

1.9

Glede na to EESO izraža zaskrbljenost zaradi namere Komisije, da bi v zakonodajo zajela tudi lahka tovorna vozila. Ta vozila, namenjena profesionalni uporabi, namreč možni kupci pozorno ocenjujejo, ker poraba in torej tudi emisije CO2 pomembno vplivajo na stroške poslovanja. Zato proizvajalci v vozila, ki jih ponujajo na trgu, že danes uvajajo najučinkovitejše rešitve, oziroma skoraj izključno dizelske motorje. EESO Komisiji vsekakor – in pred sprejetjem ustrezne odločitve – priporoča, naj pripravi oceno vplivov na podlagi posodobljenega pregleda emisij lahkih tovornih vozil. Tak pregled trenutno ni na voljo.

| 1.10 | In končno EESO meni, da bi morale države članice delovati na širšem področju kot doslej (ceste, inteligentna svetlobna signalizacija v prometu itd.), ne nazadnje z nakupom okolju prijaznih vozil za svoje službene vozne parke in z zavzemanjem tako za gradnjo infrastrukturnih omrežij, ki bodo omogočala dostop do distribucije goriv z manjšimi vplivi na okolje, npr. zemeljskega plina, kot tudi z olajševanjem nakupa vozil s pogonom na zemeljski plin in tudi na utekočinjeni naftni plin, o čemer je EESO svoja stališča že izrazil v prejšnjih mnenjih (2). |
| --- | --- |

1.10

In končno EESO meni, da bi morale države članice delovati na širšem področju kot doslej (ceste, inteligentna svetlobna signalizacija v prometu itd.), ne nazadnje z nakupom okolju prijaznih vozil za svoje službene vozne parke in z zavzemanjem tako za gradnjo infrastrukturnih omrežij, ki bodo omogočala dostop do distribucije goriv z manjšimi vplivi na okolje, npr. zemeljskega plina, kot tudi z olajševanjem nakupa vozil s pogonom na zemeljski plin in tudi na utekočinjeni naftni plin, o čemer je EESO svoja stališča že izrazil v prejšnjih mnenjih (2).

2.   Uvod

| 2.1 | Leta 1995 je bila zastavljena strategija Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2, ki je predvidevala ukrepe glede ponudbe proizvajalcev avtomobilov in povpraševanja potrošnikov. |
| --- | --- |

2.1

Leta 1995 je bila zastavljena strategija Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2, ki je predvidevala ukrepe glede ponudbe proizvajalcev avtomobilov in povpraševanja potrošnikov.

| 2.2 | Na strani ponudbe so leta 1998 evropski proizvajalci podpisali prostovoljen sporazum, katerega cilj je bilo zmanjšanje povprečnih emisij CO2 avtomobilov na 140 g/km do leta 2008. Naslednje leto so enako obveznost do leta 2009 prevzeli japonski in korejski proizvajalci. |
| --- | --- |

2.2

Na strani ponudbe so leta 1998 evropski proizvajalci podpisali prostovoljen sporazum, katerega cilj je bilo zmanjšanje povprečnih emisij CO2 avtomobilov na 140 g/km do leta 2008. Naslednje leto so enako obveznost do leta 2009 prevzeli japonski in korejski proizvajalci.

| 2.3 | Na strani povpraševanja je strategija Evropske komisije obenem predvidevala obveščanje potrošnikov o emisijah CO2, da bi jim – skupaj z usmerjenim sistemom obdavčevanja avtomobilov – pomagala pri preudarni izbiri. |
| --- | --- |

2.3

Na strani povpraševanja je strategija Evropske komisije obenem predvidevala obveščanje potrošnikov o emisijah CO2, da bi jim – skupaj z usmerjenim sistemom obdavčevanja avtomobilov – pomagala pri preudarni izbiri.

| 2.4 | V praksi so bile na strani ponudbe zabeležene pomembne izboljšave, ki pa same zase niso bile zadostne, da bi bil cilj dosežen, saj je manjkala podpora drugih dveh instrumentov: obveščanja oziroma usmerjanja potrošnikov in obdavčenja. To priznava tudi Evropska komisija sama, ki v svojem sporočilu ugotavlja, da so se emisije CO2„znatno zmanjšale zaradi boljše tehnologije vozil“. |
| --- | --- |

2.4

V praksi so bile na strani ponudbe zabeležene pomembne izboljšave, ki pa same zase niso bile zadostne, da bi bil cilj dosežen, saj je manjkala podpora drugih dveh instrumentov: obveščanja oziroma usmerjanja potrošnikov in obdavčenja. To priznava tudi Evropska komisija sama, ki v svojem sporočilu ugotavlja, da so se emisije CO2„znatno zmanjšale zaradi boljše tehnologije vozil“.

| 2.5 | Povprečne emisije CO2 avtomobilov so se zmanjšale za približno 13 %, s 186 g/km v letu 1995 na 161 g/km v letu 2005. Emisije 30 % vozil, danih na trg v letu 2004, so nižje od 140 g/km. |
| --- | --- |

2.5

Povprečne emisije CO2 avtomobilov so se zmanjšale za približno 13 %, s 186 g/km v letu 1995 na 161 g/km v letu 2005. Emisije 30 % vozil, danih na trg v letu 2004, so nižje od 140 g/km.

| 2.6 | V nasprotju s tem pa so se želje potrošnikov v istem obdobju usmerjale k večjim, težjim vozilom z večjo zmogljivostjo in več možnostmi uporabe; bodisi zato, ker takšna vozila veljajo za varnejša, ali pa zato, ker se je velik del prebivalstva odselil iz mestnih središč. Zato je obveščanje o emisijah, tako imenovani labelling (označevanje), na odločitve potrošnikov le malo vplivalo. |
| --- | --- |

2.6

V nasprotju s tem pa so se želje potrošnikov v istem obdobju usmerjale k večjim, težjim vozilom z večjo zmogljivostjo in več možnostmi uporabe; bodisi zato, ker takšna vozila veljajo za varnejša, ali pa zato, ker se je velik del prebivalstva odselil iz mestnih središč. Zato je obveščanje o emisijah, tako imenovani labelling (označevanje), na odločitve potrošnikov le malo vplivalo.

| 2.7 | Drugi instrument za usmerjanje povpraševanja, usmerjeno obdavčevanje za zmanjševanje emisij CO2, še nima evropske razsežnosti (3), temveč se omejuje na nacionalne pobude v manj kot polovici držav članic. V nekaterih primerih so ukrepi imeli negativen vpliv na zmanjševanje emisij CO2, kar je paradoksalno. Eden takšnih primerov je povečana obdavčitev dizelskega goriva, kar je upočasnilo premik k dizelskim vozilom, do katerega je prišlo v zadnjih letih v mnogih državah članicah z večjim številom dizelskih vozil. |
| --- | --- |

2.7

Drugi instrument za usmerjanje povpraševanja, usmerjeno obdavčevanje za zmanjševanje emisij CO2, še nima evropske razsežnosti (3), temveč se omejuje na nacionalne pobude v manj kot polovici držav članic. V nekaterih primerih so ukrepi imeli negativen vpliv na zmanjševanje emisij CO2, kar je paradoksalno. Eden takšnih primerov je povečana obdavčitev dizelskega goriva, kar je upočasnilo premik k dizelskim vozilom, do katerega je prišlo v zadnjih letih v mnogih državah članicah z večjim številom dizelskih vozil.

| 2.8 | Če povzamemo: tako zaradi zunanjih dejavnikov, ki so upočasnili proces zmanjševanja emisij, sprožen s pregledom avtomobilskih tehnologij na podlagi prostovoljnih sporazumov, kot tudi zato, ker drugi predvideni instrumenti niso bili uporabljeni, se cilji za leti 2008 in 2009 ne zdijo dosegljivi. Komisija se je zato odločila pregledati svojo strategijo in je objavila sporočilo, ki ga zdaj obravnava EESO. Sporočilo predstavlja smernice, ki bi jim moral do konca prve polovice leta 2008 slediti specifičen zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

2.8

Če povzamemo: tako zaradi zunanjih dejavnikov, ki so upočasnili proces zmanjševanja emisij, sprožen s pregledom avtomobilskih tehnologij na podlagi prostovoljnih sporazumov, kot tudi zato, ker drugi predvideni instrumenti niso bili uporabljeni, se cilji za leti 2008 in 2009 ne zdijo dosegljivi. Komisija se je zato odločila pregledati svojo strategijo in je objavila sporočilo, ki ga zdaj obravnava EESO. Sporočilo predstavlja smernice, ki bi jim moral do konca prve polovice leta 2008 slediti specifičen zakonodajni predlog.

3.   Sporočilo Evropske komisije

| 3.1 | V sporočilu Komisija predlaga, naj bi do leta 2012 dosegli cilj EU 120 g/km. To naj bi dosegli s kombinacijo ukrepov EU in držav članic. |
| --- | --- |

3.1

V sporočilu Komisija predlaga, naj bi do leta 2012 dosegli cilj EU 120 g/km. To naj bi dosegli s kombinacijo ukrepov EU in držav članic.

| 3.2 | V ta namen bo Komisija do sredine leta 2008 predlagala zakonodajni okvir in se osredotočila na obvezno zmanjševanje emisij CO2, da bi za nov vozni park s tehnološkimi izboljšavami motorjev vozil dosegla povprečne emisije 130 g/km. |
| --- | --- |

3.2

V ta namen bo Komisija do sredine leta 2008 predlagala zakonodajni okvir in se osredotočila na obvezno zmanjševanje emisij CO2, da bi za nov vozni park s tehnološkimi izboljšavami motorjev vozil dosegla povprečne emisije 130 g/km.

| 3.3 | Nadaljnje zmanjšanje za 10 g/km – ali enakovredno, če bo tehnično možno – bo treba doseči z drugimi tehnološkimi izboljšavami in povečano uporabo biogoriv. Ukrepi bodo naslednji:






  a) | določitev najmanjših zahtev učinkovitosti porabe goriva za klimatske naprave; |
| --- | --- | --- |

3.3

Nadaljnje zmanjšanje za 10 g/km – ali enakovredno, če bo tehnično možno – bo treba doseči z drugimi tehnološkimi izboljšavami in povečano uporabo biogoriv. Ukrepi bodo naslednji:

a)

določitev najmanjših zahtev učinkovitosti porabe goriva za klimatske naprave;

| b) | obvezna vgraditev ustreznega sistema nadzora tlaka v pnevmatikah; |
| --- | --- |

b)

obvezna vgraditev ustreznega sistema nadzora tlaka v pnevmatikah;

| c) | določitev največjih mejnih vrednosti kotalnega upora pnevmatik v EU za pnevmatike na osebnih vozilih in lahkih gospodarskih vozilih; |
| --- | --- |

c)

določitev največjih mejnih vrednosti kotalnega upora pnevmatik v EU za pnevmatike na osebnih vozilih in lahkih gospodarskih vozilih;

| d) | uporaba kazalnikov menjalnih vzvodov ob upoštevanju obsega, do katerega potrošniki take naprave uporabljajo v resničnih voznih pogojih; |
| --- | --- |

d)

uporaba kazalnikov menjalnih vzvodov ob upoštevanju obsega, do katerega potrošniki take naprave uporabljajo v resničnih voznih pogojih;

| e) | izboljšana učinkovitost goriva pri lahkih gospodarskih vozilih (dostavnih vozilih) s ciljem 175 g CO2/km do leta 2012 in 160 g CO2/km do leta 2015; |
| --- | --- |

e)

izboljšana učinkovitost goriva pri lahkih gospodarskih vozilih (dostavnih vozilih) s ciljem 175 g CO2/km do leta 2012 in 160 g CO2/km do leta 2015;

| f) | povečana uporaba biogoriv, kar v največji možni meri poveča okoljevarstveno učinkovitost. |
| --- | --- |

f)

povečana uporaba biogoriv, kar v največji možni meri poveča okoljevarstveno učinkovitost.

| 3.4 | Komisija se strinja, da bo zakonodajni okvir za izvajanje cilja za povprečen novi vozni park moral biti oblikovan tako, da bo zagotavljal konkurenčno nevtralne in socialno nepristranske ter trajnostne cilje zmanjševanja, ki so pravični do raznolikosti evropskih avtomobilskih proizvajalcev in se izogibajo vsakršnemu neupravičenemu izkrivljanju konkurence med proizvajalci avtomobilov. |
| --- | --- |

3.4

Komisija se strinja, da bo zakonodajni okvir za izvajanje cilja za povprečen novi vozni park moral biti oblikovan tako, da bo zagotavljal konkurenčno nevtralne in socialno nepristranske ter trajnostne cilje zmanjševanja, ki so pravični do raznolikosti evropskih avtomobilskih proizvajalcev in se izogibajo vsakršnemu neupravičenemu izkrivljanju konkurence med proizvajalci avtomobilov.

| 3.5 | Komisija v tem okviru poziva države članice, naj prilagodijo politike za obdavčitev osebnih vozil ter tako spodbudijo nakup osebnih vozil z nizko porabo v vsej EU in pomagajo proizvajalcem spoštovati prihodnje predpise o učinkovitosti porabe goriva. |
| --- | --- |

3.5

Komisija v tem okviru poziva države članice, naj prilagodijo politike za obdavčitev osebnih vozil ter tako spodbudijo nakup osebnih vozil z nizko porabo v vsej EU in pomagajo proizvajalcem spoštovati prihodnje predpise o učinkovitosti porabe goriva.

| 3.6 | Komisija predlaga tudi uvedbo diferenciacije davkov za celoten obseg osebnih vozil na trgu, s katero bi postopoma pospešili prehod k osebnim vozilom z manjšimi emisijami. To bi bil učinkovit način za zmanjšanje stroškov izpolnjevanja predpisov za proizvajalce. |
| --- | --- |

3.6

Komisija predlaga tudi uvedbo diferenciacije davkov za celoten obseg osebnih vozil na trgu, s katero bi postopoma pospešili prehod k osebnim vozilom z manjšimi emisijami. To bi bil učinkovit način za zmanjšanje stroškov izpolnjevanja predpisov za proizvajalce.

| 3.7 | Omenjena je vloga davčnih spodbud, ki bi bile lahko učinkovit instrument za spodbujanje nakupa najčistejših razredov lahkih tovornih vozil na trgu. Enak poudarek je namenjen potrebi po izboljšanju učinkovitosti obveščanja možnih kupcev o porabi osebnih vozil (v letu 2007 bo Komisija sprejela predlog za spremembo direktive 1999/94/ES o označevanju porabe goriva). |
| --- | --- |

3.7

Omenjena je vloga davčnih spodbud, ki bi bile lahko učinkovit instrument za spodbujanje nakupa najčistejših razredov lahkih tovornih vozil na trgu. Enak poudarek je namenjen potrebi po izboljšanju učinkovitosti obveščanja možnih kupcev o porabi osebnih vozil (v letu 2007 bo Komisija sprejela predlog za spremembo direktive 1999/94/ES o označevanju porabe goriva).

| 3.8 | Na koncu Komisija opozarja na potrebo, da naj države članice z izobraževalnimi in/ali ozaveščevalnimi kampanjami spodbujajo okolju prijazno vožnjo za zmanjševanje porabe (eco-driving). |
| --- | --- |

3.8

Na koncu Komisija opozarja na potrebo, da naj države članice z izobraževalnimi in/ali ozaveščevalnimi kampanjami spodbujajo okolju prijazno vožnjo za zmanjševanje porabe (eco-driving).

| 3.9 | Komisija poziva tudi proizvajalce, naj v letu 2007 podpišejo prostovoljni sporazum o dobri praksi v zvezi s trženjem in oglaševanjem osebnih vozil, katerega namen bi bil spodbujanje modelov trajnostne porabe. |
| --- | --- |

3.9

Komisija poziva tudi proizvajalce, naj v letu 2007 podpišejo prostovoljni sporazum o dobri praksi v zvezi s trženjem in oglaševanjem osebnih vozil, katerega namen bi bil spodbujanje modelov trajnostne porabe.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO se povsem strinja, da je treba pregledati strategijo Skupnosti s ciljem zmanjšanja emisij CO2, ki jih povzroča promet in ki predstavljajo približno 20 % vseh emisij. |
| --- | --- |

4.1

EESO se povsem strinja, da je treba pregledati strategijo Skupnosti s ciljem zmanjšanja emisij CO2, ki jih povzroča promet in ki predstavljajo približno 20 % vseh emisij.

| 4.2 | EESO opozarja tudi na kompleksnost tega pregleda, ki mora imeti za cilj nadaljnje zmanjšanje emisij CO2, vendar brez spodkopavanja konkurenčnosti avtomobilskega sektorja, ki posluje na skrajno konkurenčnem svetovnem trgu. |
| --- | --- |

4.2

EESO opozarja tudi na kompleksnost tega pregleda, ki mora imeti za cilj nadaljnje zmanjšanje emisij CO2, vendar brez spodkopavanja konkurenčnosti avtomobilskega sektorja, ki posluje na skrajno konkurenčnem svetovnem trgu.

| 4.3 | Opozoriti velja namreč, da avtomobilska industrija samo v Evropi zaposluje dva milijona ljudi, tem pa je treba prišteti še deset milijonov delavcev pri kooperantih. Avtomobilska industrija ustvari 3,5 % evropskega BDP, neto izvoz znaša 33,5 milijarde EUR, davki na avtomobile pa nenazadnje v blagajne držav članic prinašajo 365 milijard EUR na leto. |
| --- | --- |

4.3

Opozoriti velja namreč, da avtomobilska industrija samo v Evropi zaposluje dva milijona ljudi, tem pa je treba prišteti še deset milijonov delavcev pri kooperantih. Avtomobilska industrija ustvari 3,5 % evropskega BDP, neto izvoz znaša 33,5 milijarde EUR, davki na avtomobile pa nenazadnje v blagajne držav članic prinašajo 365 milijard EUR na leto.

| 4.4 | Ni naključje, da je Komisija s sporočilom CARS 21 (4) poskusila opredeliti smernice industrijske politike v avtomobilskem sektorju, ki „igra bistveno vlogo v evropskem gospodarstvu“.
  Ta dokument je odgovor Komisije na končno poročilo in priporočila, ki jih je decembra 2005 oblikovala skupina na visoki ravni CARS 21; skupino so poleg Komisije sestavljali predstavniki industrije in glavnih komponent civilne družbe. Dokument poudarja, da uresničevanje ambicioznih ciljev na „kompleksnih področjih“, med katerimi je tudi zmanjšanje emisij CO2, ne da bi bili pri tem prizadeta konkurenčnost industrije in zaposlenost, terja celosten pristop, pri katerem se k istemu cilju splošnega pomena stekajo prispevki vseh zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

4.4

Ni naključje, da je Komisija s sporočilom CARS 21 (4) poskusila opredeliti smernice industrijske politike v avtomobilskem sektorju, ki „igra bistveno vlogo v evropskem gospodarstvu“.

Ta dokument je odgovor Komisije na končno poročilo in priporočila, ki jih je decembra 2005 oblikovala skupina na visoki ravni CARS 21; skupino so poleg Komisije sestavljali predstavniki industrije in glavnih komponent civilne družbe. Dokument poudarja, da uresničevanje ambicioznih ciljev na „kompleksnih področjih“, med katerimi je tudi zmanjšanje emisij CO2, ne da bi bili pri tem prizadeta konkurenčnost industrije in zaposlenost, terja celosten pristop, pri katerem se k istemu cilju splošnega pomena stekajo prispevki vseh zainteresiranih strani.

| 4.5 | EESO deli zaskrbljenost nekaterih glede morebitnega pretirano močnega vpliva na stroške industrije kot odraza odločitev, ki bi utegnile neposredno ali posredno ogrožati raven zaposlenosti v avtomobilski industriji in spodbujati strateške izbire, usmerjene k možni selitvi industrije na območja izven EU. |
| --- | --- |

4.5

EESO deli zaskrbljenost nekaterih glede morebitnega pretirano močnega vpliva na stroške industrije kot odraza odločitev, ki bi utegnile neposredno ali posredno ogrožati raven zaposlenosti v avtomobilski industriji in spodbujati strateške izbire, usmerjene k možni selitvi industrije na območja izven EU.

| 4.6 | Ob upoštevanju teh premislekov se EESO strinja, da bi bilo treba proizvajalce avtomobilov spodbuditi k hitrejšemu zmanjševanju porabe in emisij, vendar ob tem poudarja, da je treba ubirati tudi druge poti, da bi uresničili zakonodajni okvir, ki bi bil s socialnega, gospodarskega in okoljskega vidika kar najbolj učinkovit. |
| --- | --- |

4.6

Ob upoštevanju teh premislekov se EESO strinja, da bi bilo treba proizvajalce avtomobilov spodbuditi k hitrejšemu zmanjševanju porabe in emisij, vendar ob tem poudarja, da je treba ubirati tudi druge poti, da bi uresničili zakonodajni okvir, ki bi bil s socialnega, gospodarskega in okoljskega vidika kar najbolj učinkovit.

| 4.6.1 | Za čim boljše rezultate prihodnje zakonodaje Skupnosti o zmanjševanju emisij CO2, ki jih povzroča cestni promet, EESO priporoča naslednje:






  — | Infrastruktura in pnevmatike: izboljšanje cestne infrastrukture je upravičeno, ker boljše cestišče zmanjšuje trenje in onesnaževanje s hrupom ter povečuje pretočnost. Poleg tega ima lahko pomembne učinke na zmanjšanje emisij CO2 uvedba naprednih sistemov elektronskega vodenja prometa ETM (electronic traffic management) za zmanjševanje zastojev in nepotrebnega čakanja pred semaforji. V ta namen se je obnesla tudi uporaba pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora, s čimer se poraba zmanjša za približno 3 do 4 %; v istem smislu je tudi priporočilo Komisije o uvedbi sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah. |
| --- | --- | --- |

4.6.1

Za čim boljše rezultate prihodnje zakonodaje Skupnosti o zmanjševanju emisij CO2, ki jih povzroča cestni promet, EESO priporoča naslednje:

—

Infrastruktura in pnevmatike: izboljšanje cestne infrastrukture je upravičeno, ker boljše cestišče zmanjšuje trenje in onesnaževanje s hrupom ter povečuje pretočnost. Poleg tega ima lahko pomembne učinke na zmanjšanje emisij CO2 uvedba naprednih sistemov elektronskega vodenja prometa ETM (electronic traffic management) za zmanjševanje zastojev in nepotrebnega čakanja pred semaforji. V ta namen se je obnesla tudi uporaba pnevmatik z nizkim količnikom kotalnega upora, s čimer se poraba zmanjša za približno 3 do 4 %; v istem smislu je tudi priporočilo Komisije o uvedbi sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah.

| — | Alternativna goriva: predvsem biogoriva, omenjena tudi v končnem poročilu CARS 21. Ko bodo preverjeni tehnološka izvedljivost ter okoljski in socialni vplivi biogoriv prve generacije (5) (v pričakovanju uvedbe biogoriv druge generacije, katerih vplivi so manjši), lahko biogoriva – skupaj z drugimi alternativnimi gorivi (zemeljskim plinom, srednjeročno bioplinom, dolgoročno pa po možnosti vodikom), ki se v Evropi vse bolj uporabljajo – postanejo odločilen dejavnik pri zmanjševanju emisij CO2. |
| --- | --- |

—

Alternativna goriva: predvsem biogoriva, omenjena tudi v končnem poročilu CARS 21. Ko bodo preverjeni tehnološka izvedljivost ter okoljski in socialni vplivi biogoriv prve generacije (5) (v pričakovanju uvedbe biogoriv druge generacije, katerih vplivi so manjši), lahko biogoriva – skupaj z drugimi alternativnimi gorivi (zemeljskim plinom, srednjeročno bioplinom, dolgoročno pa po možnosti vodikom), ki se v Evropi vse bolj uporabljajo – postanejo odločilen dejavnik pri zmanjševanju emisij CO2.

| — | Usposabljanje, obveščanje in usmerjanje: treba je spodbujati in podpirati ukrepe za usposabljanje celotne trgovske in distribucijske verige avtomobilske industrije, da bi lahko usmerjali izbiro potrošnikov k manjšim emisijam CO2, ob poznavanju razlogov in dejstev. Poleg tega je treba – tudi neposredno – vplivati na obnašanje kupcev z obdavčitvijo na podlagi emisij CO2 in spodbujanjem okolju prijazne vožnje (eco-driving). |
| --- | --- |

—

Usposabljanje, obveščanje in usmerjanje: treba je spodbujati in podpirati ukrepe za usposabljanje celotne trgovske in distribucijske verige avtomobilske industrije, da bi lahko usmerjali izbiro potrošnikov k manjšim emisijam CO2, ob poznavanju razlogov in dejstev. Poleg tega je treba – tudi neposredno – vplivati na obnašanje kupcev z obdavčitvijo na podlagi emisij CO2 in spodbujanjem okolju prijazne vožnje (eco-driving).

| 4.6.2 | Vsi ti ukrepi bi imeli tudi učinek, da ne bi ogrožali procesa prenove obstoječega voznega parka, saj bi finančno breme zmanjševanja ravni emisij CO2 razpršili. EESO poudarja, da bi bilo po podatkih ECCP (6) z okolju prijazno vožnjo mogoče v Evropi do leta 2010 (2006-2010) zmanjšati emisije CO2 za 50 milijonov ton; skupna študija TNO/IEEP (7) trdi, da je okolju prijazna vožnja ne samo izvedljiva, temveč tudi učinkovita in merljiva. |
| --- | --- |

4.6.2

Vsi ti ukrepi bi imeli tudi učinek, da ne bi ogrožali procesa prenove obstoječega voznega parka, saj bi finančno breme zmanjševanja ravni emisij CO2 razpršili. EESO poudarja, da bi bilo po podatkih ECCP (6) z okolju prijazno vožnjo mogoče v Evropi do leta 2010 (2006-2010) zmanjšati emisije CO2 za 50 milijonov ton; skupna študija TNO/IEEP (7) trdi, da je okolju prijazna vožnja ne samo izvedljiva, temveč tudi učinkovita in merljiva.

| 4.6.3 | Nasprotno pa bi se v primeru, da bi bilo treba doseči cilj 120 g/km izključno s pomočjo avtomobilske tehnologije, povprečna prodajna cena avtomobilov povečala za približno 3 600 EUR. Zaradi celovitosti informacije dodajmo, da bi bil po istih virih (8) tudi za dosego 130 g/km dodatni strošek za kupca precejšen, približno 2 500 EUR. |
| --- | --- |

4.6.3

Nasprotno pa bi se v primeru, da bi bilo treba doseči cilj 120 g/km izključno s pomočjo avtomobilske tehnologije, povprečna prodajna cena avtomobilov povečala za približno 3 600 EUR. Zaradi celovitosti informacije dodajmo, da bi bil po istih virih (8) tudi za dosego 130 g/km dodatni strošek za kupca precejšen, približno 2 500 EUR.

| 4.6.4 | V Evropi, ki – kot omenja Komisija – svoj vozni park obnovi v povprečju vsakih 12 let, je jasno, da bi tolikšne podražitve še bolj upočasnile ciklus zamenjave avtomobilov. Jasno je tudi, da bi take podražitve imele socialni vpliv, saj bi možnosti manj premožnih slojev za nakup avtomobila še bolj zmanjšale. |
| --- | --- |

4.6.4

V Evropi, ki – kot omenja Komisija – svoj vozni park obnovi v povprečju vsakih 12 let, je jasno, da bi tolikšne podražitve še bolj upočasnile ciklus zamenjave avtomobilov. Jasno je tudi, da bi take podražitve imele socialni vpliv, saj bi možnosti manj premožnih slojev za nakup avtomobila še bolj zmanjšale.

| 4.7 | EESO se ne strinja s stališčem Komisije, da naj bi dopolnilne tehnologije omogočile zmanjšanje emisij CO2 za 10 g/km, saj so zmožnosti biogoriv za prodor na trg še vedno negotove in ni mogoče domnevati, da bodo prispevala pričakovanih 5 g/km. Po mnenju EESO je treba nujno uvesti sistem ukrepov, ki jih bo mogoče spremljati z gotovostjo, kot npr. okolju prijazno vožnjo in infrastrukturo. |
| --- | --- |

4.7

EESO se ne strinja s stališčem Komisije, da naj bi dopolnilne tehnologije omogočile zmanjšanje emisij CO2 za 10 g/km, saj so zmožnosti biogoriv za prodor na trg še vedno negotove in ni mogoče domnevati, da bodo prispevala pričakovanih 5 g/km. Po mnenju EESO je treba nujno uvesti sistem ukrepov, ki jih bo mogoče spremljati z gotovostjo, kot npr. okolju prijazno vožnjo in infrastrukturo.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO v skladu z že navedenimi splošnimi ugotovitvami in tudi glede na potekajočo parlamentarno razpravo upa, da prihodnji zakonodajni instrument ne bo vplival na sposobnost kupcev, da kupujejo nove avtomobile, in da bo tako mogoče zagotoviti obnavljanje obstoječega voznega parka, ter da bo zmogel tudi odločno usmeriti povpraševanje k modelom z manjšimi emisijami. |
| --- | --- |

5.1

EESO v skladu z že navedenimi splošnimi ugotovitvami in tudi glede na potekajočo parlamentarno razpravo upa, da prihodnji zakonodajni instrument ne bo vplival na sposobnost kupcev, da kupujejo nove avtomobile, in da bo tako mogoče zagotoviti obnavljanje obstoječega voznega parka, ter da bo zmogel tudi odločno usmeriti povpraševanje k modelom z manjšimi emisijami.

| 5.2 | Ker ni obsežnejše in podrobnejše ocene vpliva za prikaz stroškov oziroma koristi različnih možnih rešitev, si EESO pridržuje pravico, da v enem prihodnjih mnenj izrazi svoje stališče o primernih in uresničljivih mejah zmanjšanja emisij CO2. Vendar pa že zdaj priporoča, naj načrtovani zakonodajni instrument primerno upošteva, da je proizvodni ciklus v avtomobilski industriji, kot je dobro znano, kompleksen in da zahteva pripravljalni čas (lead time) (9), ki lahko traja tudi do sedem let. |
| --- | --- |

5.2

Ker ni obsežnejše in podrobnejše ocene vpliva za prikaz stroškov oziroma koristi različnih možnih rešitev, si EESO pridržuje pravico, da v enem prihodnjih mnenj izrazi svoje stališče o primernih in uresničljivih mejah zmanjšanja emisij CO2. Vendar pa že zdaj priporoča, naj načrtovani zakonodajni instrument primerno upošteva, da je proizvodni ciklus v avtomobilski industriji, kot je dobro znano, kompleksen in da zahteva pripravljalni čas (lead time) (9), ki lahko traja tudi do sedem let.

| 5.3 | Ob upoštevanju časa, ki je potreben za pripravo zakonodaje v procesu soodločanja, EESO ocenjuje, da končno besedilo z zahtevami, ki jih bo treba izpolniti, ne bo pripravljeno pred letom 2009. Če upoštevamo to, kar je bilo že rečeno o industrijskih ciklusih, značilnih za ta sektor, bi bil najzgodnejši datum izvedljivosti 2015, kar bi sovpadlo tudi z začetkom veljave uredbe EURO 6 o zmanjšanju emisij onesnaževal, ki – enako kot v primeru CO2 – zahtevajo konstrukcijske spremembe na avtomobilu. |
| --- | --- |

5.3

Ob upoštevanju časa, ki je potreben za pripravo zakonodaje v procesu soodločanja, EESO ocenjuje, da končno besedilo z zahtevami, ki jih bo treba izpolniti, ne bo pripravljeno pred letom 2009. Če upoštevamo to, kar je bilo že rečeno o industrijskih ciklusih, značilnih za ta sektor, bi bil najzgodnejši datum izvedljivosti 2015, kar bi sovpadlo tudi z začetkom veljave uredbe EURO 6 o zmanjšanju emisij onesnaževal, ki – enako kot v primeru CO2 – zahtevajo konstrukcijske spremembe na avtomobilu.

| 5.4 | Obstaja pa nevarnost, da cilja do leta 2012 tehnično ne bo mogoče uresničiti, kar bi imelo nedvomno negativen vpliv na konkurenčnost evropske avtomobilske industrije in njenega prispevka k zaposlenosti. |
| --- | --- |

5.4

Obstaja pa nevarnost, da cilja do leta 2012 tehnično ne bo mogoče uresničiti, kar bi imelo nedvomno negativen vpliv na konkurenčnost evropske avtomobilske industrije in njenega prispevka k zaposlenosti.

| 5.5 | EESO se že zdaj opredeljuje za zakonodajni instrument, ki bo nevtralen glede konkurence med proizvajalci in ki ne bo zavezujoče omejeval proizvajalcev glede modelov, ki jih ponujajo na trgu, temveč bo usmerjal povpraševanje kupcev k modelom z manjšimi emisijami. Zahtevana zmanjšanja emisij CO2 bi morala biti v razmerju z obstoječimi razlikami v proizvodnih paletah, ob uporabi parametrov, ki veljajo za najbolj informativne in sorazmerne glede na emisije CO2. |
| --- | --- |

5.5

EESO se že zdaj opredeljuje za zakonodajni instrument, ki bo nevtralen glede konkurence med proizvajalci in ki ne bo zavezujoče omejeval proizvajalcev glede modelov, ki jih ponujajo na trgu, temveč bo usmerjal povpraševanje kupcev k modelom z manjšimi emisijami. Zahtevana zmanjšanja emisij CO2 bi morala biti v razmerju z obstoječimi razlikami v proizvodnih paletah, ob uporabi parametrov, ki veljajo za najbolj informativne in sorazmerne glede na emisije CO2.

| 5.6 | Zato mora izbrani parameter jamčiti, da prispevki različnih segmentov k zmanjšanju emisij in posledične neizogibne podražitve vozil ne bi omejevali cenovne dostopnosti – torej morajo strankam omogočati nakup novega vozila v skladu z njihovo kupno močjo. |
| --- | --- |

5.6

Zato mora izbrani parameter jamčiti, da prispevki različnih segmentov k zmanjšanju emisij in posledične neizogibne podražitve vozil ne bi omejevali cenovne dostopnosti – torej morajo strankam omogočati nakup novega vozila v skladu z njihovo kupno močjo.

| 5.6.1 | Eden od možnih parametrov bi bila lahko teža vozila (kot predlaga Evropsko združenje proizvajalcev avtomobilov ACEA), saj je neposredno povezana z ravnijo emisij CO2. EESO opozarja, da se je teža vozil v obdobju od leta 1996 do leta 2005 povečala za 32 kg, kar je emisije CO2 povečalo za 6,6 g/km. Dejansko bo teža uporabljena kot referenčni parameter v strategiji za zmanjševanje emisij CO2 na Japonskem, kjer so leta 2006 sklenili, da je treba do leta 2015 doseči cilj 138 g/km. Združenje ACEA je torej temu parametru naklonjeno, ker gre v smeri usklajevanja politik CO2 na svetovni ravni. |
| --- | --- |

5.6.1

Eden od možnih parametrov bi bila lahko teža vozila (kot predlaga Evropsko združenje proizvajalcev avtomobilov ACEA), saj je neposredno povezana z ravnijo emisij CO2. EESO opozarja, da se je teža vozil v obdobju od leta 1996 do leta 2005 povečala za 32 kg, kar je emisije CO2 povečalo za 6,6 g/km. Dejansko bo teža uporabljena kot referenčni parameter v strategiji za zmanjševanje emisij CO2 na Japonskem, kjer so leta 2006 sklenili, da je treba do leta 2015 doseči cilj 138 g/km. Združenje ACEA je torej temu parametru naklonjeno, ker gre v smeri usklajevanja politik CO2 na svetovni ravni.

| 5.6.2 | Opozoriti velja tudi, da so trenutno v razpravi drugi parametri, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za opredeljevanje in razlikovanje proizvodnih palet. Omeniti velja zlasti predlog poročevalca Evropskega parlamenta, evropskega poslanca Chrisa Daviesa, ki se sklicuje na „footprint“ („odtis“ – površina, ki jo zaseda vozilo, izračunana na osnovi medosne razdalje in koloteka (10)). |
| --- | --- |

5.6.2

Opozoriti velja tudi, da so trenutno v razpravi drugi parametri, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za opredeljevanje in razlikovanje proizvodnih palet. Omeniti velja zlasti predlog poročevalca Evropskega parlamenta, evropskega poslanca Chrisa Daviesa, ki se sklicuje na „footprint“ („odtis“ – površina, ki jo zaseda vozilo, izračunana na osnovi medosne razdalje in koloteka (10)).

| 5.6.3 | EESO meni, da bi utegnila biti koristna in ustrezna uvedba parametra, kot je npr. „box volume“ („prostornina zaboja“; zmnožek dolžine, širine in višine vozila), kot možen instrument za usmerjanje potrošnikov k vrstam vozil, ki ustrezajo njihovim dejanskim potrebam, brez nepotrebnih emisij CO2 zaradi nesorazmerja med potrebo po uporabi in prostornino vozila. Z drugimi besedami: kdor potrebuje SUV (Sport Utility Vehicle, športno terensko vozilo), ki lahko prevaža več ljudi in več tovora, bo pripravljen plačati več, ker takšno vozilo dejansko potrebuje; če pa teh potreb nima, se bo raje usmeril h kakšnemu nižjemu segmentu. |
| --- | --- |

5.6.3

EESO meni, da bi utegnila biti koristna in ustrezna uvedba parametra, kot je npr. „box volume“ („prostornina zaboja“; zmnožek dolžine, širine in višine vozila), kot možen instrument za usmerjanje potrošnikov k vrstam vozil, ki ustrezajo njihovim dejanskim potrebam, brez nepotrebnih emisij CO2 zaradi nesorazmerja med potrebo po uporabi in prostornino vozila. Z drugimi besedami: kdor potrebuje SUV (Sport Utility Vehicle, športno terensko vozilo), ki lahko prevaža več ljudi in več tovora, bo pripravljen plačati več, ker takšno vozilo dejansko potrebuje; če pa teh potreb nima, se bo raje usmeril h kakšnemu nižjemu segmentu.

| 5.7 | Isti poročevalec Evropskega parlamenta, poslanec Chris Davies, je predlagal uvedbo Carbon Allowance Reduction System (CARS), mehanizma za določanje pozitivnih ali kazenskih točk v primerih preseganja ali nedoseganja postavljenih mej. EESO meni, da je uvedba sistema za trgovanje s kvotami CO2 na trgu, ki se omejuje na avtomobilski sektor, v praksi neizvedljiva.
  Glede na ambiciozne cilje se namreč zdi nestvarno, da bi bilo mogoče ustvariti dovolj velik obseg kvot za trgovanje, ki bi zagotavljal delovanja sistema. |
| --- | --- |

5.7

Isti poročevalec Evropskega parlamenta, poslanec Chris Davies, je predlagal uvedbo Carbon Allowance Reduction System (CARS), mehanizma za določanje pozitivnih ali kazenskih točk v primerih preseganja ali nedoseganja postavljenih mej. EESO meni, da je uvedba sistema za trgovanje s kvotami CO2 na trgu, ki se omejuje na avtomobilski sektor, v praksi neizvedljiva.

Glede na ambiciozne cilje se namreč zdi nestvarno, da bi bilo mogoče ustvariti dovolj velik obseg kvot za trgovanje, ki bi zagotavljal delovanja sistema.

| 5.7.1 | Nasprotno pa EESO meni, da bi bilo mogoče uporabiti „odprt“ sistem trgovanja z emisijami (ki omogoča trgovanje z drugimi sektorji), katerega prednost je, da bi zagotavljal zmanjševanje celotnih emisij CO2 s primerno prožnostjo, ob tem pa proizvajalcem avtomobilov določal meje za možne nakupe. EESO torej podpira odprt sistem, ki ga je treba opredeliti glede na njegove ekonomske učinke in prilagoditi glede na spremembe, ki se bodo pojavile na trgu emisij do leta 2015; ob tem poudarja, da ti ekonomski učinki ne smejo ogrožati cenovne dostopnosti za končnega kupca. |
| --- | --- |

5.7.1

Nasprotno pa EESO meni, da bi bilo mogoče uporabiti „odprt“ sistem trgovanja z emisijami (ki omogoča trgovanje z drugimi sektorji), katerega prednost je, da bi zagotavljal zmanjševanje celotnih emisij CO2 s primerno prožnostjo, ob tem pa proizvajalcem avtomobilov določal meje za možne nakupe. EESO torej podpira odprt sistem, ki ga je treba opredeliti glede na njegove ekonomske učinke in prilagoditi glede na spremembe, ki se bodo pojavile na trgu emisij do leta 2015; ob tem poudarja, da ti ekonomski učinki ne smejo ogrožati cenovne dostopnosti za končnega kupca.

| 5.8 | Glede točke sporočila, ki se nanaša na uvedbo kodeksa dobre prakse v zvezi z trženjem in oglaševanjem osebnih vozil, EESO poudarja, da v skoraj vseh državah že obstajajo – večinoma zelo strogi – sporazumi za opredelitev pravil obnašanja na tem področju. Vendar pa je EESO načelno naklonjen uskladitvi teh sporazumov in torej ne nasprotuje uvedbi evropskega kodeksa dobre prakse, kot ga Komisija predlaga proizvajalcem avtomobilov. |
| --- | --- |

5.8

Glede točke sporočila, ki se nanaša na uvedbo kodeksa dobre prakse v zvezi z trženjem in oglaševanjem osebnih vozil, EESO poudarja, da v skoraj vseh državah že obstajajo – večinoma zelo strogi – sporazumi za opredelitev pravil obnašanja na tem področju. Vendar pa je EESO načelno naklonjen uskladitvi teh sporazumov in torej ne nasprotuje uvedbi evropskega kodeksa dobre prakse, kot ga Komisija predlaga proizvajalcem avtomobilov.

| 5.9 | EESO poleg tega ugotavlja, da Komisija v svojem sporočilu izraža namen, da pripravi tudi zakonodajni instrument za zmanjšanje emisij CO2 lahkih tovornih vozil. |
| --- | --- |

5.9

EESO poleg tega ugotavlja, da Komisija v svojem sporočilu izraža namen, da pripravi tudi zakonodajni instrument za zmanjšanje emisij CO2 lahkih tovornih vozil.

| 5.9.1 | EESO meni, da tak ukrep za lahka tovorna vozila (N1 in iz teh izpeljana vozila za prevoz oseb) ni potreben, ker so namenjena profesionalni rabi in so torej njihova poraba in emisije CO2 že same po sebi odločilen element za kupce, saj močno vplivajo na stroške poslovanja. Zato vozila, ki so na trgu, že danes ponujajo najučinkovitejše rešitve oziroma skoraj izključno dizelske motorje. |
| --- | --- |

5.9.1

EESO meni, da tak ukrep za lahka tovorna vozila (N1 in iz teh izpeljana vozila za prevoz oseb) ni potreben, ker so namenjena profesionalni rabi in so torej njihova poraba in emisije CO2 že same po sebi odločilen element za kupce, saj močno vplivajo na stroške poslovanja. Zato vozila, ki so na trgu, že danes ponujajo najučinkovitejše rešitve oziroma skoraj izključno dizelske motorje.

| 5.9.2 | EESO zato pred sprejetjem odločitve Komisiji priporoča, naj pripravi oceno vplivov na podlagi posodobljenega pregleda emisij lahkih tovornih vozil; tak pregled trenutno ni na voljo. |
| --- | --- |

5.9.2

EESO zato pred sprejetjem odločitve Komisiji priporoča, naj pripravi oceno vplivov na podlagi posodobljenega pregleda emisij lahkih tovornih vozil; tak pregled trenutno ni na voljo.

| 5.9.3 | Določanje ciljev v g/km za gospodarska vozila, ne da bi natanko poznali ustrezne podatke, poleg tega prinaša nevarnost, da se utegne zmanjšati prevozna zmogljivost posameznih vozil. Posledica bi bila neučinkovitost, ki bi terjala večje število vozil, potrebnih za prevoz enake količine tovora, ali pa večja vozila višje kategorije, s čemer bi se celotne emisije povečale. |
| --- | --- |

5.9.3

Določanje ciljev v g/km za gospodarska vozila, ne da bi natanko poznali ustrezne podatke, poleg tega prinaša nevarnost, da se utegne zmanjšati prevozna zmogljivost posameznih vozil. Posledica bi bila neučinkovitost, ki bi terjala večje število vozil, potrebnih za prevoz enake količine tovora, ali pa večja vozila višje kategorije, s čemer bi se celotne emisije povečale.

| 5.10 | EESO poleg tega meni, da je treba problematiko emisij CO2, ki jih povzročajo avtomobili in lahka tovorna vozila, obravnavati celovito, ob upoštevanju celotnega življenjskega ciklusa vozil, od proizvodnih procesov do uporabe in izločitve iz uporabe. Glede na navedeno EESO poudarja tudi nujnost usklajevanja in skladnosti med zakonodajnimi in regulativnimi pobudami v zvezi z avtomobilsko industrijo in z vplivom na emisije CO2; tako bi preprečili, da bi si pobude v zvezi z različnimi temami med seboj nasprotovale in povzročale zamude pri njihovem uresničevanju. |
| --- | --- |

5.10

EESO poleg tega meni, da je treba problematiko emisij CO2, ki jih povzročajo avtomobili in lahka tovorna vozila, obravnavati celovito, ob upoštevanju celotnega življenjskega ciklusa vozil, od proizvodnih procesov do uporabe in izločitve iz uporabe. Glede na navedeno EESO poudarja tudi nujnost usklajevanja in skladnosti med zakonodajnimi in regulativnimi pobudami v zvezi z avtomobilsko industrijo in z vplivom na emisije CO2; tako bi preprečili, da bi si pobude v zvezi z različnimi temami med seboj nasprotovale in povzročale zamude pri njihovem uresničevanju.

| 5.11 | EESO meni, da morajo biti pobude prihodnjih okvirnih programov prednostno in brez oklevanja usmerjene k projektom, ki imajo za cilj tehnično izvedljive in gospodarsko trajnostne rešitve za zmanjšanje globalnih emisij CO2 (torej ne samo v zvezi s prometom), ob upoštevanju vplivov, ki jih imajo v celotnem življenjskem ciklusu različni viri emisij. EESO meni, da morajo raziskovalni projekti zajemati širok spekter in pokazati kratko-, srednje- in dolgoročne rešitve, ob upoštevanju cenovne dostopnosti tako za proizvajalca kot za končnega kupca, da bi spodbudili prenovo obstoječega voznega parka v smeri trajnostne mobilnosti. |
| --- | --- |

5.11

EESO meni, da morajo biti pobude prihodnjih okvirnih programov prednostno in brez oklevanja usmerjene k projektom, ki imajo za cilj tehnično izvedljive in gospodarsko trajnostne rešitve za zmanjšanje globalnih emisij CO2 (torej ne samo v zvezi s prometom), ob upoštevanju vplivov, ki jih imajo v celotnem življenjskem ciklusu različni viri emisij. EESO meni, da morajo raziskovalni projekti zajemati širok spekter in pokazati kratko-, srednje- in dolgoročne rešitve, ob upoštevanju cenovne dostopnosti tako za proizvajalca kot za končnega kupca, da bi spodbudili prenovo obstoječega voznega parka v smeri trajnostne mobilnosti.

| 5.12 | In končno EESO meni, da bi države članice morale delovati na širšem področju kot doslej (ceste, inteligentna svetlobna signalizacija v prometu itd.), ne nazadnje z nakupom okolju prijaznih vozil za svoje službene vozne parke in z zavzemanjem tako za gradnjo infrastrukturnih omrežij, ki bodo omogočala dostop do distribucije goriv z manjšimi vplivi na okolje, npr. zemeljskega plina, kot tudi z olajševanjem nakupa vozil s pogonom na zemeljski plin in tudi na utekočinjeni naftni plin. |
| --- | --- |

5.12

In končno EESO meni, da bi države članice morale delovati na širšem področju kot doslej (ceste, inteligentna svetlobna signalizacija v prometu itd.), ne nazadnje z nakupom okolju prijaznih vozil za svoje službene vozne parke in z zavzemanjem tako za gradnjo infrastrukturnih omrežij, ki bodo omogočala dostop do distribucije goriv z manjšimi vplivi na okolje, npr. zemeljskega plina, kot tudi z olajševanjem nakupa vozil s pogonom na zemeljski plin in tudi na utekočinjeni naftni plin.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Glej mnenje: Promet v mestnih in metropolitanskih območjih, UL C 168, 20.7.2007.

1

(2)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o razvoju in pospeševanju uporabe alternativnih goriv v cestnem prometu v Evropski uniji, UL 2006/C 195, str. 75.

2

(3)  Predlog direktive o obdavčitvi osebnih avtomobilov v EU, COM(2005) 261, ki je predvideval preoblikovanje obdavčitve avtomobilov delno ali v celoti na podlagi emisij CO2, ni bil sprejet.

3

2

(4)  Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju, COM(2007) 22 z dne 7.2.2007. EESO je o tem pripravil mnenje; poročevalec je bil g. Davoust.

4

(5)  V razpravi je mnenje TEN/286: Napredek pri uporabi biogoriv.

5

Napredek pri uporabi biogoriv

(6)  European Climate Change Programme (Evropski program za podnebne spremembe). V okviru tega programa je svetovalno telo Komisije (TNO) ocenilo stroške in možnosti za zmanjšanje emisij CO2 različnih možnih ukrepov.

6

European Climate Change Programme

2

(7)  IEEP, Institute for European Environmental Policy (Inštitut za evropsko okoljsko politiko) – svetovalna organizacija TNO.

7

IEEP, Institute for European Environmental Policy

(8)  Glej opombo 6.

8

(9)  Čas, ki ga industrija potrebuje za izvedbo kakršne koli nove zahteve, ki terja konstrukcijske spremembe na vozilu.

9

(10)  MEDOSNA RAZDALJA: razdalja med sprednjo in zadnjo osjo; KOLOTEK: razdalja med pnevmatikami (na isti osi).

10

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/49

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o uporabi nekaterih določb v Estoniji

COM(2007) 411 konč. – 2007/0141 (COD)

(2008/C 44/12)

Svet je 17. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členi 47(2), 55 in 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 150 glasovi za, 2 glasovoma proti in 8 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/50

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve

COM(2007) 480 konč. – 2005/0174 (COD)

(2008/C 44/13)

Svet je 7. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Predsedstvo Odbora je 25. septembra 2007 strokovno skupino za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo zadolžilo za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra) za glavnega poročevalca imenoval g. OPRANA ter mnenje sprejel s 119 glasovi za, brez glasov proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve, ter priporoča njeno sprejetje in takojšnji začetek veljavnosti. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve, ter priporoča njeno sprejetje in takojšnji začetek veljavnosti.

| 1.2 | Odbor odločno podpira prednostni cilj predloga odločbe v razpravi, kakor je formuliran v naslovu 1, člen 1(1): vzpostavitev enotnega postopka, usklajenega na ravni Skupnosti, na področju izbire in odobritve operaterjev vseevropskih mobilnih sistemov satelitskih komunikacij. |
| --- | --- |

1.2

Odbor odločno podpira prednostni cilj predloga odločbe v razpravi, kakor je formuliran v naslovu 1, člen 1(1): vzpostavitev enotnega postopka, usklajenega na ravni Skupnosti, na področju izbire in odobritve operaterjev vseevropskih mobilnih sistemov satelitskih komunikacij.

| 1.3 | EESO meni, da je treba to odločbo takoj sprejeti zaradi:






  a. | naravne sposobnosti sistemov satelitskih komunikacij, da hkrati pokrivajo široka območja Evrope in več držav članic Unije, |
| --- | --- | --- |

1.3

EESO meni, da je treba to odločbo takoj sprejeti zaradi:

a.

naravne sposobnosti sistemov satelitskih komunikacij, da hkrati pokrivajo široka območja Evrope in več držav članic Unije,

| b. | razmeroma omejenega števila radijskih frekvenc, ki so na voljo za to vrsto komunikacij, |
| --- | --- |

b.

razmeroma omejenega števila radijskih frekvenc, ki so na voljo za to vrsto komunikacij,

| c. | različnih danes veljavnih rešitev na ravni držav članic pri izbiri in odobritvi, |
| --- | --- |

c.

različnih danes veljavnih rešitev na ravni držav članic pri izbiri in odobritvi,

| d. | trenutno omejene učinkovitosti uporabe razpoložljivih radijskih frekvenc. |
| --- | --- |

d.

trenutno omejene učinkovitosti uporabe razpoložljivih radijskih frekvenc.

| 1.4 | EESO poudarja, da je vzpostavitev in uporaba sistemov satelitskih komunikacij že zaradi obsega območja, ki ga pokrivajo, zelo pomembna pobuda, ki zagotavlja širitev evropske vesoljske industrije in razvoj posebnih aplikacij s področja komunikacij ter je popolnoma v skladu z lizbonsko strategijo spodbujanja trajnostnega razvoja, saj neposredno prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest v okviru povečane konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.4

EESO poudarja, da je vzpostavitev in uporaba sistemov satelitskih komunikacij že zaradi obsega območja, ki ga pokrivajo, zelo pomembna pobuda, ki zagotavlja širitev evropske vesoljske industrije in razvoj posebnih aplikacij s področja komunikacij ter je popolnoma v skladu z lizbonsko strategijo spodbujanja trajnostnega razvoja, saj neposredno prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest v okviru povečane konkurenčnosti.

| 1.5 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da ima EU velike tehnološke vire na tem področju, kar je dodatna podpora predlogu odločbe. Trije veliki svetovni operaterji satelitskih sistemov so namreč iz Evrope, satelitske komunikacije pa obsegajo 40 % tekočih prihodkov evropskega vesoljskega sektorja. |
| --- | --- |

1.5

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da ima EU velike tehnološke vire na tem področju, kar je dodatna podpora predlogu odločbe. Trije veliki svetovni operaterji satelitskih sistemov so namreč iz Evrope, satelitske komunikacije pa obsegajo 40 % tekočih prihodkov evropskega vesoljskega sektorja.

| 1.6 | EESO pozdravlja soglasje, ki ga je Komisija dosegla pri podpori temu predlogu, ki ga že v fazi osnutka podpirajo vsi akterji, s katerimi so potekala posvetovanja: satelitski sektor, operaterji telekomunikacijskih omrežij, Evropska vesoljska agencija in nacionalni zakonodajni organi držav članic. |
| --- | --- |

1.6

EESO pozdravlja soglasje, ki ga je Komisija dosegla pri podpori temu predlogu, ki ga že v fazi osnutka podpirajo vsi akterji, s katerimi so potekala posvetovanja: satelitski sektor, operaterji telekomunikacijskih omrežij, Evropska vesoljska agencija in nacionalni zakonodajni organi držav članic.

| 1.7 | Hkrati Odbor meni, da odločba v svoji končni različici, ki je trenutno v proučevanju, ustrezno usklajuje različna stališča, izražena med posvetovanji. Ta so zadevala še zlasti metode in merila izbire, potrebo po izboljšanju prožnosti na nacionalni ravni glede potrebnega časovnega roka za pridobitev odobritve, pa tudi obdobje veljavnosti odobritve in podrobnejše usklajevanje nacionalnih postopkov odobritve. |
| --- | --- |

1.7

Hkrati Odbor meni, da odločba v svoji končni različici, ki je trenutno v proučevanju, ustrezno usklajuje različna stališča, izražena med posvetovanji. Ta so zadevala še zlasti metode in merila izbire, potrebo po izboljšanju prožnosti na nacionalni ravni glede potrebnega časovnega roka za pridobitev odobritve, pa tudi obdobje veljavnosti odobritve in podrobnejše usklajevanje nacionalnih postopkov odobritve.

| 1.8 | EESC priporoča, da se odločba sprejme v predlagani obliki, ob upoštevanju, da je pri uporabi določb o izbiri in odobritvi treba določiti predpise, ki bodo ščitili zasebne interese državljanov in zagotovili zasebnost uporabnikov končnih naprav mobilnih satelitskih sistemov. |
| --- | --- |

1.8

EESC priporoča, da se odločba sprejme v predlagani obliki, ob upoštevanju, da je pri uporabi določb o izbiri in odobritvi treba določiti predpise, ki bodo ščitili zasebne interese državljanov in zagotovili zasebnost uporabnikov končnih naprav mobilnih satelitskih sistemov.

2.   Uvod

| 2.1 | Izdelava in izvedba vseevropskega satelitskega komunikacijskega sistema sta inovativni alternativni temelj za različne storitve te vrste telekomunikacij in storitev radiodifuzije/oddajanja več uporabnikom, ne glede na lokacijo končnih uporabnikov, ter storitev, kot so hitri dostop do interneta/intraneta, mobilne multimedijske storitve, civilna zaščita, upravljanje kriz nevojaškega tipa (naravne ali okoljske nesreče) in pomoč ob nesrečah, ne glede na lokacijo končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

2.1

Izdelava in izvedba vseevropskega satelitskega komunikacijskega sistema sta inovativni alternativni temelj za različne storitve te vrste telekomunikacij in storitev radiodifuzije/oddajanja več uporabnikom, ne glede na lokacijo končnih uporabnikov, ter storitev, kot so hitri dostop do interneta/intraneta, mobilne multimedijske storitve, civilna zaščita, upravljanje kriz nevojaškega tipa (naravne ali okoljske nesreče) in pomoč ob nesrečah, ne glede na lokacijo končnih uporabnikov.

| 2.2 | Sistem je zasnovan tako, da prispeva k razvoju notranjega trga, k izboljšanju konkurenčnosti s povečanjem razpoložljivosti vseevropskih storitev in k spodbujanju učinkovitih naložb predvsem z uvajanjem inovativnih storitev, ki naj bi zagotovile komunikacijske zmožnosti za pokrivanje obrobnih področij na Zemlji in na morju. |
| --- | --- |

2.2

Sistem je zasnovan tako, da prispeva k razvoju notranjega trga, k izboljšanju konkurenčnosti s povečanjem razpoložljivosti vseevropskih storitev in k spodbujanju učinkovitih naložb predvsem z uvajanjem inovativnih storitev, ki naj bi zagotovile komunikacijske zmožnosti za pokrivanje obrobnih področij na Zemlji in na morju.

| 2.3 | Vzpostavitev evropskega postopka izbire operaterjev mobilnih satelitskih sistemov in opredelitev določb za usklajeno odobritev izbranih operaterjev na nacionalni ravni sta še posebej potrebni v primeru vseevropskih sistemov. Usklajevanje izbirnih meril za mobilne komunikacijske satelitske sisteme omogoča uresničevanje skupne politike na evropski ravni na tem področju. Izbira različnih operaterjev mobilnih komunikacijskih sistemov, ki uporabljajo različne satelite, s strani države utegne ustvarjati kompleksna moteča polja interference ali celo ogroziti nemoteno delovanje sistema v celoti, če bi posameznemu operaterju dodelili za vsako državo, kjer deluje, različne radijske frekvence. Te potencialne grožnje so razlog, zakaj je za zagotovitev usklajenosti pristopov različnih držav članic, ki so jih sprejele na področju odobritev, bistvenega pomena, da se na ravni Skupnosti oblikujejo določbe o sinhronizirani dodelitvi radijskih frekvenc in o usklajenih pogojih za odobritve na ravni Skupnosti, ne glede na posebne nacionalne pogoje, ki so združljivi z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

2.3

Vzpostavitev evropskega postopka izbire operaterjev mobilnih satelitskih sistemov in opredelitev določb za usklajeno odobritev izbranih operaterjev na nacionalni ravni sta še posebej potrebni v primeru vseevropskih sistemov. Usklajevanje izbirnih meril za mobilne komunikacijske satelitske sisteme omogoča uresničevanje skupne politike na evropski ravni na tem področju. Izbira različnih operaterjev mobilnih komunikacijskih sistemov, ki uporabljajo različne satelite, s strani države utegne ustvarjati kompleksna moteča polja interference ali celo ogroziti nemoteno delovanje sistema v celoti, če bi posameznemu operaterju dodelili za vsako državo, kjer deluje, različne radijske frekvence. Te potencialne grožnje so razlog, zakaj je za zagotovitev usklajenosti pristopov različnih držav članic, ki so jih sprejele na področju odobritev, bistvenega pomena, da se na ravni Skupnosti oblikujejo določbe o sinhronizirani dodelitvi radijskih frekvenc in o usklajenih pogojih za odobritve na ravni Skupnosti, ne glede na posebne nacionalne pogoje, ki so združljivi z zakonodajo Skupnosti.

| 2.4 | Satelitske komunikacije so bistveni element notranjega trga, saj presegajo nacionalne meje in zato zanje veljajo mednarodni predpisi, še zlasti zaradi njihovega pomembnega prispevka k uresničevanju nekaterih ciljev Evropske unije, kot je širitev geografskega območja, ki ga pokriva širokopasovni spekter. |
| --- | --- |

2.4

Satelitske komunikacije so bistveni element notranjega trga, saj presegajo nacionalne meje in zato zanje veljajo mednarodni predpisi, še zlasti zaradi njihovega pomembnega prispevka k uresničevanju nekaterih ciljev Evropske unije, kot je širitev geografskega območja, ki ga pokriva širokopasovni spekter.

3.   Predlog Evropskega parlamenta in Sveta

| 3.1 | Predlagana odločba bi na podlagi člena 95 Pogodbe zagotovila pravni okvir za izbiro in odobritev mobilnih satelitskih komunikacijskih storitev. Takšno izbiro bi bilo treba opraviti v skladu s splošnimi cilji in primerjalnim izbirnim postopkom, opisanim v predlogu. Pristojna bi bila Komisija, ki bi ji pomagal odbor za komunikacije. Odobritev (pravice za uporabo radijskega spektra) izbranih operaterjev bi potekala na nacionalni ravni, ob upoštevanju določene najmanjše zbirke usklajenih pogojev, določenih v predlogu. |
| --- | --- |

3.1

Predlagana odločba bi na podlagi člena 95 Pogodbe zagotovila pravni okvir za izbiro in odobritev mobilnih satelitskih komunikacijskih storitev. Takšno izbiro bi bilo treba opraviti v skladu s splošnimi cilji in primerjalnim izbirnim postopkom, opisanim v predlogu. Pristojna bi bila Komisija, ki bi ji pomagal odbor za komunikacije. Odobritev (pravice za uporabo radijskega spektra) izbranih operaterjev bi potekala na nacionalni ravni, ob upoštevanju določene najmanjše zbirke usklajenih pogojev, določenih v predlogu.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Komisija predlaga, da bi pri izvajanju odločbe upoštevali naslednje vidike:






  — | operaterje mobilnih satelitskih sistemov je treba izbrati s postopkom Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

4.1

Komisija predlaga, da bi pri izvajanju odločbe upoštevali naslednje vidike:

—

operaterje mobilnih satelitskih sistemov je treba izbrati s postopkom Skupnosti;

| — | izbrane operaterje mobilnih satelitskih satelitskih sistemov morajo odobriti države članice; |
| --- | --- |

—

izbrane operaterje mobilnih satelitskih satelitskih sistemov morajo odobriti države članice;

| — | izbrane operaterje dopolnilnih zemeljskih komponent mobilnih satelitskih sistemov morajo odobriti države članice. |
| --- | --- |

—

izbrane operaterje dopolnilnih zemeljskih komponent mobilnih satelitskih sistemov morajo odobriti države članice.

| 4.2 | EESO ocenjuje, da bo izbor in odobritev prvih dveh ali treh operaterjev mobilnih satelitskih sistemov, ponudnikov vseevropskih storitev v frekvenčnem pasu 2 GHz, dokončan do konca leta 2008 ali pa do začetka leta 2009. |
| --- | --- |

4.2

EESO ocenjuje, da bo izbor in odobritev prvih dveh ali treh operaterjev mobilnih satelitskih sistemov, ponudnikov vseevropskih storitev v frekvenčnem pasu 2 GHz, dokončan do konca leta 2008 ali pa do začetka leta 2009.

| 4.3 | Odbor meni, da rok, določen za vzpostavitev vseevropskih storitev za posameznike in podjetja ter vzpostavitev mobilnih satelitskih storitev, vključno s hitrim internetnim dostopom, mobilnimi multimedijskimi storitvami, civilno zaščito, notranjo varnostjo in obrambo, ne sme biti kasneje kot v prvem četrtletju 2011. |
| --- | --- |

4.3

Odbor meni, da rok, določen za vzpostavitev vseevropskih storitev za posameznike in podjetja ter vzpostavitev mobilnih satelitskih storitev, vključno s hitrim internetnim dostopom, mobilnimi multimedijskimi storitvami, civilno zaščito, notranjo varnostjo in obrambo, ne sme biti kasneje kot v prvem četrtletju 2011.

| 4.4 | EESO meni, da mora biti dokončanje priprav za vzpostavitev in začetek delovanja evropskih sistemov satelitskega določanja položaja glavna prednostna naloga Komisije. |
| --- | --- |

4.4

EESO meni, da mora biti dokončanje priprav za vzpostavitev in začetek delovanja evropskih sistemov satelitskega določanja položaja glavna prednostna naloga Komisije.

| 4.4.1 | Odbor z obžalovanjem ugotavlja, da na tem pomembnem področju evropska programa za satelitsko navigacijo Galileo in Egnos zamujata pet let glede na časovni načrt, določen na začetku, in da se soočata s številnimi težavami, ki zahtevajo posredovanje Komisije, da bi našli rešitve, ki bi našle izhod iz trenutne slepe ulice. |
| --- | --- |

4.4.1

Odbor z obžalovanjem ugotavlja, da na tem pomembnem področju evropska programa za satelitsko navigacijo Galileo in Egnos zamujata pet let glede na časovni načrt, določen na začetku, in da se soočata s številnimi težavami, ki zahtevajo posredovanje Komisije, da bi našli rešitve, ki bi našle izhod iz trenutne slepe ulice.

| 4.4.2 | Čedalje več sodobnih gospodarskih dejavnosti uporablja podatke o določanju položaja, povezane z uporabo zelo natančne časovne baze. |
| --- | --- |

4.4.2

Čedalje več sodobnih gospodarskih dejavnosti uporablja podatke o določanju položaja, povezane z uporabo zelo natančne časovne baze.

| 4.4.3 | Odbor opozarja, da bo dokončanje satelitskega navigacijskega sistema Galileo odločilno za uresničitev večjega števila politik Skupnosti na različnih področjih, kot so upravljanje prometa, prevoz nevarnih snovi, službe za ukrepanje ob nesrečah, pomorska in celinska plovba, zračni promet, civilna zaščita, humanitarne operacije, kmetijstvo, ribolov, nadzor okolja, problemi, povezani z obrambo in notranjo varnostjo, ter zagotavljanje varnosti transakcij na področju finančnih in bančnih storitev. |
| --- | --- |

4.4.3

Odbor opozarja, da bo dokončanje satelitskega navigacijskega sistema Galileo odločilno za uresničitev večjega števila politik Skupnosti na različnih področjih, kot so upravljanje prometa, prevoz nevarnih snovi, službe za ukrepanje ob nesrečah, pomorska in celinska plovba, zračni promet, civilna zaščita, humanitarne operacije, kmetijstvo, ribolov, nadzor okolja, problemi, povezani z obrambo in notranjo varnostjo, ter zagotavljanje varnosti transakcij na področju finančnih in bančnih storitev.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve, ki je v proučevanju, vsebuje pod Naslovom I „Cilj, področje uporabe in opredelitve“, pod Naslovom II „Izbirni postopek“ in pod Naslovom III „Odobritev“ predloge za postopke in posebne dejavnosti, s katerimi je mogoče doseči cilj projekta. |
| --- | --- |

5.1

Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve, ki je v proučevanju, vsebuje pod Naslovom I „Cilj, področje uporabe in opredelitve“, pod Naslovom II „Izbirni postopek“ in pod Naslovom III „Odobritev“ predloge za postopke in posebne dejavnosti, s katerimi je mogoče doseči cilj projekta.

| 5.2 | EESO priporoča, da se odločba sprejme, kakor je bila predlagana, hkrati pa ugotavlja, daje treba opredeliti postopke primarnega dodeljevanja radijskih frekvenc, ki jih uporabljajo mobilne satelitske storitve na geografskih območjih, kjer hkrati obstajajo različni komunikacijski sistemi, kar povzroča moteče interference. |
| --- | --- |

5.2

EESO priporoča, da se odločba sprejme, kakor je bila predlagana, hkrati pa ugotavlja, daje treba opredeliti postopke primarnega dodeljevanja radijskih frekvenc, ki jih uporabljajo mobilne satelitske storitve na geografskih območjih, kjer hkrati obstajajo različni komunikacijski sistemi, kar povzroča moteče interference.

| 5.3 | Odbor meni, da Odločba Komisije (2007/98/ES) z dne 14. februarja 2007 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnih pasovih 2 GHz za uvedbo sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve, bistveno prispeva k uresničevanju ciljev besedila v proučevanju, kakor jih opredeljuje člen 1, prvi odstavek. Zato je treba dopolniti določbe odločbe, ki se sklicujejo na obveznost, po kateri „države članice s 1 julijem 2007 dajo te frekvenčne pasove na voljo za sisteme, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve v Skupnosti“, in navesti postopke, ki jih je treba vzpostaviti za spremljanje in vrednotenje pravilnega izvajanja tega ukrepa. |
| --- | --- |

5.3

Odbor meni, da Odločba Komisije (2007/98/ES) z dne 14. februarja 2007 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnih pasovih 2 GHz za uvedbo sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve, bistveno prispeva k uresničevanju ciljev besedila v proučevanju, kakor jih opredeljuje člen 1, prvi odstavek. Zato je treba dopolniti določbe odločbe, ki se sklicujejo na obveznost, po kateri „države članice s 1 julijem 2007 dajo te frekvenčne pasove na voljo za sisteme, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve v Skupnosti“, in navesti postopke, ki jih je treba vzpostaviti za spremljanje in vrednotenje pravilnega izvajanja tega ukrepa.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/52

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prilagoditvi na regulativni postopek s pregledom predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 95/50/ES v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili

COM(2007) 509 konč. – 2007/0184 (COD)

(2008/C 44/14)

Svet je 25. septembra 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na svojem 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 153 glasovi za, brez glasov proti in 7 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/53

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe goriv za cestni promet ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS

COM(2007) 18 konč. – 2007/0019 (COD)

(2008/C 44/15)

Svet je 14. marca 2007 sklenil, da v skladu s členoma 95 in 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. julija 2007. Poročevalec je bil g. OSBORN.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 74 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odločno podpira načrte Unije, da se proti podnebnim spremembam bori z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov. Po mnenju Odbora je treba v sektorju prometa začeti „pri temeljih“, kar pomeni, da se je treba bojevati proti pritiskom, ki so v mnogih letih povzročili stalno rast vseh vrst prometa. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odločno podpira načrte Unije, da se proti podnebnim spremembam bori z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov. Po mnenju Odbora je treba v sektorju prometa začeti „pri temeljih“, kar pomeni, da se je treba bojevati proti pritiskom, ki so v mnogih letih povzročili stalno rast vseh vrst prometa.

| 1.2 | Odbor tudi meni, da še vedno obstajajo številne možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti vseh vrst prometa. Odbor obžaluje, da je Komisija očitno popustila pri prvotnih namenih glede učinkovitosti motorjev v avtomobilih in s tem zmanjšala pritisk na avtomobilsko industrijo za doseganje višjih standardov. |
| --- | --- |

1.2

Odbor tudi meni, da še vedno obstajajo številne možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti vseh vrst prometa. Odbor obžaluje, da je Komisija očitno popustila pri prvotnih namenih glede učinkovitosti motorjev v avtomobilih in s tem zmanjšala pritisk na avtomobilsko industrijo za doseganje višjih standardov.

| 1.3 | Odbor načelno podpira širjenje uporabe biogoriv v Evropski uniji, vendar meni, da je treba skrbno preučiti splošni vpliv biogoriv na emisije CO2 ter redno spremljati hitrost in obseg širjenja uporabe. |
| --- | --- |

1.3

Odbor načelno podpira širjenje uporabe biogoriv v Evropski uniji, vendar meni, da je treba skrbno preučiti splošni vpliv biogoriv na emisije CO2 ter redno spremljati hitrost in obseg širjenja uporabe.

| 1.4 | Evropska komisija bi morala zlasti pojasniti, kako namerava doseči cilj 10 % deleža uporabe biogoriv do leta 2020. Pri tem mora upoštevati pogoje, ki jih za doseganje tega cilja postavlja Svet in biti pripravljena spremeniti svoj pristop, če se bo pri zmanjševanju emisij CO2 izkazal za manj učinkovitega od pričakovanj ali pa bo imel druge neželene učinke na strukturo svetovnega kmetijstva ali biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

1.4

Evropska komisija bi morala zlasti pojasniti, kako namerava doseči cilj 10 % deleža uporabe biogoriv do leta 2020. Pri tem mora upoštevati pogoje, ki jih za doseganje tega cilja postavlja Svet in biti pripravljena spremeniti svoj pristop, če se bo pri zmanjševanju emisij CO2 izkazal za manj učinkovitega od pričakovanj ali pa bo imel druge neželene učinke na strukturo svetovnega kmetijstva ali biotsko raznovrstnost.

| 1.5 | EESO ugotavlja, da je treba kljub temu spremeniti predpise za specifikacijo goriv, kot predlaga sedanja direktiva, da se tako omogoči proizvodnja in trženje nove vrste goriva z visoko stopnjo biogoriva, pod pogojem, da se upoštevajo pomisleki glede morebitnega onesnaževanja. |
| --- | --- |

1.5

EESO ugotavlja, da je treba kljub temu spremeniti predpise za specifikacijo goriv, kot predlaga sedanja direktiva, da se tako omogoči proizvodnja in trženje nove vrste goriva z visoko stopnjo biogoriva, pod pogojem, da se upoštevajo pomisleki glede morebitnega onesnaževanja.

| 1.6 | Odbor odločno podpira predlog, ki od industrije goriva zahteva spremljanje življenjskih ciklov emisij toplogrednih plinov iz goriv, ki jih daje na trg, in poročanje o njih. Podpira tudi zahtevo za zmanjšanje emisij v obdobju od 2010 do 2020 za 1 % letno. Odbor je prepričan, da bi morali to urejati na evropski ravni, namesto da je to prepuščeno državam članicam. |
| --- | --- |

1.6

Odbor odločno podpira predlog, ki od industrije goriva zahteva spremljanje življenjskih ciklov emisij toplogrednih plinov iz goriv, ki jih daje na trg, in poročanje o njih. Podpira tudi zahtevo za zmanjšanje emisij v obdobju od 2010 do 2020 za 1 % letno. Odbor je prepričan, da bi morali to urejati na evropski ravni, namesto da je to prepuščeno državam članicam.

| 1.7 | Odbor se strinja s predlaganimi manjšimi spremembami glede vsebnosti žvepla v gorivih. Predlaga, da se načrtovano zmanjšanje emisij žvepla v dveh fazah za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh izvede v eni fazi z zmanjšanjem do končne vsebnosti (10 ppm vsebnosti žvepla), da lastnikom ladij ne bo treba dvakrat prilagajati svojih plovil. |
| --- | --- |

1.7

Odbor se strinja s predlaganimi manjšimi spremembami glede vsebnosti žvepla v gorivih. Predlaga, da se načrtovano zmanjšanje emisij žvepla v dveh fazah za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh izvede v eni fazi z zmanjšanjem do končne vsebnosti (10 ppm vsebnosti žvepla), da lastnikom ladij ne bo treba dvakrat prilagajati svojih plovil.

2.   Uvod

| 2.1 | Direktiva o kakovosti goriva 98/70/ES (in poznejše direktive, ki jo spreminjajo) vsebuje okoljske specifikacije za kakovost motornega bencina in dizelskega goriva v Skupnosti ter se v glavnem osredotoča na omejevanje vsebnosti žvepla v teh gorivih, pri bencinu pa na omejevanje vsebnosti svinca in aromatov. Določa tudi omejitve žvepla za plinsko olje, ki ga uporablja necestna mobilna mehanizacija. |
| --- | --- |

2.1

Direktiva o kakovosti goriva 98/70/ES (in poznejše direktive, ki jo spreminjajo) vsebuje okoljske specifikacije za kakovost motornega bencina in dizelskega goriva v Skupnosti ter se v glavnem osredotoča na omejevanje vsebnosti žvepla v teh gorivih, pri bencinu pa na omejevanje vsebnosti svinca in aromatov. Določa tudi omejitve žvepla za plinsko olje, ki ga uporablja necestna mobilna mehanizacija.

| 2.2 | Direktiva Sveta 1999/32/ES, ki spreminja Direktivo Sveta 93/12/ES, določa omejitve žvepla za nekatera tekoča goriva in posebej omenja gorivo, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

2.2

Direktiva Sveta 1999/32/ES, ki spreminja Direktivo Sveta 93/12/ES, določa omejitve žvepla za nekatera tekoča goriva in posebej omenja gorivo, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh.

| 2.3 | Predlog spreminja dovoljene specifikacije, da se omogoči uvedba nove vrste goriva z višjo vsebnostjo biogoriv in največ 10 % deležem etanola. Uvaja tudi manjše dodatno znižanje dovoljene stopnje žvepla v gorivu. |
| --- | --- |

2.3

Predlog spreminja dovoljene specifikacije, da se omogoči uvedba nove vrste goriva z višjo vsebnostjo biogoriv in največ 10 % deležem etanola. Uvaja tudi manjše dodatno znižanje dovoljene stopnje žvepla v gorivu.

3.   Glavni dogodki v EU

| 3.1 | Skupnost se je nedavno zavezala, da bo do leta 2020 uresničila cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 20 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. |
| --- | --- |

3.1

Skupnost se je nedavno zavezala, da bo do leta 2020 uresničila cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 20 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.

| 3.2 | Notranji promet trenutno povzroča skoraj 20 % teh emisij in mora prispevati k zmanjšanju. S sprejetjem celostne nove strategije za zmanjševanje emisij ogljikovega dioksida iz novih avtomobilov in dostavnih vozil, prodanih v EU, je Komisija obravnavala en vidik emisij toplogrednih plinov iz prometa. To bo EU omogočilo, da bo dosegla svoj že davno zastavljeni cilj omejitve povprečja emisij CO2 iz novih avtomobilov na 120 g/km do leta 2012. |
| --- | --- |

3.2

Notranji promet trenutno povzroča skoraj 20 % teh emisij in mora prispevati k zmanjšanju. S sprejetjem celostne nove strategije za zmanjševanje emisij ogljikovega dioksida iz novih avtomobilov in dostavnih vozil, prodanih v EU, je Komisija obravnavala en vidik emisij toplogrednih plinov iz prometa. To bo EU omogočilo, da bo dosegla svoj že davno zastavljeni cilj omejitve povprečja emisij CO2 iz novih avtomobilov na 120 g/km do leta 2012.

| 3.3 | Na področju goriv namerava Direktiva EU o biogorivih (2003/30/ES) nadalje prispevati k zmanjšanju neto emisij CO2 s spodbujanjem uporabe goriv iz biomase in drugih obnovljivih goriv v prometu. Strategija Skupnosti o biogorivih je podrobneje razdelana v sporočilu Komisije o strategiji EU za biogoriva, o katerem je Odbor sprejel mnenje 24. oktobra 2007. |
| --- | --- |

3.3

Na področju goriv namerava Direktiva EU o biogorivih (2003/30/ES) nadalje prispevati k zmanjšanju neto emisij CO2 s spodbujanjem uporabe goriv iz biomase in drugih obnovljivih goriv v prometu. Strategija Skupnosti o biogorivih je podrobneje razdelana v sporočilu Komisije o strategiji EU za biogoriva, o katerem je Odbor sprejel mnenje 24. oktobra 2007.

| 3.4 | Marca 2007 je Svet določil zavezujoč cilj – najmanj 10-odstotni delež biogoriv v celotni porabi bencina in dizelskega goriva v prometu EU, ki ga morajo vse države članice doseči do leta 2020, in sicer stroškovno učinkovito. |
| --- | --- |

3.4

Marca 2007 je Svet določil zavezujoč cilj – najmanj 10-odstotni delež biogoriv v celotni porabi bencina in dizelskega goriva v prometu EU, ki ga morajo vse države članice doseči do leta 2020, in sicer stroškovno učinkovito.

| 3.5 | Predlagana direktiva podpira to strategijo. Glavna sprememba je, da dovoli višjo stopnjo etanola za mešanico nove vrste goriva za avtomobile. Tako bi omogočili hitro širjenje biogoriv, kot je predvidel Svet. |
| --- | --- |

3.5

Predlagana direktiva podpira to strategijo. Glavna sprememba je, da dovoli višjo stopnjo etanola za mešanico nove vrste goriva za avtomobile. Tako bi omogočili hitro širjenje biogoriv, kot je predvidel Svet.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Evropska unija je na področju podnebnih sprememb upravičeno prevzela vodilno vlogo v svetu in sprejela stroge cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2012 in 2020. |
| --- | --- |

4.1

Evropska unija je na področju podnebnih sprememb upravičeno prevzela vodilno vlogo v svetu in sprejela stroge cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2012 in 2020.

| 4.2 | EESO popolnoma podpira te cilje in splošni pristop Komisije k oblikovanju celostnega programa ukrepov. Vendar pa meni, da v sektorju prometa obstaja nevarnost, da se določi napačno zaporedje prednostnih nalog. |
| --- | --- |

4.2

EESO popolnoma podpira te cilje in splošni pristop Komisije k oblikovanju celostnega programa ukrepov. Vendar pa meni, da v sektorju prometa obstaja nevarnost, da se določi napačno zaporedje prednostnih nalog.

| 4.3 | Po mnenju Odbora je treba v sektorju prometa začeti „pri temeljih“, kar pomeni, da se je treba bojevati proti pritiskom, ki so povzročili stalno rast vseh vrst prometa v zadnjih dveh stoletjih. Evropska strategija za trajnostni razvoj, ki jo je sprejel Svet leta 2006, je Evropsko unijo zavezala k uresničitvi cilja ločitve gospodarske rasti od rasti v prometu. To bi morala biti absolutna prednostna naloga. Odbor ponovno poziva Komisijo, da celovito in poglobljeno preuči, kako naj to uresniči. |
| --- | --- |

4.3

Po mnenju Odbora je treba v sektorju prometa začeti „pri temeljih“, kar pomeni, da se je treba bojevati proti pritiskom, ki so povzročili stalno rast vseh vrst prometa v zadnjih dveh stoletjih. Evropska strategija za trajnostni razvoj, ki jo je sprejel Svet leta 2006, je Evropsko unijo zavezala k uresničitvi cilja ločitve gospodarske rasti od rasti v prometu. To bi morala biti absolutna prednostna naloga. Odbor ponovno poziva Komisijo, da celovito in poglobljeno preuči, kako naj to uresniči.

| 4.4 | Še ena od prednostnih nalog bi morala biti zahteva po učinkovitejši uporabi biogoriva v avtomobilih in drugih vozilih. Predlog za uvedbo mejne vrednosti 120 gramov emisij CO2 na kilometer je koristen korak. Odbor ocenjuje, da bi bilo na tem področju mogoče doseči več in hitreje napredovati ter da bi se bilo bolje držati prvotnega predloga, ki je od proizvajalcev avtomobilov zahteval, da izpolnijo ta cilj. Odbor od Komisije pričakuje več prizadevanj v tej smeri. |
| --- | --- |

4.4

Še ena od prednostnih nalog bi morala biti zahteva po učinkovitejši uporabi biogoriva v avtomobilih in drugih vozilih. Predlog za uvedbo mejne vrednosti 120 gramov emisij CO2 na kilometer je koristen korak. Odbor ocenjuje, da bi bilo na tem področju mogoče doseči več in hitreje napredovati ter da bi se bilo bolje držati prvotnega predloga, ki je od proizvajalcev avtomobilov zahteval, da izpolnijo ta cilj. Odbor od Komisije pričakuje več prizadevanj v tej smeri.

| 4.5 | V zvezi z biogorivi se Odbor strinja, da lahko imajo koristno vlogo. Vendar meni, da je treba bolj upoštevati njihove vplive na okolje, družbo, kmetijstvo in zaposlovanje v Evropi in po vsem svetu. Odbor trenutno pripravlja ločeno mnenje o tej temi. |
| --- | --- |

4.5

V zvezi z biogorivi se Odbor strinja, da lahko imajo koristno vlogo. Vendar meni, da je treba bolj upoštevati njihove vplive na okolje, družbo, kmetijstvo in zaposlovanje v Evropi in po vsem svetu. Odbor trenutno pripravlja ločeno mnenje o tej temi.

| 4.6 | Pridelki, namenjeni za proizvodnjo biogoriv, so lahko koristen način izrabe tal, če ne izpodrinejo drugih načinov izrabe, ki so enako ali bolj učinkoviti pri zmanjševanju toplogrednih plinov. Postopki v evropskem kmetijstvu zaradi navzkrižne skladnosti (cross compliance) izpolnjujejo visoke okoljske standarde. Pravzaprav bi bilo mogoče ureditev navzkrižne skladnosti razviti v instrument, s katerim bi se zagotavljala optimalna pridelava rastlin za proizvodnjo biogoriv z vidika učinkovitega zmanjševanja emisij CO2. Nujno pa bo treba izvesti primerjalno analizo med procesi v prometu in rafinerijah, potrebnih za proizvodnjo biogoriv, ter procesi za proizvodnjo tradicionalnih goriv. Treba bo podrobno preučiti globalni vpliv biogoriv na emisije CO2 in morda ta vpliv ne bo pozitiven v vseh primerih. |
| --- | --- |

4.6

Pridelki, namenjeni za proizvodnjo biogoriv, so lahko koristen način izrabe tal, če ne izpodrinejo drugih načinov izrabe, ki so enako ali bolj učinkoviti pri zmanjševanju toplogrednih plinov. Postopki v evropskem kmetijstvu zaradi navzkrižne skladnosti (cross compliance) izpolnjujejo visoke okoljske standarde. Pravzaprav bi bilo mogoče ureditev navzkrižne skladnosti razviti v instrument, s katerim bi se zagotavljala optimalna pridelava rastlin za proizvodnjo biogoriv z vidika učinkovitega zmanjševanja emisij CO2. Nujno pa bo treba izvesti primerjalno analizo med procesi v prometu in rafinerijah, potrebnih za proizvodnjo biogoriv, ter procesi za proizvodnjo tradicionalnih goriv. Treba bo podrobno preučiti globalni vpliv biogoriv na emisije CO2 in morda ta vpliv ne bo pozitiven v vseh primerih.

| 4.7 | Splošneje bi masovno širjenje pridelkov, namenjenih za biogoriva, v Evropi in svetu lahko imelo druge pomembne posledice za proizvodnjo hrane, varstvo gozdov in biotske raznovrstnosti ter druga področja, kar je tudi treba natančno oceniti. Tudi to vprašanje bo natančno obravnavano v ločenem mnenju. |
| --- | --- |

4.7

Splošneje bi masovno širjenje pridelkov, namenjenih za biogoriva, v Evropi in svetu lahko imelo druge pomembne posledice za proizvodnjo hrane, varstvo gozdov in biotske raznovrstnosti ter druga področja, kar je tudi treba natančno oceniti. Tudi to vprašanje bo natančno obravnavano v ločenem mnenju.

| 4.8 | Po mnenju Odbora je treba redno spremljati najboljšo pot za razvoj trga biomase in biogoriv, pomembno pa bo tudi, da bodo podporni ukrepi za razvoj tega trga, ki bodo zajeti v tej direktivi, ali pa drugi ukrepi, omogočali trgu, da najde najboljšo pot do čim bolj uspešnih ter učinkovitih rešitev na področju ublažitve vpliva ogljika. |
| --- | --- |

4.8

Po mnenju Odbora je treba redno spremljati najboljšo pot za razvoj trga biomase in biogoriv, pomembno pa bo tudi, da bodo podporni ukrepi za razvoj tega trga, ki bodo zajeti v tej direktivi, ali pa drugi ukrepi, omogočali trgu, da najde najboljšo pot do čim bolj uspešnih ter učinkovitih rešitev na področju ublažitve vpliva ogljika.

| 4.9 | Glede na te zadržke o obsegu in dinamiki razvoja biogoriv Odbor meni, da morata Komisija in Unija še naprej preučevati cilj 10-odstotnega deleža uporabe biogoriv do leta 2020, ter ga biti pripravljeni spremeniti, če bo to potrebno. |
| --- | --- |

4.9

Glede na te zadržke o obsegu in dinamiki razvoja biogoriv Odbor meni, da morata Komisija in Unija še naprej preučevati cilj 10-odstotnega deleža uporabe biogoriv do leta 2020, ter ga biti pripravljeni spremeniti, če bo to potrebno.

| 4.10 | Pristop Odbora k tej direktivi je splošen. Odbor načeloma ne nasprotuje spremembi direktive o kakovosti goriva, da bo omogočala mešanje ustreznih biogoriv. Vendar meni, da je potrebna velika mera previdnosti za zagotovitev, da mešanje biogoriv v motorni bencin ne bo imelo škodljivih posledic za okolje, kot je izpustitev bolj nevarnih hlapnih organskih spojin (HOS). Pomembno je tudi, da se natančno izračuna pričakovani učinek neto emisij CO2 in pri tem upošteva analiza celotnega življenjskega cikla za vsak primer posebej, da se optimizirajo možnosti za zmanjšanje emisij CO2. |
| --- | --- |

4.10

Pristop Odbora k tej direktivi je splošen. Odbor načeloma ne nasprotuje spremembi direktive o kakovosti goriva, da bo omogočala mešanje ustreznih biogoriv. Vendar meni, da je potrebna velika mera previdnosti za zagotovitev, da mešanje biogoriv v motorni bencin ne bo imelo škodljivih posledic za okolje, kot je izpustitev bolj nevarnih hlapnih organskih spojin (HOS). Pomembno je tudi, da se natančno izračuna pričakovani učinek neto emisij CO2 in pri tem upošteva analiza celotnega življenjskega cikla za vsak primer posebej, da se optimizirajo možnosti za zmanjšanje emisij CO2.

5.   Posebne ugotovitve

5.1   Širjenje biogoriv

| 5.1.1 | Odbor pričakuje, da bo določena mera širjenja biogoriv verjetno potrebna. Zato je treba predpise za specifikacijo goriv spremeniti, kot predlaga direktiva, da se bo lahko proizvajala in tržila nova vrsta goriva z visoko vsebnostjo biogoriv, pod pogojem, da se ustrezno obravnava morebitne stranske učinke onesnaževanja. |
| --- | --- |

5.1.1

Odbor pričakuje, da bo določena mera širjenja biogoriv verjetno potrebna. Zato je treba predpise za specifikacijo goriv spremeniti, kot predlaga direktiva, da se bo lahko proizvajala in tržila nova vrsta goriva z visoko vsebnostjo biogoriv, pod pogojem, da se ustrezno obravnava morebitne stranske učinke onesnaževanja.

| 5.1.2 | Odbor poziva k nadaljnjim ukrepom v zvezi s predlogom za sprostitev omejitev parnega tlaka, tako da se omogoči višji tlak v novem bencinu z visoko vsebnostjo biogoriva. Višji tlak bo povzročil večjo hlapljivost bencina in večji izpust nezaželenih hlapnih organskih spojin tako na bencinski črpalki kot tudi skozi izhlapevanje in pronicanje iz rezervoarjev in drugih delov vozil. Ta problem je mogoče bistveno ublažiti z ustreznimi tehničnimi ukrepi. |
| --- | --- |

5.1.2

Odbor poziva k nadaljnjim ukrepom v zvezi s predlogom za sprostitev omejitev parnega tlaka, tako da se omogoči višji tlak v novem bencinu z visoko vsebnostjo biogoriva. Višji tlak bo povzročil večjo hlapljivost bencina in večji izpust nezaželenih hlapnih organskih spojin tako na bencinski črpalki kot tudi skozi izhlapevanje in pronicanje iz rezervoarjev in drugih delov vozil. Ta problem je mogoče bistveno ublažiti z ustreznimi tehničnimi ukrepi.

| 5.1.3 | Odbor predlaga, da Komisija nadalje preuči ta vidik, preden se začne direktiva izvajati. Nekateri opazovalci so potrdili, da bi bilo mogoče bolj izrabiti biogoriva, ne da bi bilo pri tem treba povečati stopnjo tlaka. Ena od možnosti bi bila, da bi višje dovoljene stopnje združili z nadaljnjimi ukrepi v zvezi z bencinskimi črpalkami (kot predvideva Komisija) ter omejili uporabo prepustnih elementov v zasnovi motorjev, da bi tako zagotovili, da neto emisije HOS ne narastejo, ko bodo biogoriva širše uvedena. |
| --- | --- |

5.1.3

Odbor predlaga, da Komisija nadalje preuči ta vidik, preden se začne direktiva izvajati. Nekateri opazovalci so potrdili, da bi bilo mogoče bolj izrabiti biogoriva, ne da bi bilo pri tem treba povečati stopnjo tlaka. Ena od možnosti bi bila, da bi višje dovoljene stopnje združili z nadaljnjimi ukrepi v zvezi z bencinskimi črpalkami (kot predvideva Komisija) ter omejili uporabo prepustnih elementov v zasnovi motorjev, da bi tako zagotovili, da neto emisije HOS ne narastejo, ko bodo biogoriva širše uvedena.

5.2   Spremljanje življenjskega cikla emisij toplogrednih plinov

| 5.2.1 | Odbor odločno podpira predlog, ki od industrije goriva zahteva spremljanje življenjskih ciklov emisij toplogrednih plinov iz goriv, ki jih dajo na trg, in poročanje o njih. Podpira tudi zahtevo za zmanjšanje emisij v obdobju od 2010 do 2020 za 1 % letno. Čeprav je industrija goriva v zadnjih letih izboljšala svoje delovanje na področju energetske učinkovitosti, so mogoče še nadaljnje precejšnje izboljšave. Še vedno preveč plina zgori pri viru. Tako se izgubljajo dragoceni viri in proizvaja milijone ton ogljikovih emisij in drugih onesnaževalcev. Delovanje rafinerij in prenos po plinovodih ter promet znotraj sektorja goriva se prav tako močno razlikuje v energetski učinkovitosti ter ravneh puščanja in izgube; veliko bi še lahko naredili za izboljšanje standardov v sektorju in jih uskladili s standardi najboljših izvajalcev. |
| --- | --- |

5.2.1

Odbor odločno podpira predlog, ki od industrije goriva zahteva spremljanje življenjskih ciklov emisij toplogrednih plinov iz goriv, ki jih dajo na trg, in poročanje o njih. Podpira tudi zahtevo za zmanjšanje emisij v obdobju od 2010 do 2020 za 1 % letno. Čeprav je industrija goriva v zadnjih letih izboljšala svoje delovanje na področju energetske učinkovitosti, so mogoče še nadaljnje precejšnje izboljšave. Še vedno preveč plina zgori pri viru. Tako se izgubljajo dragoceni viri in proizvaja milijone ton ogljikovih emisij in drugih onesnaževalcev. Delovanje rafinerij in prenos po plinovodih ter promet znotraj sektorja goriva se prav tako močno razlikuje v energetski učinkovitosti ter ravneh puščanja in izgube; veliko bi še lahko naredili za izboljšanje standardov v sektorju in jih uskladili s standardi najboljših izvajalcev.

| 5.2.2 | Zahteva za spremljanje, ki je predlagana industriji goriva, je predstavljena tako, da pospešena uvedba biogoriv v kombinacijo energetskih virov lahko velja kot prispevek k splošnemu cilju zmanjšanja emisij v industriji. Odbor podpira strategijo za izkoriščanje potencialnih koristi biogoriv za okolje, trg in zaposlovanje, ki s tem zagotavlja optimalno splošno zmanjšanje CO2, vendar ga skrbi, da bi trenutni predlog podjetja v sektorju goriv napeljal k zanemarjanju možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti lastnega poslovanja v prid prehitri širitvi biogoriv. |
| --- | --- |

5.2.2

Zahteva za spremljanje, ki je predlagana industriji goriva, je predstavljena tako, da pospešena uvedba biogoriv v kombinacijo energetskih virov lahko velja kot prispevek k splošnemu cilju zmanjšanja emisij v industriji. Odbor podpira strategijo za izkoriščanje potencialnih koristi biogoriv za okolje, trg in zaposlovanje, ki s tem zagotavlja optimalno splošno zmanjšanje CO2, vendar ga skrbi, da bi trenutni predlog podjetja v sektorju goriv napeljal k zanemarjanju možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti lastnega poslovanja v prid prehitri širitvi biogoriv.

| 5.2.3 | Če bo ta predlog sprejet, bo treba izpostaviti nekatere elemente. Izredno pomembno bo zagotoviti, da bodo analize življenjskega cikla biogoriv in naftnih proizvodov natančno izvedene ter da se jih ne bo obravnavalo kot preprosto formulo. Različne vrste in viri biogoriv bodo imeli zelo različne vplive na splošno ravnotežje CO2. Biogoriva so na splošno bolj učinkovita kot fosilna goriva glede na življenjski cikel CO2. Evropska unija bi morala podpirati optimalne rešitve. |
| --- | --- |

5.2.3

Če bo ta predlog sprejet, bo treba izpostaviti nekatere elemente. Izredno pomembno bo zagotoviti, da bodo analize življenjskega cikla biogoriv in naftnih proizvodov natančno izvedene ter da se jih ne bo obravnavalo kot preprosto formulo. Različne vrste in viri biogoriv bodo imeli zelo različne vplive na splošno ravnotežje CO2. Biogoriva so na splošno bolj učinkovita kot fosilna goriva glede na življenjski cikel CO2. Evropska unija bi morala podpirati optimalne rešitve.

| 5.2.4 | Za resnično dosego koristi glede CO2 je treba vsak vir posebej analizirati in oceniti, saj imajo različne rabe biogoriv različne posledice glede emisij CO2. |
| --- | --- |

5.2.4

Za resnično dosego koristi glede CO2 je treba vsak vir posebej analizirati in oceniti, saj imajo različne rabe biogoriv različne posledice glede emisij CO2.

| 5.2.5 | Predlog upravičeno podpira uporabo biomase za proizvodnjo biogoriv ali za proizvodnjo elektrike. Rezultat tega bi moral biti trajno pozitiven razvoj trga biomase. |
| --- | --- |

5.2.5

Predlog upravičeno podpira uporabo biomase za proizvodnjo biogoriv ali za proizvodnjo elektrike. Rezultat tega bi moral biti trajno pozitiven razvoj trga biomase.

| 5.2.6 | Predlog direktive ne omenja standardov za spremljanje niti načinov spremljanja ter zagotavljanja izpolnjevanja zahtev. Glede na to, da večina vpletenih družb deluje globalno in da bodo morale sprejeti skladen pristop k zahtevam, ki se jim nalagajo, Odbor meni, da bodo morali standardi, spremljanje in izvajanje potekati na evropski ravni, namesto da bi bili prepuščeni nedosledni razlagi in izvajanju na ravni držav članic. |
| --- | --- |

5.2.6

Predlog direktive ne omenja standardov za spremljanje niti načinov spremljanja ter zagotavljanja izpolnjevanja zahtev. Glede na to, da večina vpletenih družb deluje globalno in da bodo morale sprejeti skladen pristop k zahtevam, ki se jim nalagajo, Odbor meni, da bodo morali standardi, spremljanje in izvajanje potekati na evropski ravni, namesto da bi bili prepuščeni nedosledni razlagi in izvajanju na ravni držav članic.

5.3   Vsebnost žvepla v gorivu

| 5.3.1 | Odbor se strinja, da se za predlagani obvezujoči datum za največ 10 ppm žvepla v dizelskem gorivu potrdi leto 2009. Podpira tudi predlagano zmanjšanje največje vsebnosti žvepla v plinskem olju, ki ga uporabljajo necestna mobilna mehanizacija ter kmetijski in gozdarski traktorji. Predlogi zahtev za vsebnost žvepla so v skladu s tistimi, ki so že sprejeti za cestna vozila, in bodo pomagali omogočiti, da se bo onesnaženost zaradi žvepla in trdnih delcev še zmanjšala. |
| --- | --- |

5.3.1

Odbor se strinja, da se za predlagani obvezujoči datum za največ 10 ppm žvepla v dizelskem gorivu potrdi leto 2009. Podpira tudi predlagano zmanjšanje največje vsebnosti žvepla v plinskem olju, ki ga uporabljajo necestna mobilna mehanizacija ter kmetijski in gozdarski traktorji. Predlogi zahtev za vsebnost žvepla so v skladu s tistimi, ki so že sprejeti za cestna vozila, in bodo pomagali omogočiti, da se bo onesnaženost zaradi žvepla in trdnih delcev še zmanjšala.

| 5.3.2 | V zvezi s celinskimi plovnimi potmi je Komisija predlagala zmanjšanje emisij žvepla v dveh fazah. Odbor meni, da bi bilo morda ustrezneje razmisliti o zmanjšanju do končne vrednosti v eni sami fazi, da lastnikom ladij ne bo treba dvakrat prilagajati svojih plovil. Koristno bi bilo tudi razmisliti o pomoči za plovila, ki imajo kulturno in zgodovinsko vrednost in se ne morejo preprosto prilagoditi tem spremembam. |
| --- | --- |

5.3.2

V zvezi s celinskimi plovnimi potmi je Komisija predlagala zmanjšanje emisij žvepla v dveh fazah. Odbor meni, da bi bilo morda ustrezneje razmisliti o zmanjšanju do končne vrednosti v eni sami fazi, da lastnikom ladij ne bo treba dvakrat prilagajati svojih plovil. Koristno bi bilo tudi razmisliti o pomoči za plovila, ki imajo kulturno in zgodovinsko vrednost in se ne morejo preprosto prilagoditi tem spremembam.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/56

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kompenzacijskih plačilih za območja z omejenimi možnostmi po letu 2010

(2008/C 44/16)

Plenarna skupščina Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 16. februarja 2007 sklenila, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o: Kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi po letu 2010.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 1. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. KIENLE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 143 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da območja z naravnimi ovirami potrebujejo in zaslužijo posebno javno in politično pozornost. Brez izjeme velja to tudi za območja, ki so v tem mnenju poimenovana kot „druga območja z omejenimi možnostmi“ (vmesna območja). |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da območja z naravnimi ovirami potrebujejo in zaslužijo posebno javno in politično pozornost. Brez izjeme velja to tudi za območja, ki so v tem mnenju poimenovana kot „druga območja z omejenimi možnostmi“ (vmesna območja).

| 1.2 | EESO meni, da so kompenzacijska plačila, ki jih EU in države članice financirajo skupaj, nujno potreben instrument za ohranjanje kulturne krajine in podeželja na območjih, ki so še posebej občutljiva z ekonomskega, ekološkega in tudi socialnega vidika. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da so kompenzacijska plačila, ki jih EU in države članice financirajo skupaj, nujno potreben instrument za ohranjanje kulturne krajine in podeželja na območjih, ki so še posebej občutljiva z ekonomskega, ekološkega in tudi socialnega vidika.

| 1.3 | Namen kompenzacijskih plačil odločno presega ohranjanje tradicionalnih oblik kmetovanja. Najpomembnejši pristop k območjem z omejenimi možnostmi mora tudi v prihodnje ostati zmanjševanje gospodarskih ovir za kmete. |
| --- | --- |

1.3

Namen kompenzacijskih plačil odločno presega ohranjanje tradicionalnih oblik kmetovanja. Najpomembnejši pristop k območjem z omejenimi možnostmi mora tudi v prihodnje ostati zmanjševanje gospodarskih ovir za kmete.

| 1.4 | Glede razmišljanj Evropske komisije o ponovni opredelitvi upravičenih območij EESO priporoča, da EU določi okvirne pogoje in alternativne metode za klasifikacijo območij. Izbira sistema za klasifikacijo in določitev območij bi morala še naprej ostati v pristojnosti držav članic in regij. |
| --- | --- |

1.4

Glede razmišljanj Evropske komisije o ponovni opredelitvi upravičenih območij EESO priporoča, da EU določi okvirne pogoje in alternativne metode za klasifikacijo območij. Izbira sistema za klasifikacijo in določitev območij bi morala še naprej ostati v pristojnosti držav članic in regij.

| 1.5 | EESO opozarja, da bo sčasoma potrebno zanesljivejše dodeljevanje plačil. V primeru morebitnih sprememb glede upravičenih območij je treba preprečiti strukturne motnje. |
| --- | --- |

1.5

EESO opozarja, da bo sčasoma potrebno zanesljivejše dodeljevanje plačil. V primeru morebitnih sprememb glede upravičenih območij je treba preprečiti strukturne motnje.

| 1.6 | EESO meni, da sta pojma „območja z omejenimi možnostmi“ in „kompenzacijska plačila“ težko razumljiva za javnost in bi ju bilo zato treba nadomestiti. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da sta pojma „območja z omejenimi možnostmi“ in „kompenzacijska plačila“ težko razumljiva za javnost in bi ju bilo zato treba nadomestiti.

2.   Razlog za pripravo mnenja in njegovo ozadje

| 2.1 | Evropska komisija naj bi na pobudo Sveta v letu 2008 predstavila predlog za revidirano klasifikacijo tako imenovanih „drugih območij z omejenimi možnostmi“ (vmesnih območjih), ki naj bi ga začeli izvajati leta 2010. |
| --- | --- |

2.1

Evropska komisija naj bi na pobudo Sveta v letu 2008 predstavila predlog za revidirano klasifikacijo tako imenovanih „drugih območij z omejenimi možnostmi“ (vmesnih območjih), ki naj bi ga začeli izvajati leta 2010.

| 2.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je že 13. septembra 2006 sprejel mnenje na lastno pobudo o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (1). To mnenje se nanaša zlasti na gorska in otoška območja in regije na skrajnem obrobju, ne pa na kategorijo „druga območja z omejenimi možnostmi“ (vmesna območja) in „območja s posebnimi ovirami“ (majhna območja). |
| --- | --- |

2.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor je že 13. septembra 2006 sprejel mnenje na lastno pobudo o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (1). To mnenje se nanaša zlasti na gorska in otoška območja in regije na skrajnem obrobju, ne pa na kategorijo „druga območja z omejenimi možnostmi“ (vmesna območja) in „območja s posebnimi ovirami“ (majhna območja).

| 2.3 | EESO je zato izrecno poudaril, da bo ta območja obravnaval v poznejšem (torej v tem) mnenju. To mnenje na lastno pobudo zato prispeva k razpravi o morebitni novi klasifikaciji območij z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

2.3

EESO je zato izrecno poudaril, da bo ta območja obravnaval v poznejšem (torej v tem) mnenju. To mnenje na lastno pobudo zato prispeva k razpravi o morebitni novi klasifikaciji območij z omejenimi možnostmi.

| 2.4 | Potreba po reviziji klasifikacije območij izvira iz poročila Evropskega računskega sodišča (Posebno poročilo št. 4/2003). Kritične ugotovitve se nanašajo zlasti na naslednje točke: države članice že uporabljajo široko paleto različnih kazalnikov za klasifikacijo območij z omejenimi možnostmi; o učinkih ukrepov ni dovolj zanesljivih informacij; „dobra kmetijska praksa“ se ne uporablja enotno. Najpomembnejši sklepi Računskega sodišča so osredotočeni na klasifikacijo „drugih območij z omejenimi možnostmi“ in na vprašanja glede kompenzacijskih plačil. |
| --- | --- |

2.4

Potreba po reviziji klasifikacije območij izvira iz poročila Evropskega računskega sodišča (Posebno poročilo št. 4/2003). Kritične ugotovitve se nanašajo zlasti na naslednje točke: države članice že uporabljajo široko paleto različnih kazalnikov za klasifikacijo območij z omejenimi možnostmi; o učinkih ukrepov ni dovolj zanesljivih informacij; „dobra kmetijska praksa“ se ne uporablja enotno. Najpomembnejši sklepi Računskega sodišča so osredotočeni na klasifikacijo „drugih območij z omejenimi možnostmi“ in na vprašanja glede kompenzacijskih plačil.

| 2.5 | Novembra 2006 je generalni direktorat za kmetijstvo Evropske komisije pripravil ocenjevalno poročilo Inštituta za evropsko okoljsko politiko (IEEP) o kompenzacijskih plačilih na območjih z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

2.5

Novembra 2006 je generalni direktorat za kmetijstvo Evropske komisije pripravil ocenjevalno poročilo Inštituta za evropsko okoljsko politiko (IEEP) o kompenzacijskih plačilih na območjih z omejenimi možnostmi.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Za Evropski ekonomsko-socialni odbor so območja z naravnimi ovirami ključni element „evropskega modela kmetijstva“. Območja z naravnimi ovirami potrebujejo posebno javno in politično pozornost, da bodo lahko sprejeti posebni ukrepi, prilagojeni dejanskim zahtevam teh območij. |
| --- | --- |

3.1

Za Evropski ekonomsko-socialni odbor so območja z naravnimi ovirami ključni element „evropskega modela kmetijstva“. Območja z naravnimi ovirami potrebujejo posebno javno in politično pozornost, da bodo lahko sprejeti posebni ukrepi, prilagojeni dejanskim zahtevam teh območij.

| 3.2 | Klasifikacija „območja z omejenimi možnostmi“ naj bi opredeljevala tista območja, kjer rabo zemljišč za kmetijske namene ogrožajo ovire, ki jih povzročajo lokalni pogoji. To je povezano s spoznanjem, da je trajnostna kmetijska raba pomemben predpogoj za privlačnost podeželskega prostora. V skladu z načelom multifunkcionalnosti kmet poleg podjetniške dejavnosti z ohranjanjem in vzdrževanjem krajine opravlja tudi delo za javno dobro. |
| --- | --- |

3.2

Klasifikacija „območja z omejenimi možnostmi“ naj bi opredeljevala tista območja, kjer rabo zemljišč za kmetijske namene ogrožajo ovire, ki jih povzročajo lokalni pogoji. To je povezano s spoznanjem, da je trajnostna kmetijska raba pomemben predpogoj za privlačnost podeželskega prostora. V skladu z načelom multifunkcionalnosti kmet poleg podjetniške dejavnosti z ohranjanjem in vzdrževanjem krajine opravlja tudi delo za javno dobro.

| 3.3 | EESO opozarja, da je pojem „območja z omejenimi možnostmi“ protisloven, kajti pogosto gre za regije s posebno bogato in raznoliko naravo in krajino ter ljudi s posebnimi sposobnostmi in tradicijami. Vendar teh potencialov pogosto gospodarsko ni mogoče izkoristiti zaradi posebno težkega položaja in lokalnih pogojev. V mnogih primerih so tudi za kmete gospodarske možnosti v sektorju in zunaj njega nezadostne. |
| --- | --- |

3.3

EESO opozarja, da je pojem „območja z omejenimi možnostmi“ protisloven, kajti pogosto gre za regije s posebno bogato in raznoliko naravo in krajino ter ljudi s posebnimi sposobnostmi in tradicijami. Vendar teh potencialov pogosto gospodarsko ni mogoče izkoristiti zaradi posebno težkega položaja in lokalnih pogojev. V mnogih primerih so tudi za kmete gospodarske možnosti v sektorju in zunaj njega nezadostne.

| 3.4 | EESO meni, da so kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi edinstven in nepogrešljiv instrument za ohranjanje kulturne krajine in kmetijstva na območjih, ki so še posebej občutljiva z ekonomskega, ekološkega in tudi socialnega vidika. Cilj kompenzacijskih plačil je izkoristiti velik potencial privlačnih evropskih kulturnih krajin s spodbujanjem aktivnega, tržno usmerjenega kmetijstva. Zato namen kompenzacijskih plačil odločno presega ohranjanje tradicionalnih oblik kmetovanja. Najpomembnejše izhodišče kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi mora tudi v prihodnje ostati zmanjševanje gospodarskih ovir za kmete na območjih s posebno težkimi pogoji kmetovanja. Poleg tega so od leta 2007 kompenzacijska plačila vezana na spoštovanje predpisov za zagotavljanje varnosti živil ter varstva okolja in zaščite živali (navzkrižna skladnost). |
| --- | --- |

3.4

EESO meni, da so kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi edinstven in nepogrešljiv instrument za ohranjanje kulturne krajine in kmetijstva na območjih, ki so še posebej občutljiva z ekonomskega, ekološkega in tudi socialnega vidika. Cilj kompenzacijskih plačil je izkoristiti velik potencial privlačnih evropskih kulturnih krajin s spodbujanjem aktivnega, tržno usmerjenega kmetijstva. Zato namen kompenzacijskih plačil odločno presega ohranjanje tradicionalnih oblik kmetovanja. Najpomembnejše izhodišče kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi mora tudi v prihodnje ostati zmanjševanje gospodarskih ovir za kmete na območjih s posebno težkimi pogoji kmetovanja. Poleg tega so od leta 2007 kompenzacijska plačila vezana na spoštovanje predpisov za zagotavljanje varnosti živil ter varstva okolja in zaščite živali (navzkrižna skladnost).

| 3.5 | Od leta 1975 se je na podlagi gorskih območij razvijal obsežen evropski sistem za klasifikacijo območij z omejenimi možnostmi. Danes so opredeljene tri vrste območij z omejenimi možnostmi: gorska območja, druga območja z omejenimi možnostmi (vmesna območja) in območja s posebnimi ovirami (majhna območja). Pri zadnjih dveh obstajajo velike razlike in odstopanja med državami članicami tako pri klasifikaciji območij kot tudi pri višini dodeljenih plačil. Z obsežnimi finančnimi sredstvi, namenjenimi kompenzacijskim plačilom, je bilo mogoče v veliki meri ohraniti dinamično kmetijstvo prav na občutljivih podeželskih območjih. |
| --- | --- |

3.5

Od leta 1975 se je na podlagi gorskih območij razvijal obsežen evropski sistem za klasifikacijo območij z omejenimi možnostmi. Danes so opredeljene tri vrste območij z omejenimi možnostmi: gorska območja, druga območja z omejenimi možnostmi (vmesna območja) in območja s posebnimi ovirami (majhna območja). Pri zadnjih dveh obstajajo velike razlike in odstopanja med državami članicami tako pri klasifikaciji območij kot tudi pri višini dodeljenih plačil. Z obsežnimi finančnimi sredstvi, namenjenimi kompenzacijskim plačilom, je bilo mogoče v veliki meri ohraniti dinamično kmetijstvo prav na občutljivih podeželskih območjih.

| 3.6 | EESO meni, da so kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi pomemben del programa za razvoj podeželja (t. i. EKSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005). Glede na to, da EU in države članice skupaj financirajo kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi, je treba ustvariti primerno kombinacijo enotnih predpisov EU in prilagodljivosti pri podrobnem oblikovanju teh ukrepov na nacionalni oz. regionalni ravni. |
| --- | --- |

3.6

EESO meni, da so kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi pomemben del programa za razvoj podeželja (t. i. EKSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005). Glede na to, da EU in države članice skupaj financirajo kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi, je treba ustvariti primerno kombinacijo enotnih predpisov EU in prilagodljivosti pri podrobnem oblikovanju teh ukrepov na nacionalni oz. regionalni ravni.

| 3.7 | EESO opozarja, da je delovni dokument Komisije z naslovom Metodologija za ponovno opredelitev „drugih območij z omejenimi možnostmi (vmesnih območij)“ leta 2005 v mnogih državah članicah naletel na veliko nerazumevanje in zavračanje. Tedanja razmišljanja so bila osredotočena na poskus oblikovanja enotne centralne opredelitve območij z omejenimi možnostmi, pri čemer so bila uporabljena merila, kot sta delež travnate površine in pridelek žit, vendar brez možnosti upoštevanja regionalnih značilnosti. Pri nadaljnjih razpravah je treba upoštevati resne pomisleke in argumente proti temu pristopu. |
| --- | --- |

3.7

EESO opozarja, da je delovni dokument Komisije z naslovom Metodologija za ponovno opredelitev „drugih območij z omejenimi možnostmi (vmesnih območij)“ leta 2005 v mnogih državah članicah naletel na veliko nerazumevanje in zavračanje. Tedanja razmišljanja so bila osredotočena na poskus oblikovanja enotne centralne opredelitve območij z omejenimi možnostmi, pri čemer so bila uporabljena merila, kot sta delež travnate površine in pridelek žit, vendar brez možnosti upoštevanja regionalnih značilnosti. Pri nadaljnjih razpravah je treba upoštevati resne pomisleke in argumente proti temu pristopu.

| 3.8 | Ocenjevalno poročilo Inštituta za evropsko okoljsko politiko iz novembra 2006 poudarja, da je treba kompenzacijska plačila obravnavati v okviru vzajemnih učinkov s shemo enotnega plačila in kmetijsko-okoljskimi ukrepi. Poleg tega priporoča močnejšo vlogo kompenzacijskih plačil kot sredstev za zmanjševanje lokalnih ovir pri kmetovanju. Višino odobrenih kompenzacijskih plačil je treba bolje prilagoditi oviram, ki jih je treba zmanjšati. |
| --- | --- |

3.8

Ocenjevalno poročilo Inštituta za evropsko okoljsko politiko iz novembra 2006 poudarja, da je treba kompenzacijska plačila obravnavati v okviru vzajemnih učinkov s shemo enotnega plačila in kmetijsko-okoljskimi ukrepi. Poleg tega priporoča močnejšo vlogo kompenzacijskih plačil kot sredstev za zmanjševanje lokalnih ovir pri kmetovanju. Višino odobrenih kompenzacijskih plačil je treba bolje prilagoditi oviram, ki jih je treba zmanjšati.

| 3.9 | EESO poudarja, da ocenjevalno poročilo Inštituta za evropsko okoljsko politiko na splošno ne ugotavlja nobene nevarnosti „prekomerne kompenzacije“, ki jo je opazilo Evropsko računsko sodišče. Čeprav kompenzacijska plačila zmanjšujejo precejšnjo dohodkovno vrzel med kmeti na območjih z omejenimi možnostmi in kmeti na območjih, kjer možnosti niso omejene, je kljub temu ne zapolnijo. Strokovnjaki posameznih držav članic ocenjujejo, da kompenzacijska plačila prispevajo med 10 % in 50 % kmetijskega prihodka. |
| --- | --- |

3.9

EESO poudarja, da ocenjevalno poročilo Inštituta za evropsko okoljsko politiko na splošno ne ugotavlja nobene nevarnosti „prekomerne kompenzacije“, ki jo je opazilo Evropsko računsko sodišče. Čeprav kompenzacijska plačila zmanjšujejo precejšnjo dohodkovno vrzel med kmeti na območjih z omejenimi možnostmi in kmeti na območjih, kjer možnosti niso omejene, je kljub temu ne zapolnijo. Strokovnjaki posameznih držav članic ocenjujejo, da kompenzacijska plačila prispevajo med 10 % in 50 % kmetijskega prihodka.

| 3.10 | EESO meni, da kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi zelo pomembno prispevajo k nadaljevanju kmetijstva na območjih z nizkim donosom ter na redko poseljenih območjih. Preživetje kmetijskih obratov je predvsem in najbolj odvisno od prihodkov iz kmetijske proizvodnje ter njihove prodaje proizvodov na trgu, prihodka od diverzifikacije ter ukrepov skupne kmetijske politike. Da bi zlasti mladim kmetom na območjih z omejenimi možnostmi omogočili perspektivo pri prevzemu kmetijskih obratov, je potrebna dolgoročna politična zanesljivost kompenzacijskih instrumentov. |
| --- | --- |

3.10

EESO meni, da kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi zelo pomembno prispevajo k nadaljevanju kmetijstva na območjih z nizkim donosom ter na redko poseljenih območjih. Preživetje kmetijskih obratov je predvsem in najbolj odvisno od prihodkov iz kmetijske proizvodnje ter njihove prodaje proizvodov na trgu, prihodka od diverzifikacije ter ukrepov skupne kmetijske politike. Da bi zlasti mladim kmetom na območjih z omejenimi možnostmi omogočili perspektivo pri prevzemu kmetijskih obratov, je potrebna dolgoročna politična zanesljivost kompenzacijskih instrumentov.

| 3.11 | Da bi bila vloga teh ukrepov bolj jasna, EESO meni, da bi se moral sistem kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi razvijati ločeno od kmetijsko-okoljskih ukrepov. Srednjeročno je treba pojasniti tudi, kako se bodo kompenzacijska plačila na območjih z okoljskimi omejitvami razvijala naprej. Po ocenah EESO je razlog za omejeno uporabo teh ukrepov, ki je navedena v ocenjevalnem poročilu Inštituta za evropsko okoljsko politiko, dejstvo, da mnoge države članice oz. regije na teh območjih dajejo prednost uporabi kmetijsko-okoljskih ukrepov. |
| --- | --- |

3.11

Da bi bila vloga teh ukrepov bolj jasna, EESO meni, da bi se moral sistem kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi razvijati ločeno od kmetijsko-okoljskih ukrepov. Srednjeročno je treba pojasniti tudi, kako se bodo kompenzacijska plačila na območjih z okoljskimi omejitvami razvijala naprej. Po ocenah EESO je razlog za omejeno uporabo teh ukrepov, ki je navedena v ocenjevalnem poročilu Inštituta za evropsko okoljsko politiko, dejstvo, da mnoge države članice oz. regije na teh območjih dajejo prednost uporabi kmetijsko-okoljskih ukrepov.

Razmišljanja o ponovni opredelitvi upravičenih območij

| 3.12 | EESO meni, da je pri ponovni opredelitvi območij, upravičenih do kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi, treba upoštevati naslednje vidike: |
| --- | --- |

3.12

EESO meni, da je pri ponovni opredelitvi območij, upravičenih do kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi, treba upoštevati naslednje vidike:

| 3.12.1 | Kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi morajo še naprej ostati osredotočena na ohranjanje dinamičnega kmetijstva, prilagojenega lokalnim razmeram, tudi na območjih s težkimi pogoji kmetovanja. |
| --- | --- |

3.12.1

Kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi morajo še naprej ostati osredotočena na ohranjanje dinamičnega kmetijstva, prilagojenega lokalnim razmeram, tudi na območjih s težkimi pogoji kmetovanja.

| 3.12.2 | Glede na dosedanjo razpravo bi morala prihodnja revizija ostati omejena na „druga območja z omejenimi možnostmi“ (vmesna območja). Ker so zlasti gorska območja opredeljena nepristransko, bi morala Evropska komisija še enkrat izrecno pojasniti – tudi zato, da prepreči negotovosti med kmeti – kakšen naj bi bil obseg revizije območij z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

3.12.2

Glede na dosedanjo razpravo bi morala prihodnja revizija ostati omejena na „druga območja z omejenimi možnostmi“ (vmesna območja). Ker so zlasti gorska območja opredeljena nepristransko, bi morala Evropska komisija še enkrat izrecno pojasniti – tudi zato, da prepreči negotovosti med kmeti – kakšen naj bi bil obseg revizije območij z omejenimi možnostmi.

| 3.12.3 | Območja z omejenimi možnostmi bi morala biti opredeljena na podlagi nepristranskih in jasnih meril, vendar v okviru, ki omogoča, da se v celoti upoštevajo lokalni pogoji vsake države članice. |
| --- | --- |

3.12.3

Območja z omejenimi možnostmi bi morala biti opredeljena na podlagi nepristranskih in jasnih meril, vendar v okviru, ki omogoča, da se v celoti upoštevajo lokalni pogoji vsake države članice.

| 3.12.4 | Izkušnje iz poskusa revizije kompenzacijskih plačil iz leta 2005 kažejo, da je centralni pristop za klasifikacijo območij z omejenimi možnostmi neprimeren, zlasti zato, ker ni enotnega evropskega sistema za klasifikacijo donosnosti kmetijskih površin. |
| --- | --- |

3.12.4

Izkušnje iz poskusa revizije kompenzacijskih plačil iz leta 2005 kažejo, da je centralni pristop za klasifikacijo območij z omejenimi možnostmi neprimeren, zlasti zato, ker ni enotnega evropskega sistema za klasifikacijo donosnosti kmetijskih površin.

| 3.12.5 | Zato se priporoča subsidiarni pristop: EU bi morala določiti okvirne pogoje in alternativne metode za klasifikacijo območij. Izbira sistema za klasifikacijo in določitev območij bi morala tako kot doslej ostati v pristojnosti držav članic oz. regij. V okviru tega bi morale Evropska komisija in države članice nadaljevati dosedanje postopke sodelovanja. |
| --- | --- |

3.12.5

Zato se priporoča subsidiarni pristop: EU bi morala določiti okvirne pogoje in alternativne metode za klasifikacijo območij. Izbira sistema za klasifikacijo in določitev območij bi morala tako kot doslej ostati v pristojnosti držav članic oz. regij. V okviru tega bi morale Evropska komisija in države članice nadaljevati dosedanje postopke sodelovanja.

| 3.12.6 | Države članice oz. regije bi morale pri klasifikaciji območij najprej uporabiti merila, povezana z naravnimi, okoljskimi in/ali podnebnimi ovirami pri kmetovanju. K temu bi v nekaterih okoliščinah lahko dodali socio-ekonomska merila, če odražajo socialne ali strukturne probleme kmetijstva v posameznih regijah (npr. močno odseljevanje, velik porast deleža starega prebivalstva med regionalnim prebivalstvom oz. kmetijsko delovno silo, zelo omejen dostop do javne infrastrukture, redka poseljenost). V zvezi s tem je treba preveriti, v kolikšni meri se upoštevajo območja v okolici letališč, skladišč nafte, odlagališč odpadkov, vojaških objektov in zavarovanih območij okrog visokonapetostnih daljnovodov.
  Po drugi strani pa socio-ekonomska merila, npr. v regijah z visoko dodano vrednostjo, ki jo prispeva turizem, ne smejo voditi k temu, da kmetijske površine z ovirami za kmetovanje niso uvrščene med območja z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

3.12.6

Države članice oz. regije bi morale pri klasifikaciji območij najprej uporabiti merila, povezana z naravnimi, okoljskimi in/ali podnebnimi ovirami pri kmetovanju. K temu bi v nekaterih okoliščinah lahko dodali socio-ekonomska merila, če odražajo socialne ali strukturne probleme kmetijstva v posameznih regijah (npr. močno odseljevanje, velik porast deleža starega prebivalstva med regionalnim prebivalstvom oz. kmetijsko delovno silo, zelo omejen dostop do javne infrastrukture, redka poseljenost). V zvezi s tem je treba preveriti, v kolikšni meri se upoštevajo območja v okolici letališč, skladišč nafte, odlagališč odpadkov, vojaških objektov in zavarovanih območij okrog visokonapetostnih daljnovodov.

Po drugi strani pa socio-ekonomska merila, npr. v regijah z visoko dodano vrednostjo, ki jo prispeva turizem, ne smejo voditi k temu, da kmetijske površine z ovirami za kmetovanje niso uvrščene med območja z omejenimi možnostmi.

| 3.12.7 | Spodbujanje in usposabljanje človeških virov je osrednje vprašanje, povezano z lokalnimi pogoji, tudi in še posebej na območjih z omejenimi možnostmi. Zato bi morale države članice pri oblikovanju politike spodbujanja zagotoviti, da ukrepi usposabljanja in svetovanja dopolnjujejo podporne ukrepe, ki se nanašajo na površino, tako, da koristijo podeželskemu razvoju. |
| --- | --- |

3.12.7

Spodbujanje in usposabljanje človeških virov je osrednje vprašanje, povezano z lokalnimi pogoji, tudi in še posebej na območjih z omejenimi možnostmi. Zato bi morale države članice pri oblikovanju politike spodbujanja zagotoviti, da ukrepi usposabljanja in svetovanja dopolnjujejo podporne ukrepe, ki se nanašajo na površino, tako, da koristijo podeželskemu razvoju.

| 3.12.8 | Evropsko komisijo, države članice in regije pozivamo, da učinkoviteje kot doslej pokažejo prispevek kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi k doseganju želenih ciljev ohranjanja aktivnega kmetijstva v privlačni krajini. Takšnega spremljanja doslej ni bilo in bi ga bilo treba uvesti. |
| --- | --- |

3.12.8

Evropsko komisijo, države članice in regije pozivamo, da učinkoviteje kot doslej pokažejo prispevek kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi k doseganju želenih ciljev ohranjanja aktivnega kmetijstva v privlačni krajini. Takšnega spremljanja doslej ni bilo in bi ga bilo treba uvesti.

| 3.12.9 | Evropska komisija bi morala še naprej proučevati, v kolikšni meri lahko podnebne spremembe vplivajo na območja z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

3.12.9

Evropska komisija bi morala še naprej proučevati, v kolikšni meri lahko podnebne spremembe vplivajo na območja z omejenimi možnostmi.

Razmišljanja glede dodeljevanja kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi

| 3.13 | Evropska komisija doslej še ni pojasnila, ali so v okviru revizije kompenzacijskih plačil poleg klasifikacije območij z omejenimi možnostmi predvidene tudi dodatne spremembe glede dodeljevanja kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi.
  Če to namerava storiti, je po mnenju EESO treba upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

3.13

Evropska komisija doslej še ni pojasnila, ali so v okviru revizije kompenzacijskih plačil poleg klasifikacije območij z omejenimi možnostmi predvidene tudi dodatne spremembe glede dodeljevanja kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi.

Če to namerava storiti, je po mnenju EESO treba upoštevati naslednje:

| 3.13.1 | Dodeljevanje kompenzacijskih plačil v obliki plačila na površino je načeloma smiselno, vendar bi morali omogočiti, da se v upravičenih primerih lahko sprejmejo pravila za živinorejo, če je to značilno za ohranjanje kmetovanja v določeni regiji (npr. reja goveda in ovac na travnatih območjih). |
| --- | --- |

3.13.1

Dodeljevanje kompenzacijskih plačil v obliki plačila na površino je načeloma smiselno, vendar bi morali omogočiti, da se v upravičenih primerih lahko sprejmejo pravila za živinorejo, če je to značilno za ohranjanje kmetovanja v določeni regiji (npr. reja goveda in ovac na travnatih območjih).

| 3.13.2 | Tudi pri dodeljevanju kompenzacijskih plačil si je treba prizadevati za ustrezno kombinacijo med evropskim okvirjem in nacionalnimi oz. regionalnimi predpisi, da bodo lahko ustrezno upoštevane lokalne značilnosti. |
| --- | --- |

3.13.2

Tudi pri dodeljevanju kompenzacijskih plačil si je treba prizadevati za ustrezno kombinacijo med evropskim okvirjem in nacionalnimi oz. regionalnimi predpisi, da bodo lahko ustrezno upoštevane lokalne značilnosti.

| 3.13.3 | Kljub temu, da je splošno obtožbo o „prekomerni kompenzaciji“ mogoče spodbiti na podlagi računovodskih izkazov kmetijskih obratov, kaže, da je potrebna notranja diferenciacija pri dodeljevanju kompenzacijskih plačil. Če znesek kompenzacijskih plačil na hektar presega najnižji določeni znesek, bi morale države članice oz. regije višino kompenzacijskih plačil razporediti glede na stopnjo prikrajšanosti. |
| --- | --- |

3.13.3

Kljub temu, da je splošno obtožbo o „prekomerni kompenzaciji“ mogoče spodbiti na podlagi računovodskih izkazov kmetijskih obratov, kaže, da je potrebna notranja diferenciacija pri dodeljevanju kompenzacijskih plačil. Če znesek kompenzacijskih plačil na hektar presega najnižji določeni znesek, bi morale države članice oz. regije višino kompenzacijskih plačil razporediti glede na stopnjo prikrajšanosti.

| 3.13.4 | Da bi zagotovili trajnostno prihodnost kmetijskih obratov, bo sčasoma potrebno zanesljivejše dodeljevanje plačil. V nekaterih državah članicah plačila iz leta v leto močno nihajo glede na nacionalni proračun. |
| --- | --- |

3.13.4

Da bi zagotovili trajnostno prihodnost kmetijskih obratov, bo sčasoma potrebno zanesljivejše dodeljevanje plačil. V nekaterih državah članicah plačila iz leta v leto močno nihajo glede na nacionalni proračun.

| 3.14 | EESO opozarja, da so morebitne spremembe glede upravičenih območij povezane z visokimi tveganji za strukturo kmetijstva in ohranjanje kulturne krajine. Za območja, ki lahko izgubijo pravico do kompenzacijskih plačil, bi bilo treba izvesti oceno tveganj in učinkov. Kmetom bo na splošno zelo težko uspelo nadoknadili izgubo kompenzacijskih plačil z drugimi ukrepi, kot je povečanje proizvodnje. Zato je treba poleg dovolj dolgih prehodnih obdobij predvideti tudi posebne klavzule za zelo težavne primere, da bi preprečili strukturne motnje v kmetijskih obratih. |
| --- | --- |

3.14

EESO opozarja, da so morebitne spremembe glede upravičenih območij povezane z visokimi tveganji za strukturo kmetijstva in ohranjanje kulturne krajine. Za območja, ki lahko izgubijo pravico do kompenzacijskih plačil, bi bilo treba izvesti oceno tveganj in učinkov. Kmetom bo na splošno zelo težko uspelo nadoknadili izgubo kompenzacijskih plačil z drugimi ukrepi, kot je povečanje proizvodnje. Zato je treba poleg dovolj dolgih prehodnih obdobij predvideti tudi posebne klavzule za zelo težavne primere, da bi preprečili strukturne motnje v kmetijskih obratih.

| 3.15 | EESO opozarja na to, da je pojem „območja z omejenimi možnostmi“ za javnost zelo težko razumljiv. „Območja z omejenimi možnostmi“ lahko predstavljajo zelo dragoceno in lepo kulturno krajino, njihova posebnost pa je, da jih je z vidika kmetijstva še posebej težko obdelovati. Prebivalci območij z omejenimi možnostmi so pogosto zelo ponosni na zgodovino, tradicijo in pokrajinsko lepoto „svoje“ regije, kar je tudi velik potencial za regionalni razvoj. Na žalost pojem „kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi“ sploh ni primeren za to, da bi ljudem omogočil, da se identificirajo s „svojo“ regijo. Razmisliti je treba, če bi pojem „območja z omejenimi možnostmi“ lahko nadomestili z drugim, ki bi bolje odražal te potenciale in posebnosti. To bi lahko prispevalo k boljšemu sprejemanju kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

3.15

EESO opozarja na to, da je pojem „območja z omejenimi možnostmi“ za javnost zelo težko razumljiv. „Območja z omejenimi možnostmi“ lahko predstavljajo zelo dragoceno in lepo kulturno krajino, njihova posebnost pa je, da jih je z vidika kmetijstva še posebej težko obdelovati. Prebivalci območij z omejenimi možnostmi so pogosto zelo ponosni na zgodovino, tradicijo in pokrajinsko lepoto „svoje“ regije, kar je tudi velik potencial za regionalni razvoj. Na žalost pojem „kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi“ sploh ni primeren za to, da bi ljudem omogočil, da se identificirajo s „svojo“ regijo. Razmisliti je treba, če bi pojem „območja z omejenimi možnostmi“ lahko nadomestili z drugim, ki bi bolje odražal te potenciale in posebnosti. To bi lahko prispevalo k boljšemu sprejemanju kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 93.

1

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/60

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oceni stanja v SKP in njeni prihodnosti po letu 2013

(2008/C 44/17)

Evropska komisija je v pismu z dne 10. maja 2007, naslovljenem na Dimitrisa DIMITRIADISA, v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosila za mnenje o Oceni stanja v SKP in njeni prihodnosti po letu 2013.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 1. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. KIENLE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra) s 116 glasovi za, 2 glasovoma proti in 6 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek in sklepi

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja dejstvo, da ga je Evropska komisija že v zgodnji fazi zaprosila za pripravo raziskovalnega mnenja o stanju in prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja dejstvo, da ga je Evropska komisija že v zgodnji fazi zaprosila za pripravo raziskovalnega mnenja o stanju in prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013.

| 1.2 | Z reformo skupne kmetijske politike leta 2003 so se vzorci bistveno spremenili. Regulacijskih posegov na kmetijske trge je veliko manj, povezovanje neposrednih plačil s proizvodnjo je zdaj le izjema, poraba finančnih sredstev za SKP pa se je kljub širitvi EU zmanjšala. Tako je EU k nadaljnji liberalizaciji mednarodne trgovine s kmetijskimi proizvodi prispevala bistveno več kot kateri koli njen konkurent. |
| --- | --- |

1.2

Z reformo skupne kmetijske politike leta 2003 so se vzorci bistveno spremenili. Regulacijskih posegov na kmetijske trge je veliko manj, povezovanje neposrednih plačil s proizvodnjo je zdaj le izjema, poraba finančnih sredstev za SKP pa se je kljub širitvi EU zmanjšala. Tako je EU k nadaljnji liberalizaciji mednarodne trgovine s kmetijskimi proizvodi prispevala bistveno več kot kateri koli njen konkurent.

| 1.3 | Kmetje in tudi podjetja v predelovalni industriji so zdaj v težkem obdobju tranzicije. EESO meni, da je pripravljenost za podjeten in tržno usmerjen odziv na nove pogoje velika, če se bodo upoštevale obljube, dane med reformo, ter bosta zagotovljeni ustrezna pravna varnost in varnost pri načrtovanju. To je še toliko bolj pomembno, ker obstaja veliko svetovno povpraševanje po živilih in obnovljivih virih energije ter varnost oskrbe pridobiva novo vrednost. |
| --- | --- |

1.3

Kmetje in tudi podjetja v predelovalni industriji so zdaj v težkem obdobju tranzicije. EESO meni, da je pripravljenost za podjeten in tržno usmerjen odziv na nove pogoje velika, če se bodo upoštevale obljube, dane med reformo, ter bosta zagotovljeni ustrezna pravna varnost in varnost pri načrtovanju. To je še toliko bolj pomembno, ker obstaja veliko svetovno povpraševanje po živilih in obnovljivih virih energije ter varnost oskrbe pridobiva novo vrednost.

| 1.4 | EESO se strinja, da je nujna prednostna naloga pri oceni stanja poenostavitev pravil za upravljanje premij in izvajanja zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo ter proučitev morebitno potrebne prilagoditve obstoječih določb prihodnjim izzivom (glej točko 6.3). |
| --- | --- |

1.4

EESO se strinja, da je nujna prednostna naloga pri oceni stanja poenostavitev pravil za upravljanje premij in izvajanja zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo ter proučitev morebitno potrebne prilagoditve obstoječih določb prihodnjim izzivom (glej točko 6.3).

| 1.5 | V zvezi z razpravo o prihodnosti skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013 EESO meni, da je treba prilagoditi cilje te politike (člen 33 Pogodbe ES) sedanjim okoliščinam in izzivom. |
| --- | --- |

1.5

V zvezi z razpravo o prihodnosti skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013 EESO meni, da je treba prilagoditi cilje te politike (člen 33 Pogodbe ES) sedanjim okoliščinam in izzivom.

| 1.6 | EU priznava evropski model kmetijstva in njegovo večnamenskost. EESO opozarja, da tega ni mogoče preprosto usklajevati z vedno večjo liberalizacijo, zlasti ker so pričakovanja evropske družbe glede kmetijstva visoka in bodo takšna tudi ostala. |
| --- | --- |

1.6

EU priznava evropski model kmetijstva in njegovo večnamenskost. EESO opozarja, da tega ni mogoče preprosto usklajevati z vedno večjo liberalizacijo, zlasti ker so pričakovanja evropske družbe glede kmetijstva visoka in bodo takšna tudi ostala.

| 1.7 | Liberalizacija trgovine s kmetijskimi proizvodi bo verjetno povzročila znatno nihanje in nestabilnost kmetijskih trgov. Podobne učinke imajo tudi podnebne spremembe. Zato bo EU tudi v prihodnje potrebovala instrumente za stabilizacijo kmetijskih trgov. Vendar EESO poziva tudi k razpravi o nadomestnih sistemih in njihovemu razvoju. |
| --- | --- |

1.7

Liberalizacija trgovine s kmetijskimi proizvodi bo verjetno povzročila znatno nihanje in nestabilnost kmetijskih trgov. Podobne učinke imajo tudi podnebne spremembe. Zato bo EU tudi v prihodnje potrebovala instrumente za stabilizacijo kmetijskih trgov. Vendar EESO poziva tudi k razpravi o nadomestnih sistemih in njihovemu razvoju.

| 1.8 | Po pričakovanjih bo ureditev kvot za mleko prenehala veljati 31. marca 2015. Vendar EESO poudarja, da je veliko regij, prikrajšanih zaradi naravnih ovir, odvisnih od proizvodnje mleka, zato je treba pravočasno pripraviti predloge za zaščito proizvodnje na teh območjih. |
| --- | --- |

1.8

Po pričakovanjih bo ureditev kvot za mleko prenehala veljati 31. marca 2015. Vendar EESO poudarja, da je veliko regij, prikrajšanih zaradi naravnih ovir, odvisnih od proizvodnje mleka, zato je treba pravočasno pripraviti predloge za zaščito proizvodnje na teh območjih.

| 1.9 | Poleg tega EESO opozarja na svoje aktualno mnenje o kompenzacijskih plačilih za območja z omejenimi možnostmi po letu 2010 (1), ki obravnava nujnost usmerjene podpore območij z naravnimi ovirami. |
| --- | --- |

1.9

Poleg tega EESO opozarja na svoje aktualno mnenje o kompenzacijskih plačilih za območja z omejenimi možnostmi po letu 2010 (1), ki obravnava nujnost usmerjene podpore območij z naravnimi ovirami.

| 1.10 | EESO je prepričan, da bodo kmetijska gospodarstva tudi v prihodnje potrebovala neposredna plačila. Za dosego in ohranjanje javne podpore za neposredna plačila mora biti EU sposobna utemeljiti njihov namen. |
| --- | --- |

1.10

EESO je prepričan, da bodo kmetijska gospodarstva tudi v prihodnje potrebovala neposredna plačila. Za dosego in ohranjanje javne podpore za neposredna plačila mora biti EU sposobna utemeljiti njihov namen.

| 1.11 | Drugi steber (politika razvoja podeželja) postaja še pomembnejši za zagotavljanje večnamenskosti kmetijstva, zato se EESO zavzema za okrepljeno financiranje tega stebra. Primeri kažejo, da je mogoče s ciljno usmerjeno podporo ohranjati delovna mesta v kmetijstvu in na podeželju ali ustvarjati nova. |
| --- | --- |

1.11

Drugi steber (politika razvoja podeželja) postaja še pomembnejši za zagotavljanje večnamenskosti kmetijstva, zato se EESO zavzema za okrepljeno financiranje tega stebra. Primeri kažejo, da je mogoče s ciljno usmerjeno podporo ohranjati delovna mesta v kmetijstvu in na podeželju ali ustvarjati nova.

2.   Uvod

| 2.1 | EU se lahko v letu 2007 s ponosom ozira na 50 let uspešnega evropskega povezovanja. Skupna kmetijska politika (SKP) je od začetka veljavnosti Rimske pogodbe, tj. od 1. januarja 1958, pomemben sestavni del tega edinstvenega razvoja. Kmetijska politika je še vedno edino politično področje, ki se v celoti usklajuje v okviru Skupnosti. |
| --- | --- |

2.1

EU se lahko v letu 2007 s ponosom ozira na 50 let uspešnega evropskega povezovanja. Skupna kmetijska politika (SKP) je od začetka veljavnosti Rimske pogodbe, tj. od 1. januarja 1958, pomemben sestavni del tega edinstvenega razvoja. Kmetijska politika je še vedno edino politično področje, ki se v celoti usklajuje v okviru Skupnosti.

| 2.2 | Zato je spodbudno, da večina državljanov EU pozitivno ocenjuje kmetijstvo in SKP, kar jasno kaže reprezentativna anketa (2). To pozitivno splošno razpoloženje bi bilo treba izkoristiti za to, da se družbo prepriča, da so sredstva, ki se zagotavljajo s SKP, družbenopolitično dobro naložena. Naloga politike je, da z ustreznimi ukrepi in programi zagotovi dobre argumente. |
| --- | --- |

2.2

Zato je spodbudno, da večina državljanov EU pozitivno ocenjuje kmetijstvo in SKP, kar jasno kaže reprezentativna anketa (2). To pozitivno splošno razpoloženje bi bilo treba izkoristiti za to, da se družbo prepriča, da so sredstva, ki se zagotavljajo s SKP, družbenopolitično dobro naložena. Naloga politike je, da z ustreznimi ukrepi in programi zagotovi dobre argumente.

| 2.3 | S kmetijsko reformo leta 2003 (ki je bila do zdaj dopolnjena z reformami na drugih trgih) se je SKP spremenila bolj kot s katero koli drugo preteklo reformo. |
| --- | --- |

2.3

S kmetijsko reformo leta 2003 (ki je bila do zdaj dopolnjena z reformami na drugih trgih) se je SKP spremenila bolj kot s katero koli drugo preteklo reformo.

| 2.3.1 | Reforma je bila utemeljena z dejstvom, da se bosta izboljšali tržna naravnanost in konkurenčnost kmetijstva. Poleg tega naj bi pripomogla k temu, da bi SKP lažje zagovarjali na pogajanjih STO in se bolje odzvali na spremenjena pričakovanja družbe glede kmetijske proizvodnje. |
| --- | --- |

2.3.1

Reforma je bila utemeljena z dejstvom, da se bosta izboljšali tržna naravnanost in konkurenčnost kmetijstva. Poleg tega naj bi pripomogla k temu, da bi SKP lažje zagovarjali na pogajanjih STO in se bolje odzvali na spremenjena pričakovanja družbe glede kmetijske proizvodnje.

| 2.4 | Oblikovalci politike so pogosto zatrjevali, da bo kmetijska reforma ponovno zagotovila zaupanje kmetov in podjetij na koncu proizvodne verige (predelava in trženje) v varnost pri načrtovanju instrumentov SKP. EESO je večkrat opozoril na pomembnost te zahteve. |
| --- | --- |

2.4

Oblikovalci politike so pogosto zatrjevali, da bo kmetijska reforma ponovno zagotovila zaupanje kmetov in podjetij na koncu proizvodne verige (predelava in trženje) v varnost pri načrtovanju instrumentov SKP. EESO je večkrat opozoril na pomembnost te zahteve.

| 2.5 | Evropski svet je decembra 2005, ko je bil dosežen dogovor o proračunu EU za obdobje 2007-2013, Evropsko komisijo pozval, naj leta 2008/09 izvede pregled odhodkov in prihodkov, ki bo zajemal vse vidike politik Skupnosti. |
| --- | --- |

2.5

Evropski svet je decembra 2005, ko je bil dosežen dogovor o proračunu EU za obdobje 2007-2013, Evropsko komisijo pozval, naj leta 2008/09 izvede pregled odhodkov in prihodkov, ki bo zajemal vse vidike politik Skupnosti.

| 2.5.1 | Pregled ukrepov, predvidenih pri reformi SKP, je bil načrtovan že pred tem dogovorom, imenoval pa se je „ocena stanja“. Kot je zagotovila Komisija, namen pregleda ni uvesti novo reformo, temveč preveriti, do katere stopnje so doseženi cilji reforme SKP in kako jih je treba prilagoditi. |
| --- | --- |

2.5.1

Pregled ukrepov, predvidenih pri reformi SKP, je bil načrtovan že pred tem dogovorom, imenoval pa se je „ocena stanja“. Kot je zagotovila Komisija, namen pregleda ni uvesti novo reformo, temveč preveriti, do katere stopnje so doseženi cilji reforme SKP in kako jih je treba prilagoditi.

| 2.6 | Začetek obširne razprave je predviden že za jesen 2007. Komisija načrtuje, da bo 20. novembra izdala sporočilo, ki bo vključevalo dejanske predloge. Ustrezni zakonodajni predlogi naj bi bili predloženi v prvi polovici leta 2008 (3). Ločeno od ocene stanja je treba preučiti, kako se bo SKP razvijala po letu 2013. |
| --- | --- |

2.6

Začetek obširne razprave je predviden že za jesen 2007. Komisija načrtuje, da bo 20. novembra izdala sporočilo, ki bo vključevalo dejanske predloge. Ustrezni zakonodajni predlogi naj bi bili predloženi v prvi polovici leta 2008 (3). Ločeno od ocene stanja je treba preučiti, kako se bo SKP razvijala po letu 2013.

3.   Reforma SKP leta 2003: temeljita sprememba

| 3.1 | Po spremembah SKP, ki so bile določene že v okviru Agende 2000, je kmetijska reforma junija 2003 povzročila temeljite spremembe. |
| --- | --- |

3.1

Po spremembah SKP, ki so bile določene že v okviru Agende 2000, je kmetijska reforma junija 2003 povzročila temeljite spremembe.

| 3.1.1 | Enotna plačila na kmetijo so ločena od proizvodnje. Bistvo reforme je „nevezanost plačil“. Za zdaj je nevezanih približno 85 % plačil. |
| --- | --- |

3.1.1

Enotna plačila na kmetijo so ločena od proizvodnje. Bistvo reforme je „nevezanost plačil“. Za zdaj je nevezanih približno 85 % plačil.

| 3.1.2 | Neposredna plačila („enotno plačilo na kmetijo“) so povezana z izpolnjevanjem nekaterih standardov na področju varstva okolja, varnosti hrane, zdravja rastlin in živali ter zaščite živali („navzkrižna skladnost“). |
| --- | --- |

3.1.2

Neposredna plačila („enotno plačilo na kmetijo“) so povezana z izpolnjevanjem nekaterih standardov na področju varstva okolja, varnosti hrane, zdravja rastlin in živali ter zaščite živali („navzkrižna skladnost“).

| 3.1.3 | Regulacijskih posegov na kmetijske trge z intervencijami, skladiščenjem ali izvoznimi subvencijami je veliko manj. |
| --- | --- |

3.1.3

Regulacijskih posegov na kmetijske trge z intervencijami, skladiščenjem ali izvoznimi subvencijami je veliko manj.

| 3.1.4 | Postopno je treba odpraviti preostale količinske instrumente (npr. proizvodne kvote). |
| --- | --- |

3.1.4

Postopno je treba odpraviti preostale količinske instrumente (npr. proizvodne kvote).

| 3.1.5 | Odhodki SKP se bodo v obdobju 2007-2013 kljub širitvi in novim nalogam v primerjavi z letom 2006 zmanjšali za 7,8 %. |
| --- | --- |

3.1.5

Odhodki SKP se bodo v obdobju 2007-2013 kljub širitvi in novim nalogam v primerjavi z letom 2006 zmanjšali za 7,8 %.

| 3.2 | EESO zato opozarja, da leta 2008 43,6 % delež odhodkov za SKP v skupnem proračunu EU (predhodni predlog proračuna Komisije) prvič ne bo več največja proračunska postavka. Poleg tega je treba opozoriti, da so odhodki za ukrepe za podporo trgu leta 1997 še vedno znašali 35 milijard EUR ali 85 % sredstev za kmetijstvo. Leta 2007 je bilo za te ukrepe dodeljenih le še 5,7 milijarde EUR (13 %). Izvozne subvencije so leta 2007 omejene na največ 1 milijardo EUR, medtem ko so leta 1997 znašale 6 milijard EUR (4). |
| --- | --- |

3.2

EESO zato opozarja, da leta 2008 43,6 % delež odhodkov za SKP v skupnem proračunu EU (predhodni predlog proračuna Komisije) prvič ne bo več največja proračunska postavka. Poleg tega je treba opozoriti, da so odhodki za ukrepe za podporo trgu leta 1997 še vedno znašali 35 milijard EUR ali 85 % sredstev za kmetijstvo. Leta 2007 je bilo za te ukrepe dodeljenih le še 5,7 milijarde EUR (13 %). Izvozne subvencije so leta 2007 omejene na največ 1 milijardo EUR, medtem ko so leta 1997 znašale 6 milijard EUR (4).

| 3.3 | Znižanje odhodkov za SKP skupaj z večjim številom upravičencev (v glavnem kot posledica širitve EU) pomeni, da tudi pri različnih ukrepih lahko pride do znižanj. |
| --- | --- |

3.3

Znižanje odhodkov za SKP skupaj z večjim številom upravičencev (v glavnem kot posledica širitve EU) pomeni, da tudi pri različnih ukrepih lahko pride do znižanj.

| 3.4 | Komisija je kot pomembno vprašanje pri reformi SKP obravnavala okrepitev položaja EU za zagovor evropskega kmetijskega modela pri pogajanjih STO. EU je z reformo SKP naredila zelo velik korak k tej krepitvi. Komisija poudarja, da so predlogi, ki so bili do zdaj predloženi v krogu pogajanj STO iz Dohe, v skladu z reformo SKP iz leta 2003. Vendar se stališča o tem razlikujejo. |
| --- | --- |

3.4

Komisija je kot pomembno vprašanje pri reformi SKP obravnavala okrepitev položaja EU za zagovor evropskega kmetijskega modela pri pogajanjih STO. EU je z reformo SKP naredila zelo velik korak k tej krepitvi. Komisija poudarja, da so predlogi, ki so bili do zdaj predloženi v krogu pogajanj STO iz Dohe, v skladu z reformo SKP iz leta 2003. Vendar se stališča o tem razlikujejo.

| 3.5 | EESO zaskrbljeno ugotavlja, da je v zvezi s SKP vedno več razlik. Zaradi reforme iz leta 2003 so bistveno večje razlike v nacionalnem izvajanju SKP. Vendar to vpliva tudi na konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

3.5

EESO zaskrbljeno ugotavlja, da je v zvezi s SKP vedno več razlik. Zaradi reforme iz leta 2003 so bistveno večje razlike v nacionalnem izvajanju SKP. Vendar to vpliva tudi na konkurenco na notranjem trgu.

4.   Prilagajanje evropskega kmetijstva novim okoliščinam

| 4.1 | SKP je v skladu s sklepi Evropskega sveta iz leta 2003 in 2005 o proračunu EU vključena v skupni finančni okvir EU. Določeni so jasni politični cilji, ki veljajo do leta 2013. Kmetje potrebujejo le dovolj časa, da se prilagodijo spremenjenim okoliščinam. |
| --- | --- |

4.1

SKP je v skladu s sklepi Evropskega sveta iz leta 2003 in 2005 o proračunu EU vključena v skupni finančni okvir EU. Določeni so jasni politični cilji, ki veljajo do leta 2013. Kmetje potrebujejo le dovolj časa, da se prilagodijo spremenjenim okoliščinam.

| 4.2 | Zaradi znižanja institucionalnih cen, omejitve ukrepov za podporo trgu in dodatnega odprtja trgov za uvoz se je raven proizvodnih cen v obdobju 2000-2005 v EU-15 realno znižala (5). |
| --- | --- |

4.2

Zaradi znižanja institucionalnih cen, omejitve ukrepov za podporo trgu in dodatnega odprtja trgov za uvoz se je raven proizvodnih cen v obdobju 2000-2005 v EU-15 realno znižala (5).

| 4.3 | Komisija je nevezanost plačil povezala s pričakovanjem, da se bodo stabilizirali dohodki (6) in izboljšal tudi dohodkovni položaj kmetov (7). Na podlagi razvoja dohodkov v letih 2005 in 2006 uresničitve teh pričakovanj še ni mogoče potrditi. Vendar se lahko v letu 2007 pričakuje rast dohodkov tudi zaradi sedanje rasti cen osnovnih kmetijskih proizvodov na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

4.3

Komisija je nevezanost plačil povezala s pričakovanjem, da se bodo stabilizirali dohodki (6) in izboljšal tudi dohodkovni položaj kmetov (7). Na podlagi razvoja dohodkov v letih 2005 in 2006 uresničitve teh pričakovanj še ni mogoče potrditi. Vendar se lahko v letu 2007 pričakuje rast dohodkov tudi zaradi sedanje rasti cen osnovnih kmetijskih proizvodov na svetovnem trgu.

| 4.4 | EESO je v mnenju o pregledu SKP leta 2003 (8) jasno opozoril, da se bodo zaradi dokazovanja izpolnjevanja standardov navzkrižne skladnosti znatno povečali obremenitev zaradi dokumentacije in lastni stroški kmetij. Pogosto so potrebne tudi velike naložbe, zlasti pri živinoreji. Izkušnje kažejo, da nekateri kmetje z manjšimi ali gospodarsko šibkejšimi kmetijami ne morejo ali nočejo prevzeti potrebnih obveznosti, zato opustijo kmetovanje. |
| --- | --- |

4.4

EESO je v mnenju o pregledu SKP leta 2003 (8) jasno opozoril, da se bodo zaradi dokazovanja izpolnjevanja standardov navzkrižne skladnosti znatno povečali obremenitev zaradi dokumentacije in lastni stroški kmetij. Pogosto so potrebne tudi velike naložbe, zlasti pri živinoreji. Izkušnje kažejo, da nekateri kmetje z manjšimi ali gospodarsko šibkejšimi kmetijami ne morejo ali nočejo prevzeti potrebnih obveznosti, zato opustijo kmetovanje.

| 4.5 | Nevezanost neposrednih plačil mora kmetom omogočiti, da čim bolj izkoristijo tržne priložnosti. Za prilagoditev trgu so pogosto potrebne naložbe, ki so včasih lahko zelo kapitalsko intenzivne, včasih pa zahtevajo tudi zelo majhne finančne naložbe, vendar veliko svetovalne podpore. Pomoč za prestrukturiranje in naložbe je predvidena v drugem stebru. Pripravljenost kmetijstva in zlasti tistih, ki se bodo začeli ukvarjati s kmetijstvom, da se prilagodijo spremenjenim okoliščinam in vložijo potrebna sredstva, bo odvisna predvsem od zanesljivosti politike. |
| --- | --- |

4.5

Nevezanost neposrednih plačil mora kmetom omogočiti, da čim bolj izkoristijo tržne priložnosti. Za prilagoditev trgu so pogosto potrebne naložbe, ki so včasih lahko zelo kapitalsko intenzivne, včasih pa zahtevajo tudi zelo majhne finančne naložbe, vendar veliko svetovalne podpore. Pomoč za prestrukturiranje in naložbe je predvidena v drugem stebru. Pripravljenost kmetijstva in zlasti tistih, ki se bodo začeli ukvarjati s kmetijstvom, da se prilagodijo spremenjenim okoliščinam in vložijo potrebna sredstva, bo odvisna predvsem od zanesljivosti politike.

5.   Evropsko kmetijstvo mora izkoristiti svoj potencial

| 5.1 | V zadnjih nekaj mesecih so se na svetovnih kmetijskih trgih zgodile velike spremembe zaradi velikega svetovnega povpraševanja po živilih ter obnovljivih surovinah (proizvedenih v kmetijskem in gozdarskem sektorju) in obnovljivih virih energije. Zato imajo kmetje na splošno več možnosti za pridelavo in trženje pridelkov. To je za evropsko kmetijstvo in kmetijstvo v državah v razvoju zelo ugodno. Vendar EESO poudarja, da je treba pri večji uporabi pridelovalne zmogljivosti v kmetijstvu in gozdarstvu upoštevati trajnost in okoljske zahteve. EESO hkrati opozarja, da je z bistveno večjim pričakovanim nihanjem trgov povezano tudi veliko tveganje. |
| --- | --- |

5.1

V zadnjih nekaj mesecih so se na svetovnih kmetijskih trgih zgodile velike spremembe zaradi velikega svetovnega povpraševanja po živilih ter obnovljivih surovinah (proizvedenih v kmetijskem in gozdarskem sektorju) in obnovljivih virih energije. Zato imajo kmetje na splošno več možnosti za pridelavo in trženje pridelkov. To je za evropsko kmetijstvo in kmetijstvo v državah v razvoju zelo ugodno. Vendar EESO poudarja, da je treba pri večji uporabi pridelovalne zmogljivosti v kmetijstvu in gozdarstvu upoštevati trajnost in okoljske zahteve. EESO hkrati opozarja, da je z bistveno večjim pričakovanim nihanjem trgov povezano tudi veliko tveganje.

| 5.2 | Izkoriščanje razpoložljivih zmogljivosti pomeni manjšo odvisnost pri pomembnih dobrinah za vsakodnevne potrebe. To lahko tudi pomembno prispeva k povečanju dodane vrednosti na podeželskih območjih ter k zaposlovanju na vseh stopnjah proizvodnje, predelave in trženja. |
| --- | --- |

5.2

Izkoriščanje razpoložljivih zmogljivosti pomeni manjšo odvisnost pri pomembnih dobrinah za vsakodnevne potrebe. To lahko tudi pomembno prispeva k povečanju dodane vrednosti na podeželskih območjih ter k zaposlovanju na vseh stopnjah proizvodnje, predelave in trženja.

| 5.3 | Oskrba s poceni fosilnimi energetskimi viri se je dolgo obravnavala kot prednost. Zaradi zelo velike odvisnosti in znatne podražitve se je začelo kritično razmišljati o možnih posledicah za glavne proizvode, ki se uporabljajo v vsakodnevnem življenju. Zato je varnost oskrbe z energijo in živili vedno bolj pomembna, ker postaja jasno, da je ni mogoče zagotoviti le z uvozom. |
| --- | --- |

5.3

Oskrba s poceni fosilnimi energetskimi viri se je dolgo obravnavala kot prednost. Zaradi zelo velike odvisnosti in znatne podražitve se je začelo kritično razmišljati o možnih posledicah za glavne proizvode, ki se uporabljajo v vsakodnevnem življenju. Zato je varnost oskrbe z energijo in živili vedno bolj pomembna, ker postaja jasno, da je ni mogoče zagotoviti le z uvozom.

| 5.4 | Poročilo ZN o podnebju je potrdilo opozorila znanstvenikov o posledicah globalnega segrevanja. Tudi če se lahko globalno segrevanje kakor koli upočasni, je treba pričakovati resne posledice: bolj ekstremne vremenske pogoje, sušo, pomanjkanje vode itd. To bo bistveno vplivalo zlasti na kmetijstvo in gozdarstvo v mnogih državah. |
| --- | --- |

5.4

Poročilo ZN o podnebju je potrdilo opozorila znanstvenikov o posledicah globalnega segrevanja. Tudi če se lahko globalno segrevanje kakor koli upočasni, je treba pričakovati resne posledice: bolj ekstremne vremenske pogoje, sušo, pomanjkanje vode itd. To bo bistveno vplivalo zlasti na kmetijstvo in gozdarstvo v mnogih državah.

| 5.5 | EESO pozdravlja večjo ozaveščenost v EU v zvezi s tem problemom, ki je izražena tudi v berlinski izjavi ob 50. obletnici podpisa rimskih pogodb (berlinska izjava). EESO meni, da je treba pripravljenost, ki so jo v navedeni izjavi izrazili vodje držav in vlad, za prevzem vodilne vloge v boju proti revščini in lakoti ter za skupno utiranje poti na področju varovanja podnebja podpirati z vsemi sredstvi. Kmetijstvo EU-15 je v obdobju med 1990 in 2004 zmanjšalo delež emisij toplogrednih plinov za 16 % (9), vendar si je treba prizadevati za nadaljnja zmanjšanja. |
| --- | --- |

5.5

EESO pozdravlja večjo ozaveščenost v EU v zvezi s tem problemom, ki je izražena tudi v berlinski izjavi ob 50. obletnici podpisa rimskih pogodb (berlinska izjava). EESO meni, da je treba pripravljenost, ki so jo v navedeni izjavi izrazili vodje držav in vlad, za prevzem vodilne vloge v boju proti revščini in lakoti ter za skupno utiranje poti na področju varovanja podnebja podpirati z vsemi sredstvi. Kmetijstvo EU-15 je v obdobju med 1990 in 2004 zmanjšalo delež emisij toplogrednih plinov za 16 % (9), vendar si je treba prizadevati za nadaljnja zmanjšanja.

| 5.6 | Na podlagi potrebe po bistvenem zmanjšanju emisij CO2 se mora spremeniti tudi mišljenje o oskrbi z izdelki, npr. kmetijskimi proizvodi. Hitro povečevanje prometa je eden od glavnih razlogov za povečanje emisij CO2. Promet, ki je okoljsko neprimeren (npr. prevoz jabolk in špargljev z letali iz Južne Amerike), bo celo ob zelo veliki rasti cen energije le delno pod gospodarskim pritiskom. Več pozornosti je nujno treba nameniti vprašanju boljše oskrbe z živili in energijo, ki ne bi vključevala dolgih prevoznih poti. Veliko uspešnih primerov kaže, da je to mogoče doseči ter da je ugodno za okolje in zaposlovanje na podeželju. |
| --- | --- |

5.6

Na podlagi potrebe po bistvenem zmanjšanju emisij CO2 se mora spremeniti tudi mišljenje o oskrbi z izdelki, npr. kmetijskimi proizvodi. Hitro povečevanje prometa je eden od glavnih razlogov za povečanje emisij CO2. Promet, ki je okoljsko neprimeren (npr. prevoz jabolk in špargljev z letali iz Južne Amerike), bo celo ob zelo veliki rasti cen energije le delno pod gospodarskim pritiskom. Več pozornosti je nujno treba nameniti vprašanju boljše oskrbe z živili in energijo, ki ne bi vključevala dolgih prevoznih poti. Veliko uspešnih primerov kaže, da je to mogoče doseči ter da je ugodno za okolje in zaposlovanje na podeželju.

| 5.7 | Sklep, ki so ga vodje držav in vlad sprejeli v Bruslju marca 2007, da je treba 20 % porabe energije v EU do leta 2020 pokriti z obnovljivimi viri energije, pomembno prispeva k zmanjšanju emisij CO2. Ta cilj se lahko doseže le, če se bo povečala uporaba biomase. EESO je večkrat pojasnil, da so kmetje in gozdarji pripravljeni in sposobni zagotoviti bistveno večjo količino biomase kot surovine. Različne raziskave kažejo, da imata večja produktivnost in uporaba neobdelanih površin znaten potencial (10). |
| --- | --- |

5.7

Sklep, ki so ga vodje držav in vlad sprejeli v Bruslju marca 2007, da je treba 20 % porabe energije v EU do leta 2020 pokriti z obnovljivimi viri energije, pomembno prispeva k zmanjšanju emisij CO2. Ta cilj se lahko doseže le, če se bo povečala uporaba biomase. EESO je večkrat pojasnil, da so kmetje in gozdarji pripravljeni in sposobni zagotoviti bistveno večjo količino biomase kot surovine. Različne raziskave kažejo, da imata večja produktivnost in uporaba neobdelanih površin znaten potencial (10).

| 5.7.1 | Izkazalo se je, da je praha uporaben instrument za razbremenitev trgov z žitom. Vendar so se zaradi reforme leta 2003 in potrebe po osnovnih kmetijskih proizvodih za proizvodnjo biogoriva okoliščine spremenile. EESO zato podpira načrte za odpravo prahe, vendar je treba zagotoviti, da se negativni vplivi na okolje ne pojavijo oziroma da se odpravijo. Komisija naj čim prej predloži ustrezne študije in predloge. |
| --- | --- |

5.7.1

Izkazalo se je, da je praha uporaben instrument za razbremenitev trgov z žitom. Vendar so se zaradi reforme leta 2003 in potrebe po osnovnih kmetijskih proizvodih za proizvodnjo biogoriva okoliščine spremenile. EESO zato podpira načrte za odpravo prahe, vendar je treba zagotoviti, da se negativni vplivi na okolje ne pojavijo oziroma da se odpravijo. Komisija naj čim prej predloži ustrezne študije in predloge.

6.   Ocena stanja

| 6.1 | S sklepi o reformi SKP leta 2003 in dogovorom o proračunu EU za obdobje 2007-2013 (finančna perspektiva) so bile določene tudi zahteve za pregled. Predvideni pregled reforme SKP se imenuje tudi „ocena stanja“ (health check). Sporočilo o tem bo po pričakovanjih predloženo 20. novembra 2007, ustrezni zakonodajni predlogi pa spomladi 2008. O tem bodo z EESO potekala posvetovanja. |
| --- | --- |

6.1

S sklepi o reformi SKP leta 2003 in dogovorom o proračunu EU za obdobje 2007-2013 (finančna perspektiva) so bile določene tudi zahteve za pregled. Predvideni pregled reforme SKP se imenuje tudi „ocena stanja“ (health check). Sporočilo o tem bo po pričakovanjih predloženo 20. novembra 2007, ustrezni zakonodajni predlogi pa spomladi 2008. O tem bodo z EESO potekala posvetovanja.

| 6.2 | EESO opozarja, da je Evropski svet najprej decembra 2002, potem pa v sklepih o finančni perspektivi za leto 2005 določil cilje, v skladu s katerimi proračun EU za kmetijstvo in ukrepi kmetijske politike veljajo do leta 2013. To je bil nedvomno tudi odziv na dejstvo, da je bila prejšnja izvedba vmesnega pregleda pogosto ocenjena kot zloraba zaupanja, saj je bil napovedan pregled, dejansko pa je bila izvedena najbolj temeljita reforma, odkar obstaja SKP. |
| --- | --- |

6.2

EESO opozarja, da je Evropski svet najprej decembra 2002, potem pa v sklepih o finančni perspektivi za leto 2005 določil cilje, v skladu s katerimi proračun EU za kmetijstvo in ukrepi kmetijske politike veljajo do leta 2013. To je bil nedvomno tudi odziv na dejstvo, da je bila prejšnja izvedba vmesnega pregleda pogosto ocenjena kot zloraba zaupanja, saj je bil napovedan pregled, dejansko pa je bila izvedena najbolj temeljita reforma, odkar obstaja SKP.

| 6.3 | Pri oceni stanja je treba pregledati, ali in kako so doseženi cilji reforme SKP. Zlasti je treba preveriti, kje so potrebne prilagoditve obstoječih predpisov za:






  — | enostavnejše in lažje izvajanje ter |
| --- | --- | --- |

6.3

Pri oceni stanja je treba pregledati, ali in kako so doseženi cilji reforme SKP. Zlasti je treba preveriti, kje so potrebne prilagoditve obstoječih predpisov za:

—

enostavnejše in lažje izvajanje ter

| — | odpravo ovir za ciljno usmerjeno izvajanje dogovorjenih reformnih ukrepov. |
| --- | --- |

—

odpravo ovir za ciljno usmerjeno izvajanje dogovorjenih reformnih ukrepov.

EESO meni, da je treba upoštevati celotno verigo dodane vrednosti, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem.

| 6.4 | EESO meni, da morata biti prednostni nalogi pri oceni stanja temeljit pregled upravnih pravil za premije in izvajanje navzkrižne skladnosti. Dosedanji namigi Komisije kažejo na takšne dejanske poenostavitve. Vendar EESO meni, da je treba zagotoviti načelno podporo kmetov za navzkrižno skladnost, s čimer bi preprečili, da ostane navzkrižna skladnost sporno vprašanje. |
| --- | --- |

6.4

EESO meni, da morata biti prednostni nalogi pri oceni stanja temeljit pregled upravnih pravil za premije in izvajanje navzkrižne skladnosti. Dosedanji namigi Komisije kažejo na takšne dejanske poenostavitve. Vendar EESO meni, da je treba zagotoviti načelno podporo kmetov za navzkrižno skladnost, s čimer bi preprečili, da ostane navzkrižna skladnost sporno vprašanje.

| 6.5 | Med kmeti se pojavljajo dvomi, ali se bodo pri oceni stanja poskušale izvesti vsebinske reforme, na primer v sistemu nevezanih neposrednih plačil ali pri že reformiranih tržnih ureditvah. EESO lahko le svetuje, da Komisija z jasnimi izjavami odpravi takšne dvome. |
| --- | --- |

6.5

Med kmeti se pojavljajo dvomi, ali se bodo pri oceni stanja poskušale izvesti vsebinske reforme, na primer v sistemu nevezanih neposrednih plačil ali pri že reformiranih tržnih ureditvah. EESO lahko le svetuje, da Komisija z jasnimi izjavami odpravi takšne dvome.

| 6.6 | Z reformo SKP iz leta 2003 je bilo kmetom zagotovljeno, da se lahko zanesejo na nove pogoje, ki izhajajo iz reforme, ki bo veljala do vključno leta 2013. Načeloma mora to veljati za vse reformne ukrepe. |
| --- | --- |

6.6

Z reformo SKP iz leta 2003 je bilo kmetom zagotovljeno, da se lahko zanesejo na nove pogoje, ki izhajajo iz reforme, ki bo veljala do vključno leta 2013. Načeloma mora to veljati za vse reformne ukrepe.

| 6.7 | Vendar EESO podpira mnenje Komisije, da je treba pravočasno oblikovati celovito stališče o ukrepih, potrebnih za „prihodnost SKP po letu 2013“. To zajema na primer iztek veljavnosti sistema kvot za mleko 31. marca 2015 ali obravnavanje posledic odprave izvoznih subvencij. Prav tako je treba še pred začetkom razprav o naslednji finančni perspektivi verodostojno pojasniti, zakaj bo tudi po letu 2013 potrebna učinkovita in ustrezno financirana SKP v skupnem interesu celotne EU. |
| --- | --- |

6.7

Vendar EESO podpira mnenje Komisije, da je treba pravočasno oblikovati celovito stališče o ukrepih, potrebnih za „prihodnost SKP po letu 2013“. To zajema na primer iztek veljavnosti sistema kvot za mleko 31. marca 2015 ali obravnavanje posledic odprave izvoznih subvencij. Prav tako je treba še pred začetkom razprav o naslednji finančni perspektivi verodostojno pojasniti, zakaj bo tudi po letu 2013 potrebna učinkovita in ustrezno financirana SKP v skupnem interesu celotne EU.

| 6.8 | EESO opozarja tudi na pričakovanje novih držav članic, da se bodo instrumenti SKP od leta 2013 v celoti uporabljali tudi v teh državah članicah. Ocena stanja je priložnost, da se preveri, ali je v zvezi s tem potrebno nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

6.8

EESO opozarja tudi na pričakovanje novih držav članic, da se bodo instrumenti SKP od leta 2013 v celoti uporabljali tudi v teh državah članicah. Ocena stanja je priložnost, da se preveri, ali je v zvezi s tem potrebno nadaljnje ukrepanje.

7.   Razmislek o prihodnosti SKP

| 7.1 | SKP temelji na ciljih iz člena 33 Pogodbe ES: zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, stabilizirati trge, zagotoviti redno preskrbo, zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah, in povečati kmetijsko produktivnost. |
| --- | --- |

7.1

SKP temelji na ciljih iz člena 33 Pogodbe ES: zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, stabilizirati trge, zagotoviti redno preskrbo, zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah, in povečati kmetijsko produktivnost.

| 7.1.1 | Pri oblikovanju SKP so pomembne tudi dodatne določbe iz Pogodbe o varstvu okolja, varstvu potrošnikov ali koheziji. |
| --- | --- |

7.1.1

Pri oblikovanju SKP so pomembne tudi dodatne določbe iz Pogodbe o varstvu okolja, varstvu potrošnikov ali koheziji.

| 7.1.2 | EESO se zavzema, da se cilji SKP iz Pogodbe ES prilagodijo sedanjim spremenjenim okoliščinam. Pomembno je, da so cilji SKP v skladu z večnamensko vlogo evropskega kmetijstva in da upoštevajo nove izzive. |
| --- | --- |

7.1.2

EESO se zavzema, da se cilji SKP iz Pogodbe ES prilagodijo sedanjim spremenjenim okoliščinam. Pomembno je, da so cilji SKP v skladu z večnamensko vlogo evropskega kmetijstva in da upoštevajo nove izzive.

| 7.1.3 | SKP je imela do zdaj bistveno in odločilno vlogo pri uspešnem postopku evropskega povezovanja. Prizadevanje za ponovno nacionalizacijo pomembnih elementov SKP ni koristen odziv na nove izzive, ki so pred evropskim kmetijstvom. Zaradi vedno večje globalizacije in verjetnih posledic podnebnih sprememb je potrebno še bolj okrepljeno skupno ukrepanje. |
| --- | --- |

7.1.3

SKP je imela do zdaj bistveno in odločilno vlogo pri uspešnem postopku evropskega povezovanja. Prizadevanje za ponovno nacionalizacijo pomembnih elementov SKP ni koristen odziv na nove izzive, ki so pred evropskim kmetijstvom. Zaradi vedno večje globalizacije in verjetnih posledic podnebnih sprememb je potrebno še bolj okrepljeno skupno ukrepanje.

| 7.1.4 | Stalno nasprotje med cilji, ki je značilno za evropsko kmetijstvo (glej mnenje EESO o prihodnosti SKP) (11), se bo okrepilo: proizvodnja mora izpolniti visoke zahteve, hkrati pa se pričakuje, da so kmetijska gospodarstva mednarodno konkurenčna. |
| --- | --- |

7.1.4

Stalno nasprotje med cilji, ki je značilno za evropsko kmetijstvo (glej mnenje EESO o prihodnosti SKP) (11), se bo okrepilo: proizvodnja mora izpolniti visoke zahteve, hkrati pa se pričakuje, da so kmetijska gospodarstva mednarodno konkurenčna.

| 7.1.5 | Nadaljnja liberalizacija kmetijskih trgov (STO, dvostranski sporazumi) pomeni še močnejšo konkurenco. Naraščanje ekstremnih vremenskih razmer prispeva k večji negotovosti v kmetijski proizvodnji. Vendar družba še naprej pričakuje varno oskrbo z visoko kakovostnimi in varnimi živili, skrbno ravnanje z naravnimi viri, senzibilnost pri ravnanju z živalmi in ohranjanje lepe krajine. Izpolnjevanje vseh teh zahtev je za SKP stalen izziv, saj jih trg nagradi le deloma, če sploh jih. |
| --- | --- |

7.1.5

Nadaljnja liberalizacija kmetijskih trgov (STO, dvostranski sporazumi) pomeni še močnejšo konkurenco. Naraščanje ekstremnih vremenskih razmer prispeva k večji negotovosti v kmetijski proizvodnji. Vendar družba še naprej pričakuje varno oskrbo z visoko kakovostnimi in varnimi živili, skrbno ravnanje z naravnimi viri, senzibilnost pri ravnanju z živalmi in ohranjanje lepe krajine. Izpolnjevanje vseh teh zahtev je za SKP stalen izziv, saj jih trg nagradi le deloma, če sploh jih.

7.2   Evropski kmetijski model – obveznost in stvarnost

| 7.2.1 | Evropski kmetijski model je del neodvisnega evropskega pristopa k socialni in gospodarski politiki. Kmetje morajo biti sposobni, da tudi v spremenljivih gospodarskih razmerah trajnostno izpolnjujejo večnamenske naloge, ki jih od njih pričakuje družba. |
| --- | --- |

7.2.1

Evropski kmetijski model je del neodvisnega evropskega pristopa k socialni in gospodarski politiki. Kmetje morajo biti sposobni, da tudi v spremenljivih gospodarskih razmerah trajnostno izpolnjujejo večnamenske naloge, ki jih od njih pričakuje družba.

| 7.2.2 | EESO je v mnenju o politiki za uskladitev evropskega kmetijskega modela poudaril, da ne obstaja nasprotje med ohranitvijo evropskega kmetijskega modela (12) in potrebo po prilagoditvi evropskega kmetijstva spreminjajočim se gospodarskim razmeram. Poleg tega je poudaril, da mora EU tudi po trgovinskih pogajanjih v STO ohraniti potreben manevrski prostor pri kmetijski politiki. |
| --- | --- |

7.2.2

EESO je v mnenju o politiki za uskladitev evropskega kmetijskega modela poudaril, da ne obstaja nasprotje med ohranitvijo evropskega kmetijskega modela (12) in potrebo po prilagoditvi evropskega kmetijstva spreminjajočim se gospodarskim razmeram. Poleg tega je poudaril, da mora EU tudi po trgovinskih pogajanjih v STO ohraniti potreben manevrski prostor pri kmetijski politiki.

| 7.2.3 | Zavezanost evropskemu kmetijskemu modelu ostaja. Zelo odmevna je soglasna izjava o nameri, ki so jo leta 1997 v Luxembourgu podpisali kmetijski ministri in v skladu s katero mora biti evropsko kmetijstvo:






  — | trajnostno in konkurenčno, |
| --- | --- | --- |

7.2.3

Zavezanost evropskemu kmetijskemu modelu ostaja. Zelo odmevna je soglasna izjava o nameri, ki so jo leta 1997 v Luxembourgu podpisali kmetijski ministri in v skladu s katero mora biti evropsko kmetijstvo:

—

trajnostno in konkurenčno,

| — | sposobno ohranjati krajino in varovati naravo, |
| --- | --- |

—

sposobno ohranjati krajino in varovati naravo,

| — | sposobno bistveno prispevati k vitalnosti podeželja, |
| --- | --- |

—

sposobno bistveno prispevati k vitalnosti podeželja,

| — | izpolnjevati potrebe in zahteve potrošnikov v zvezi s kakovostjo in varnostjo hrane, varstvom okolja ter zaščito živali. |
| --- | --- |

—

izpolnjevati potrebe in zahteve potrošnikov v zvezi s kakovostjo in varnostjo hrane, varstvom okolja ter zaščito živali.

Enako pomembno je sklicevanje na Evropski svet v Luxembourgu istega leta, na katerem je bilo določeno, da „mora evropsko kmetijstvo biti večnamenski, trajnostni in konkurenčni gospodarski sektor, ki zajema celotno območje Unije, vključno z regijami s posebnimi težavami“.

| 7.2.4 | Vendar EESO zaskrbljeno ugotavlja, da je razlika med obveznostmi, ki izhajajo iz evropskega kmetijskega modela ali večnamenskosti evropskega kmetijstva, in vsakodnevno resničnostjo kmetijskih gospodarstev vedno večja. |
| --- | --- |

7.2.4

Vendar EESO zaskrbljeno ugotavlja, da je razlika med obveznostmi, ki izhajajo iz evropskega kmetijskega modela ali večnamenskosti evropskega kmetijstva, in vsakodnevno resničnostjo kmetijskih gospodarstev vedno večja.

| 7.2.5 | Zaradi širitev leta 2004 in leta 2007 so se strukture kmetijskih gospodarstev in proizvodni pogoji v kmetijstvu EU še bolj spremenili. Vedno manj je enovrstnega kmetijstva, prihaja pa do še večje raznolikosti. To pa po mnenju EESO ne ogroža evropskega modela kmetijstva kot potrebne podlage za zagotavljanje večnamenskosti evropskega kmetijstva. |
| --- | --- |

7.2.5

Zaradi širitev leta 2004 in leta 2007 so se strukture kmetijskih gospodarstev in proizvodni pogoji v kmetijstvu EU še bolj spremenili. Vedno manj je enovrstnega kmetijstva, prihaja pa do še večje raznolikosti. To pa po mnenju EESO ne ogroža evropskega modela kmetijstva kot potrebne podlage za zagotavljanje večnamenskosti evropskega kmetijstva.

| 7.2.6 | Evropski kmetijski model bo po mnenju EESO uspešen le, če se bo lahko zagotovilo ravnovesje med gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi vprašanji. Kot je navedeno v mnenju EESO o prihodnosti SKP, ni mogoče imeti kmetijskega sektorja, ki:






  — | lahko proizvaja pod (pogosto izkrivljenimi) pogoji na svetovnem trgu (po možnosti brez finančne podpore); |
| --- | --- | --- |

7.2.6

Evropski kmetijski model bo po mnenju EESO uspešen le, če se bo lahko zagotovilo ravnovesje med gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi vprašanji. Kot je navedeno v mnenju EESO o prihodnosti SKP, ni mogoče imeti kmetijskega sektorja, ki:

—

lahko proizvaja pod (pogosto izkrivljenimi) pogoji na svetovnem trgu (po možnosti brez finančne podpore);

| — | izpolnjuje tudi vsa proizvodna pričakovanja (glede kakovosti, varnosti, varstva naravnih virov, zaščite živali itd.) in lahko obvladuje tudi evropske stroške; |
| --- | --- |

—

izpolnjuje tudi vsa proizvodna pričakovanja (glede kakovosti, varnosti, varstva naravnih virov, zaščite živali itd.) in lahko obvladuje tudi evropske stroške;

| — | hkrati zagotavlja sodoben trg dela s privlačnimi plačili, ki ga odlikuje visoka raven zaposlenosti in varstva delavcev ter izobraževanja in nadaljnjega usposabljanja. |
| --- | --- |

—

hkrati zagotavlja sodoben trg dela s privlačnimi plačili, ki ga odlikuje visoka raven zaposlenosti in varstva delavcev ter izobraževanja in nadaljnjega usposabljanja.

| 7.2.7 | Po mnenju EESO je jasno, da se zaradi obsežnih ukrepov STO za liberalizacijo in dvostranskih trgovinskih sporazumov povečuje konkurenčni pritisk. Stroga pravila in standardi EU za kmetijsko proizvodnjo in predelavo so običajno povezani s stroški, ki jih konkurenti iz tretjih držav ne poznajo, poleg tega imajo ti druge stroškovne koristi. Ti dejavniki so v jasnem nasprotju z večnamensko vlogo evropskega kmetijstva in so bistveni za določitev, kam bo v prihodnje usmerjena SKP in kakšni bodo njeni instrumenti. |
| --- | --- |

7.2.7

Po mnenju EESO je jasno, da se zaradi obsežnih ukrepov STO za liberalizacijo in dvostranskih trgovinskih sporazumov povečuje konkurenčni pritisk. Stroga pravila in standardi EU za kmetijsko proizvodnjo in predelavo so običajno povezani s stroški, ki jih konkurenti iz tretjih držav ne poznajo, poleg tega imajo ti druge stroškovne koristi. Ti dejavniki so v jasnem nasprotju z večnamensko vlogo evropskega kmetijstva in so bistveni za določitev, kam bo v prihodnje usmerjena SKP in kakšni bodo njeni instrumenti.

7.3   Glavni instrumenti SKP bodo pomembni tudi v prihodnosti

| 7.3.1 | Cilji iz člena 33 Pogodbe ES določajo, da je treba ukrepati. V zadnjih letih je postalo jasno, da je treba pričakovati več ekstremnih vremenskih pogojev. To bistveno vpliva na kmetijsko proizvodnjo in bo verjetno povzročilo precejšnjo nestabilnost trgov. Zato je še bolj pomembno temeljito preučiti, katere instrumente je treba obdržati ali dodatno razviti. |
| --- | --- |

7.3.1

Cilji iz člena 33 Pogodbe ES določajo, da je treba ukrepati. V zadnjih letih je postalo jasno, da je treba pričakovati več ekstremnih vremenskih pogojev. To bistveno vpliva na kmetijsko proizvodnjo in bo verjetno povzročilo precejšnjo nestabilnost trgov. Zato je še bolj pomembno temeljito preučiti, katere instrumente je treba obdržati ali dodatno razviti.

| 7.3.2 | EESO poudarja, da reforma SKP iz leta 2003 ni predvidevala, da bodo bistveni elementi SKP v naslednjih letih kakor koli odpravljeni. V zvezi s tem ni mogoče pričakovati, da se bo konkurenčni položaj evropskega kmetijstva ali pričakovanje družbe glede kmetijske proizvodnje v naslednjih petih letih tako spremenilo, da razlogi za SKP ali njene instrumente ne bodo več pomembni. Nasprotno, pred SKP so novi izzivi. |
| --- | --- |

7.3.2

EESO poudarja, da reforma SKP iz leta 2003 ni predvidevala, da bodo bistveni elementi SKP v naslednjih letih kakor koli odpravljeni. V zvezi s tem ni mogoče pričakovati, da se bo konkurenčni položaj evropskega kmetijstva ali pričakovanje družbe glede kmetijske proizvodnje v naslednjih petih letih tako spremenilo, da razlogi za SKP ali njene instrumente ne bodo več pomembni. Nasprotno, pred SKP so novi izzivi.

| 7.3.3 | To velja zlasti za politiko razvoja podeželja (drugi steber). EESO je večkrat pozval k ustreznemu financiranju te politike. Vendar ukrepi drugega stebra ne bodo mogli nadomestiti ukrepov prvega stebra za stabilnost trgov in neposrednih plačil. Ti bodo tudi po letu 2013 pomembni za SKP. Temu ustrezno bi EESO nasprotoval tudi porabi sredstev iz Sklada za razvoj podeželja (2. steber) za ukrepe v zvezi z obvladovanjem tveganj in kriz (glej COM (2005) 74 konč.). |
| --- | --- |

7.3.3

To velja zlasti za politiko razvoja podeželja (drugi steber). EESO je večkrat pozval k ustreznemu financiranju te politike. Vendar ukrepi drugega stebra ne bodo mogli nadomestiti ukrepov prvega stebra za stabilnost trgov in neposrednih plačil. Ti bodo tudi po letu 2013 pomembni za SKP. Temu ustrezno bi EESO nasprotoval tudi porabi sredstev iz Sklada za razvoj podeželja (2. steber) za ukrepe v zvezi z obvladovanjem tveganj in kriz (glej COM (2005) 74 konč.).

| 7.3.4 | EESO poudarja stališče, da je treba za izpolnitev nalog Skupnosti zagotoviti potrebna finančna sredstva. Zato je še bolj pomembno, da se pri pripravah na razpravo o prihodnjem proračunu EU leta 2009 zagotovi, da javnost razume prihodnje zahteve za učinkovito skupno kmetijsko politiko. |
| --- | --- |

7.3.4

EESO poudarja stališče, da je treba za izpolnitev nalog Skupnosti zagotoviti potrebna finančna sredstva. Zato je še bolj pomembno, da se pri pripravah na razpravo o prihodnjem proračunu EU leta 2009 zagotovi, da javnost razume prihodnje zahteve za učinkovito skupno kmetijsko politiko.

| 7.3.5 | EESO se je večkrat močno zavzel za delujočo SKP. Zahteve po odpravi SKP bodo še naprej le mnenje nekaj zunanjih akterjev. Kljub temu je treba ustaviti prizadevanja za ponovno nacionalizacijo pomembnih delov SKP, ki se jih upravičeno obravnava izključno kot nalogo Skupnosti. |
| --- | --- |

7.3.5

EESO se je večkrat močno zavzel za delujočo SKP. Zahteve po odpravi SKP bodo še naprej le mnenje nekaj zunanjih akterjev. Kljub temu je treba ustaviti prizadevanja za ponovno nacionalizacijo pomembnih delov SKP, ki se jih upravičeno obravnava izključno kot nalogo Skupnosti.

7.4   Skupne tržne ureditve

| 7.4.1 | Izkušnje kažejo, da so kmetijski trgi izpostavljeni predvsem nihanju cen. Velika nihanja cen se običajno razlagajo napačno, zaradi česar lahko nastanejo velike izgube, kar pa dolgoročno ni koristno niti za potrošnike. |
| --- | --- |

7.4.1

Izkušnje kažejo, da so kmetijski trgi izpostavljeni predvsem nihanju cen. Velika nihanja cen se običajno razlagajo napačno, zaradi česar lahko nastanejo velike izgube, kar pa dolgoročno ni koristno niti za potrošnike.

| 7.4.2 | EESO meni, da bo treba v prihodnosti bolj upoštevati argumente za stabilizacijo kmetijskih trgov, ki so jih priznani strokovnjaki za kmetijsko gospodarstvo predstavili leta 1997 v študiji o skupni kmetijski politiki in politiki podeželja za Evropo (Towards a common agricultural and rural policy for Europe) (13), ki jo je naročila Evropska komisija:






  — | veliko tveganje zaradi odvisnosti kmetijstva od podnebja; |
| --- | --- | --- |

7.4.2

EESO meni, da bo treba v prihodnosti bolj upoštevati argumente za stabilizacijo kmetijskih trgov, ki so jih priznani strokovnjaki za kmetijsko gospodarstvo predstavili leta 1997 v študiji o skupni kmetijski politiki in politiki podeželja za Evropo (Towards a common agricultural and rural policy for Europe) (13), ki jo je naročila Evropska komisija:

—

veliko tveganje zaradi odvisnosti kmetijstva od podnebja;

| — | prostorsko razpršena razporeditev velikega števila malih gospodarstev z velikim deležem nepremičnih osnovnih sredstev in zemljišč, ki omejujejo možnost razpolaganja; |
| --- | --- |

—

prostorsko razpršena razporeditev velikega števila malih gospodarstev z velikim deležem nepremičnih osnovnih sredstev in zemljišč, ki omejujejo možnost razpolaganja;

| — | precej toga odvisnost od procesov razvoja in rasti, ki so odvisni od letnih časov in bioloških vidikov; |
| --- | --- |

—

precej toga odvisnost od procesov razvoja in rasti, ki so odvisni od letnih časov in bioloških vidikov;

| — | obveznost rednega zagotavljanja proizvodov za vsakdanjo porabo. |
| --- | --- |

—

obveznost rednega zagotavljanja proizvodov za vsakdanjo porabo.

| 7.4.3 | Te utemeljitve ukrepov za stabilizacijo trga glede na dosedanji razvoj na mednarodnih kmetijskih trgih niso zastarele. Prav nasprotno, pričakujemo lahko nove izzive. Zato EESO priporoča, da se vsi ukrepi za liberalizacijo ali odpravo sedanjih instrumentov za stabilizacijo trga natančno preučijo in da se ustrezno analizirajo možne posledice. |
| --- | --- |

7.4.3

Te utemeljitve ukrepov za stabilizacijo trga glede na dosedanji razvoj na mednarodnih kmetijskih trgih niso zastarele. Prav nasprotno, pričakujemo lahko nove izzive. Zato EESO priporoča, da se vsi ukrepi za liberalizacijo ali odpravo sedanjih instrumentov za stabilizacijo trga natančno preučijo in da se ustrezno analizirajo možne posledice.

| 7.4.4 | S kmetijskima reformama leta 1999 in leta 2003 je bil dosežen znaten napredek za doseganje liberalizacije skupnih tržnih ureditev: znižale so se institucionalne cene (npr. intervencijske in ciljne cene), odpravljena so bila intervencijska pravila, zmanjšale so se dodatne obremenitve za skladiščenje in neposredna plačila, vezana na proizvodnjo, so postala nevezana. Ta postopek reforme se je nadaljeval leta 2004 za tobak, olive, bombaž in hmelj, leta 2005 za sladkor ter leta 2007 za sadje in zelenjavo. Razprava poteka še o tržni ureditvi za vino. |
| --- | --- |

7.4.4

S kmetijskima reformama leta 1999 in leta 2003 je bil dosežen znaten napredek za doseganje liberalizacije skupnih tržnih ureditev: znižale so se institucionalne cene (npr. intervencijske in ciljne cene), odpravljena so bila intervencijska pravila, zmanjšale so se dodatne obremenitve za skladiščenje in neposredna plačila, vezana na proizvodnjo, so postala nevezana. Ta postopek reforme se je nadaljeval leta 2004 za tobak, olive, bombaž in hmelj, leta 2005 za sladkor ter leta 2007 za sadje in zelenjavo. Razprava poteka še o tržni ureditvi za vino.

| 7.4.5 | Če bi se krog pogajanj STO iz Dohe končal, bi se okoliščine za kmetijske trge EU spremenile. Enako bi bilo, če bi se pogajanja končala že na podlagi dosedanjega popuščanja: npr. odprave izvoznih subvencij do leta 2013 in zmanjšanja obstoječih carinskih stopenj od 35 % do 60 %. Po izračunih Komisije bi to v evropskem kmetijstvu povzročilo izgubo približno 20 milijard EUR. |
| --- | --- |

7.4.5

Če bi se krog pogajanj STO iz Dohe končal, bi se okoliščine za kmetijske trge EU spremenile. Enako bi bilo, če bi se pogajanja končala že na podlagi dosedanjega popuščanja: npr. odprave izvoznih subvencij do leta 2013 in zmanjšanja obstoječih carinskih stopenj od 35 % do 60 %. Po izračunih Komisije bi to v evropskem kmetijstvu povzročilo izgubo približno 20 milijard EUR.

| 7.4.6 | EESO meni, da so na podlagi večnamenskosti in obveznosti iz člena 33 Pogodbe ES tudi v prihodnosti potrebni ukrepi,






  — | s katerimi je mogoče preprečiti tveganja naraščajoče nestabilnosti kmetijskih trgov; |
| --- | --- | --- |

7.4.6

EESO meni, da so na podlagi večnamenskosti in obveznosti iz člena 33 Pogodbe ES tudi v prihodnosti potrebni ukrepi,

—

s katerimi je mogoče preprečiti tveganja naraščajoče nestabilnosti kmetijskih trgov;

| — | ki lahko zagotovijo, da se proizvodnja po visokih standardih ne razvrednoti z uvozom proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev EU; |
| --- | --- |

—

ki lahko zagotovijo, da se proizvodnja po visokih standardih ne razvrednoti z uvozom proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev EU;

| — | in ki prispevajo k ponudbi raznolikih živilskih proizvodov tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

—

in ki prispevajo k ponudbi raznolikih živilskih proizvodov tudi v prihodnosti.

| 7.4.7 | EESO poudarja, da so trgi EU zadnja leta med najbolj odprtimi na svetu. EU je eden najbolj odprtih trgov tudi za uvoz iz držav v razvoju in nastajajočih držav. Te države uvažajo v EU več kmetijskih proizvodov po nizkih carinskih stopnjah ali brez carine kot v ZDA, Kanado, na Japonsko, v Avstralijo in na Novo Zelandijo skupaj. Potrebna je razprava o uvozu kmetijskih proizvodov oz. živil, proizvedenih in predelanih pod pogoji, ki bi bili nesprejemljivi za družbo v EU. |
| --- | --- |

7.4.7

EESO poudarja, da so trgi EU zadnja leta med najbolj odprtimi na svetu. EU je eden najbolj odprtih trgov tudi za uvoz iz držav v razvoju in nastajajočih držav. Te države uvažajo v EU več kmetijskih proizvodov po nizkih carinskih stopnjah ali brez carine kot v ZDA, Kanado, na Japonsko, v Avstralijo in na Novo Zelandijo skupaj. Potrebna je razprava o uvozu kmetijskih proizvodov oz. živil, proizvedenih in predelanih pod pogoji, ki bi bili nesprejemljivi za družbo v EU.

| 7.4.8 | EESO meni, da morajo biti preferenciali Skupnosti in učinkoviti instrumenti za ukrepe za razbremenitev trga, na primer v obliki skladiščenja, na voljo tudi v prihodnje, če bo to potrebno zaradi dogajanj na trgu. Skladiščenje je koristno tudi kot priprava na krize. Do zdaj še niso na voljo prepričljive nadomestne možnosti, ki bi lahko kmete zaščitile pred nestabilnostjo kmetijskih trgov. EESO poziva k razpravi o možnih modelih, ki temeljijo na izkušnjah nekaterih držav, kot so ZDA in Kanada, in so prilagojeni evropskim okoliščinam. Zagotoviti je treba, da bo EU še naprej proizvajala visoko kakovostna in varna živila, kar pa bo mogoče le, če bodo kmetje prejemali dohodek, ki jim bo omogočil, da nadaljujejo s kmetovanjem, in jih k temu spodbujal. |
| --- | --- |

7.4.8

EESO meni, da morajo biti preferenciali Skupnosti in učinkoviti instrumenti za ukrepe za razbremenitev trga, na primer v obliki skladiščenja, na voljo tudi v prihodnje, če bo to potrebno zaradi dogajanj na trgu. Skladiščenje je koristno tudi kot priprava na krize. Do zdaj še niso na voljo prepričljive nadomestne možnosti, ki bi lahko kmete zaščitile pred nestabilnostjo kmetijskih trgov. EESO poziva k razpravi o možnih modelih, ki temeljijo na izkušnjah nekaterih držav, kot so ZDA in Kanada, in so prilagojeni evropskim okoliščinam. Zagotoviti je treba, da bo EU še naprej proizvajala visoko kakovostna in varna živila, kar pa bo mogoče le, če bodo kmetje prejemali dohodek, ki jim bo omogočil, da nadaljujejo s kmetovanjem, in jih k temu spodbujal.

| 7.4.9 | EU do zdaj še ni uspelo, da bi v krog pogajanj STO v Dohi vključila „netrgovinske zadeve“ (okoljski in socialni standardi, zaščita živali). EESO pričakuje, da si bo Komisija za to bolj zavzeto prizadevala v okviru trenutnih pogajanjih STO. Visokih standardov proizvodnje dolgoročno ne bo mogoče zagotoviti samo z neposrednimi plačili. Dokler bodo na področju mednarodne konkurence pogoji proizvodnje in standardi tako različni, bo ustrezna stopnja zunanje zaščite nujno potrebna. Te zaščite ne smejo ogroziti kratkoročne politike; takšna nevarnost obstaja na primer zaradi zadnje ponudbe EU državam AKP (brezcarinski uvoz). V prihodnosti mora EU zagotoviti, da bodo trgovinske ugodnosti za kmetijske proizvode, zlasti v okviru dvostranskih sporazumov, odvisne od upoštevanja minimalnih standardov. |
| --- | --- |

7.4.9

EU do zdaj še ni uspelo, da bi v krog pogajanj STO v Dohi vključila „netrgovinske zadeve“ (okoljski in socialni standardi, zaščita živali). EESO pričakuje, da si bo Komisija za to bolj zavzeto prizadevala v okviru trenutnih pogajanjih STO. Visokih standardov proizvodnje dolgoročno ne bo mogoče zagotoviti samo z neposrednimi plačili. Dokler bodo na področju mednarodne konkurence pogoji proizvodnje in standardi tako različni, bo ustrezna stopnja zunanje zaščite nujno potrebna. Te zaščite ne smejo ogroziti kratkoročne politike; takšna nevarnost obstaja na primer zaradi zadnje ponudbe EU državam AKP (brezcarinski uvoz). V prihodnosti mora EU zagotoviti, da bodo trgovinske ugodnosti za kmetijske proizvode, zlasti v okviru dvostranskih sporazumov, odvisne od upoštevanja minimalnih standardov.

| 7.4.10 | Nedavna zelo omejujoča uporaba tržnega instrumenta „izvoznih subvencij“ je jasno pokazala, kaj lahko pomeni predlagana odprava takšnih instrumentov v kritičnih razmerah na trgu. EESO pričakuje, da bo Komisija končno izvedla celovito analizo možnih vplivov izvoznih subvencij na kmetijski sistem EU. |
| --- | --- |

7.4.10

Nedavna zelo omejujoča uporaba tržnega instrumenta „izvoznih subvencij“ je jasno pokazala, kaj lahko pomeni predlagana odprava takšnih instrumentov v kritičnih razmerah na trgu. EESO pričakuje, da bo Komisija končno izvedla celovito analizo možnih vplivov izvoznih subvencij na kmetijski sistem EU.

| 7.4.11 | Večja ozaveščenost glede zahtevnih standardov pri proizvodnji živil na vseh stopnjah lahko prispeva k izboljšanju prihodkov od prodaje. V prihodnje bo ta dejavnik vedno pomembnejši za evropsko kmetijstvo. EESO se zavzema za učinkovito uporabo finančnih sredstev EU za podporo informativnih in oglaševalskih kampanj. Prav tako je pomembno, da se Komisija v pogajanjih STO močno zavzame za varstvo geografskih označb pri označevanju izdelkov. |
| --- | --- |

7.4.11

Večja ozaveščenost glede zahtevnih standardov pri proizvodnji živil na vseh stopnjah lahko prispeva k izboljšanju prihodkov od prodaje. V prihodnje bo ta dejavnik vedno pomembnejši za evropsko kmetijstvo. EESO se zavzema za učinkovito uporabo finančnih sredstev EU za podporo informativnih in oglaševalskih kampanj. Prav tako je pomembno, da se Komisija v pogajanjih STO močno zavzame za varstvo geografskih označb pri označevanju izdelkov.

| 7.4.12 | EESO je v mnenju o prihodnosti SKP podrobno obravnaval temo uravnavanja ponudbe. Ugotovil je, da lahko imajo ukrepi za nadzor količin pomembno vlogo. Vendar so kvote za mleko v zadnjih letih nedvomno postajale manj pomembne. |
| --- | --- |

7.4.12

EESO je v mnenju o prihodnosti SKP podrobno obravnaval temo uravnavanja ponudbe. Ugotovil je, da lahko imajo ukrepi za nadzor količin pomembno vlogo. Vendar so kvote za mleko v zadnjih letih nedvomno postajale manj pomembne.

| 7.4.13 | Komisija je v svoji študiji leta 2002 (14) ugotovila, da bi izstop iz mlečne kvote pri kmetih v EU (15) povzročil zmanjšanje dohodka za več kot 7 milijard EUR. Količina mleka bi se povečala za 12 %, cene pa bi padle za več kot 35 %. Prišlo bi do podjetniških in regionalnih premikov v proizvodnji mleka. Dokler ni jasno, kako bi bilo mogoče takšne spremembe kompenzirati, ne bi smeli sprejemati dokončnih odločitev o sistemih uravnavanja količin v proizvodnji mleka. |
| --- | --- |

7.4.13

Komisija je v svoji študiji leta 2002 (14) ugotovila, da bi izstop iz mlečne kvote pri kmetih v EU (15) povzročil zmanjšanje dohodka za več kot 7 milijard EUR. Količina mleka bi se povečala za 12 %, cene pa bi padle za več kot 35 %. Prišlo bi do podjetniških in regionalnih premikov v proizvodnji mleka. Dokler ni jasno, kako bi bilo mogoče takšne spremembe kompenzirati, ne bi smeli sprejemati dokončnih odločitev o sistemih uravnavanja količin v proizvodnji mleka.

| 7.4.14 | V skladu s sklepom sveta za kmetijstvo EU o reformi SKP iz leta 2003 se ureditev kvot za mleko izteče leta 2015. Komisija nasprotuje kakršni koli spremembi tega sklepa. Vsekakor v svetu za kmetijstvo ne bo dosežena kvalificirana večina, ki je potrebna za podaljšanje. Ker je proizvodnja mleka zelo pomembna, zlasti za ohranitev kmetovanja v številnih regijah z omejenimi možnostmi, je treba pojasniti vplive in nujne posledice prenehanja veljavnosti sistema kvot. Zato EESO meni, da je treba nujno pripraviti program za območja, na katera bi prenehanje ureditve kvot za mleko najbolj vplivalo, da se na teh območjih zagotovi nadaljnja proizvodnja mleka. |
| --- | --- |

7.4.14

V skladu s sklepom sveta za kmetijstvo EU o reformi SKP iz leta 2003 se ureditev kvot za mleko izteče leta 2015. Komisija nasprotuje kakršni koli spremembi tega sklepa. Vsekakor v svetu za kmetijstvo ne bo dosežena kvalificirana večina, ki je potrebna za podaljšanje. Ker je proizvodnja mleka zelo pomembna, zlasti za ohranitev kmetovanja v številnih regijah z omejenimi možnostmi, je treba pojasniti vplive in nujne posledice prenehanja veljavnosti sistema kvot. Zato EESO meni, da je treba nujno pripraviti program za območja, na katera bi prenehanje ureditve kvot za mleko najbolj vplivalo, da se na teh območjih zagotovi nadaljnja proizvodnja mleka.

| 7.4.15 | Na splošno obstaja v številnih regijah z naravnimi ovirami nevarnost, da brez kmetijstva in živinoreje gospodarsko ne bi mogle preživeti. Zato EESO meni, da je treba za posamezne regije in področja izvesti podrobno analizo prihodnosti kmetijskega sektorja po letu 2013, da se bo sektor lahko soočil z izzivi in spremembami, ki jim bo izpostavljen. |
| --- | --- |

7.4.15

Na splošno obstaja v številnih regijah z naravnimi ovirami nevarnost, da brez kmetijstva in živinoreje gospodarsko ne bi mogle preživeti. Zato EESO meni, da je treba za posamezne regije in področja izvesti podrobno analizo prihodnosti kmetijskega sektorja po letu 2013, da se bo sektor lahko soočil z izzivi in spremembami, ki jim bo izpostavljen.

7.5   Neposredna plačila za kmetijska gospodarstva

| 7.5.1 | Neposredna plačila so se po reformi SKP leta 1992 razvila v osrednji in nepogrešljiv instrument SKP tudi zato, ker so tržni prihodki pogosto prenizki za sprejemljiv življenjski standard in kmetovanje. V zvezi s tem je bilo upoštevano dejstvo, da kmetijska gospodarstva:






  — | zaradi nižjih cen ne morejo več pokriti nujnih stroškov prodaje za veliko proizvodov; |
| --- | --- | --- |

7.5.1

Neposredna plačila so se po reformi SKP leta 1992 razvila v osrednji in nepogrešljiv instrument SKP tudi zato, ker so tržni prihodki pogosto prenizki za sprejemljiv življenjski standard in kmetovanje. V zvezi s tem je bilo upoštevano dejstvo, da kmetijska gospodarstva:

—

zaradi nižjih cen ne morejo več pokriti nujnih stroškov prodaje za veliko proizvodov;

| — | z obdelovanjem kmetijskih površin v skladu s strogimi proizvodnimi zahtevami pogosto obratujejo z višjimi stroški kot gospodarstva s primerljivo proizvodnjo zunaj EU ter zagotavljajo storitve v javnem interesu, ki jih pričakuje družba; |
| --- | --- |

—

z obdelovanjem kmetijskih površin v skladu s strogimi proizvodnimi zahtevami pogosto obratujejo z višjimi stroški kot gospodarstva s primerljivo proizvodnjo zunaj EU ter zagotavljajo storitve v javnem interesu, ki jih pričakuje družba;

| — | v regijah z omejenimi možnostmi prejemajo kompenzacijska plačila za naravne ovire. |
| --- | --- |

—

v regijah z omejenimi možnostmi prejemajo kompenzacijska plačila za naravne ovire.

| 7.5.2 | EESO meni, da sta načelo namenskosti neposrednih plačil in dolgoročna zaščita teh instrumentov SKP v prihodnosti nujno potrebna. Da se zagotovi splošna sprejemljivost neposrednih plačil, je treba vsako vrsto takšnih plačil ustrezno utemeljiti. |
| --- | --- |

7.5.2

EESO meni, da sta načelo namenskosti neposrednih plačil in dolgoročna zaščita teh instrumentov SKP v prihodnosti nujno potrebna. Da se zagotovi splošna sprejemljivost neposrednih plačil, je treba vsako vrsto takšnih plačil ustrezno utemeljiti.

| 7.5.3 | Zato se EESO zavzema za jasno razlikovanje med posameznimi vrstami neposrednih plačil. Neposredna plačila, ki so bila uvedena leta 1992 zaradi znižanja cen, bodo imela funkcijo plačil za storitve, ki jih ne pokrivajo tržne cene. Njihova funkcija se razlikuje od funkcije plačil v okviru posebnih okoljskih programov, ki se bodo še naprej uporabljala za posebne okoljske storitve s spodbudami iz drugega stebra, ali plačil, katerih namen je zmanjšati naravne ovire (izravnalna nadomestila). |
| --- | --- |

7.5.3

Zato se EESO zavzema za jasno razlikovanje med posameznimi vrstami neposrednih plačil. Neposredna plačila, ki so bila uvedena leta 1992 zaradi znižanja cen, bodo imela funkcijo plačil za storitve, ki jih ne pokrivajo tržne cene. Njihova funkcija se razlikuje od funkcije plačil v okviru posebnih okoljskih programov, ki se bodo še naprej uporabljala za posebne okoljske storitve s spodbudami iz drugega stebra, ali plačil, katerih namen je zmanjšati naravne ovire (izravnalna nadomestila).

| 7.5.4 | Ta neposredna plačila, ki so bila po reformi SKP leta 2003 večinoma ločena, trenutno igrajo ključno vlogo pri zagotavljanju večnamenskosti evropskega kmetijstva, pri čemer EESO meni, da se bo v prihodnje pomen te vloge še povečal. Upoštevanje strožjih proizvodnih zahtev zaradi varstva okolja, živali in varnosti živil je povezano s stroški, ki jih tekmeci iz tretjih držav pogosto nimajo. Družba pričakuje spoštovanje teh standardov, vendar trg te naloge pod obstoječimi konkurenčnimi pogoji ne nagrajuje dovolj. EESO meni, da mora zagotovitev kompenzacijskih plačil prek ustreznih neposrednih plačil, trenutno v obliki enotnega plačila na kmetijo, ostati jasna naloga prvega stebra. |
| --- | --- |

7.5.4

Ta neposredna plačila, ki so bila po reformi SKP leta 2003 večinoma ločena, trenutno igrajo ključno vlogo pri zagotavljanju večnamenskosti evropskega kmetijstva, pri čemer EESO meni, da se bo v prihodnje pomen te vloge še povečal. Upoštevanje strožjih proizvodnih zahtev zaradi varstva okolja, živali in varnosti živil je povezano s stroški, ki jih tekmeci iz tretjih držav pogosto nimajo. Družba pričakuje spoštovanje teh standardov, vendar trg te naloge pod obstoječimi konkurenčnimi pogoji ne nagrajuje dovolj. EESO meni, da mora zagotovitev kompenzacijskih plačil prek ustreznih neposrednih plačil, trenutno v obliki enotnega plačila na kmetijo, ostati jasna naloga prvega stebra.

| 7.5.5 | Prejšnje premije, vezane na proizvodnjo, so bile v 85 % ločene v obliki „enotnega plačila na kmetijo“. Plačilo je odvisno od tega, ali so izpolnjene zahteve navzkrižne skladnosti. EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija predložila predloge za odpravo težav, ki so nastale v praksi. |
| --- | --- |

7.5.5

Prejšnje premije, vezane na proizvodnjo, so bile v 85 % ločene v obliki „enotnega plačila na kmetijo“. Plačilo je odvisno od tega, ali so izpolnjene zahteve navzkrižne skladnosti. EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija predložila predloge za odpravo težav, ki so nastale v praksi.

| 7.5.6 | Za prihodnost teh plačil je bistveno, da se ne dvomi v njihovo osnovno zamisel in njihov obseg ter da se zagotovi zadostna finančna osnova. Pomembno je, da bo ta plačila mogoče dobro in zadostno utemeljiti družbi. Le tako je mogoče plačila za kmetijstvo sploh ohraniti v njihovem sedanjem obsegu tudi po letu 2013. |
| --- | --- |

7.5.6

Za prihodnost teh plačil je bistveno, da se ne dvomi v njihovo osnovno zamisel in njihov obseg ter da se zagotovi zadostna finančna osnova. Pomembno je, da bo ta plačila mogoče dobro in zadostno utemeljiti družbi. Le tako je mogoče plačila za kmetijstvo sploh ohraniti v njihovem sedanjem obsegu tudi po letu 2013.

7.6   Politika razvoja podeželja

| 7.6.1 | Podeželje zajema 90 % površine EU, pri čemer se večji del zemljišč uporablja za kmetijstvo in gozdarstvo. Po podatkih Eurostata zajema veriga proizvodnje živil le 15 % dodane vrednosti v EU, vendar je tretji največji vir zaposlovanja. |
| --- | --- |

7.6.1

Podeželje zajema 90 % površine EU, pri čemer se večji del zemljišč uporablja za kmetijstvo in gozdarstvo. Po podatkih Eurostata zajema veriga proizvodnje živil le 15 % dodane vrednosti v EU, vendar je tretji največji vir zaposlovanja.

| 7.6.2 | V biltenu Komisije z naslovom „Kako lahko razvoj podeželja prispeva k zaposlovanju in gospodarski rasti“ (marec 2006) je ugotovljeno, da bi bila številna podeželska območja Evrope brez SKP v velikih gospodarskih, družbenih in okoljevarstvenih težavah. Poudarjeno je, da lahko imajo ukrepi za razvoj podeželja zelo pomembno vlogo pri ohranjanju in izboljšanju gmotnega položaja podeželskih skupnosti. EESO opozarja na mnenje o razvoju podeželja (EKSRP) (15), v katerem je ugotovljeno tudi, „da je treba za zagotovitev gospodarske in socialne trajnosti teh območij nujno upoštevati prispevek obeh stebrov skupne kmetijske politike pri ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest na celotnem evropskem ozemlju, še posebej z razvojem konkurenčnih kmetijskih in/ali nekmetijskih dejavnosti, ki temeljijo na inovativnosti“. |
| --- | --- |

7.6.2

V biltenu Komisije z naslovom „Kako lahko razvoj podeželja prispeva k zaposlovanju in gospodarski rasti“ (marec 2006) je ugotovljeno, da bi bila številna podeželska območja Evrope brez SKP v velikih gospodarskih, družbenih in okoljevarstvenih težavah. Poudarjeno je, da lahko imajo ukrepi za razvoj podeželja zelo pomembno vlogo pri ohranjanju in izboljšanju gmotnega položaja podeželskih skupnosti. EESO opozarja na mnenje o razvoju podeželja (EKSRP) (15), v katerem je ugotovljeno tudi, „da je treba za zagotovitev gospodarske in socialne trajnosti teh območij nujno upoštevati prispevek obeh stebrov skupne kmetijske politike pri ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest na celotnem evropskem ozemlju, še posebej z razvojem konkurenčnih kmetijskih in/ali nekmetijskih dejavnosti, ki temeljijo na inovativnosti“.

| 7.6.3 | EESO meni, da so ugotovitve študije o zaposlovanju na podeželskih območjih, ki jo je naročila Komisija in je bila objavljena maja 2006, zelo zaskrbljujoče. Na podlagi študije se predvideva, da se bo od leta 2000 do leta 2014 število zaposlenih v kmetijstvu v EU-15 zmanjšalo za 4-5 milijonov, v novih državah članicah (vključno z Romunijo in Bolgarijo) pa za dodatnih 3-6 milijonov. |
| --- | --- |

7.6.3

EESO meni, da so ugotovitve študije o zaposlovanju na podeželskih območjih, ki jo je naročila Komisija in je bila objavljena maja 2006, zelo zaskrbljujoče. Na podlagi študije se predvideva, da se bo od leta 2000 do leta 2014 število zaposlenih v kmetijstvu v EU-15 zmanjšalo za 4-5 milijonov, v novih državah članicah (vključno z Romunijo in Bolgarijo) pa za dodatnih 3-6 milijonov.

| 7.6.4 | EESO poudarja, da je za oblikovanje celovite politike razvoja podeželja potreben pristop, ki vključuje več sektorjev. Glede na tematsko načrtovanje programov ima spodbujanje razvoja podeželja iz drugega stebra SKP samostojno vlogo, zato ne more nadomestiti drugih instrumentov za razvoj in okrepitev podeželskih območij. Strategija EU za zaposlovanje je nedeljiva ter mora vključevati ohranjanje delovnih mest in ustvarjanje novih delovnih mest v kmetijstvu in gozdarstvu. |
| --- | --- |

7.6.4

EESO poudarja, da je za oblikovanje celovite politike razvoja podeželja potreben pristop, ki vključuje več sektorjev. Glede na tematsko načrtovanje programov ima spodbujanje razvoja podeželja iz drugega stebra SKP samostojno vlogo, zato ne more nadomestiti drugih instrumentov za razvoj in okrepitev podeželskih območij. Strategija EU za zaposlovanje je nedeljiva ter mora vključevati ohranjanje delovnih mest in ustvarjanje novih delovnih mest v kmetijstvu in gozdarstvu.

| 7.6.5 | EESO opozarja na novo študijo fundacije za okolje Euronatur o delu in dohodkih v kmetijstvu in zaradi njega. Na primeru regije Hohenlohe dokazuje, da je mogoče kljub internacionalizaciji kmetijskih trgov, večji konkurenci in zgoščeni predelavi ohraniti delovna mesta v kmetijstvu ter celo ustvariti nova z diverzifikacijo proizvodnje in trženja. Ciljno usmerjena uporaba finančnih sredstev ima lahko bistven gospodarski in strukturni vpliv na zaposlovanje na podeželju. |
| --- | --- |

7.6.5

EESO opozarja na novo študijo fundacije za okolje Euronatur o delu in dohodkih v kmetijstvu in zaradi njega. Na primeru regije Hohenlohe dokazuje, da je mogoče kljub internacionalizaciji kmetijskih trgov, večji konkurenci in zgoščeni predelavi ohraniti delovna mesta v kmetijstvu ter celo ustvariti nova z diverzifikacijo proizvodnje in trženja. Ciljno usmerjena uporaba finančnih sredstev ima lahko bistven gospodarski in strukturni vpliv na zaposlovanje na podeželju.

| 7.6.6 | Politika EU za razvoj podeželja je neposredno povezana s SKP ter se obravnava kot instrument za pospeševanje kmetijstva in gozdarstva. EESO meni, da sta trajnost tega pristopa in usklajeno izvajanje obeh stebrov SKP pomembna cilja. Okrepitev konkurenčnosti, priznavanje okoljskih dosežkov kmetijstva in gozdarstva ter povezovalna funkcija za izboljšanje struktur podeželja so strateški elementi, ki so nujno potrebni kot dopolnitev instrumentov prvega stebra SKP. |
| --- | --- |

7.6.6

Politika EU za razvoj podeželja je neposredno povezana s SKP ter se obravnava kot instrument za pospeševanje kmetijstva in gozdarstva. EESO meni, da sta trajnost tega pristopa in usklajeno izvajanje obeh stebrov SKP pomembna cilja. Okrepitev konkurenčnosti, priznavanje okoljskih dosežkov kmetijstva in gozdarstva ter povezovalna funkcija za izboljšanje struktur podeželja so strateški elementi, ki so nujno potrebni kot dopolnitev instrumentov prvega stebra SKP.

| 7.6.7 | Financiranje razvoja podeželja se formalno razlikuje od prvega stebra v tem, da ima svoj lastni sklad, kar kaže na pomembnost politike, preoblikovane z reformo. S pogajanji o finančni perspektivi za obdobje 2007-2013 je bilo doseženo nezadovoljivo financiranje drugega stebra, kar je EESO obravnaval kritično v več mnenjih. EESO meni, da je treba ohraniti različne funkcije SKP. To je treba upoštevati pri morebitnih nadaljnjih modulacijah neposrednih plačil v okviru 1. stebra. Če bo to vključevalo prenos sredstev s 1. na 2. steber, mora biti ta izveden pod pogojem, da so ta sredstva namenjena ukrepom za zagotovitev večnamenskosti kmetijstva. To bo pomembno prispevalo k zaposlovanju na podeželju. |
| --- | --- |

7.6.7

Financiranje razvoja podeželja se formalno razlikuje od prvega stebra v tem, da ima svoj lastni sklad, kar kaže na pomembnost politike, preoblikovane z reformo. S pogajanji o finančni perspektivi za obdobje 2007-2013 je bilo doseženo nezadovoljivo financiranje drugega stebra, kar je EESO obravnaval kritično v več mnenjih. EESO meni, da je treba ohraniti različne funkcije SKP. To je treba upoštevati pri morebitnih nadaljnjih modulacijah neposrednih plačil v okviru 1. stebra. Če bo to vključevalo prenos sredstev s 1. na 2. steber, mora biti ta izveden pod pogojem, da so ta sredstva namenjena ukrepom za zagotovitev večnamenskosti kmetijstva. To bo pomembno prispevalo k zaposlovanju na podeželju.

| 7.6.8 | EESO se zavzema za to, da se finančna sredstva za ukrepe v okviru drugega stebra po letu 2013 občutno povečajo. Poleg tega si prizadeva za to, da se že sedaj tista sredstva, ki jih EU trenutno privarčuje na podlagi tržnega položaja pri izvoznih subvencijah, in drugi ukrepi, ki razbremenjujejo trg, usmerijo v projekte za spodbujanje podeželskih območij. |
| --- | --- |

7.6.8

EESO se zavzema za to, da se finančna sredstva za ukrepe v okviru drugega stebra po letu 2013 občutno povečajo. Poleg tega si prizadeva za to, da se že sedaj tista sredstva, ki jih EU trenutno privarčuje na podlagi tržnega položaja pri izvoznih subvencijah, in drugi ukrepi, ki razbremenjujejo trg, usmerijo v projekte za spodbujanje podeželskih območij.

| 7.6.9 | EESO poziva Komisijo, da natančneje pojasni dejansko razliko med Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR). EESO je zaskrbljen, da se 2. steber vedno bolj obravnava kot vir financiranja vseh možnih naložb. |
| --- | --- |

7.6.9

EESO poziva Komisijo, da natančneje pojasni dejansko razliko med Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR). EESO je zaskrbljen, da se 2. steber vedno bolj obravnava kot vir financiranja vseh možnih naložb.

| 7.6.10 | EESO pozdravlja, da se z osjo 3 uredbe EKSRP lahko financirajo tudi ukrepi, ki so zunaj kmetijskega in gozdarskega področja, vendar meni, da bi morali ti ukrepi imeti prepoznavno, in ne le hipotetično povezavo s primarno proizvodnjo. EESO zavrača razmišljanja o financiranju projektov, kot so kabelski sistemi za širokopasovne povezave ali projekt GALILEO. Zanje bi lahko uporabili klasične sklade za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

7.6.10

EESO pozdravlja, da se z osjo 3 uredbe EKSRP lahko financirajo tudi ukrepi, ki so zunaj kmetijskega in gozdarskega področja, vendar meni, da bi morali ti ukrepi imeti prepoznavno, in ne le hipotetično povezavo s primarno proizvodnjo. EESO zavrača razmišljanja o financiranju projektov, kot so kabelski sistemi za širokopasovne povezave ali projekt GALILEO. Zanje bi lahko uporabili klasične sklade za regionalni razvoj.

| 7.6.11 | EESO meni, da je treba pri izvajanju ukrepov za razvoj podeželja upoštevati naslednje: zaradi različnih zahtev v posameznih državah članicah je treba v skladu z načelom subsidiarnosti zagotoviti določeno stopnjo prilagodljivosti. S tem povezano nacionalno sofinanciranje programov pomembno prispeva k skupni odgovornosti za ustrezno izvajanje posameznih ukrepov. |
| --- | --- |

7.6.11

EESO meni, da je treba pri izvajanju ukrepov za razvoj podeželja upoštevati naslednje: zaradi različnih zahtev v posameznih državah članicah je treba v skladu z načelom subsidiarnosti zagotoviti določeno stopnjo prilagodljivosti. S tem povezano nacionalno sofinanciranje programov pomembno prispeva k skupni odgovornosti za ustrezno izvajanje posameznih ukrepov.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  NAT/356.

1

(2)  Eurobarometer 276, „Evropejci, kmetijstvo in skupna kmetijska politika – 2006“

2

http://ec.europa.eu/agriculture/survey/index_de.htm.

88 % vprašanih meni, da so kmetijstvo in podeželska območja pomembni za prihodnost Evrope, 49 % vprašanih je pozitivno ocenilo nevezanost plačil, velik del (45 %) jih meni, da je proračunski delež za SKP ustrezen, v primerjavi s tistimi, ki menijo, da je previsok (16 %) ali prenizek (15 %). Po mnenju 58 % vprašanih se financiranje kmetijstva ne sme spremeniti (32 %) ali pa se mora povečati (26 %).

(3)  Govor komisarke Marianne Fischler Boel dne 7. maja 2007 v Evropskem parlamentu (SPEECH/07/288).

3

(4)  Vir: Komisija EU, načrti proračuna.

4

(5)  EuroStat; „Indeksi proizvajalčevih cen“: rastlinski proizvodi – 9,3 %, proizvodi živalskega izvora – 15,8 %.

5

(6)  GD Agri, Memo/03/10.

6

(7)  Vmesni pregled skupne kmetijske politike, COM (2002) 394.

7

(8)  UL C 208, 3.9.2003, str. 64 – NAT/178.

8

(9)  Poročilo EGP št. 9/2006: Greenhouse gas emission trends and projections in Europe.

9

(10)  Sporočilo Komisije o strategiji EU za biogoriva, SEK(2006) 142;

10

Strategije za trajnostno uporabo biomase v evropskem okviru (Nachhaltige Biomassenutzungsstrategien im europäischen Kontext) (Institut für Energetik und Umwelt, Leipzig);

Koliko bioenergije lahko Evropa proizvede, ne da bi s tem škodovala okolju? (How much bionergy can Europe produce without harming the environment?) (Evropska agencija za okolje, poročilo Evropske agencije za okolje št. 7/2006).

(11)  UL C 125, 27.5.2002, str. 87-99 – NAT/122.

11

(12)  UL C 368, 20.12.1999, str. 76-86 – NAT/028.

12

(13)  European Economy, št. 5/97.

13

(14)  SEK(2002) 789, delovni dokument Komisije: Poročilo o mlečnih kvotah.

14

(15)  UL C 234, 22.9.2005, str. 32-40 – NAT/256.

15

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/69

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o podnebnih spremembah in lizbonski strategiji

(2008/C 44/18)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 25. in 26. aprila 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o Podnebnih spremembah in lizbonski strategiji.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje (opazovalna skupina za trajnostni razvoj), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 1. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. EHNMARK.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje soglasno sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra).

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | Podnebne spremembe predstavljajo srečanje z usodo. Ne ogrožajo le blaginje, temveč tudi naše preživetje. Gre za resnično globalno nevarnost, ki se s povečevanjem emisij še zaostruje. |
| --- | --- |

1.1

Podnebne spremembe predstavljajo srečanje z usodo. Ne ogrožajo le blaginje, temveč tudi naše preživetje. Gre za resnično globalno nevarnost, ki se s povečevanjem emisij še zaostruje.

| 1.2 | Znanstveniki nam dajejo na voljo časovni okvir od 10 do 15 let, v katerem moramo ustaviti rast emisij. Sklep je očiten: ne smemo čakati križem rok. |
| --- | --- |

1.2

Znanstveniki nam dajejo na voljo časovni okvir od 10 do 15 let, v katerem moramo ustaviti rast emisij. Sklep je očiten: ne smemo čakati križem rok.

| 1.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor močno poziva Evropski svet, da začne izvajati programe in ukrepe za izpolnitev ambicioznih ciljev, ki jih je zastavil marca letos. Državljani čakajo na jasne signale o prednostnih nalogah in ukrepih. Evropa bi morala prevzeti vodilno vlogo tudi pri izvajanju, ne le pri načrtovanju. |
| --- | --- |

1.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor močno poziva Evropski svet, da začne izvajati programe in ukrepe za izpolnitev ambicioznih ciljev, ki jih je zastavil marca letos. Državljani čakajo na jasne signale o prednostnih nalogah in ukrepih. Evropa bi morala prevzeti vodilno vlogo tudi pri izvajanju, ne le pri načrtovanju.

| 1.4 | Blaženje podnebnih sprememb zahteva izjemno obsežna in vztrajna prizadevanja. Ker bodo podnebne spremembe dejansko vplivale na vse dele družbe, bosta morala odgovornost prevzeti tako javni kot zasebni sektor. |
| --- | --- |

1.4

Blaženje podnebnih sprememb zahteva izjemno obsežna in vztrajna prizadevanja. Ker bodo podnebne spremembe dejansko vplivale na vse dele družbe, bosta morala odgovornost prevzeti tako javni kot zasebni sektor.

| 1.5 | EESO opozarja na potrebo po preglednih ukrepih, ki jih bodo državljani lahko izvajali, obenem pa bodo njihov navdih. Ukrepe je treba načrtovati in izvajati ob uporabi pristopa„od spodaj navzgor“. |
| --- | --- |

1.5

EESO opozarja na potrebo po preglednih ukrepih, ki jih bodo državljani lahko izvajali, obenem pa bodo njihov navdih. Ukrepe je treba načrtovati in izvajati ob uporabi pristopa„od spodaj navzgor“.

| 1.6 | EESO poudarja potrebo po vztrajnem prizadevanju za komuniciranje in posvetovanje z državljani in lokalnimi skupnostmi. |
| --- | --- |

1.6

EESO poudarja potrebo po vztrajnem prizadevanju za komuniciranje in posvetovanje z državljani in lokalnimi skupnostmi.

| 1.7 | EESO izrecno priporoča, da se v lizbonsko strategijo za konkurenčnost in delovna mesta vključijo obsežna prizadevanja proti podnebnim spremembam. Lizbonska strategija že vsebuje zavezo trajnostnemu razvoju, zdaj pa je čas, da se doda še boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

1.7

EESO izrecno priporoča, da se v lizbonsko strategijo za konkurenčnost in delovna mesta vključijo obsežna prizadevanja proti podnebnim spremembam. Lizbonska strategija že vsebuje zavezo trajnostnemu razvoju, zdaj pa je čas, da se doda še boj proti podnebnim spremembam.

| 1.8 | Če EU uporabi lizbonsko strategijo kot instrument – in jo „pozeleni“ –, ima s tem na voljo že obstoječo strukturo z uveljavljenimi postopki in dobro delujočim sistemom usklajevanja. EU mora čim bolj povečati učinkovitost in, kadar koli je mogoče, uporabiti obstoječe sinergije. |
| --- | --- |

1.8

Če EU uporabi lizbonsko strategijo kot instrument – in jo „pozeleni“ –, ima s tem na voljo že obstoječo strukturo z uveljavljenimi postopki in dobro delujočim sistemom usklajevanja. EU mora čim bolj povečati učinkovitost in, kadar koli je mogoče, uporabiti obstoječe sinergije.

| 1.9 | EESO predstavlja načrt za vključevanje problematike podnebnih sprememb v lizbonsko strategijo. Še posebej pomembno je, ali bo lizbonski strategiji uspelo doseči široko soglasje glede skupnih ciljev in ukrepov. |
| --- | --- |

1.9

EESO predstavlja načrt za vključevanje problematike podnebnih sprememb v lizbonsko strategijo. Še posebej pomembno je, ali bo lizbonski strategiji uspelo doseči široko soglasje glede skupnih ciljev in ukrepov.

| 1.10 | EESO poudarja, da je treba pripraviti določene integrirane smernice za boj proti podnebnim spremembam in jih vključiti v lizbonsko strategijo. Tako kot druge smernice strategije bodo tudi te predmet ocenjevalnih in primerjalnih postopkov, vključno z odprto metodo usklajevanja. |
| --- | --- |

1.10

EESO poudarja, da je treba pripraviti določene integrirane smernice za boj proti podnebnim spremembam in jih vključiti v lizbonsko strategijo. Tako kot druge smernice strategije bodo tudi te predmet ocenjevalnih in primerjalnih postopkov, vključno z odprto metodo usklajevanja.

| 1.11 | Podnebne spremembe lahko okrepijo sedanje socialno izkrivljanje in vrzeli ne samo v EU, temveč tudi drugod po svetu. Podnebne spremembe so pomembna preizkušnja naše sposobnosti za solidarnost. Cilj mora biti prilagajanje podnebnim spremembam in njihova ublažitev, ne da bi pri tem povzročili brezposelnost in socialno izkrivljanje. Ta boj ne sme povzročiti povečanja revščine med državljani. EESO poudarja, da je treba z izvajanjem lizbonske strategije nadaljevati tako, da bo združevala konkurenčnost, socialno kohezijo in ukrepe proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

1.11

Podnebne spremembe lahko okrepijo sedanje socialno izkrivljanje in vrzeli ne samo v EU, temveč tudi drugod po svetu. Podnebne spremembe so pomembna preizkušnja naše sposobnosti za solidarnost. Cilj mora biti prilagajanje podnebnim spremembam in njihova ublažitev, ne da bi pri tem povzročili brezposelnost in socialno izkrivljanje. Ta boj ne sme povzročiti povečanja revščine med državljani. EESO poudarja, da je treba z izvajanjem lizbonske strategije nadaljevati tako, da bo združevala konkurenčnost, socialno kohezijo in ukrepe proti podnebnim spremembam.

| 1.12 | Financiranje boja proti podnebnim spremembam mora temeljiti na kombinaciji zasebnih in javnih sredstev. Pri tem ima pomembno vlogo Evropska investicijska banka. V proračunu EU je treba poudariti, kje so predvidena sredstva za ukrepe proti podnebnim spremembam. EESO močno priporoča Komisiji, da oblikuje instrumente za ustvarjanje „zelenega“ BDP. |
| --- | --- |

1.12

Financiranje boja proti podnebnim spremembam mora temeljiti na kombinaciji zasebnih in javnih sredstev. Pri tem ima pomembno vlogo Evropska investicijska banka. V proračunu EU je treba poudariti, kje so predvidena sredstva za ukrepe proti podnebnim spremembam. EESO močno priporoča Komisiji, da oblikuje instrumente za ustvarjanje „zelenega“ BDP.

| 1.13 | Boj proti podnebnim spremembam ima lahko pozitivne učinke na konkurenco. Svetovni trgi, na primer na področju prometa, iščejo nove rešitve za varčevanje z energijo. Treba je izboljšati naložbe in raziskave. Vseživljenjsko učenje je pomembnejše kot kdaj koli prej. |
| --- | --- |

1.13

Boj proti podnebnim spremembam ima lahko pozitivne učinke na konkurenco. Svetovni trgi, na primer na področju prometa, iščejo nove rešitve za varčevanje z energijo. Treba je izboljšati naložbe in raziskave. Vseživljenjsko učenje je pomembnejše kot kdaj koli prej.

| 1.14 | Prihodnje delo lahko opišemo kot preizkušnjo naše participativne demokracije. Državljani pričakujejo, da bodo opravljena posvetovanja z njimi. Socialni partnerji imajo pri tem izjemno pomembno vlogo kot mostovi med državljani in vladami. Socialni dialog na vseh ravneh je ključni element. Ključno vlogo bo imela tudi organizirana civilna družba, ne nazadnje na področju socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.14

Prihodnje delo lahko opišemo kot preizkušnjo naše participativne demokracije. Državljani pričakujejo, da bodo opravljena posvetovanja z njimi. Socialni partnerji imajo pri tem izjemno pomembno vlogo kot mostovi med državljani in vladami. Socialni dialog na vseh ravneh je ključni element. Ključno vlogo bo imela tudi organizirana civilna družba, ne nazadnje na področju socialnega gospodarstva.

| 1.15 | EESO si bo še naprej intenzivno prizadeval za boj proti podnebnim spremembam. Pripravljen je konkretno prispevati, tako kot že zdaj prispeva k lizbonski strategiji. EESO bo deloval v duhu solidarnosti med narodi in generacijami tako znotraj kot zunaj EU. |
| --- | --- |

1.15

EESO si bo še naprej intenzivno prizadeval za boj proti podnebnim spremembam. Pripravljen je konkretno prispevati, tako kot že zdaj prispeva k lizbonski strategiji. EESO bo deloval v duhu solidarnosti med narodi in generacijami tako znotraj kot zunaj EU.

| 1.16 | Boj, ki je pred nami, bo zahteval prizadevno in odzivno politično vodstvo. |
| --- | --- |

1.16

Boj, ki je pred nami, bo zahteval prizadevno in odzivno politično vodstvo.

2.   Dinamičen program EU za podnebne spremembe

| 2.1 | Evropski svet je marca letos sprejel dinamičen in ambiciozen program za boj proti podnebnim spremembam. Akcijski načrt je določil cilj, da se v EU do leta 2020 obnovljivi viri energije v mešanici energetskih virov EU povečajo na 20 % in da se za 20 % zmanjšajo emisije toplogrednih plinov (pod določenimi pogoji do 30 %), ter tudi dolgoročni cilj, da se do leta 2050 zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v EU za 60 do 80 %. EU se je odločila tudi za 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti na svojem območju do leta 2020. S tem akcijskim načrtom je EU v svetovnem merilu prevzela vodilno vlogo na področju boja proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.1

Evropski svet je marca letos sprejel dinamičen in ambiciozen program za boj proti podnebnim spremembam. Akcijski načrt je določil cilj, da se v EU do leta 2020 obnovljivi viri energije v mešanici energetskih virov EU povečajo na 20 % in da se za 20 % zmanjšajo emisije toplogrednih plinov (pod določenimi pogoji do 30 %), ter tudi dolgoročni cilj, da se do leta 2050 zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v EU za 60 do 80 %. EU se je odločila tudi za 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti na svojem območju do leta 2020. S tem akcijskim načrtom je EU v svetovnem merilu prevzela vodilno vlogo na področju boja proti podnebnim spremembam.

| 2.2 | Evropski svet ni bil tako jasen glede instrumentov za doseganje ciljev. Evropska komisija je bila pozvana, da pripravi predloge za prihodnje odločitve. Komisija je med drugim sprožila javno razpravo o načinu prilagajanja podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.2

Evropski svet ni bil tako jasen glede instrumentov za doseganje ciljev. Evropska komisija je bila pozvana, da pripravi predloge za prihodnje odločitve. Komisija je med drugim sprožila javno razpravo o načinu prilagajanja podnebnim spremembam.

| 2.3 | Nujnost hitrega ukrepanja je bila poudarjena v številnih izjavah. Na primer, predsednik Komisije José Manuel Barroso je na začetku leta izjavil, da mora EU tudi v prihodnje ohraniti vodilno vlogo na področju boja proti podnebnim spremembam ter spodbujati druge, da ji sledijo: „Evropska unija je dobila vodilno vlogo zaradi zaveze, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije vsaj za 20 %; druge spodbujamo, da nam sledijo, z odločenostjo, da se pri tem ne bomo ustavili. Konec koncev ne gre za evropsko segrevanje, temveč za globalno“. |
| --- | --- |

2.3

Nujnost hitrega ukrepanja je bila poudarjena v številnih izjavah. Na primer, predsednik Komisije José Manuel Barroso je na začetku leta izjavil, da mora EU tudi v prihodnje ohraniti vodilno vlogo na področju boja proti podnebnim spremembam ter spodbujati druge, da ji sledijo: „Evropska unija je dobila vodilno vlogo zaradi zaveze, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije vsaj za 20 %; druge spodbujamo, da nam sledijo, z odločenostjo, da se pri tem ne bomo ustavili. Konec koncev ne gre za evropsko segrevanje, temveč za globalno“.

| 2.4 | „Predlogi Komisije glede energije in podnebnih sprememb so osrednji del lizbonske agende za rast in delovna mesta“, je izjavil g. Barroso. V okviru lizbonske strategije, sprejete leta 2000, je določen cilj, da EU postane „najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, ki bo zmožno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo“. Evropski svet je leta 2006 energetsko politiko opredelil kot enega od štirih prednostnih področij lizbonske strategije. Integrirana smernica za rast in delovna mesta št. 11 za tekoče triletno obdobje priporoča državam članicam tudi to, da uporabljajo možnosti obnovljivih energij in energetske učinkovitosti za rast, delovna mesta in konkurenčnost. |
| --- | --- |

2.4

„Predlogi Komisije glede energije in podnebnih sprememb so osrednji del lizbonske agende za rast in delovna mesta“, je izjavil g. Barroso. V okviru lizbonske strategije, sprejete leta 2000, je določen cilj, da EU postane „najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, ki bo zmožno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo“. Evropski svet je leta 2006 energetsko politiko opredelil kot enega od štirih prednostnih področij lizbonske strategije. Integrirana smernica za rast in delovna mesta št. 11 za tekoče triletno obdobje priporoča državam članicam tudi to, da uporabljajo možnosti obnovljivih energij in energetske učinkovitosti za rast, delovna mesta in konkurenčnost.

| 2.5 | EU mora uravnotežiti konkurenčnost, kohezijo in hitro rastoče nevarnosti podnebnih sprememb. Namen tega mnenja je raziskati (možne) sinergije in konflikte pri boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.5

EU mora uravnotežiti konkurenčnost, kohezijo in hitro rastoče nevarnosti podnebnih sprememb. Namen tega mnenja je raziskati (možne) sinergije in konflikte pri boju proti podnebnim spremembam.

| 2.6 | Pred kratkim so predvideli, da bodo leta 2030 stroški vračanja emisij toplogrednih plinov na sedanjo raven presegali 200 milijard ameriških dolarjev (1). V nedavnem poročilu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja je razčlenitev stroškov naslednja:
  —   industrija,: 38 milijard USD
  —   gradbeništvo, predvsem izolacija: 50 milijard USD
  —   prevoz: 90 milijard USD
  —   odpadki: 1 milijarda USD
  —   kmetijstvo: 30 milijard USD
  —   gozdarstvo: 20 milijard USD
  —   tehnološke raziskave: 35 do 45 milijard USD.
  Te številke kažejo na potrebo po učinkovitem upravljanju in usklajevanju. K temu (kot je bilo lani zapisano v Sternovem poročilu) je treba dodati še visoke stroške neukrepanja. Dejstvo je, da bo delo toliko dražje, kolikor dlje bomo z njim odlašali. |
| --- | --- |

2.6

Pred kratkim so predvideli, da bodo leta 2030 stroški vračanja emisij toplogrednih plinov na sedanjo raven presegali 200 milijard ameriških dolarjev (1). V nedavnem poročilu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja je razčlenitev stroškov naslednja:

—   industrija,: 38 milijard USD

—   gradbeništvo, predvsem izolacija: 50 milijard USD

—   prevoz: 90 milijard USD

—   odpadki: 1 milijarda USD

—   kmetijstvo: 30 milijard USD

—   gozdarstvo: 20 milijard USD

—   tehnološke raziskave: 35 do 45 milijard USD.

Te številke kažejo na potrebo po učinkovitem upravljanju in usklajevanju. K temu (kot je bilo lani zapisano v Sternovem poročilu) je treba dodati še visoke stroške neukrepanja. Dejstvo je, da bo delo toliko dražje, kolikor dlje bomo z njim odlašali.

| 2.7 | Financiranje prihodnjega dela je velik izziv. EESO poziva Evropsko komisijo, naj z javnimi in zasebnimi akterji začne posvetovanje o opredelitvi prednostnih nalog. Pri finančnih rešitvah imajo ključno vlogo Evropska investicijska banka in strukturni skladi. |
| --- | --- |

2.7

Financiranje prihodnjega dela je velik izziv. EESO poziva Evropsko komisijo, naj z javnimi in zasebnimi akterji začne posvetovanje o opredelitvi prednostnih nalog. Pri finančnih rešitvah imajo ključno vlogo Evropska investicijska banka in strukturni skladi.

| 2.8 | Marca 2008 bo Evropski svet spet obravnaval lizbonsko strategijo za načrtovalno obdobje do leta 2011. Ta obravnava bo priložnost, da se poudarijo sinergije. |
| --- | --- |

2.8

Marca 2008 bo Evropski svet spet obravnaval lizbonsko strategijo za načrtovalno obdobje do leta 2011. Ta obravnava bo priložnost, da se poudarijo sinergije.

3.   Glavni izziv: doseganje potencialnih sinergij

| 3.1 | Lizbonska strategija je bila doslej najpomembnejši način spodbujanja skupnih ciljev 27 držav članic. To je že samo po sebi dosežek. Zaradi podnebnih sprememb je na evropski agendi nekaj novih tem. Potencial sinergijskih vplivov je precejšen. |
| --- | --- |

3.1

Lizbonska strategija je bila doslej najpomembnejši način spodbujanja skupnih ciljev 27 držav članic. To je že samo po sebi dosežek. Zaradi podnebnih sprememb je na evropski agendi nekaj novih tem. Potencial sinergijskih vplivov je precejšen.

| 3.2 | Na znanju temelječa družba je že od začetka predstavljala enega od izhodišč lizbonske strategije. |
| --- | --- |

3.2

Na znanju temelječa družba je že od začetka predstavljala enega od izhodišč lizbonske strategije.

| 3.3 | Politike inovacij, podpora centrom inovativnosti in nove pobude za spodbujanje prenosa znanja iz raziskovanja v proizvodnjo so del lizbonske strategije in programa EU za boj proti podnebnim spremembam. Evropa je vodilna na veliko področjih, ko gre za hitro rastoči trg energetsko učinkovitih proizvodov. Vendar bi lahko evropsko predelovalno industrijo ogrozila konkurenca tujih proizvajalcev, zlasti na področju proizvodnje malih vozil in vozil z nizko porabo goriva. Pomembna bo širitev storitvenega sektorja z uvedbo ambicioznih ukrepov proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

3.3

Politike inovacij, podpora centrom inovativnosti in nove pobude za spodbujanje prenosa znanja iz raziskovanja v proizvodnjo so del lizbonske strategije in programa EU za boj proti podnebnim spremembam. Evropa je vodilna na veliko področjih, ko gre za hitro rastoči trg energetsko učinkovitih proizvodov. Vendar bi lahko evropsko predelovalno industrijo ogrozila konkurenca tujih proizvajalcev, zlasti na področju proizvodnje malih vozil in vozil z nizko porabo goriva. Pomembna bo širitev storitvenega sektorja z uvedbo ambicioznih ukrepov proti podnebnim spremembam.

| 3.4 | Pri varovanju podnebja gre tudi za energetsko politiko. Evropa mora doseči soglasje o zunanji energetski politiki. Skupno delovanje ima pogajalsko moč, ki je zaradi varovanja podnebja, energetske varnosti in razpoložljivosti energije ne smemo zanemariti. |
| --- | --- |

3.4

Pri varovanju podnebja gre tudi za energetsko politiko. Evropa mora doseči soglasje o zunanji energetski politiki. Skupno delovanje ima pogajalsko moč, ki je zaradi varovanja podnebja, energetske varnosti in razpoložljivosti energije ne smemo zanemariti.

| 3.5 | Podnebne spremembe lahko okrepijo sedanja družbena neskladja in razlike. Ambiciozne izobraževalne politike bodo pomagale preprečiti tak razvoj dogodkov. |
| --- | --- |

3.5

Podnebne spremembe lahko okrepijo sedanja družbena neskladja in razlike. Ambiciozne izobraževalne politike bodo pomagale preprečiti tak razvoj dogodkov.

| 3.6 | Vpliv politik podnebnih sprememb na zaposlovanje bo postal ena najpomembnejših tem. Prizadevati si je treba za prilagajanje in ublažitev, ne da bi pri tem povzročili množično brezposelnost. Spreminjanje industrializiranega okolja bo povečalo povpraševanje po vseživljenjskem učenju, nujno pa se bodo spremenili tudi organizacija dela, delovna mesta in dohodek. |
| --- | --- |

3.6

Vpliv politik podnebnih sprememb na zaposlovanje bo postal ena najpomembnejših tem. Prizadevati si je treba za prilagajanje in ublažitev, ne da bi pri tem povzročili množično brezposelnost. Spreminjanje industrializiranega okolja bo povečalo povpraševanje po vseživljenjskem učenju, nujno pa se bodo spremenili tudi organizacija dela, delovna mesta in dohodek.

| 3.7 | Za uspešen boj proti podnebnim spremembam je potrebna neomajna podpora lokalnih skupnosti. Projekti ustanavljanja ogljikovo nevtralnih vasi so deležni velike pozornosti. Potreba po izmenjavi izkušenj je zelo velika. Povečalo se bo povpraševanje po gradnji hiš z nizko porabo energije ter po prenovi in izolaciji hiš. |
| --- | --- |

3.7

Za uspešen boj proti podnebnim spremembam je potrebna neomajna podpora lokalnih skupnosti. Projekti ustanavljanja ogljikovo nevtralnih vasi so deležni velike pozornosti. Potreba po izmenjavi izkušenj je zelo velika. Povečalo se bo povpraševanje po gradnji hiš z nizko porabo energije ter po prenovi in izolaciji hiš.

| 3.8 | Na področju podnebnih sprememb in v okviru lizbonske strategije je pomembna tudi vloga kmetijstva, pa ne samo kot gospodarske dejavnosti, na katero vplivajo podnebne spremembe, temveč tudi kot sektorja, ki lahko pomaga ublažiti vpliv teh sprememb. Bolj kot kdajkoli prej je treba spodbujati raziskovalce na področju kmetijstva, da še naprej iščejo načine, s katerimi bi se zmanjšali kmetijski vložki in prilagodile tehnike obdelave tal, ohranil pa bi se optimalni pridelek, ter da zagotovijo, da bodo v prihodnje na voljo nove vrste rastlin, ki so bolj prilagojene podnebnim spremembam. Pozornost je treba nameniti tudi neživilski primarni kmetijski proizvodnji. Načrtovati je treba stalno usposabljanje, prilagojeno temu sektorju. |
| --- | --- |

3.8

Na področju podnebnih sprememb in v okviru lizbonske strategije je pomembna tudi vloga kmetijstva, pa ne samo kot gospodarske dejavnosti, na katero vplivajo podnebne spremembe, temveč tudi kot sektorja, ki lahko pomaga ublažiti vpliv teh sprememb. Bolj kot kdajkoli prej je treba spodbujati raziskovalce na področju kmetijstva, da še naprej iščejo načine, s katerimi bi se zmanjšali kmetijski vložki in prilagodile tehnike obdelave tal, ohranil pa bi se optimalni pridelek, ter da zagotovijo, da bodo v prihodnje na voljo nove vrste rastlin, ki so bolj prilagojene podnebnim spremembam. Pozornost je treba nameniti tudi neživilski primarni kmetijski proizvodnji. Načrtovati je treba stalno usposabljanje, prilagojeno temu sektorju.

| 3.9 | Na uporabo strukturnih skladov bodo vplivale podnebne težave, kot sta dezertifikacija in dviganje morske gladine. Drugi dejavnik je prebivalstvo, ki živi na obrobnih območjih, kjer bo rast cen povzročila zelo velike težave. Mreže, vzpostavljene v okviru lizbonske strategije, lahko z izmenjavo izkušenj zelo veliko prispevajo k razreševanju problematike vzdrževanja življenjskih razmer. |
| --- | --- |

3.9

Na uporabo strukturnih skladov bodo vplivale podnebne težave, kot sta dezertifikacija in dviganje morske gladine. Drugi dejavnik je prebivalstvo, ki živi na obrobnih območjih, kjer bo rast cen povzročila zelo velike težave. Mreže, vzpostavljene v okviru lizbonske strategije, lahko z izmenjavo izkušenj zelo veliko prispevajo k razreševanju problematike vzdrževanja življenjskih razmer.

| 3.10 | Vsi zgoraj navedeni primeri kažejo na obseg in nujnost izkoriščanja priložnosti, ki jih ponujajo ukrepi, usklajeni v okviru lizbonske strategije in Evropskega programa za podnebne spremembe. |
| --- | --- |

3.10

Vsi zgoraj navedeni primeri kažejo na obseg in nujnost izkoriščanja priložnosti, ki jih ponujajo ukrepi, usklajeni v okviru lizbonske strategije in Evropskega programa za podnebne spremembe.

4.   Novi opredelitvi rasti naproti

| 4.1 | Tako z gospodarskega vidika kakor tudi z vidika podnebnih sprememb je pomembno, da se sprejmejo ukrepi v okviru cilja lizbonske strategije zagotoviti „trajnostno rast“. Zato je treba v okviru novega triletnega programa lizbonske strategije natančno proučiti opredelitev „rasti“. Spodbujati je treba rast, ki je ogljikovo nevtralna, ali rast, katere ravnotežje ogljika je celo pozitivno. |
| --- | --- |

4.1

Tako z gospodarskega vidika kakor tudi z vidika podnebnih sprememb je pomembno, da se sprejmejo ukrepi v okviru cilja lizbonske strategije zagotoviti „trajnostno rast“. Zato je treba v okviru novega triletnega programa lizbonske strategije natančno proučiti opredelitev „rasti“. Spodbujati je treba rast, ki je ogljikovo nevtralna, ali rast, katere ravnotežje ogljika je celo pozitivno.

| 4.2 | Odbor je že večkrat poudaril, da rasti ne moremo obravnavati zgolj kvantitativno: potrebujemo nov pojem rasti, pri čemer so v ospredju kakovostni cilji, ki temeljijo na merilih trajnosti. Ta merila trajnosti seveda vključujejo ločevanje rasti od povečanja emisij toplogrednih plinov. Zato ponovno poziva Komisijo in Svet:






  — | da razjasnita, ali obstaja nasprotje med strategijo trajnostnega razvoja in bojem proti podnebnim spremembam na eni strani ter lizbonsko strategijo na drugi, zlasti glede BDP kot merila za družbeno in gospodarsko blaginjo; in |
| --- | --- | --- |

4.2

Odbor je že večkrat poudaril, da rasti ne moremo obravnavati zgolj kvantitativno: potrebujemo nov pojem rasti, pri čemer so v ospredju kakovostni cilji, ki temeljijo na merilih trajnosti. Ta merila trajnosti seveda vključujejo ločevanje rasti od povečanja emisij toplogrednih plinov. Zato ponovno poziva Komisijo in Svet:

—

da razjasnita, ali obstaja nasprotje med strategijo trajnostnega razvoja in bojem proti podnebnim spremembam na eni strani ter lizbonsko strategijo na drugi, zlasti glede BDP kot merila za družbeno in gospodarsko blaginjo; in

| — | da pokažeta, kakšen bi moral biti novi „kazalnik blaginje“, ki bi bil bolj v skladu z načeli trajnostnega razvoja, katerega bi ga lahko poimenovali „pametna rast“ ali „zeleni BDP“. |
| --- | --- |

—

da pokažeta, kakšen bi moral biti novi „kazalnik blaginje“, ki bi bil bolj v skladu z načeli trajnostnega razvoja, katerega bi ga lahko poimenovali „pametna rast“ ali „zeleni BDP“.

5.   Je promet sporno področje?

| 5.1 | Protislovni cilji so pereči zlasti v prometnem sektorju. Lizbonska strategija poudarja pomembnost ustreznih prometnih koridorjev in omrežij, zaradi česar je veliko dela osredotočenega na povečanje cestnega prometa, kar pa je v popolnem nasprotju z zmanjševanjem podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

5.1

Protislovni cilji so pereči zlasti v prometnem sektorju. Lizbonska strategija poudarja pomembnost ustreznih prometnih koridorjev in omrežij, zaradi česar je veliko dela osredotočenega na povečanje cestnega prometa, kar pa je v popolnem nasprotju z zmanjševanjem podnebnih sprememb.

| 5.2 | Sedanja gospodarska rast v državah EU povzroča hitro rast cestnega prometa; nekateri izračuni kažejo na 40-odstotno rast do leta 2020. K temu je treba dodati vedno večji obseg zračnega prometa. Zaenkrat rast prometa še ni ločena od povečanja emisij toplogrednih plinov, čudežne rešitve pa ni na vidiku. Biogoriva ne bodo mogla v bližnji prihodnosti nadomestiti fosilnih goriv; tudi verjetne tehnične izboljšave, ki bodo povečale učinkovitost goriva in motorjev, same po sebi najverjetneje ne bodo zadostne glede na predvideno povečanje obsega prometa. |
| --- | --- |

5.2

Sedanja gospodarska rast v državah EU povzroča hitro rast cestnega prometa; nekateri izračuni kažejo na 40-odstotno rast do leta 2020. K temu je treba dodati vedno večji obseg zračnega prometa. Zaenkrat rast prometa še ni ločena od povečanja emisij toplogrednih plinov, čudežne rešitve pa ni na vidiku. Biogoriva ne bodo mogla v bližnji prihodnosti nadomestiti fosilnih goriv; tudi verjetne tehnične izboljšave, ki bodo povečale učinkovitost goriva in motorjev, same po sebi najverjetneje ne bodo zadostne glede na predvideno povečanje obsega prometa.

| 5.3 | Novi triletni načrt lizbonske strategije bi moral obravnavati prometno problematiko tudi z vidika podnebnih sprememb. Cilj EU bi moral biti ustvarjanje ustreznega prometnega sistema, vendar bo treba pri prometnih sistemih bolj upoštevati njihov vpliv na podnebje. Dejstvo, da je rast železniškega tovornega prometa zanemarljiva, je zelo resno opozorilo. To je bilo močno poudarjeno v lanskoletni beli knjigi o prometu, ki je osredotočena na cestni in letalski promet, ne pa na železniški promet in promet po celinskih plovnih poteh. V zvezi s strukturnimi skladi je očitno, da se precejšnja sredstva porabijo na način, ki ne vodi do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ampak prej nasprotno. |
| --- | --- |

5.3

Novi triletni načrt lizbonske strategije bi moral obravnavati prometno problematiko tudi z vidika podnebnih sprememb. Cilj EU bi moral biti ustvarjanje ustreznega prometnega sistema, vendar bo treba pri prometnih sistemih bolj upoštevati njihov vpliv na podnebje. Dejstvo, da je rast železniškega tovornega prometa zanemarljiva, je zelo resno opozorilo. To je bilo močno poudarjeno v lanskoletni beli knjigi o prometu, ki je osredotočena na cestni in letalski promet, ne pa na železniški promet in promet po celinskih plovnih poteh. V zvezi s strukturnimi skladi je očitno, da se precejšnja sredstva porabijo na način, ki ne vodi do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ampak prej nasprotno.

| 5.4 | Evropa bo morala v obdobju naslednjih 20 do 50 let (časovni razpon, ki ga Evropski svet uporablja pri obravnavi problematike podnebnih sprememb) ustvariti prometne strukture, ki so učinkovite in hkrati podnebju prijazne. Zakaj, na primer, ni nobenih določb za prevoz nujnih pošiljk z vlaki z veliko hitrostjo (TGV)? |
| --- | --- |

5.4

Evropa bo morala v obdobju naslednjih 20 do 50 let (časovni razpon, ki ga Evropski svet uporablja pri obravnavi problematike podnebnih sprememb) ustvariti prometne strukture, ki so učinkovite in hkrati podnebju prijazne. Zakaj, na primer, ni nobenih določb za prevoz nujnih pošiljk z vlaki z veliko hitrostjo (TGV)?

| 5.5 | Povečanje obsega cestnega prometa pomeni tudi nadaljnjo uporabo starejših tovornjakov (z „umazanimi“ motorji) kljub temu, da izpuščajo veliko toplogrednih plinov. Komisija bi morala začeti posvetovanja o načinih posodabljanja starih voznih parkov tovornjakov in za postopno opuščanje zastarelih neučinkovitih vozil. Poleg tega je treba sprejeti ukrepe na področju povpraševanja. Treba je uvesti spodbude, da bi zmanjšali celotno količino prometa in se preusmerili k bolj trajnostnim načinom prevoza. |
| --- | --- |

5.5

Povečanje obsega cestnega prometa pomeni tudi nadaljnjo uporabo starejših tovornjakov (z „umazanimi“ motorji) kljub temu, da izpuščajo veliko toplogrednih plinov. Komisija bi morala začeti posvetovanja o načinih posodabljanja starih voznih parkov tovornjakov in za postopno opuščanje zastarelih neučinkovitih vozil. Poleg tega je treba sprejeti ukrepe na področju povpraševanja. Treba je uvesti spodbude, da bi zmanjšali celotno količino prometa in se preusmerili k bolj trajnostnim načinom prevoza.

6.   Načrt za vključevanje problematike podnebnih sprememb v lizbonsko strategijo

| 6.1 | Za doseganje ciljev, predvidenih za dejavnosti EU v zvezi s podnebnimi spremembami, bodo potrebna precejšnja prizadevanja institucij in zainteresiranih strani. Razumno bi bilo, da bi uporabili delovne metode in izkušnje, pridobljene v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

6.1

Za doseganje ciljev, predvidenih za dejavnosti EU v zvezi s podnebnimi spremembami, bodo potrebna precejšnja prizadevanja institucij in zainteresiranih strani. Razumno bi bilo, da bi uporabili delovne metode in izkušnje, pridobljene v okviru lizbonske strategije.

| 6.2 | Bistvenega pomena bo predvsem to, da lizbonska strategija s svojo tristebrno metodo dela vključi cilje v zvezi s podnebnimi spremembami v svoj operativni program, da se pospeši napredek na prednostnih področjih. |
| --- | --- |

6.2

Bistvenega pomena bo predvsem to, da lizbonska strategija s svojo tristebrno metodo dela vključi cilje v zvezi s podnebnimi spremembami v svoj operativni program, da se pospeši napredek na prednostnih področjih.

| 6.3 | Načrt za celostna prizadevanja EU za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje na njih bi moral vključevati naslednje točke. |
| --- | --- |

6.3

Načrt za celostna prizadevanja EU za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje na njih bi moral vključevati naslednje točke.

| 6.4 | Evropska komisija bi morala pregledati sedanje programe, da se poudari problematika podnebnih sprememb v sedanjem proračunu. V naslednjem proračunskem obdobju bo v boj proti podnebnim spremembam treba preusmeriti precej sredstev. Nekaj sredstev pa bo verjetno treba prenesti že v sedanjem proračunskem obdobju. Poudariti je treba, da je za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje odgovorna nacionalna raven. |
| --- | --- |

6.4

Evropska komisija bi morala pregledati sedanje programe, da se poudari problematika podnebnih sprememb v sedanjem proračunu. V naslednjem proračunskem obdobju bo v boj proti podnebnim spremembam treba preusmeriti precej sredstev. Nekaj sredstev pa bo verjetno treba prenesti že v sedanjem proračunskem obdobju. Poudariti je treba, da je za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje odgovorna nacionalna raven.

| 6.5 | Evropska komisija bo do začetka decembra predstavila zakonodajne predloge o obnovljivih virih in emisijah. To bo Evropskemu svetu omogočilo, da marca 2008 v okviru priprave smernic za naslednje triletno obdobje lizbonske strategije sprejme potrebne odločitve. To bo zelo pomembna priložnost za okrepitev skupnega izvajanja. |
| --- | --- |

6.5

Evropska komisija bo do začetka decembra predstavila zakonodajne predloge o obnovljivih virih in emisijah. To bo Evropskemu svetu omogočilo, da marca 2008 v okviru priprave smernic za naslednje triletno obdobje lizbonske strategije sprejme potrebne odločitve. To bo zelo pomembna priložnost za okrepitev skupnega izvajanja.

| 6.6 | Pomembno je zlasti to, da bi morala biti Evropska komisija zmožna vzpostaviti potrebno usklajevanje med svojimi enotami in službami. EESO je že velikokrat poudaril, da je notranje usklajevanje v Komisiji izredno pomembno. |
| --- | --- |

6.6

Pomembno je zlasti to, da bi morala biti Evropska komisija zmožna vzpostaviti potrebno usklajevanje med svojimi enotami in službami. EESO je že velikokrat poudaril, da je notranje usklajevanje v Komisiji izredno pomembno.

| 6.7 | Na podlagi predlogov Komisije in odločitev Sveta si je treba prizadevati za boljše informiranje in komuniciranje z namenom seznanjati državljane ter uveljavljati pobude na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

6.7

Na podlagi predlogov Komisije in odločitev Sveta si je treba prizadevati za boljše informiranje in komuniciranje z namenom seznanjati državljane ter uveljavljati pobude na lokalni in regionalni ravni.

| 6.8 | Glede na prihodnje predloge o obnovljivih virih in zmanjšanju emisij EESO poudarja pomen tesnega in stalnega dialoga s socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo. EESO priporoča, da se socialni dialog uporablja kot eden od mnogih forumov za informiranje in posvetovanje. V razprave bi bilo nujno treba vključiti organizirano civilno družbo. |
| --- | --- |

6.8

Glede na prihodnje predloge o obnovljivih virih in zmanjšanju emisij EESO poudarja pomen tesnega in stalnega dialoga s socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo. EESO priporoča, da se socialni dialog uporablja kot eden od mnogih forumov za informiranje in posvetovanje. V razprave bi bilo nujno treba vključiti organizirano civilno družbo.

| 6.9 | Pri povzetku posebnih predlogov za prihodnji načrt, je treba poudariti naslednje točke:






  — | ocena operativnih ciljev za triletna obdobja; |
| --- | --- | --- |

6.9

Pri povzetku posebnih predlogov za prihodnji načrt, je treba poudariti naslednje točke:

—

ocena operativnih ciljev za triletna obdobja;

| — | vključevanje problematike podnebnih sprememb v širše politične smernice na gospodarskem in družbenem področju; |
| --- | --- |

—

vključevanje problematike podnebnih sprememb v širše politične smernice na gospodarskem in družbenem področju;

| — | vključevanje problematike podnebnih sprememb v letne nacionalne programe reform o napredku v okviru lizbonske strategije; |
| --- | --- |

—

vključevanje problematike podnebnih sprememb v letne nacionalne programe reform o napredku v okviru lizbonske strategije;

| — | vključevanje zainteresiranih strani, zlasti na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

vključevanje zainteresiranih strani, zlasti na nacionalni in lokalni ravni;

| — | primerjalna poročila Komisije o doseženem napredku; |
| --- | --- |

—

primerjalna poročila Komisije o doseženem napredku;

| — | povečevanje uporabe odprte metode usklajevanja za vključitev problematika podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

povečevanje uporabe odprte metode usklajevanja za vključitev problematika podnebnih sprememb;

| — | aktivno vključevanje množičnih medijev in organizacij zainteresiranih strani, da bi zagotovili redno obveščanje državljanov o doseženem napredku; |
| --- | --- |

—

aktivno vključevanje množičnih medijev in organizacij zainteresiranih strani, da bi zagotovili redno obveščanje državljanov o doseženem napredku;

| — | namenska podpora inovativnim projektom, zlasti lokalnim skupnostim pri pripravi platforme za ogljikovo nevtralen razvoj (primerjaj primere iz Združenega kraljestva). |
| --- | --- |

—

namenska podpora inovativnim projektom, zlasti lokalnim skupnostim pri pripravi platforme za ogljikovo nevtralen razvoj (primerjaj primere iz Združenega kraljestva).

| 6.10 | Možni primeri meril uspešnosti za podnebno problematiko v okviru lizbonske strategije:






  — | povečanje odstotka železniškega prometa in prometa po celinskih plovnih poteh za dva odstotka letno; |
| --- | --- | --- |

6.10

Možni primeri meril uspešnosti za podnebno problematiko v okviru lizbonske strategije:

—

povečanje odstotka železniškega prometa in prometa po celinskih plovnih poteh za dva odstotka letno;

| — | povečanje uporabe varčnih žarnic v javnih stavbah za določen odstotek letno; |
| --- | --- |

—

povečanje uporabe varčnih žarnic v javnih stavbah za določen odstotek letno;

| — | priprava dni informiranja in komuniciranja za vse dijake – en dan na leto. |
| --- | --- |

—

priprava dni informiranja in komuniciranja za vse dijake – en dan na leto.

7.   Vloga socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe

| 7.1 | Podnebne spremembe in lizbonska strategija sta najpomembnejša izziva za Unijo. Pri načrtovanju in odločanju je treba uporabljati pristop od spodaj navzgor, in ne nasprotnega. V dejavnosti je treba vključiti socialne partnerje in organizirano civilno družbo. |
| --- | --- |

7.1

Podnebne spremembe in lizbonska strategija sta najpomembnejša izziva za Unijo. Pri načrtovanju in odločanju je treba uporabljati pristop od spodaj navzgor, in ne nasprotnega. V dejavnosti je treba vključiti socialne partnerje in organizirano civilno družbo.

| 7.2 | EESO je pripravljen pomagati s svojo mrežo zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

7.2

EESO je pripravljen pomagati s svojo mrežo zainteresiranih strani.

8.   Potreba po političnem vodstvu

| 8.1 | Evropski svet je sprejel neomajno odločitev o ciljih glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

8.1

Evropski svet je sprejel neomajno odločitev o ciljih glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

| 8.2 | Kakšen praktični pomen bo to imelo za naše družbe in vsakdanje življenje naših državljanov, je eno od velikih vprašanj za prihodnost. Kakšno družbo želimo? Kako se lahko evropski socialni model prilagodi številnim izzivom, ki jih bodo prinesle podnebne spremembe? Kako bo v okviru modela mogoče obvladovati vzporedne potrebe po konkurenčnosti, socialni koheziji in trajnostnem razvoju v globaliziranem okolju? To bi morala biti vprašanja za nenehno razpravo o tem, kakšno družbo želijo državljani. |
| --- | --- |

8.2

Kakšen praktični pomen bo to imelo za naše družbe in vsakdanje življenje naših državljanov, je eno od velikih vprašanj za prihodnost. Kakšno družbo želimo? Kako se lahko evropski socialni model prilagodi številnim izzivom, ki jih bodo prinesle podnebne spremembe? Kako bo v okviru modela mogoče obvladovati vzporedne potrebe po konkurenčnosti, socialni koheziji in trajnostnem razvoju v globaliziranem okolju? To bi morala biti vprašanja za nenehno razpravo o tem, kakšno družbo želijo državljani.

| 8.3 | EESO je v zadnjih letih v nekaj mnenjih poudaril potrebo po političnem vodstvu pri dejavnostih v zvezi s podnebnimi spremembami in trajnostnim razvojem. Ta potreba je danes prav tako pomembna. |
| --- | --- |

8.3

EESO je v zadnjih letih v nekaj mnenjih poudaril potrebo po političnem vodstvu pri dejavnostih v zvezi s podnebnimi spremembami in trajnostnim razvojem. Ta potreba je danes prav tako pomembna.

| 8.4 | Podnebje se hitro spreminja. Državljani so zaskrbljeni. Potrebujemo konstruktivno politično vodstvo, ne samo na evropski in nacionalni ravni, temveč tudi na občinski in lokalni ravni. |
| --- | --- |

8.4

Podnebje se hitro spreminja. Državljani so zaskrbljeni. Potrebujemo konstruktivno politično vodstvo, ne samo na evropski in nacionalni ravni, temveč tudi na občinski in lokalni ravni.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC): Analiza sedanjih ter načrtovanih vlaganj in finančnih tokov, povezanih s pripravo učinkovitega in primernega mednarodnega odziva na podnebne spremembe.

1

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/74

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kreditu in socialni izključenosti v družbi izobilja

(2008/C 44/19)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o Kreditu in socialni izključenosti v družbi izobilja.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 2. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. PEGADO LIZ.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra) z 59 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Ker smernic na ravni Skupnosti ni, so različne države članice razvile lastne pravne rešitve za preprečevanje prezadolženosti posameznikov in družin, za obravnavo teh primerov, pomoč pri poplačilu dolgov ter podporo prizadetim. |
| --- | --- |

1.1

Ker smernic na ravni Skupnosti ni, so različne države članice razvile lastne pravne rešitve za preprečevanje prezadolženosti posameznikov in družin, za obravnavo teh primerov, pomoč pri poplačilu dolgov ter podporo prizadetim.

| 1.2 | Ker se prezadolženost v zadnjih desetletjih zaskrbljujoče povečuje, ter ob posebnem upoštevanju širitve Evropske unije in nedavne zaostritve položaja v svetovnem merilu se je EESO – ki že dolgo spremlja ta razvoj in socialne posledice prezadolženosti glede izključenosti, socialne pravičnosti ter ovir za dokončno oblikovanje notranjega trga – odločil, da o tem vprašanju znova sproži javno razpravo s civilno družbo in z drugimi institucijami Skupnosti. Namen EESO je, da bi na ravni Skupnosti določili in izvajali ukrepe, s katerimi bi natančno opredelili, spremljali in obravnavali pojav z vseh vidikov: socialnega, gospodarskega in pravnega. |
| --- | --- |

1.2

Ker se prezadolženost v zadnjih desetletjih zaskrbljujoče povečuje, ter ob posebnem upoštevanju širitve Evropske unije in nedavne zaostritve položaja v svetovnem merilu se je EESO – ki že dolgo spremlja ta razvoj in socialne posledice prezadolženosti glede izključenosti, socialne pravičnosti ter ovir za dokončno oblikovanje notranjega trga – odločil, da o tem vprašanju znova sproži javno razpravo s civilno družbo in z drugimi institucijami Skupnosti. Namen EESO je, da bi na ravni Skupnosti določili in izvajali ukrepe, s katerimi bi natančno opredelili, spremljali in obravnavali pojav z vseh vidikov: socialnega, gospodarskega in pravnega.

| 1.3 | Različnost sistemov, vzpostavljenih ne samo v evropskih državah, temveč tudi drugod po svetu – pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da nekatere države takšnih sistemov nimajo – spodbuja nastajanje neenakih možnosti in s tem po eni strani ustvarja socialno nepravičnost, po drugi strani pa izkrivljanja pri dokončnem oblikovanju notranjega trga. Zato je nujno potrebno ukrepanje Evropske unije v skladu z načelom sorazmernosti, ki ima potrebno pravno podlago že v primarni zakonodaji. |
| --- | --- |

1.3

Različnost sistemov, vzpostavljenih ne samo v evropskih državah, temveč tudi drugod po svetu – pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da nekatere države takšnih sistemov nimajo – spodbuja nastajanje neenakih možnosti in s tem po eni strani ustvarja socialno nepravičnost, po drugi strani pa izkrivljanja pri dokončnem oblikovanju notranjega trga. Zato je nujno potrebno ukrepanje Evropske unije v skladu z načelom sorazmernosti, ki ima potrebno pravno podlago že v primarni zakonodaji.

| 1.4 | To mnenje obravnava najpomembnejša vprašanja v zvezi s prezadolženostjo, analizira različne rešitve posameznih držav, opisuje ugotovljene težave in napake, ocenjuje celotni obseg pojava, razmišlja o vrzelih v poznavanju in o pomanjkljivostih uporabljenih metod ter poskuša določiti pristope in področja za morebitno ukrepanje na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

1.4

To mnenje obravnava najpomembnejša vprašanja v zvezi s prezadolženostjo, analizira različne rešitve posameznih držav, opisuje ugotovljene težave in napake, ocenjuje celotni obseg pojava, razmišlja o vrzelih v poznavanju in o pomanjkljivostih uporabljenih metod ter poskuša določiti pristope in področja za morebitno ukrepanje na ravni Skupnosti.

| 1.5 | Poleg tega predlaga celo vzpostavitev evropske opazovalne skupine za zadolženost, ki bi spremljala razvoj pojava na evropski ravni, delovala kot forum za dialog med vsemi zainteresiranimi stranmi ter predlagala, usklajevala in ocenjevala ukrepe za njegovo preprečevanje in omejevanje. |
| --- | --- |

1.5

Poleg tega predlaga celo vzpostavitev evropske opazovalne skupine za zadolženost, ki bi spremljala razvoj pojava na evropski ravni, delovala kot forum za dialog med vsemi zainteresiranimi stranmi ter predlagala, usklajevala in ocenjevala ukrepe za njegovo preprečevanje in omejevanje.

| 1.6 | Vendar pa se Odbor zaveda, da je ukrepe te vrste in v tem obsegu mogoče usklajevati samo, če bodo Komisija, Evropski parlament in Svet – v tesnem dialogu z organizirano civilno družbo, ki zastopa najpomembnejše prizadete strani (družine, delojemalce, potrošnike, finančne institucije itd.) – to temo uvrstili med svoje prednostne naloge. |
| --- | --- |

1.6

Vendar pa se Odbor zaveda, da je ukrepe te vrste in v tem obsegu mogoče usklajevati samo, če bodo Komisija, Evropski parlament in Svet – v tesnem dialogu z organizirano civilno družbo, ki zastopa najpomembnejše prizadete strani (družine, delojemalce, potrošnike, finančne institucije itd.) – to temo uvrstili med svoje prednostne naloge.

| 1.7 | Zato je treba pozdraviti znamenja, da se Komisija v zadnjem času posveča tej temi, in zelo priporočljivo bi bilo, da bi temu sledili potrebni ukrepi v obliki temeljnih raziskav, posvetovanj ter zakonodajnih in drugih primernih predlogov. Najprej bi lahko objavili zeleno knjigo, v kateri bi opredelili in ugotovili razsežnosti tega vprašanja ter prek razširjenega javnega posvetovanja dali besedo vsem zainteresiranim. |
| --- | --- |

1.7

Zato je treba pozdraviti znamenja, da se Komisija v zadnjem času posveča tej temi, in zelo priporočljivo bi bilo, da bi temu sledili potrebni ukrepi v obliki temeljnih raziskav, posvetovanj ter zakonodajnih in drugih primernih predlogov. Najprej bi lahko objavili zeleno knjigo, v kateri bi opredelili in ugotovili razsežnosti tega vprašanja ter prek razširjenega javnega posvetovanja dali besedo vsem zainteresiranim.

| 1.8 | EESO poleg tega poziva Evropski parlament in Svet, naj se seznanita z v tem mnenju predstavljenim vprašanjem, ki sproža precejšnjo zaskrbljenost civilne družbe, in ga uvrstita med prednostne naloge svojih političnih agend. |
| --- | --- |

1.8

EESO poleg tega poziva Evropski parlament in Svet, naj se seznanita z v tem mnenju predstavljenim vprašanjem, ki sproža precejšnjo zaskrbljenost civilne družbe, in ga uvrstita med prednostne naloge svojih političnih agend.

2.   Uvod

| 2.1 | Kredit državljanom Unije nedvomno omogoča večjo kakovost življenja in dostop do bistvenih dobrin in storitev, ki bi si jih sicer ne mogli privoščiti ali pa bi si jih lahko privoščili šele veliko pozneje, npr. lastno stanovanje ali vozilo. A če kreditni pogoji niso vzdržni – tj. če se pojavijo resne težave v zvezi z zaposlitvijo, če mesečni obrok odplačila dolgov presega razumen del razpoložljivega mesečnega dohodka ali če je treba odplačevati preveč posojil naenkrat in ni nobene rezerve v obliki prihrankov, s katero bi ublažili izpade dohodka – kredit lahko vodi v prezadolženost. |
| --- | --- |

2.1

Kredit državljanom Unije nedvomno omogoča večjo kakovost življenja in dostop do bistvenih dobrin in storitev, ki bi si jih sicer ne mogli privoščiti ali pa bi si jih lahko privoščili šele veliko pozneje, npr. lastno stanovanje ali vozilo. A če kreditni pogoji niso vzdržni – tj. če se pojavijo resne težave v zvezi z zaposlitvijo, če mesečni obrok odplačila dolgov presega razumen del razpoložljivega mesečnega dohodka ali če je treba odplačevati preveč posojil naenkrat in ni nobene rezerve v obliki prihrankov, s katero bi ublažili izpade dohodka – kredit lahko vodi v prezadolženost.

| 2.2 | Prezadolženost s svojimi socialnimi posledicami sicer ni nov pojav. Njegov izvor je mogoče iskati že v antiki, natančneje v agrarni krizi Grčije v 6. stoletju pr. n. št., med katero je Solon (v letih 594 in 593 pr. n. št.) odpisal dolgove malih kmetov, ki so jih zaradi dolgov prodali kot sužnje, da bi jih osvobodil in jih kot svobodne državljane spet vključil v družbeno in produktivno življenje Aten (1). |
| --- | --- |

2.2

Prezadolženost s svojimi socialnimi posledicami sicer ni nov pojav. Njegov izvor je mogoče iskati že v antiki, natančneje v agrarni krizi Grčije v 6. stoletju pr. n. št., med katero je Solon (v letih 594 in 593 pr. n. št.) odpisal dolgove malih kmetov, ki so jih zaradi dolgov prodali kot sužnje, da bi jih osvobodil in jih kot svobodne državljane spet vključil v družbeno in produktivno življenje Aten (1).

| 2.3 | Vendar pa ni dvoma, da se pojav danes vse bolj širi in dobiva zaskrbljujoče razsežnosti. Ljudje se ga vse bolj zavedajo kot socialnega problema v družbi, za katero so značilne velike razlike, v kateri se nesorazmerja vse bolj povečujejo, solidarnost pa vse bolj izginja. |
| --- | --- |

2.3

Vendar pa ni dvoma, da se pojav danes vse bolj širi in dobiva zaskrbljujoče razsežnosti. Ljudje se ga vse bolj zavedajo kot socialnega problema v družbi, za katero so značilne velike razlike, v kateri se nesorazmerja vse bolj povečujejo, solidarnost pa vse bolj izginja.

| 2.4 | V tej zvezi dobiva vprašanje finančne izključenosti poseben pomen; ta pojem označuje marginalizacijo tistih, ki iz različnih razlogov nimajo dostopa do osnovnih finančnih storitev (2). |
| --- | --- |

2.4

V tej zvezi dobiva vprašanje finančne izključenosti poseben pomen; ta pojem označuje marginalizacijo tistih, ki iz različnih razlogov nimajo dostopa do osnovnih finančnih storitev (2).

| 2.5 | To mnenje poskuša ugotoviti najpomembnejše vzroke problema, njegov obseg in najpogosteje uporabljene ukrepe ter predstaviti razloge, ki govorijo v prid prizadevanjem za rešitev na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

2.5

To mnenje poskuša ugotoviti najpomembnejše vzroke problema, njegov obseg in najpogosteje uporabljene ukrepe ter predstaviti razloge, ki govorijo v prid prizadevanjem za rešitev na ravni Skupnosti.

3.   Obseg problema

3.1   Socialna izključenost in finančna izključenost

| 3.1.1 | Po poročilu Eurobarometra iz februarja 2007 (3) približno 25 % evropskih državljanov meni, da jih ogroža revščina, 62 % pa jih meni, da revščina lahko doleti vsakogar, kadarkoli v življenju. |
| --- | --- |

3.1.1

Po poročilu Eurobarometra iz februarja 2007 (3) približno 25 % evropskih državljanov meni, da jih ogroža revščina, 62 % pa jih meni, da revščina lahko doleti vsakogar, kadarkoli v življenju.

| 3.1.2 | Po podatkih Skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2007, ki ga je predložila Evropska komisija, je leta 2004 16 % državljanov EU-15 živelo pod pragom revščine (60 % povprečnega dohodka v posamezni državi) (4). |
| --- | --- |

3.1.2

Po podatkih Skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2007, ki ga je predložila Evropska komisija, je leta 2004 16 % državljanov EU-15 živelo pod pragom revščine (60 % povprečnega dohodka v posamezni državi) (4).

| 3.1.3 | V kvalitativnem smislu revščina pomeni, da posameznik nima ali nima dovolj materialnih virov za zadovoljevanje svojih osnovnih potreb; to je najočitnejši vidik socialne izključenosti, ki posameznika potiska na obrobje družbe: počuti se zavrnjenega in se začne izključevati sam. |
| --- | --- |

3.1.3

V kvalitativnem smislu revščina pomeni, da posameznik nima ali nima dovolj materialnih virov za zadovoljevanje svojih osnovnih potreb; to je najočitnejši vidik socialne izključenosti, ki posameznika potiska na obrobje družbe: počuti se zavrnjenega in se začne izključevati sam.

| 3.1.4 | Obseg in oblika socialne izključenosti sta v vsaki državi odvisna od različnih spremenljivk, npr. od sistema socialne varnosti, delovanja trga dela, pravosodnega sistema in neformalnih mrež solidarnosti. Skupine prebivalstva, ki jih revščina in socialna izključenost najbolj ogrožata, so priseljenci, etnične manjšine, starejši ljudje, otroci do 15. let starosti, ljudje z nizkimi dohodki in nizko izobrazbo, invalidi in brezposelni. |
| --- | --- |

3.1.4

Obseg in oblika socialne izključenosti sta v vsaki državi odvisna od različnih spremenljivk, npr. od sistema socialne varnosti, delovanja trga dela, pravosodnega sistema in neformalnih mrež solidarnosti. Skupine prebivalstva, ki jih revščina in socialna izključenost najbolj ogrožata, so priseljenci, etnične manjšine, starejši ljudje, otroci do 15. let starosti, ljudje z nizkimi dohodki in nizko izobrazbo, invalidi in brezposelni.

| 3.1.5 | V večini evropskih držav potrošniški trendi kažejo, da se izdatki za živila, pijačo, tobak, oblačila in obutev sorazmerno zmanjšujejo, medtem ko se vse bolj povečuje delež izdatkov za stanovanje, prevozna in komunikacijska sredstva, zdravje, kulturo ter druge dobrine in storitve – npr. na področjih zdravstvenega varstva, turističnih potovanj ter hotelirstva in gostinstva (5). |
| --- | --- |

3.1.5

V večini evropskih držav potrošniški trendi kažejo, da se izdatki za živila, pijačo, tobak, oblačila in obutev sorazmerno zmanjšujejo, medtem ko se vse bolj povečuje delež izdatkov za stanovanje, prevozna in komunikacijska sredstva, zdravje, kulturo ter druge dobrine in storitve – npr. na področjih zdravstvenega varstva, turističnih potovanj ter hotelirstva in gostinstva (5).

| 3.1.5.1 | Ta prerazdelitev izdatkov gospodinjstev se odraža v najemanju posojil. Potrošniški kredit v širšem pomenu, ki vključuje tako nakup potrošniških dobrin kot stanovanj, je danes močno povezan z novimi vzorci potrošnje ter tesno sledi njihovim trendom in nihanjem. Večji delež izdatkov v zvezi z opremo stanovanja (6), prevoznimi sredstvi in potovanji se zato pogosto financira s kreditom. |
| --- | --- |

3.1.5.1

Ta prerazdelitev izdatkov gospodinjstev se odraža v najemanju posojil. Potrošniški kredit v širšem pomenu, ki vključuje tako nakup potrošniških dobrin kot stanovanj, je danes močno povezan z novimi vzorci potrošnje ter tesno sledi njihovim trendom in nihanjem. Večji delež izdatkov v zvezi z opremo stanovanja (6), prevoznimi sredstvi in potovanji se zato pogosto financira s kreditom.

| 3.1.5.2 | K povečanju potrošnje na kredit prispeva tudi dejstvo, da je potrošniški kredit izgubil negativen prizvok revščine in krivde zaradi načina življenja ali poslovanja, zlasti v pretežno katoliških državah, ki se v tem razlikujejo od držav s protestantsko tradicijo. Poleg tega je zlasti v velikih mestih zelo razširjen. To razširjenost še spodbuja intenzivno in sistematično oglaševanje finančnih institucij, ki iščejo nove stranke. Poleg tega potrošniški kredit prinese določen status in olajša prikrivanje dejanskega družbenega izvora; ljudem omogoči življenjski slog, značilen za višji sloj od tistega, ki mu pripadajo. Kredit je za mnoge družine običajna oblika upravljanja družinskih financ (posebno s kreditnimi karticami), katerega nevarnosti so znane. Vendar pa o tem ni zadostnih informacij in še nobenih zadovoljivih številčnih podatkov, tudi učinkovitih rešitev problema ni. |
| --- | --- |

3.1.5.2

K povečanju potrošnje na kredit prispeva tudi dejstvo, da je potrošniški kredit izgubil negativen prizvok revščine in krivde zaradi načina življenja ali poslovanja, zlasti v pretežno katoliških državah, ki se v tem razlikujejo od držav s protestantsko tradicijo. Poleg tega je zlasti v velikih mestih zelo razširjen. To razširjenost še spodbuja intenzivno in sistematično oglaševanje finančnih institucij, ki iščejo nove stranke. Poleg tega potrošniški kredit prinese določen status in olajša prikrivanje dejanskega družbenega izvora; ljudem omogoči življenjski slog, značilen za višji sloj od tistega, ki mu pripadajo. Kredit je za mnoge družine običajna oblika upravljanja družinskih financ (posebno s kreditnimi karticami), katerega nevarnosti so znane. Vendar pa o tem ni zadostnih informacij in še nobenih zadovoljivih številčnih podatkov, tudi učinkovitih rešitev problema ni.

| 3.1.6 | Te socialne in kulturne dejavnike so okrepili še gospodarski in finančni dejavniki, kot so močan padec obrestnih mer v zadnjem desetletju, vse manjša pripravljenost za varčevanje, sorazmerno nizke stopnje brezposelnosti in gospodarska rast (kljub krizi ob koncu devetdesetih let 20. stoletja, ki pa ni imela tako resnih razsežnosti kot v prejšnjih časih). Temu se pridružuje deregulacija celotnega kreditnega trga od konca sedemdesetih in začetka osemdesetih let (7), ki je privedla do močnega razmaha in povečanja števila kreditodajalcev, tudi takšnih institucij, za katere ne veljajo predpisi o finančnem nadzoru in reviziji, ter do vse močnejše konkurence med temi podjetji, zaradi česar so odnosi med banko in njenimi strankami postali vse manj osebni. |
| --- | --- |

3.1.6

Te socialne in kulturne dejavnike so okrepili še gospodarski in finančni dejavniki, kot so močan padec obrestnih mer v zadnjem desetletju, vse manjša pripravljenost za varčevanje, sorazmerno nizke stopnje brezposelnosti in gospodarska rast (kljub krizi ob koncu devetdesetih let 20. stoletja, ki pa ni imela tako resnih razsežnosti kot v prejšnjih časih). Temu se pridružuje deregulacija celotnega kreditnega trga od konca sedemdesetih in začetka osemdesetih let (7), ki je privedla do močnega razmaha in povečanja števila kreditodajalcev, tudi takšnih institucij, za katere ne veljajo predpisi o finančnem nadzoru in reviziji, ter do vse močnejše konkurence med temi podjetji, zaradi česar so odnosi med banko in njenimi strankami postali vse manj osebni.

| 3.1.7 | Zaradi součinkovanja teh dejavnikov je v evropski družbi zadovoljevanje bistvenih potreb njenih državljanov vse bolj odvisno od kredita. Jasen dokaz za to je vse večja zadolženost v večini držav članic (8). |
| --- | --- |

3.1.7

Zaradi součinkovanja teh dejavnikov je v evropski družbi zadovoljevanje bistvenih potreb njenih državljanov vse bolj odvisno od kredita. Jasen dokaz za to je vse večja zadolženost v večini držav članic (8).

| 3.1.8 | Pri vzdržni obremenitvi – če torej ni resnih težav v zvezi z zaposlitvijo, če mesečni obrok odplačila dolgov ne presega razumnega dela razpoložljivega mesečnega dohodka, če ni treba odplačevati preveč posojil naenkrat in če obstaja rezerva v obliki prihrankov, s katero je mogoče ublažiti kratkotrajne izpade dohodka – lahko kredit ljudem omogoči boljšo kakovost življenja in dostop do dobrin in storitev, ki bi si jih sicer ne mogli privoščiti ali pa bi si jih lahko privoščili šele veliko pozneje, npr. lastno stanovanje ali vozilo. |
| --- | --- |

3.1.8

Pri vzdržni obremenitvi – če torej ni resnih težav v zvezi z zaposlitvijo, če mesečni obrok odplačila dolgov ne presega razumnega dela razpoložljivega mesečnega dohodka, če ni treba odplačevati preveč posojil naenkrat in če obstaja rezerva v obliki prihrankov, s katero je mogoče ublažiti kratkotrajne izpade dohodka – lahko kredit ljudem omogoči boljšo kakovost življenja in dostop do dobrin in storitev, ki bi si jih sicer ne mogli privoščiti ali pa bi si jih lahko privoščili šele veliko pozneje, npr. lastno stanovanje ali vozilo.

| 3.1.9 | Vendar vsakdo, ki sklene kreditno pogodbo, tvega, da prevzetih finančnih obveznosti ne bo mogel redno izpolnjevati, če mu bo v osebnem ali družinskem življenju kdaj šlo nekoliko slabše. Tako se lahko normalna zadolženost, ki jo posameznik obvladuje, iz različnih razlogov spremeni v prezadolženost, ki uide nadzoru. |
| --- | --- |

3.1.9

Vendar vsakdo, ki sklene kreditno pogodbo, tvega, da prevzetih finančnih obveznosti ne bo mogel redno izpolnjevati, če mu bo v osebnem ali družinskem življenju kdaj šlo nekoliko slabše. Tako se lahko normalna zadolženost, ki jo posameznik obvladuje, iz različnih razlogov spremeni v prezadolženost, ki uide nadzoru.

3.2   Opredelitev pojma in merila za prezadolženost

| 3.2.1 | Pojem prezadolženost označuje položaj, ko dolžnik v daljšem časovnem razdobju ne more poravnati vseh svojih dolgov, ali položaj, ko obstaja resna nevarnost, da tega ob zapadlosti ne bo mogel storiti (9). Vendar v posameznih državah članicah uporabljajo za označevanje tega pojma zelo različne izraze, opredelitve na ravni Skupnosti pa še ni (10). Zato je treba pozdraviti nedavno pobudo Komisije, ki je naročila pripravo študije o tem (11). |
| --- | --- |

3.2.1

Pojem prezadolženost označuje položaj, ko dolžnik v daljšem časovnem razdobju ne more poravnati vseh svojih dolgov, ali položaj, ko obstaja resna nevarnost, da tega ob zapadlosti ne bo mogel storiti (9). Vendar v posameznih državah članicah uporabljajo za označevanje tega pojma zelo različne izraze, opredelitve na ravni Skupnosti pa še ni (10). Zato je treba pozdraviti nedavno pobudo Komisije, ki je naročila pripravo študije o tem (11).

| 3.2.2 | Pojem sam je nejasen in ga ni mogoče jasno opredeliti, pa tudi glede meril za prezadolženost obstajajo razhajanja. V študiji, ki jo je naročila Komisija (12), so zato predvidene tri formule ali modeli: administrativni (13), subjektivni (14) in objektivni model (15). |
| --- | --- |

3.2.2

Pojem sam je nejasen in ga ni mogoče jasno opredeliti, pa tudi glede meril za prezadolženost obstajajo razhajanja. V študiji, ki jo je naročila Komisija (12), so zato predvidene tri formule ali modeli: administrativni (13), subjektivni (14) in objektivni model (15).

| 3.2.3 | Ena glavnih težav pri ocenjevanju obsega prezadolženosti v Evropi je, da ni zanesljivih statističnih podatkov in da ni mogoče primerjati obstoječih podatkov, ker se uporabljajo različne metode, pojmi in intervali merjenja. To je eno od področij, ki bi jim morala Komisija nameniti večjo pozornost in poskrbeti za pripravo študij v zvezi s pridobivanjem in obdelavo zanesljivih in primerljivih podatkov. |
| --- | --- |

3.2.3

Ena glavnih težav pri ocenjevanju obsega prezadolženosti v Evropi je, da ni zanesljivih statističnih podatkov in da ni mogoče primerjati obstoječih podatkov, ker se uporabljajo različne metode, pojmi in intervali merjenja. To je eno od področij, ki bi jim morala Komisija nameniti večjo pozornost in poskrbeti za pripravo študij v zvezi s pridobivanjem in obdelavo zanesljivih in primerljivih podatkov.

4.   Najpomembnejši vzroki prezadolženosti

| 4.1 | V številnih socioloških študijah, izvedenih v različnih državah članicah, so ugotovili naslednje glavne vzroke prezadolženosti:






  a) | brezposelnost in poslabšanje delovnih razmer; |
| --- | --- | --- |

4.1

V številnih socioloških študijah, izvedenih v različnih državah članicah, so ugotovili naslednje glavne vzroke prezadolženosti:

a)

brezposelnost in poslabšanje delovnih razmer;

| b) | sprememba sestave gospodinjstva, ki jo prinese npr. ločitev, smrt zakonskega partnerja, rojstvo nenačrtovanega otroka, nepričakovana potreba po nudenju pomoči starejšim ali invalidnim osebam, bolezen ali nesreča; |
| --- | --- |

b)

sprememba sestave gospodinjstva, ki jo prinese npr. ločitev, smrt zakonskega partnerja, rojstvo nenačrtovanega otroka, nepričakovana potreba po nudenju pomoči starejšim ali invalidnim osebam, bolezen ali nesreča;

| c) | neuspeh pri poskusu samozaposlitve, propad majhnega družinskega podjetja, za katero so bila dana osebna jamstva; |
| --- | --- |

c)

neuspeh pri poskusu samozaposlitve, propad majhnega družinskega podjetja, za katero so bila dana osebna jamstva;

| d) | pretirane oglaševalske in tržne kampanje, v katerih ljudem ponujajo ugodna posojila in jih spodbujajo, naj trošijo, igrajo na srečo, špekulirajo na borzi in izboljšajo svoj status; |
| --- | --- |

d)

pretirane oglaševalske in tržne kampanje, v katerih ljudem ponujajo ugodna posojila in jih spodbujajo, naj trošijo, igrajo na srečo, špekulirajo na borzi in izboljšajo svoj status;

| e) | višje obrestne mere, ki negativno vplivajo predvsem na dolgoročna posojila, kot so stanovanjska posojila; |
| --- | --- |

e)

višje obrestne mere, ki negativno vplivajo predvsem na dolgoročna posojila, kot so stanovanjska posojila;

| f) | slabo upravljanje družinskega proračuna; |
| --- | --- |

f)

slabo upravljanje družinskega proračuna;

| g) | namerno prikrivanje informacij, ki bi finančni instituciji omogočile presojo strankine plačilne sposobnosti; |
| --- | --- |

g)

namerno prikrivanje informacij, ki bi finančni instituciji omogočile presojo strankine plačilne sposobnosti;

| h) | pretirana uporaba kreditnih kartic, revolving kredita in različnih osebnih kreditov, ki jih dajejo finančne družbe, z visokimi obrestnimi merami; |
| --- | --- |

h)

pretirana uporaba kreditnih kartic, revolving kredita in različnih osebnih kreditov, ki jih dajejo finančne družbe, z visokimi obrestnimi merami;

| i) | posojila po oderuških obrestnih merah na črnem trgu, ki jih najemajo zlasti ljudje z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

i)

posojila po oderuških obrestnih merah na črnem trgu, ki jih najemajo zlasti ljudje z nizkimi dohodki;

| j) | najem posojil za odplačevanje že prej najetih posojil, kar povzroči učinek snežene kepe; |
| --- | --- |

j)

najem posojil za odplačevanje že prej najetih posojil, kar povzroči učinek snežene kepe;

| k) | okoliščina, da socialno osamljeno živeči ljudje z invalidnostjo in ljudje z omejenimi kognitivnimi sposobnostmi zlahka postanejo žrtve agresivnih kreditnih institucij; |
| --- | --- |

k)

okoliščina, da socialno osamljeno živeči ljudje z invalidnostjo in ljudje z omejenimi kognitivnimi sposobnostmi zlahka postanejo žrtve agresivnih kreditnih institucij;

| l) | pomanjkljiva pripravljenost nekaterih finančnih institucij, da se z manj premožnimi potrošniki na novo pogajajo o vračilu dolgov v primeru finančnih težav. |
| --- | --- |

l)

pomanjkljiva pripravljenost nekaterih finančnih institucij, da se z manj premožnimi potrošniki na novo pogajajo o vračilu dolgov v primeru finančnih težav.

Sociološka analiza pojava torej kaže, da prevladujejo tako imenovani pasivni vzroki, četudi v nekaterih državah opozarjajo na pomen slabega gospodarjenja (16). Ta ugotovitev napeljuje k sklepu, da imajo posamezniki težave s preudarnim in vzdržnim upravljanjem svojega proračuna (17).

| 4.2 | Finančna izključenost se običajno kaže v oteženem ali povsem onemogočenem dostopu do trga osnovnih finančnih storitev; to se nanaša predvsem na odprtje tekočega računa, možnost elektronskega poslovanja in plačevanja, opravljanja bančnih nakazil in sklepanja kreditnih zavarovanj. |
| --- | --- |

4.2

Finančna izključenost se običajno kaže v oteženem ali povsem onemogočenem dostopu do trga osnovnih finančnih storitev; to se nanaša predvsem na odprtje tekočega računa, možnost elektronskega poslovanja in plačevanja, opravljanja bančnih nakazil in sklepanja kreditnih zavarovanj.

| 4.3 | Takšna finančna izključenost a fortiori zajema otežen ali onemogočen dostop do ugodnih posojil, ki omogočajo nakup za gospodinjstvo nepogrešljivih dobrin in storitev (stanovanj, električnih aparatov, prevoznih sredstev, izobraževanja), samozaposlitev ali vodenje majhnega podjetja z enim zaposlenim ali družinskega podjetja. |
| --- | --- |

4.3

Takšna finančna izključenost a fortiori zajema otežen ali onemogočen dostop do ugodnih posojil, ki omogočajo nakup za gospodinjstvo nepogrešljivih dobrin in storitev (stanovanj, električnih aparatov, prevoznih sredstev, izobraževanja), samozaposlitev ali vodenje majhnega podjetja z enim zaposlenim ali družinskega podjetja.

| 4.4 | Danes je dostop do bančnega računa, do nekaterih vrst kredita in do elektronskih sistemov, ki omogočajo transakcije med bančnimi računi, nujen pogoj za dostop do bistvenih dobrin in storitev. Za delo, vodenje majhnega podjetja, stanovanje, stanovanjsko opremo, prevozna sredstva, informacije in celo za živila, oblačila in rekreacijo je danes potreben dostop do kredita in bank. Te imajo zato posebno družbeno odgovornost, skoraj primerljivo z javnimi službami. |
| --- | --- |

4.4

Danes je dostop do bančnega računa, do nekaterih vrst kredita in do elektronskih sistemov, ki omogočajo transakcije med bančnimi računi, nujen pogoj za dostop do bistvenih dobrin in storitev. Za delo, vodenje majhnega podjetja, stanovanje, stanovanjsko opremo, prevozna sredstva, informacije in celo za živila, oblačila in rekreacijo je danes potreben dostop do kredita in bank. Te imajo zato posebno družbeno odgovornost, skoraj primerljivo z javnimi službami.

| 4.5 | Tu se izgublja ločnica med vse večjim in vse revnejšim srednjim slojem ter dokončno izločenimi, brezdomci, berači in tistimi, ki so odvisni od dobrodelne pomoči. Prav na tem pragu revščine dobiva preprečevanje prezadolženosti, obenem z njeno obravnavo in reševanjem, svoj polni pomen, kajti preprečiti je treba, da bi tisti, ki so vključeni v socialno in gospodarsko življenje, ali tisti, ki jih je mogoče vanj ponovno vključiti, nepopravljivo padli v krog revščine in socialne izključenosti. |
| --- | --- |

4.5

Tu se izgublja ločnica med vse večjim in vse revnejšim srednjim slojem ter dokončno izločenimi, brezdomci, berači in tistimi, ki so odvisni od dobrodelne pomoči. Prav na tem pragu revščine dobiva preprečevanje prezadolženosti, obenem z njeno obravnavo in reševanjem, svoj polni pomen, kajti preprečiti je treba, da bi tisti, ki so vključeni v socialno in gospodarsko življenje, ali tisti, ki jih je mogoče vanj ponovno vključiti, nepopravljivo padli v krog revščine in socialne izključenosti.

5.   Preprečevanje in obravnava prezadolženosti

5.1   Preprečevanje

V nacionalnih sistemih je glavni poudarek na splošno namenjen ukrepom za preprečevanje prezadolženosti, med katerimi so:

| a) | bolj celovite in široko dostopne informacije o finančnih storitvah nasploh, njihovih stroških in načinu njihovega delovanja; |
| --- | --- |

a)

bolj celovite in široko dostopne informacije o finančnih storitvah nasploh, njihovih stroških in načinu njihovega delovanja;

| b) | finančna vzgoja, ki je že zgodaj vključena v šolske učne načrte in v druga področja splošnega in poklicnega izobraževanja, kot so procesi vseživljenjskega učenja, prilagojeni potrebam in znanju ustreznih ciljnih skupin, ki se lahko spreminjajo skozi življenje in v odvisnosti od kulture, sistema vrednot, sociodemografskih in gospodarskih značilnosti, vzorcev potrošnje in zadolženosti. Omeniti velja, da v nekaterih državah članicah „mediji“, predvsem televizijske postaje kot izvajalke javne službe – v sodelovanju s potrošniškimi združenji in finančnimi institucijami samimi – pripravljajo informativne oddaje o kreditu in zadolženosti, ki so pogosto na sporedu ob najbolj gledanem času. Poleg tega bi bilo treba uporabljati strukture izobraževanja odraslih, kakršne v nekaterih državah ponujajo centri za izobraževanje družin; |
| --- | --- |

b)

finančna vzgoja, ki je že zgodaj vključena v šolske učne načrte in v druga področja splošnega in poklicnega izobraževanja, kot so procesi vseživljenjskega učenja, prilagojeni potrebam in znanju ustreznih ciljnih skupin, ki se lahko spreminjajo skozi življenje in v odvisnosti od kulture, sistema vrednot, sociodemografskih in gospodarskih značilnosti, vzorcev potrošnje in zadolženosti. Omeniti velja, da v nekaterih državah članicah „mediji“, predvsem televizijske postaje kot izvajalke javne službe – v sodelovanju s potrošniškimi združenji in finančnimi institucijami samimi – pripravljajo informativne oddaje o kreditu in zadolženosti, ki so pogosto na sporedu ob najbolj gledanem času. Poleg tega bi bilo treba uporabljati strukture izobraževanja odraslih, kakršne v nekaterih državah ponujajo centri za izobraževanje družin;

| c) | vzpostavljanje in širjenje mrež za finančno svetovanje, ki državljanom pomagajo uravnoteženo upravljati svoje proračune in izbirati najprimernejše možnosti financiranja nakupov, s čimer se zmanjšuje informacijska vrzel v razmerju do finančnih institucij; s pomočjo simulacij pred najetjem posojila se pripravijo tudi načrti za vzdržno odplačevanje dolgov; |
| --- | --- |

c)

vzpostavljanje in širjenje mrež za finančno svetovanje, ki državljanom pomagajo uravnoteženo upravljati svoje proračune in izbirati najprimernejše možnosti financiranja nakupov, s čimer se zmanjšuje informacijska vrzel v razmerju do finančnih institucij; s pomočjo simulacij pred najetjem posojila se pripravijo tudi načrti za vzdržno odplačevanje dolgov;

| d) | spodbude za varčevanje (davčne, socialne in vzgojne) kot prva obrambna črta za gospodinjstva, ki se soočajo s finančnimi težavami. Takšne spodbude bi lahko delovale tudi kot protiutež agresivnemu oglaševanju posojil; |
| --- | --- |

d)

spodbude za varčevanje (davčne, socialne in vzgojne) kot prva obrambna črta za gospodinjstva, ki se soočajo s finančnimi težavami. Takšne spodbude bi lahko delovale tudi kot protiutež agresivnemu oglaševanju posojil;

| e) | uporaba sistemov

  credit-scoring
  (točkovanje kreditne zanesljivosti), ki so jih oblikovale same kreditne institucije ali pogodbena podjetja, specializirana za ocenjevanje kreditnega tveganja pri strankah. To kreditodajalcem omogoča, da se z vrsto spremenljivk oceni nevarnost plačilne nesposobnosti in določi objektivna meja zadolženosti posameznika ali gospodinjstva (18); |
| --- | --- |

e)

uporaba sistemov

  credit-scoring
  (točkovanje kreditne zanesljivosti), ki so jih oblikovale same kreditne institucije ali pogodbena podjetja, specializirana za ocenjevanje kreditnega tveganja pri strankah. To kreditodajalcem omogoča, da se z vrsto spremenljivk oceni nevarnost plačilne nesposobnosti in določi objektivna meja zadolženosti posameznika ali gospodinjstva (18);

| f) | zagotavljanje primernih pokojnin, vključenih v učinkovite javne sisteme socialne varnosti, predčasnih pokojnin in drugih socialnih storitev za tiste, ki so izključeni iz trga dela, kot nujen pogoj za preprečitev socialne izključenosti tistih, ki nimajo dostopa do zasebnih pokojninskih skladov
   (19); |
| --- | --- |

f)

zagotavljanje primernih pokojnin, vključenih v učinkovite javne sisteme socialne varnosti, predčasnih pokojnin in drugih socialnih storitev za tiste, ki so izključeni iz trga dela, kot nujen pogoj za preprečitev socialne izključenosti tistih, ki nimajo dostopa do zasebnih pokojninskih skladov
   (19);

| g) | dostop do osnovnih kreditnih zavarovanj za zaščito pred finančnim tveganjem (20); |
| --- | --- |

g)

dostop do osnovnih kreditnih zavarovanj za zaščito pred finančnim tveganjem (20);

| h) | socialna posojila, mikrokrediti in dostopna posojila – pobude, kot so mikrokrediti, kreditne zadruge, hranilnice, skladi socialne pomoči v Nemčiji in na Nizozemskem, poštne banke in socialna posojila, so skupaj z drugimi novimi pobudami v državah članicah upoštevanja vredni primeri za zagotavljanje dostopnih posojil osebam, ki jih ogroža izključenost. Z mikrokrediti se npr. financirajo majhna podjetja in samozaposlitve, ki so nekaterim brezposelnim omogočili, da se ponovno vključijo na trg dela in začnejo s pridobitno dejavnostjo. Priporočljivo je, da finančne institucije prejemnikom mikrokreditov nudijo strokovno pomoč (pri upravljavskih, knjigovodskih in komercialnih zadevah); ta praksa je bila v več primerih že uporabljena (21); |
| --- | --- |

h)

socialna posojila, mikrokrediti in dostopna posojila – pobude, kot so mikrokrediti, kreditne zadruge, hranilnice, skladi socialne pomoči v Nemčiji in na Nizozemskem, poštne banke in socialna posojila, so skupaj z drugimi novimi pobudami v državah članicah upoštevanja vredni primeri za zagotavljanje dostopnih posojil osebam, ki jih ogroža izključenost. Z mikrokrediti se npr. financirajo majhna podjetja in samozaposlitve, ki so nekaterim brezposelnim omogočili, da se ponovno vključijo na trg dela in začnejo s pridobitno dejavnostjo. Priporočljivo je, da finančne institucije prejemnikom mikrokreditov nudijo strokovno pomoč (pri upravljavskih, knjigovodskih in komercialnih zadevah); ta praksa je bila v več primerih že uporabljena (21);

| i) | odgovorno posojanje, kar pomeni, da bi morale kreditne institucije bolj upoštevati potrebe in položaj posameznih kreditojemalcev in poiskati finančni instrument, ki je z ozirom na njihove razmere najprimernejši, ali pa celo zavrniti nadaljnja posojila, če jim neposredno grozi prezadolženost (22); |
| --- | --- |

i)

odgovorno posojanje, kar pomeni, da bi morale kreditne institucije bolj upoštevati potrebe in položaj posameznih kreditojemalcev in poiskati finančni instrument, ki je z ozirom na njihove razmere najprimernejši, ali pa celo zavrniti nadaljnja posojila, če jim neposredno grozi prezadolženost (22);

| j) | baze podatkov o kreditu – uporaba baz podatkov o kreditu s podatki o celotni finančni zgodovini strank (pozitivni podatki o finančni zgodovini) ali pa samo o težavah s plačili (negativni podatki o finančni zgodovini) omogoča kreditnim institucijam pregled nad zadolženostjo strank in bolj utemeljeno odločanje o odobritvi kredita. In to kljub nespornim nevarnostim za varstvo osebnih podatkov, predvsem pri pozitivnih podatkih o finančni zgodovini, in dejstvu, da takšni podatki ne pomagajo pri prezadolženosti iz pasivnih vzrokov, ker ni mogoče napovedati, kaj bi utegnilo povzročiti podoben položaj v prihodnosti, in ker ne upoštevajo drugih, nefinančnih dolgov (npr. dolgov v zvezi z osnovnimi storitvami in plačevanjem davkov); |
| --- | --- |

j)

baze podatkov o kreditu – uporaba baz podatkov o kreditu s podatki o celotni finančni zgodovini strank (pozitivni podatki o finančni zgodovini) ali pa samo o težavah s plačili (negativni podatki o finančni zgodovini) omogoča kreditnim institucijam pregled nad zadolženostjo strank in bolj utemeljeno odločanje o odobritvi kredita. In to kljub nespornim nevarnostim za varstvo osebnih podatkov, predvsem pri pozitivnih podatkih o finančni zgodovini, in dejstvu, da takšni podatki ne pomagajo pri prezadolženosti iz pasivnih vzrokov, ker ni mogoče napovedati, kaj bi utegnilo povzročiti podoben položaj v prihodnosti, in ker ne upoštevajo drugih, nefinančnih dolgov (npr. dolgov v zvezi z osnovnimi storitvami in plačevanjem davkov);

| k) | samoregulacija in koregulacija, ki vodita do tega, da finančne institucije – predvsem v partnerskem sodelovanju z organizacijami za varstvo potrošnikov – pripravijo kodeks obnašanja, lahko prispevata k preprečevanju nekaterih neprimernih praks in pri dejavnosti kreditnih institucij spodbudita socialno odgovornejši pristop. Takšni ukrepi so koristni tudi za boljše spremljanje dejavnosti agencij za izterjavo dolgov, ker je tako mogoče urediti način ravnanja z dolžniki kot dopolnitev strogemu, učinkovito uporabljanemu zakonodajnemu okviru; |
| --- | --- |

k)

samoregulacija in koregulacija, ki vodita do tega, da finančne institucije – predvsem v partnerskem sodelovanju z organizacijami za varstvo potrošnikov – pripravijo kodeks obnašanja, lahko prispevata k preprečevanju nekaterih neprimernih praks in pri dejavnosti kreditnih institucij spodbudita socialno odgovornejši pristop. Takšni ukrepi so koristni tudi za boljše spremljanje dejavnosti agencij za izterjavo dolgov, ker je tako mogoče urediti način ravnanja z dolžniki kot dopolnitev strogemu, učinkovito uporabljanemu zakonodajnemu okviru;

| l) | preprečevanje neprimernih kreditnih praks – nekateri organi posameznih držav, potrošniške organizacije, druge nevladne organizacije ter same kreditne institucije so se dogovorili za pravila in postopke za preprečevanje praks izključevanja konkurence in oderuških praks, ki ogrožajo najbolj prikrajšane skupine prebivalstva. Med temi praksami so npr.: dajanje posojil po telefonu ali prenosnem telefonu z zelo visokimi obrestmi; kreditne pogodbe, povezane s pogodbami o nakupu ali prodaji dobrin ali nudenju storitev, česar pa se kreditojemalec ne zaveda; dajanje kredita za nakup delnic, včasih iste banke; drakonske kazenske klavzule; kreditne kartice in trgovinske kartice, povezane z lahkim dostopom do kredita; zahteve po jamstvih in obenem osebnih jamstvih (poroštvu) za potrošniške kreditne pogodbe za nizke zneske; nepopolne ali ne dovolj natančne informacije; oglaševanje, namenjeno mladim. Poleg pozitivnih učinkov v smislu odgovornega dajanja kreditov takšni ukrepi prispevajo k zmanjševanju izkrivljanja konkurence na trgu in spodbujanju socialne odgovornosti kreditnih institucij; |
| --- | --- |

l)

preprečevanje neprimernih kreditnih praks – nekateri organi posameznih držav, potrošniške organizacije, druge nevladne organizacije ter same kreditne institucije so se dogovorili za pravila in postopke za preprečevanje praks izključevanja konkurence in oderuških praks, ki ogrožajo najbolj prikrajšane skupine prebivalstva. Med temi praksami so npr.: dajanje posojil po telefonu ali prenosnem telefonu z zelo visokimi obrestmi; kreditne pogodbe, povezane s pogodbami o nakupu ali prodaji dobrin ali nudenju storitev, česar pa se kreditojemalec ne zaveda; dajanje kredita za nakup delnic, včasih iste banke; drakonske kazenske klavzule; kreditne kartice in trgovinske kartice, povezane z lahkim dostopom do kredita; zahteve po jamstvih in obenem osebnih jamstvih (poroštvu) za potrošniške kreditne pogodbe za nizke zneske; nepopolne ali ne dovolj natančne informacije; oglaševanje, namenjeno mladim. Poleg pozitivnih učinkov v smislu odgovornega dajanja kreditov takšni ukrepi prispevajo k zmanjševanju izkrivljanja konkurence na trgu in spodbujanju socialne odgovornosti kreditnih institucij;

| m) | spremljanje in nadzor oglaševanja kreditov – čeprav je oglaševanje legitimna strategija za pospeševanje prodaje finančnih produktov, je zaradi načina, kako se oglašujejo, upravičeno, da ga pristojni organi pozorno spremljajo. Za vsebine, kanale in tehnike oglaševanja morajo veljati stroga, usklajena pravila, da potrošniki ne bi dobili vtisa, da kredit ne prinaša tveganja, da ga je mogoče dobiti brez težav in da ni povezan s stroški. Na tem področju je treba spodbujati tudi predloge za samoregulacijo in koregulacijo ter dobro podjetniško prakso. Te pobude morajo posojilojemalcem zagotavljati popolno jasnost glede kreditnih pogojev in posojilodajalcem naložiti posebno odgovornost za tiste osebe, ki zaradi duševne prizadetosti niso zmožne imeti pregleda nad posledicami sklenitve dolžniške pogodbe. |
| --- | --- |

m)

spremljanje in nadzor oglaševanja kreditov – čeprav je oglaševanje legitimna strategija za pospeševanje prodaje finančnih produktov, je zaradi načina, kako se oglašujejo, upravičeno, da ga pristojni organi pozorno spremljajo. Za vsebine, kanale in tehnike oglaševanja morajo veljati stroga, usklajena pravila, da potrošniki ne bi dobili vtisa, da kredit ne prinaša tveganja, da ga je mogoče dobiti brez težav in da ni povezan s stroški. Na tem področju je treba spodbujati tudi predloge za samoregulacijo in koregulacijo ter dobro podjetniško prakso. Te pobude morajo posojilojemalcem zagotavljati popolno jasnost glede kreditnih pogojev in posojilodajalcem naložiti posebno odgovornost za tiste osebe, ki zaradi duševne prizadetosti niso zmožne imeti pregleda nad posledicami sklenitve dolžniške pogodbe.

5.2   Obravnavanje dolžnikov in poplačilo dolgov

Za obravnavo dolžnikov in poplačila dolgov se običajno uporabljata dva modela:

| 5.2.1 | model

  fresh start
  , ki izvira iz Severne Amerike in se uporablja v nekaterih evropskih državah, temelji na načelu takojšnje likvidacije dolžnikovega zasegljivega premoženja in odpisu neodplačanih dolgov, z izjemo tistih, ki jih ni mogoče odpisati iz pravnih razlogov. Ta model temelji na omejeni odgovornosti dolžnika, delitvi tveganja z upniki, potrebi po čim hitrejši vrnitvi dolžnika v gospodarsko življenje in v potrošnjo ter na jasni zahtevi, da se prezadolženega dolžnika ne stigmatizira (23); |
| --- | --- |

5.2.1

model

  fresh start
  , ki izvira iz Severne Amerike in se uporablja v nekaterih evropskih državah, temelji na načelu takojšnje likvidacije dolžnikovega zasegljivega premoženja in odpisu neodplačanih dolgov, z izjemo tistih, ki jih ni mogoče odpisati iz pravnih razlogov. Ta model temelji na omejeni odgovornosti dolžnika, delitvi tveganja z upniki, potrebi po čim hitrejši vrnitvi dolžnika v gospodarsko življenje in v potrošnjo ter na jasni zahtevi, da se prezadolženega dolžnika ne stigmatizira (23);

| 5.2.2 | model prevzgoje, ki prevladuje v nekaterih evropskih državah, temelji na ideji, da je dolžnik zagrešil napako in da mu je treba pomagati, da pa se ga ne sme odvezati izpolnjevanja njegove obveznosti (pacta sunt servanda). V središču tega modela, ki izhaja iz ideje o „krivdi“ prezadolženega – ne glede na to, ali se je v tem položaju znašel zaradi neprevidnosti ali iz gole malomarnosti – je novo pogajanje o dolgovih z upniki, s ciljem, da se določi celovit načrt za poplačilo dolgov. O tem načrtu se je mogoče pogajati na sodišču ali izvensodno; pri tem imajo pomembno vlogo službe za svetovanje in mediacijo glede dolgov (24). |
| --- | --- |

5.2.2

model prevzgoje, ki prevladuje v nekaterih evropskih državah, temelji na ideji, da je dolžnik zagrešil napako in da mu je treba pomagati, da pa se ga ne sme odvezati izpolnjevanja njegove obveznosti (pacta sunt servanda). V središču tega modela, ki izhaja iz ideje o „krivdi“ prezadolženega – ne glede na to, ali se je v tem položaju znašel zaradi neprevidnosti ali iz gole malomarnosti – je novo pogajanje o dolgovih z upniki, s ciljem, da se določi celovit načrt za poplačilo dolgov. O tem načrtu se je mogoče pogajati na sodišču ali izvensodno; pri tem imajo pomembno vlogo službe za svetovanje in mediacijo glede dolgov (24).

6.   Razlogi v prid pristopu na ravni Skupnosti

6.1   Ozadje

| 6.1.1 | Vprašanje prezadolženosti na ravni Skupnosti in iz zornega kota Skupnosti v institucijah Evropske unije ni obravnavano prvič. 13. julija 1992 je Svet v resoluciji o prihodnjih prednostnih nalogah za razvoj politike varstva potrošnikov raziskavo prezadolženosti prvič določil kot prednostno nalogo. Čeprav je pojav prezadolženosti v posameznih državah članicah nesporno dobival vse resnejše razsežnosti in so zato v večini držav članic sprejeli posebne zakonodajne in upravne ukrepe, je obravnava tega problema na ravni Skupnosti praktično utonila v pozabo.
  Zasluga EESO je bila, da je maja 1999 vnovič sprožil razpravo o tem vprašanju, najprej z informativnim poročilom z naslovom Prezadolženost gospodinjstev, ki mu je nato leta 2002 sledilo mnenje na lastno pobudo o istem vprašanju. Tu naj opozorimo na sklepe in priporočila iz omenjenega mnenja (25). |
| --- | --- |

6.1.1

Vprašanje prezadolženosti na ravni Skupnosti in iz zornega kota Skupnosti v institucijah Evropske unije ni obravnavano prvič. 13. julija 1992 je Svet v resoluciji o prihodnjih prednostnih nalogah za razvoj politike varstva potrošnikov raziskavo prezadolženosti prvič določil kot prednostno nalogo. Čeprav je pojav prezadolženosti v posameznih državah članicah nesporno dobival vse resnejše razsežnosti in so zato v večini držav članic sprejeli posebne zakonodajne in upravne ukrepe, je obravnava tega problema na ravni Skupnosti praktično utonila v pozabo.

Zasluga EESO je bila, da je maja 1999 vnovič sprožil razpravo o tem vprašanju, najprej z informativnim poročilom z naslovom Prezadolženost gospodinjstev, ki mu je nato leta 2002 sledilo mnenje na lastno pobudo o istem vprašanju. Tu naj opozorimo na sklepe in priporočila iz omenjenega mnenja (25).

| 6.1.2 | V času priprave omenjenih dokumentov je Svet 13. aprila 2000 na zasedanju o potrošniški problematiki v Luxembourgu ponovno obravnaval to vprašanje in opozoril Komisijo ter države članice na potrebo po uskladitvi pristopa na ravni Skupnosti na tem področju. Zatem je Svet sprejel resolucijo o potrošniških kreditih in zadolženosti potrošnikov (26), v kateri spričo hitrega širjenja tega pojava Komisijo poziva, naj si prizadeva za zapolnitev vrzeli v informacijah o dejanskem obsegu prezadolženosti v Evropi in naj bolj poglobljeno preuči možnosti za uskladitev ukrepov za preprečevanje in obravnavo prezadolženosti (27). |
| --- | --- |

6.1.2

V času priprave omenjenih dokumentov je Svet 13. aprila 2000 na zasedanju o potrošniški problematiki v Luxembourgu ponovno obravnaval to vprašanje in opozoril Komisijo ter države članice na potrebo po uskladitvi pristopa na ravni Skupnosti na tem področju. Zatem je Svet sprejel resolucijo o potrošniških kreditih in zadolženosti potrošnikov (26), v kateri spričo hitrega širjenja tega pojava Komisijo poziva, naj si prizadeva za zapolnitev vrzeli v informacijah o dejanskem obsegu prezadolženosti v Evropi in naj bolj poglobljeno preuči možnosti za uskladitev ukrepov za preprečevanje in obravnavo prezadolženosti (27).

| 6.1.3 | Opozoriti je treba, da Komisija naloge, ki ji jo je zaupal Svet, doslej ni izpolnila. Vprašanje odgovornega kreditiranja (28) je samo na kratko omenila v svojem prvotnem predlogu za revizijo direktive o potrošniških kreditnih pogodbah (2002) (29), v končni različici (2005) (30), ki je bila potrjena med nemškim predsedovanjem Svetu (31), pa je bilo v celoti izpuščeno. To vzbuja domnevo, da bo Komisija v zvezi s potrošniškimi krediti le težko predložila nove ukrepe za preprečevanje, kaj šele za obravnavo prezadolženosti (32). |
| --- | --- |

6.1.3

Opozoriti je treba, da Komisija naloge, ki ji jo je zaupal Svet, doslej ni izpolnila. Vprašanje odgovornega kreditiranja (28) je samo na kratko omenila v svojem prvotnem predlogu za revizijo direktive o potrošniških kreditnih pogodbah (2002) (29), v končni različici (2005) (30), ki je bila potrjena med nemškim predsedovanjem Svetu (31), pa je bilo v celoti izpuščeno. To vzbuja domnevo, da bo Komisija v zvezi s potrošniškimi krediti le težko predložila nove ukrepe za preprečevanje, kaj šele za obravnavo prezadolženosti (32).

| 6.1.4 | Nove – četudi redke – omembe v nekaterih dokumentih Komisije in celo v izjavah njenega predsednika pa bi utegnile kazati na spremembo stališča v smislu, da bi bilo treba temu pojavu spet posvetiti pozornost (33). |
| --- | --- |

6.1.4

Nove – četudi redke – omembe v nekaterih dokumentih Komisije in celo v izjavah njenega predsednika pa bi utegnile kazati na spremembo stališča v smislu, da bi bilo treba temu pojavu spet posvetiti pozornost (33).

| 6.1.5 | Zaradi njenega pomena velja posebej omeniti resolucijo Sveta Evrope o iskanju pravnih rešitev za probleme zadolženosti v družbi kredita, ki so jo evropski ministri za pravosodje sprejeli 8. aprila 2005 (34). V tej resoluciji so izraženi pomisleki glede „lahkega dostopa do kredita, ki ima lahko v nekaterih primerih za posledico prezadolženost gospodinjstev in povzroča socialno izključenost posameznikov in družin“, kar je jasen poziv k vzpostavitvi „primernega instrumenta, ki bi določil zakonodajne in upravne ukrepe ter predlagal praktične rešitve“
   (35). |
| --- | --- |

6.1.5

Zaradi njenega pomena velja posebej omeniti resolucijo Sveta Evrope o iskanju pravnih rešitev za probleme zadolženosti v družbi kredita, ki so jo evropski ministri za pravosodje sprejeli 8. aprila 2005 (34). V tej resoluciji so izraženi pomisleki glede „lahkega dostopa do kredita, ki ima lahko v nekaterih primerih za posledico prezadolženost gospodinjstev in povzroča socialno izključenost posameznikov in družin“, kar je jasen poziv k vzpostavitvi „primernega instrumenta, ki bi določil zakonodajne in upravne ukrepe ter predlagal praktične rešitve“
   (35).

| 6.1.6 | Poleg tega se zdi, da se je z novimi znanstvenimi (36) in drugimi študijami, ki jih je posebej naročila Komisija (37), znova prebudila zavest o tem problemu, ki so ga v zadnjem času javno omenili nekateri voditelji držav in ministri držav članic (38). |
| --- | --- |

6.1.6

Poleg tega se zdi, da se je z novimi znanstvenimi (36) in drugimi študijami, ki jih je posebej naročila Komisija (37), znova prebudila zavest o tem problemu, ki so ga v zadnjem času javno omenili nekateri voditelji držav in ministri držav članic (38).

6.2   Možnost, potrebnost in priložnosti ukrepanja na ravni Skupnosti

| 6.2.1 | EESO se že dolgo zavzema za ukrepe Skupnosti na tem področju in zdaj ponavlja, da slednji niso samo možni in zaželeni, temveč celo potrebni in nujni. |
| --- | --- |

6.2.1

EESO se že dolgo zavzema za ukrepe Skupnosti na tem področju in zdaj ponavlja, da slednji niso samo možni in zaželeni, temveč celo potrebni in nujni.

| 6.2.2 | EESO se zaveda, da v skladu z določbami Pogodbe – in dokler ustavno besedilo (39) ni sprejeto – specifični vidiki povsem socialne narave, med katere sodi tudi prezadolženost kot vzrok socialne izključenosti, niso v pristojnosti EU. |
| --- | --- |

6.2.2

EESO se zaveda, da v skladu z določbami Pogodbe – in dokler ustavno besedilo (39) ni sprejeto – specifični vidiki povsem socialne narave, med katere sodi tudi prezadolženost kot vzrok socialne izključenosti, niso v pristojnosti EU.

| 6.2.2.1 | Vendar pa nekatere določbe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti predvidevajo tako deljene pristojnosti kot ukrepe, ki podpirajo in spodbujajo politiko držav članic na tem področju (40) in ki jih mora zagotoviti in oblikovati Komisija. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Vendar pa nekatere določbe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti predvidevajo tako deljene pristojnosti kot ukrepe, ki podpirajo in spodbujajo politiko držav članic na tem področju (40) in ki jih mora zagotoviti in oblikovati Komisija.

| 6.2.2.2 | Poleg tega nekatera področja, na katerih bi bilo mogoče delovanje Skupnosti, zdaj sodijo v tretji steber, v sodelovanje na področju pravosodja (41). |
| --- | --- |

6.2.2.2

Poleg tega nekatera področja, na katerih bi bilo mogoče delovanje Skupnosti, zdaj sodijo v tretji steber, v sodelovanje na področju pravosodja (41).

| 6.2.2.3 | In nazadnje: dokončno oblikovanje notranjega trga, ki je zdaj jasno usmerjen k državljanom in potrošnikom (42), zahteva in upravičuje uskladitev nekaterih vidikov v zvezi s prezadolženostjo državljanov, njenimi socialnimi posledicami ter njenim preprečevanjem in obravnavo na ravni Skupnosti, da se preprečijo izkrivljanje konkurence in motnje normalnega delovanja trga. |
| --- | --- |

6.2.2.3

In nazadnje: dokončno oblikovanje notranjega trga, ki je zdaj jasno usmerjen k državljanom in potrošnikom (42), zahteva in upravičuje uskladitev nekaterih vidikov v zvezi s prezadolženostjo državljanov, njenimi socialnimi posledicami ter njenim preprečevanjem in obravnavo na ravni Skupnosti, da se preprečijo izkrivljanje konkurence in motnje normalnega delovanja trga.

6.3   Glavna področja delovanja na ravni Skupnosti

6.3.1   Enoten koncept prezadolženosti

| 6.3.1.1 | Prizadevanja za uskladitev bi morala biti usmerjena predvsem k opredelitvi pojma ter kvalitativnih in kvantitativnih parametrov pojava, da bi zagotovili zadostne informacije ter primerno, v vsej Evropi – in v idealnem primeru v vsem svetu – enotno opazovanje socialnih okoliščin, iz katerih pojav izhaja; zato je potrebno zbiranje in obdelava primerljivih statističnih podatkov, ki omogočajo določitev gospodarskega okvira za njihovo kvantifikacijo. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Prizadevanja za uskladitev bi morala biti usmerjena predvsem k opredelitvi pojma ter kvalitativnih in kvantitativnih parametrov pojava, da bi zagotovili zadostne informacije ter primerno, v vsej Evropi – in v idealnem primeru v vsem svetu – enotno opazovanje socialnih okoliščin, iz katerih pojav izhaja; zato je potrebno zbiranje in obdelava primerljivih statističnih podatkov, ki omogočajo določitev gospodarskega okvira za njihovo kvantifikacijo.

| 6.3.1.2 | Na podlagi te opredelitve pojma in metode bi morala Komisija spodbuditi izvedbo študije, ki bi zajela celotno območje Skupnosti in prispevala k oceni gospodarskih in socialnih vidikov prezadolženosti (43). |
| --- | --- |

6.3.1.2

Na podlagi te opredelitve pojma in metode bi morala Komisija spodbuditi izvedbo študije, ki bi zajela celotno območje Skupnosti in prispevala k oceni gospodarskih in socialnih vidikov prezadolženosti (43).

6.3.2   Preprečevanje in omejevanje pojava

| 6.3.2.1 | Komisija bi morala pripraviti tudi neodvisne in usklajene zakonodajne ukrepe za predvidevanje in preprečevanje ter za omejevanje posledic pojava.
  Predpisi bi se morali nanašati predvsem na:






  a) | izčrpne predpogodbene in pogodbene informacije ter poprodajno podporo stranki; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.1

Komisija bi morala pripraviti tudi neodvisne in usklajene zakonodajne ukrepe za predvidevanje in preprečevanje ter za omejevanje posledic pojava.

Predpisi bi se morali nanašati predvsem na:

a)

izčrpne predpogodbene in pogodbene informacije ter poprodajno podporo stranki;

| b) | skupna odgovornost pri odobritvi kredita, ki temelji na tem, da prosilec za kredit sprejme obveznost, da kreditodajalcu da resnične informacije o svojem položaju, kreditodajalec pa sprejme obveznost, da stori vse, kar je v njegovi moči, da opravi natančno oceno in prosilcu primerno svetuje (44); |
| --- | --- |

b)

skupna odgovornost pri odobritvi kredita, ki temelji na tem, da prosilec za kredit sprejme obveznost, da kreditodajalcu da resnične informacije o svojem položaju, kreditodajalec pa sprejme obveznost, da stori vse, kar je v njegovi moči, da opravi natančno oceno in prosilcu primerno svetuje (44);

| c) | možnost brezplačnega prenosa kredita; |
| --- | --- |

c)

možnost brezplačnega prenosa kredita;

| d) | nadzor oglaševanja, trženja in komercialnih sporočil v zvezi s potrošniškimi krediti; |
| --- | --- |

d)

nadzor oglaševanja, trženja in komercialnih sporočil v zvezi s potrošniškimi krediti;

| e) | parametre „credit scoringa“ in prepoved v celoti avtomatiziranih odločitev; |
| --- | --- |

e)

parametre „credit scoringa“ in prepoved v celoti avtomatiziranih odločitev;

| f) | jamstvo za osnovne bančne storitve in za univerzalnost ter prenosljivost bančnih računov in za dostop do njih z uporabo elektronskih sredstev (debetnih kartic); |
| --- | --- |

f)

jamstvo za osnovne bančne storitve in za univerzalnost ter prenosljivost bančnih računov in za dostop do njih z uporabo elektronskih sredstev (debetnih kartic);

| g) | opredelitev parametrov za mikrokredite in druge oblike socialnih posojil ter spodbujanje „alternativnih“ finančnih institucij, usmerjenih k tem sektorjem; |
| --- | --- |

g)

opredelitev parametrov za mikrokredite in druge oblike socialnih posojil ter spodbujanje „alternativnih“ finančnih institucij, usmerjenih k tem sektorjem;

| h) | ugotavljanje in kaznovanje nepoštenih komercialnih praks in nepoštenih pogodbenih pogojev, zlasti v povezavi z odobritvijo kredita; |
| --- | --- |

h)

ugotavljanje in kaznovanje nepoštenih komercialnih praks in nepoštenih pogodbenih pogojev, zlasti v povezavi z odobritvijo kredita;

| i) | pravico do odstopa od pogodbe; |
| --- | --- |

i)

pravico do odstopa od pogodbe;

| j) | omejitev zahteve po zavarovanju kredita s poroštvom; |
| --- | --- |

j)

omejitev zahteve po zavarovanju kredita s poroštvom;

| k) | pravila glede provizij; |
| --- | --- |

k)

pravila glede provizij;

| l) | ureditve glede kreditnih posrednikov; |
| --- | --- |

l)

ureditve glede kreditnih posrednikov;

| m) | okrepitev pooblastil in ukrepov nadzora, ki so na voljo nacionalnim organom, pristojnim za finančne storitve na tem področju; |
| --- | --- |

m)

okrepitev pooblastil in ukrepov nadzora, ki so na voljo nacionalnim organom, pristojnim za finančne storitve na tem področju;

| n) | določitev parametrov za opredelitev oderuštva; |
| --- | --- |

n)

določitev parametrov za opredelitev oderuštva;

| o) | vključitev določbe v direktivo o potrošniških kreditih, ki zavezuje banke, da se do določenega datuma odzovejo na pritožbe. |
| --- | --- |

o)

vključitev določbe v direktivo o potrošniških kreditih, ki zavezuje banke, da se do določenega datuma odzovejo na pritožbe.

Dolgoročno bi bilo treba poleg tega pripraviti zakonodajo o naslednjih vidikih:

| a) | enotnem sistemu socialnega zavarovanja; |
| --- | --- |

a)

enotnem sistemu socialnega zavarovanja;

| b) | jamstvu za trajnost pokojninskih sistemov in njihovi enotni uporabi v vseh državah članicah (možna določitev „28. sistema“); |
| --- | --- |

b)

jamstvu za trajnost pokojninskih sistemov in njihovi enotni uporabi v vseh državah članicah (možna določitev „28. sistema“);

| c) | določitvi enotnega sistema za podatke o kreditni zgodovini, ki v celoti izpolnjuje zahteve za varstvo osebnih podatkov in določa, kdo ima pravico dostopa do teh podatkov in kakšen je namen uporabe informacij (omejitev na odobritev kredita). |
| --- | --- |

c)

določitvi enotnega sistema za podatke o kreditni zgodovini, ki v celoti izpolnjuje zahteve za varstvo osebnih podatkov in določa, kdo ima pravico dostopa do teh podatkov in kakšen je namen uporabe informacij (omejitev na odobritev kredita).

| 6.3.2.2 | Obenem bi morala Komisija spodbujati dobro prakso na tem področju, tako da bi spodbudila sprejetje evropskega kodeksa obnašanja – v sistemu samoregulacije in koregulacije – kot dela natančno določenih in učinkovito uporabljanih obvezujočih pravnih predpisov. |
| --- | --- |

6.3.2.2

Obenem bi morala Komisija spodbujati dobro prakso na tem področju, tako da bi spodbudila sprejetje evropskega kodeksa obnašanja – v sistemu samoregulacije in koregulacije – kot dela natančno določenih in učinkovito uporabljanih obvezujočih pravnih predpisov.

| 6.3.2.3 | Komisija bi morala poleg tega na lastno pobudo in v sodelovanju z državami članicami razviti posebne programe obveščanja, izobraževalne ukrepe, osredotočene na praktične vidike uporabe kredita, ter projekte za spremljanje in svetovanje na tem področju, pri čemer bi lahko uporabila instrument „pilotnih projektov“, ki je na drugih področjih že dal zelo dobre rezultate (45). |
| --- | --- |

6.3.2.3

Komisija bi morala poleg tega na lastno pobudo in v sodelovanju z državami članicami razviti posebne programe obveščanja, izobraževalne ukrepe, osredotočene na praktične vidike uporabe kredita, ter projekte za spremljanje in svetovanje na tem področju, pri čemer bi lahko uporabila instrument „pilotnih projektov“, ki je na drugih področjih že dal zelo dobre rezultate (45).

| 6.3.2.4 | Na koncu EESO predlaga vzpostavitev evropske opazovalne skupine za prezadolženost, ki bi – v sodelovanju z obstoječimi službami posameznih držav in organizacijami, ki jih bodo v državah članicah še vzpostavili – delovala kot forum za dialog med vsemi vpletenimi stranmi, analizirala razvoj pojava na evropski ravni, spremljala in predlagala najprimernejše ukrepe za njegovo preprečevanje ter ocenjevala njihov učinek. EESO je pripravljen to opazovalno skupino vključiti v svoj institucionalni okvir, vsaj dokler ne postane neodvisno telo. |
| --- | --- |

6.3.2.4

Na koncu EESO predlaga vzpostavitev evropske opazovalne skupine za prezadolženost, ki bi – v sodelovanju z obstoječimi službami posameznih držav in organizacijami, ki jih bodo v državah članicah še vzpostavili – delovala kot forum za dialog med vsemi vpletenimi stranmi, analizirala razvoj pojava na evropski ravni, spremljala in predlagala najprimernejše ukrepe za njegovo preprečevanje ter ocenjevala njihov učinek. EESO je pripravljen to opazovalno skupino vključiti v svoj institucionalni okvir, vsaj dokler ne postane neodvisno telo.

6.3.3   Obravnavanje dolžnikov in poplačilo dolgov

| 6.3.3.1 | Zaradi raznolikosti nacionalnih sistemov, ki imajo različen izvor, načela in metode (46), se prizadevanja Komisije ne bi smela osredotočati predvsem na poskuse uskladitve, temveč na določitev referenčnega okvira in vrste temeljnih načel, za katere morajo jamčiti vse ureditve civilnega procesnega prava, ki veljajo za izvršbo za izterjavo dolgov ali poplačilo dolgov fizičnih oseb. Komisija bi morala spodbujati prevzemanje teh temeljnih načel in uveljavljati njihovo priznavanje. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Zaradi raznolikosti nacionalnih sistemov, ki imajo različen izvor, načela in metode (46), se prizadevanja Komisije ne bi smela osredotočati predvsem na poskuse uskladitve, temveč na določitev referenčnega okvira in vrste temeljnih načel, za katere morajo jamčiti vse ureditve civilnega procesnega prava, ki veljajo za izvršbo za izterjavo dolgov ali poplačilo dolgov fizičnih oseb. Komisija bi morala spodbujati prevzemanje teh temeljnih načel in uveljavljati njihovo priznavanje.

| 6.3.3.2 | Med temi temeljnimi načeli velja poudariti:






  — | hitre rešitve, ki so blizu potrebam dolžnikom in upnikom, brez stroškov ali povezane s tako nizkimi stroški, da ne onemogočajo dostopa do kredita, in ki ne stigmatizirajo dolžnikov in njihovih družin; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.2

Med temi temeljnimi načeli velja poudariti:

—

hitre rešitve, ki so blizu potrebam dolžnikom in upnikom, brez stroškov ali povezane s tako nizkimi stroški, da ne onemogočajo dostopa do kredita, in ki ne stigmatizirajo dolžnikov in njihovih družin;

| — | ukrepe, ki ne upoštevajo samo upravičenih interesov upnikov, temveč tudi njihovo odgovornost v zvezi s prezadolženostjo družin; |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki ne upoštevajo samo upravičenih interesov upnikov, temveč tudi njihovo odgovornost v zvezi s prezadolženostjo družin;

| — | rešitve, ki dajejo prednost soglasju in sklepanju prostovoljnih izvensodnih dogovorov o plačilu, in ki – kjer je to mogoče – dolžnikom omogočijo obdržati dobrine, nujno potrebne za njihovo družino, npr. stanovanje; |
| --- | --- |

—

rešitve, ki dajejo prednost soglasju in sklepanju prostovoljnih izvensodnih dogovorov o plačilu, in ki – kjer je to mogoče – dolžnikom omogočijo obdržati dobrine, nujno potrebne za njihovo družino, npr. stanovanje;

| — | prožne ukrepe, ki dolžnikom v posebno težkih primerih omogočajo, da se odločijo za likvidacijo svojega zasegljivega premoženja, ki mu sledi odpis ostanka dolga, ob ustreznem upoštevanju položaja tretjih strani, ki so za dolžnike jamčile kot poroki; |
| --- | --- |

—

prožne ukrepe, ki dolžnikom v posebno težkih primerih omogočajo, da se odločijo za likvidacijo svojega zasegljivega premoženja, ki mu sledi odpis ostanka dolga, ob ustreznem upoštevanju položaja tretjih strani, ki so za dolžnike jamčile kot poroki;

| — | strokovno spremljanje dolžnikov med izvajanjem načrta za odplačevanje po stečaju, da se prepreči ponovitev enakih problemov in dolžnikom pomaga spremeniti njihovo obnašanje glede potrošnje in zadolževanja, da so sposobni začeti znova. |
| --- | --- |

—

strokovno spremljanje dolžnikov med izvajanjem načrta za odplačevanje po stečaju, da se prepreči ponovitev enakih problemov in dolžnikom pomaga spremeniti njihovo obnašanje glede potrošnje in zadolževanja, da so sposobni začeti znova.

| 6.3.3.3 | Pri vseh teh dejavnostih pa bi morale imeti možnost sodelovanja tudi vse zainteresirane strani in njihovi zastopniki. Zato EESO priporoča, da se pripravi javno posvetovanje ob objavi zelene knjige, za opredelitev tega vprašanja. Zatem bi morali ta pojav kvantificirati na evropski ravni in analizirati različne instrumente in sisteme za preprečevanje, spremljanje in podporo v primerih prezadolženosti. Na koncu bi morali ustrezni generalni direktorati ob sodelovanju oblasti in organizacij civilne družbe v državah članicah in na ravni Skupnosti pripraviti smernice za integrirane ukrepe Skupnosti (47). |
| --- | --- |

6.3.3.3

Pri vseh teh dejavnostih pa bi morale imeti možnost sodelovanja tudi vse zainteresirane strani in njihovi zastopniki. Zato EESO priporoča, da se pripravi javno posvetovanje ob objavi zelene knjige, za opredelitev tega vprašanja. Zatem bi morali ta pojav kvantificirati na evropski ravni in analizirati različne instrumente in sisteme za preprečevanje, spremljanje in podporo v primerih prezadolženosti. Na koncu bi morali ustrezni generalni direktorati ob sodelovanju oblasti in organizacij civilne družbe v državah članicah in na ravni Skupnosti pripraviti smernice za integrirane ukrepe Skupnosti (47).

7.   Javno posvetovanje

| 7.1 | 25. julija 2007 je EESO pripravil javno posvetovanje o temi tega mnenja; posvetovanja se je udeležilo več povabljenih strokovnjakov za to področje. |
| --- | --- |

7.1

25. julija 2007 je EESO pripravil javno posvetovanje o temi tega mnenja; posvetovanja se je udeležilo več povabljenih strokovnjakov za to področje.

| 7.2 | Iz mnenj, izraženih na zelo dobro obiskanem zasedanju, sad katerega je več izredno koristnih dokumentov, je izšla jasna, precejšnja podpora ciljem tega mnenja, v katerega so vključeni številni predlogi z zasedanja. |
| --- | --- |

7.2

Iz mnenj, izraženih na zelo dobro obiskanem zasedanju, sad katerega je več izredno koristnih dokumentov, je izšla jasna, precejšnja podpora ciljem tega mnenja, v katerega so vključeni številni predlogi z zasedanja.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kot omenja Aristotel v svojem spisu Atenska država, predvsem v šestem poglavju, kjer piše: „Potem ko je Solon zagospodaril nad državnimi zadevami, je enkrat za vselej osvobodil ljudstvo, tako da je prepovedal vsa posojila, za katera so jamčili z lastnim telesom; poleg tega je uveljavil zakone, s katerimi so odpisali vse dolgove, tako zasebne kot javne. Ta ukrep se imenuje

  ‚seisáchtheia‘, saj je bilo ljudem dejansko odvzeto breme.

  “ Podobnost položaja je najbrž botrovala zanimivemu prispevku Uda Reifnerja Renting a slave – European Contract Law in the Credit Society (Najem sužnja – evropsko pogodbeno pravo v družbi kredita) na konferenci o zasebnem pravu in kulturnih razlikah v Evropi 27. avgusta 2006 na helsinški univerzi. Spomniti velja, da so dolžnike v večini evropskih držav vse do 20. stoletja kaznovali z ječo.

1

Atenska država,

„Potem ko je Solon zagospodaril nad državnimi zadevami, je enkrat za vselej osvobodil ljudstvo, tako da je prepovedal vsa posojila, za katera so jamčili z lastnim telesom; poleg tega je uveljavil zakone, s katerimi so odpisali vse dolgove, tako zasebne kot javne. Ta ukrep se imenuje

‚seisáchtheia‘, saj je bilo ljudem dejansko odvzeto breme.

“

Renting a slave – European Contract Law in the Credit Society

Najem sužnja – evropsko pogodbeno pravo v družbi kredita)

(2)  O tej temi glej pred kratkim objavljeni prispevek Georgesa Gloukoviezoffa From Financial Exclusion to Overindebtedness: The Paradox of Difficulties for People on Low Incomes? (Od finančne izključenosti do prezadolženosti: paradoks težav ljudi z nizkimi dohodki?) v New Frontiers in Banking Services; Luisa Anferloni, Maria Debora Braga in Emanuele Maria Carluccio, Springer.

2

From Financial Exclusion to Overindebtedness: The Paradox of Difficulties for People on Low Incomes? (Od finančne izključenosti do prezadolženosti: paradoks težav ljudi z nizkimi dohodki?)

New Frontiers in Banking Services

(3)  Glej Special Eurobarometer 273, European Social Reality, 2007.

3

Special Eurobarometer 273

European Social Reality,

(4)  Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2007, ki ga je Svet sprejel 22.2.2007 (COM(2007) 13 konč. z dne 19.1.2007).

4

Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2007

(5)  Glej Eurostat, Les nouveaux consommateurs (Novi potrošniki), Larousse 1998.

5

Les nouveaux consommateurs (Novi potrošniki),

(6)  Vendar ne gre pozabiti na globoke razlike med temi tremi vrstami izdatkov, tudi z ozirom na temeljne pravice.

6

(7)  V novih državah pristopnicah je do tega razvoja prišlo v devetdesetih letih.

7

(8)  Glej podatke v biltenu Banke Francije (Banque de France) št. 144 iz decembra 2005.

8

URL: http://www.banque-france.fr/fr/publications/telechar/bulletin/etu144_1.pdf.

(9)  Udo Reifner prezadolženost opredeljuje tako: „Prezadolženost pomeni objektivno plačilno nesposobnost, oziroma natančneje to, da razpoložljivi dohodek po odbitku življenjskih stroškov ne zadošča več za odplačevanje dolgov ob zapadlosti“ (v: Consumer Lending and Over Indebtedness among German Households – Potrošniška posojila in prezadolženost nemških gospodinjstev).

9

„Prezadolženost pomeni objektivno plačilno nesposobnost, oziroma natančneje to, da razpoložljivi dohodek po odbitku življenjskih stroškov ne zadošča več za odplačevanje dolgov ob zapadlosti“

Consumer Lending and Over Indebtedness among German Households – Potrošniška posojila in prezadolženost nemških gospodinjstev

(10)  Pojem prezadolženosti, na katerem temeljijo najrazličnejše zakonodajne pobude, je izpeljan predvsem iz pravnih predpisov, v katerih so določeni pogoji za dostop do izvensodnega ali sodnega reprogramiranja dolgov. Tako obstaja ta možnost po francoskem pravu za dolžnike, ki ravnajo v dobri veri in za katere ni nobenega dvoma, da ne morejo poravnati svojih celotnih – v zvezi z njihovo pridobitno dejavnostjo nastalih – zapadlih dolgov ali dolgov, ki dospevajo v plačilo (člen L.331-2 Code de la Consommation). Podobno velja po finskem pravu (1993) za prezadolženega ali plačilno nesposobnega dolžnik, ki ne more poravnati svojih dolgov ob zapadlosti, pri čemer mora to biti trajna in ne samo naključna ali prehodna plačilna nesposobnost. Druge države pa se omejujejo na to, da določajo vrsto postopkovnih in osebnih pogojev za dostop do programov v zvezi s prezadolženostjo, ne da bi si upale ta pojem opredeliti. To velja za belgijsko (zakon z dne 5.7.1998, spremenjen z zakonom z dne 19.4.2002) in ameriško pravo (Bankruptcy Code v revidirani različici iz leta 2005).

10

dolžnike, ki ravnajo v dobri veri in za katere ni nobenega dvoma, da ne morejo poravnati svojih celotnih – v zvezi z njihovo pridobitno dejavnostjo nastalih – zapadlih dolgov ali dolgov, ki dospevajo v plačilo

Code de la Consommation

ne more poravnati svojih dolgov ob zapadlosti, pri čemer mora to biti trajna in ne samo naključna ali prehodna plačilna nesposobnost

Bankruptcy Code

(11)  Common operational European definition of over-indebtedness (Skupna evropska delovna definicija prekomerne zadolženosti) (pogodba št. VC/2006/0308 z dne 19.12.2006); študijo financira Evropska komisija – GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, izvaja pa Observatoire de l'Epargne Européenne (Evropska opazovalna skupina za varčevanje).

11

Common operational European definition of over-indebtedness (Skupna evropska delovna definicija prekomerne zadolženosti)

(12)  Study of the Problem of Consumer Indebtedness: Statistical Aspects (Študija problema potrošniške zadolženosti: statistični vidiki) (pogodba št. B5-1000/00/000197), pripravil OCR Macro po naročilu GD SANCO.

12

Study of the Problem of Consumer Indebtedness: Statistical Aspects (Študija problema potrošniške zadolženosti: statistični vidiki)

(13)  Pri administrativnem modelu so merilo za prezadolženost uradni statistični podatki o formalnih postopkih v takšnih primerih. Ti pa ne zajamejo vseh primerov, ker vsi dolžniki, ki imajo težave s plačevanjem, ne uberejo uradne poti. Poleg tega je zaradi številnih različnih zakonskih rešitev v evropskih državah natančnejša primerjava nemogoča.

13

administrativnem modelu

(14)  Subjektivni model temelji na tem, kako lastno plačilno sposobnost dojema oseba ali družina, za katero gre. Za prezadolžene veljajo tiste družine, ki imajo po lastnih besedah velike težave pri odplačevanju vseh svojih dolgov oziroma jih ne morejo več odplačevati. Tudi ta model je težko uporabiti v praksi, kar postavlja pod vprašaj primerljivost podatkov. Vedno več avtorjev opozarja na to, da se pri ocenjevanju lastne plačilne sposobnosti in odločanju o najemu posojila mnogi posamezniki pustijo zapeljati pretiranemu optimizmu, podcenjevanju tveganja in t. i. „hyperbolic discount“, hiperboličnemu diskontiranju.

14

Subjektivni model

„hyperbolic discount“

(15)  Pri objektivnem modelu je merilo za plačilno nesposobnost gospodarski in finančni položaj gospodinjstva, tj. razmerje med celotno zadolženostjo in razpoložljivim dohodkom oziroma med celotno zadolženostjo in razpoložljivim dohodkom skupaj s premoženjem. Ta model praviloma uporabljajo finančne institucije in tudi pravni sistemi nekaterih držav. Resda tudi ta model ni brez pomanjkljivosti – tako se npr. postavlja vprašanje, do katere mere naj na dostop do sistema za poravnavo in odpis dolgov vpliva obnašanje dolžnika, njegovo poštenje in ravnanje v dobri veri – vendar pa to merilo omogoča primerjave in pripravo skupne pravne opredelitve prezadolženosti.

15

objektivnem modelu

(16)  Podatki Banke Francije (Banque de France) za leto 2004 kažejo, da gre 73 % vseh primerov, predanih komisijam za prezadolženost, pripisati pasivnim vzrokom.

16

(17)  Glede dejavnikov prezadolženosti glej informativno poročilo EESO Prezadolženost gospodinjstev z dne 26.6.2000 (poročevalec: g. Ataide Ferreira), v katerem je bila tema izčrpno obdelana.

17

Prezadolženost gospodinjstev

(18)  Gre za pomemben instrument za upravljanje tveganja finančnih ustanov, vendar pa bi sistemi scoringa morali imeti preglednejšo vsebino in biti povezani s subjektivnimi instrumenti analize, da se omogoči natančna in stvarna ocena plačilne sposobnosti dolžnikov in da odločitve ne temeljijo samo na avtomatiziranih modelih. Poleg tega bi spremenljivke matematičnega modela morale nadzorovati pristojne oblasti. Preudariti bi kazalo tudi, da bi – kot v ZDA in v Združenem kraljestvu – dolžnikom omogočili dostop do njihove „kreditne ocene“ (credit report) (poročila o kreditni zadolženosti in korektnosti izpolnjevanja pogodbenih obveznosti, op.prev.), da bi lahko ugotovili, kako izboljšati svojo oceno glede tveganja.

18

scoringa

credit report) (

,

(19)  Treba je preprečiti finančne prakse, pri katerih se pokojnine najbolj ogroženih posameznikov zlorabljajo, ker se štejejo kot jamstvo za posojila, ki so nesorazmerno visoka glede na njihove možnosti odplačevanja. Tako so npr. v Braziliji leta 2004 ponudili možnost posojila za starejše, poimenovanega „crédito consignado“ (posojilo, za katerega je jamstvo dohodek). Obroki za to posebno vrsto posojila se odtegujejo pri viru, pred izplačilom pokojnine, vse do 30-odstotnega deleža pokojnine. Ker so ponujene obrestne mere nižje od tržnih, je to posojilo upokojencem dostopno. Zdi pa se, da povzroča finančne težave tistim z najnižjimi pokojninami, tako da odlagajo druga plačila in nimajo več dovolj sredstev za kritje svojih osnovnih potreb.

19

(20)  Zavarovanja igrajo pri socialni izključenosti ambivalentno vlogo. Ker je življenjsko zavarovanje obvezno, to lahko osebam z zdravstvenimi težavami onemogoči dostop do posojil. Po drugi strani pa lahko življenjsko zavarovanje tudi prepreči, da bi oseba v primeru nepričakovane bolezni izgubila zavarovane dobrine in s tem padla v revščino in izključenost.

20

(21)  V Franciji in Belgiji mikrokrediti za potrošnike (imenujejo jih „socialni mikrokrediti“) poskusno dajejo različne bančne verige v sodelovanju z ustreznimi združenji. Doslej je bil poskus precej uspešen, vendar je za dokončno oceno še prezgodaj. V Belgiji izstopa izkušnja Credala, belgijske zadruge za socialna posojila, nastale iz javno-zasebnega partnerstva med valonsko regionalno vlado in nekaterimi finančnimi institucijami.

21

(22)  Glej npr. Protocollo sullo sviluppo sostensibile e compatibile del system bancario (Protokol o trajnostnem in združljivem razvoju bančnega sistema), ki so ga 16. junija 2004 v Rimu podpisali Associazione Bancaria Italiana, Federazione Autonoma Lavoratori del Credito e del Risparmio Italiani (Falcri), Federazione Italiana Bancari e Assicurativi (Fiba-Cisl), Federazione Italiana Sindacale Lavoratori Assicurazioni e Credito (Fisac-Cgil) in Uil Credito, Esattorie e Assicurazioni (Uil C.A.).

22

Protocollo sullo sviluppo sostensibile e compatibile del system bancario

Associazione Bancaria Italiana

Federazione Autonoma Lavoratori del Credito e del Risparmio Italiani (Falcri), Federazione Italiana Bancari e Assicurativi (Fiba-Cisl), Federazione Italiana Sindacale Lavoratori Assicurazioni e Credito (Fisac-Cgil)

Uil Credito, Esattorie e Assicurazioni (Uil C.A.).

(23)  Obsežen kritičen opis tega modela je mogoče najti v delu Karen Gross, ki je v Evropi zelo znana; predvsem v Failure and Forgiveness. Rebalancing the bankrupcy system, New Haven, Yale University Press (1997).

23

Failure and Forgiveness. Rebalancing the bankrupcy system

(24)  V nekaterih pravnih sistemih, kot npr. v francoskem in belgijskem, so bili zakoni o postopkih zaradi prezadolženosti fizičnih oseb spremenjeni in predvidene so bile alternativne rešitve, ki temeljijo na likvidaciji premoženja. V najhujših primerih, v katerih se izkaže, da načrt za povračilo dolgov ni izvedljiv, je možna likvidacija, ki ji sledi odpis dolgov. V nasprotju z ameriškim pravom se dolgovi ne odpišejo takoj. Dolžnik mora prestati preskusno dobo, v kateri mora del svojih dohodkov namenjati za poravnavo preostalega dolga. Šele zatem – in če se je vedel častivredno ter pošteno – mu je mogoče dolgove odpisati. V francoskem pravu je odpis dolgov izjemoma možen že ob začetku postopka, če sodnik ugotovi, da ni upanja na izboljšanje dolžnikovega položaja, vendar so to možnost doslej le redko uporabili.

24

(25)  Poročevalec je bil v obeh primerih nekdanji član Odbora Manuel Ataide Ferreira.

25

(26)  Resolucija z dne 26.11.2001, UL C 364, 20.12.2001.

26

(27)  V zapisniku tega zasedanja Sveta z dne 26.12.2001, na katerem so obravnavali potrošniško problematiko, piše, da so ministri v svojih ugotovitvah in priporočilih med drugim prišli do zaključka, „da lahko različna preventivna, kot tudi socialna, pravna in gospodarska obravnava prezadolženosti v posameznih državah članicah vodi do precejšnjih razlik med evropskimi potrošniki in tudi med kreditodajalci“ ter da„bi zato lahko na ravni Skupnosti razmislili o dopolnitvi ukrepov za spodbujanje čezmejnega kreditiranja z ukrepi za preprečevanje prezadolženosti med celotnim trajanjem kreditnega cikla“.

27

„da lahko različna preventivna, kot tudi socialna, pravna in gospodarska obravnava prezadolženosti v posameznih državah članicah vodi do precejšnjih razlik med evropskimi potrošniki in tudi med kreditodajalci“

„bi zato lahko na ravni Skupnosti razmislili o dopolnitvi ukrepov za spodbujanje čezmejnega kreditiranja z ukrepi za preprečevanje prezadolženosti med celotnim trajanjem kreditnega cikla“.

(28)  Med drugim z zelo vprašljivimi formulacijami, kot je ugotovil EESO v svojem mnenju o tem predlogu (CES 918/2003 z dne 17.7.2003, poročevalec: g. Pegado Liz). Glej tudi La presencia del sobreendeudamiento en la propuesta de directiva sobre el credito a los consumidores (Prezadolženost v predlagani direktivi o potrošniških posojilih) Manuela Angela Lopeza Sancheza v Liber Amicorum Jean Calais Auloy, str. 621.

28

La presencia del sobreendeudamiento en la propuesta de directiva sobre el credito a los consumidores (Prezadolženost v predlagani direktivi o potrošniških posojilih)

Liber Amicorum Jean Calais Auloy

(29)  COM(2002) 443 konč., 11.9.2002.

29

(30)  COM(2005) 483 konč./2, 23.11.2005.

30

(31)  Vendar je treba omeniti nekatere spodbude k javni razpravi o tej temi, ki so jih podprle različne institucije Skupnosti, med drugim Komisija. Omeniti bi veljalo predvsem naslednje: javno posvetovanje s podporo švedskega predsedstva Sveta 18.6.2000 v Stockholmu; 2.7.2001 je bila v sodelovanju s Consiglio Nazionale dei Consumatori e degli Utenti (CNCU, italijanskim svetom potrošnikov in uporabnikov) pripravljena pomembna konferenca na temo „Pravila o konkurenci v EU in bančni sistemi“, na kateri je vodja oddelka za finančne storitve GD za zdravje in varstvo potrošnikov (GD SANCO) predstavil smernice v predlogu za novo direktivo o potrošniških kreditnih pogodbah in probleme prezadolženosti na ravni Skupnosti; 4.7.2001 je GD SANCO v Bruslju pripravil posvetovanje z vladnimi izvedenci o obravnavi predlogov sprememb direktive o potrošniških kreditih, na katerem so poudarili različne vidike preprečevanja prezadolženosti; med belgijskim predsedovanjem Svetu je bil 13. in 14.11.2001 v Charleroiju pomemben kolokvij o potrošniških kreditih in uskladitvi na ravni Skupnosti, na katerem je belgijski minister za gospodarstvo in znanstvene raziskave posebej opozoril na socialne in gospodarske vidike problema ter na njihovo povezavo z razvojem finančnih storitev in čezmejnega poslovanja na notranjem trgu, strokovnjak Komisije pa je predstavil bistvene točke revidirane direktive o potrošniških kreditnih pogodbah, v kateri se nekateri pomisleki glede obveščanja potrošnikov nanašajo na preprečevanje prezadolženosti; 29.11.2002 so v Madridu s podporo Socialistične delavske stranke Španije (PSOE) in socialdemokratske poslanske skupine Evropskega parlamenta pripravili konferenco o prezadolženosti potrošnikov in varnostnih mehanizmih v Evropi (Jornada sobre el sobreendeudamiento de los consumidores: Mecanismos de Proteccion en Europa).

31

Consiglio Nazionale dei Consumatori e degli Utenti (CNCU, italijanskim svetom potrošnikov in uporabnikov)

„Pravila o konkurenci v EU in bančni sistemi“

potrošniških kreditih in uskladitvi na ravni Skupnosti

prezadolženosti potrošnikov in varnostnih mehanizmih v Evropi

Jornada sobre el sobreendeudamiento de los consumidores: Mecanismos de Proteccion en Europa)

(32)  Začuda je mogoče v drugih besedilih, npr. v predlogu Komisije za uresničitev enotnega območja plačil v eurih (Single Euro Payment Area, SEPA), najti razmišljanja o preprečevanju prezadolženosti.

32

Single Euro Payment Area, SEPA

(33)  Glej zlasti raziskavo Eurobarometra, objavljeno konec leta 2006, sporočilo Agenda državljanov, ki ga je Svet sprejel julija 2006, in sporočilo Komisije Predlog za skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2007 (COM(2007) 13 konč. z dne 19.1.2007).

33

Agenda državljanov

Predlog za skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2007

(34)  Resolucija je bila sprejeta na 26. konferenci ministrov za pravosodje Sveta Evrope 7. in 8.4.2005 v Helsinkih.

34

(35)  Po odličnem poročilu o pravnih rešitvah za probleme zadolženosti v družbah kredita (Report on Legal Solutions to Debt Problems in Credit Societies) predsedstva Evropskega odbora za pravno sodelovanje Sveta Evrope z dne 11.10.2005 (CDCJ-BU(2005) 11 rev).

35

oročilu o pravnih rešitvah za probleme zadolženosti v družbah kredita (Report on Legal Solutions to Debt Problems in Credit Societies)

(36)  Zdi se, da se akademsko okolje še posebej zanima za vprašanje potrošniških kreditov in prezadolženosti. To je pokazalo nedavno znanstveno srečanje od 25. do 28.7., ki ga je v Berlinu pripravilo združenje Law and Society Association (Pravo in družba) in ki se ga je udeležila skupina raziskovalcev iz Evrope, Severne in Južne Amerike, Azije in Avstralije; ti so na osmih zasedanjih obravnavali različne vidike v zvezi s to tematiko.

36

(37)  Glej Consumer Over indebtedness and Consumer Law in the European Union (Prezadolženost in potrošniško pravo v Evropski uniji), Udo Reifner, Johanna Kiesilainen, Nik Huls in Helga Springenner (pogodba št. B5-1000/02/000353, po naročilu GD SANCO, september 2003); Study of the problem of Consumer Indebtedness: Statistical Aspects (Študija problema prezadolženosti potrošnikov: statistični vidiki), ORC Macro (pogodba št. B5-1000/00/000197, po naročilu GD SANCO, 2001); Credit Consumption and Debt Accumulation among Low Income Consumers: Key consequences and Intervention Strategies (Potrošniški krediti in kopičenje dolgov med potrošniki z nizkimi dohodki: ključne posledice in strategije posredovanja), Deirdre O'Loughin (november 2006); Exclusion et Liens Financiers, L'exclusion bancaire des particuliers (Izključenost in finančne povezave: bančna izključenost fizičnih oseb), poročilo Centra Walrass, Georges Gloukoviezoff; EC Consumer Law Compendium: Comparative Analysis, 2006, (pogodba št. 17.020100/04/389299), pripravil Hans Schulte-Nölke z univerze Bielefeld po naročilu Evropske komisije; Finanzielle Allgemeinbildung & verbesserter Zugang zu adäquaten Finanzdienstleistungen (Splošno finančno izobraževanje in boljši dostop do primernih finančnih storitev), izvajalec ASB Schuldnerberatungen (Avstrija) v sodelovanju z GP-Forschungsgruppe inštituta Institut für Grundlagen-und Programmforschung (Nemčija), Združenjem za spodbujanje finančnega izobraževanja (SKEF, Poljska) ter belgijskim Observatoire du Crédit et de l'Endettement (Opazovalna skupina za kredit in zadolženost); projekt je sofinanciral GD za zaposlovanje in socialne zadeve (september 2005-september 2007).

37

Consumer Over indebtedness and Consumer Law in the European Union (Prezadolženost in potrošniško pravo v Evropski uniji),

Study of the problem of Consumer Indebtedness: Statistical Aspects (Študija problema prezadolženosti potrošnikov: statistični vidiki),

Credit Consumption and Debt Accumulation among Low Income Consumers: Key consequences and Intervention Strategies (Potrošniški krediti in kopičenje dolgov med potrošniki z nizkimi dohodki: ključne posledice in strategije posredovanja),

Exclusion et Liens Financiers, L'exclusion bancaire des particuliers (Izključenost in finančne povezave: bančna izključenost fizičnih oseb),

EC Consumer Law Compendium: Comparative Analysis,

Finanzielle Allgemeinbildung & verbesserter Zugang zu adäquaten Finanzdienstleistungen (Splošno finančno izobraževanje in boljši dostop do primernih finančnih storitev),

Institut für Grundlagen-und Programmforschung

Združenjem za spodbujanje finančnega izobraževanja

Observatoire du Crédit et de l'Endettement (Opazovalna skupina za kredit in zadolženost)

(38)  Glej npr. nedavne govore Tonyja Blaira, Stephena Timmsa in Ruth Kelly septembra 2006.

38

(39)  V členu I-3 osnutka Pogodbe o Ustavi za Evropo je med cilji Unije zapisano: „Bori se proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo [...]“.

39

(40)  Glej zlasti člena 2 in 34 Pogodbe o EU ter člene 2, 3, 136, 137 in 153 Rimske pogodbe ter poznejše Amsterdamske pogodbe. Ne gre pozabiti odprte metode usklajevanja, ki je bila uvedena leta 2006, da bi okrepila sposobnost EU za podporo državam članicam pri njihovih prizadevanjih za večjo socialno kohezijo v Evropi.

40

(41)  Glej člena 65 in 67 Pogodbe in že precej obsežno vlogo ukrepov, sprejetih za opredelitev evropskega območja pravice.

41

(42)  To je dobro razvidno iz odličnega vmesnega poročila za pomladansko zasedanje Evropskega sveta leta 2007, sporočila Komisije Enotni trg za državljane (COM(2007) 60 konč. z dne 21.2.2007) in iz različnih govorov ter intervjujev predsednika Komisije v zadnjem času.

42

Enotni trg za državljane

(43)  Podatki o stanju v Evropi so nekoliko zastareli, saj se nanašajo na študijo, ki jo je, kot že omenjeno, leta 2001 objavil OCR Macro. Vendar pa več držav priznava, da se je število prezadolženih družin v zadnjih letih precej povečalo. Podatki o stanju v Nemčiji kažejo, da je leta 1989 imelo resne finančne težave samo 3,5 % družin, medtem ko je bilo leta 2005 prezadolženih 8,1 % nemških gospodinjstev. V Franciji se je število primerov, ki so jih obravnavale francoske komisije za prezadolženost, med letoma 2002 in 2006, ko so obravnavali 866 213 primerov, povečevalo za 6 % na leto. Na Škotskem je bilo leta 2004 več kot 3 000 primerov insolventnosti. Na Švedskem se je – čeprav je letna stopnja gospodarske rasti ena najvišjih v EU – število primerov prezadolženosti v letu 2005 v primerjavi z letom 2004 povečalo za 13,6 %, v primerjavi z letom 2003 pa za 30,7 %. Izjema se zdi Belgija, kjer kaže, da dobro zasnovan in izpeljan sistem daje rezultate, h katerim so prispevale tudi nedavne spremembe zakonodaje (zakon in kraljevi odlok z dne 1.4.2007, ki spreminja zakon z dne 24.3.2003 in kraljevi odlok z dne 7.9.2003 o osnovnih bančnih storitvah). V ZDA so leta 2005 razglasili več kot 1 600 000 primerov insolventnosti. V Avstraliji se je 81 % primerov insolventnosti, ki so jih v letih 2005 in 2006 obravnavala sodišča, nanašalo na fizične osebe. Kanadska sodišča so leta 2006 obravnavala 106 629 primerov insolventnosti (likvidacij ali primerov „proposal“).

43

„proposal“

(44)  Dobri primeri za to so npr. poglavja 79 do 81 južnoafriškega National Credit Act (zakona o kreditih) št. 34/2005.

44

National Credit Act (zakona o kreditih)

(45)  Omeniti velja npr. primere projektov na področju mediacije in izvensodnih poravnav pri sporih s področja potrošniškega prava; ti so utrli pot več mrežam, ki danes obstajajo v Evropi; med njimi naj omenimo leta 1994 ustanovljeno mrežo Consumer DebtNet, ki jo zdaj preoblikujejo in so jo preimenovali v European Consumer Debt Net (Evropska mreža za potrošniške dolgove, ECDN).

45

Consumer DebtNet,

European Consumer Debt Net (Evropska mreža za potrošniške dolgove, ECDN).

(46)  Opozoriti velja tudi, da nekatere države članice, npr. Portugalska, še vedno nimajo nobenega za to primernega sistema.

46

(47)  EESO je že svoje informativno poročilo za leto 2000 končal s priporočilom, da bi Komisija „kot prvi korak v to smer morala nemudoma poskrbeti za pripravo zelene knjige o prezadolženosti gospodinjstev v Evropi, v kateri bi objavila že obstoječe študije o tej tematiki, pripravila popis pravnih predpisov in statističnih podatkov držav članic in kandidatk za pristop, poskusila jasno in enotno opredeliti pojem prezadolženosti in določiti smernice za nadaljnje ukrepe, ki jih je po njenem mnenju treba sprejeti za uresničitev ciljev, navedenih v tem informativnem poročilu“.

47

„kot prvi korak v to smer morala nemudoma poskrbeti za pripravo zelene knjige o prezadolženosti gospodinjstev v Evropi, v kateri bi objavila že obstoječe študije o tej tematiki, pripravila popis pravnih predpisov in statističnih podatkov držav članic in kandidatk za pristop, poskusila jasno in enotno opredeliti pojem prezadolženosti in določiti smernice za nadaljnje ukrepe, ki jih je po njenem mnenju treba sprejeti za uresničitev ciljev, navedenih v tem informativnem poročilu“

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/84

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o podjetniški miselnosti in lizbonski strategiji

(2008/C 44/20)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi: Podjetniška miselnost in lizbonska strategija.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 2. oktobra 2007. Poročevalka je bila ga. SHARMA, soporočevalec pa g. OLSSON.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra 2007) s 109 glasovi za, 3 glasovi proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Podjetništvo v najširšem smislu, ki lahko spodbuja in podpira inovativno in ustvarjalno razmišljanje, bi morali poudariti v lizbonski strategiji kot eno osrednjih orodij za ustvarjanje večje rasti in boljših delovnih mest ter dosego socialne kohezije in boj proti socialni izključenosti.
  V naši globalizirani družbi je zelo pomembno, da se podjetniška miselnost spodbuja in razvija na makro-, mezo- in mikroravni s celostnim pristopom ob spoštovanju posebnih značilnosti vsake ravni. |
| --- | --- |

1.1

Podjetništvo v najširšem smislu, ki lahko spodbuja in podpira inovativno in ustvarjalno razmišljanje, bi morali poudariti v lizbonski strategiji kot eno osrednjih orodij za ustvarjanje večje rasti in boljših delovnih mest ter dosego socialne kohezije in boj proti socialni izključenosti.

V naši globalizirani družbi je zelo pomembno, da se podjetniška miselnost spodbuja in razvija na makro-, mezo- in mikroravni s celostnim pristopom ob spoštovanju posebnih značilnosti vsake ravni.

| 1.2 | Z izobraževanjem in usposabljanjem za vse starosti in stopnje usposobljenosti je treba spodbujati ustvarjalnost in potencial vsakega posameznika. EESO podpira prenos dobre prakse in poudarja primere norveške vladne strategije (1) in organizacije Junior Achievement Young Enterprise (JA-YE) (Zavod za podjetniško izobraževanje mladih) na področju podjetniškega izobraževanja in usposabljanja kot dragocen zgled drugim državam. |
| --- | --- |

1.2

Z izobraževanjem in usposabljanjem za vse starosti in stopnje usposobljenosti je treba spodbujati ustvarjalnost in potencial vsakega posameznika. EESO podpira prenos dobre prakse in poudarja primere norveške vladne strategije (1) in organizacije Junior Achievement Young Enterprise (JA-YE) (Zavod za podjetniško izobraževanje mladih) na področju podjetniškega izobraževanja in usposabljanja kot dragocen zgled drugim državam.

| 1.3 | Javne in zasebne akterje je treba mobilizirati za razvoj podjetniške miselnosti v najširšem smislu, in sicer znotraj skupnosti, organizacij in pri posameznikih. |
| --- | --- |

1.3

Javne in zasebne akterje je treba mobilizirati za razvoj podjetniške miselnosti v najširšem smislu, in sicer znotraj skupnosti, organizacij in pri posameznikih.

| 1.4 | Evropska komisija bi morala razviti okvir za pregled napredka in širjenje najboljše prakse ter seznanjanje državljanov EU z vrednostjo podjetniške miselnosti v okviru lizbonske agende. Pomembna je izmenjava najboljših praks, napredek pa bi lahko spremljali z letnimi konferencami, na katerih bi ugotavljali stanje. |
| --- | --- |

1.4

Evropska komisija bi morala razviti okvir za pregled napredka in širjenje najboljše prakse ter seznanjanje državljanov EU z vrednostjo podjetniške miselnosti v okviru lizbonske agende. Pomembna je izmenjava najboljših praks, napredek pa bi lahko spremljali z letnimi konferencami, na katerih bi ugotavljali stanje.

| 1.5 | Socialni partnerji bi morali upoštevati koristi spodbujanja podjetniške miselnosti kot enega od dejavnikov, ki lahko pripomore k več in boljšim delovnim mestom. Morali bi okrepiti prizadevanja in socialni dialog, da bi našli skupno osnovo za celostno ukrepanje. |
| --- | --- |

1.5

Socialni partnerji bi morali upoštevati koristi spodbujanja podjetniške miselnosti kot enega od dejavnikov, ki lahko pripomore k več in boljšim delovnim mestom. Morali bi okrepiti prizadevanja in socialni dialog, da bi našli skupno osnovo za celostno ukrepanje.

| 1.6 | Treba je spodbujati vlogo socialnega gospodarstva in nevladnih organizacij pri razvoju podjetniške miselnosti za družbene namene in socialne inovacije. Njihovo posebno vlogo je treba priznati na evropski ravni v novih smernicah za zaposlovanje 2008-2010. |
| --- | --- |

1.6

Treba je spodbujati vlogo socialnega gospodarstva in nevladnih organizacij pri razvoju podjetniške miselnosti za družbene namene in socialne inovacije. Njihovo posebno vlogo je treba priznati na evropski ravni v novih smernicah za zaposlovanje 2008-2010.

| 1.7 | EESO podpira pobudo GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti za začetek strategije o vključujočem podjetništvu in namerava pri njej aktivno sodelovati. |
| --- | --- |

1.7

EESO podpira pobudo GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti za začetek strategije o vključujočem podjetništvu in namerava pri njej aktivno sodelovati.

| 1.8 | Pozitivni zgledi in dejavnosti v medijih ter njihovo predstavljanje podjetij, podjetnikov ter strategij izobraževanja za spodbujanje ustvarjalnosti in inovacij so zelo pomembni za oblikovanje Evrope s podjetniško miselnostjo. Za oblikovanje Evrope s podjetniško miselnostjo je zelo pomembno, da tudi mediji poročajo o primerih dejavnosti, ki ustvarjajo pozitivno podobo ne le šol in/ali izobraževalnih strategij, ki spodbujajo razvoj ustvarjalnosti in temelje za inovativno delovanje, temveč tudi pozitivno podobo podjetij in podjetnikov, ki delujejo v tem duhu. |
| --- | --- |

1.8

Pozitivni zgledi in dejavnosti v medijih ter njihovo predstavljanje podjetij, podjetnikov ter strategij izobraževanja za spodbujanje ustvarjalnosti in inovacij so zelo pomembni za oblikovanje Evrope s podjetniško miselnostjo. Za oblikovanje Evrope s podjetniško miselnostjo je zelo pomembno, da tudi mediji poročajo o primerih dejavnosti, ki ustvarjajo pozitivno podobo ne le šol in/ali izobraževalnih strategij, ki spodbujajo razvoj ustvarjalnosti in temelje za inovativno delovanje, temveč tudi pozitivno podobo podjetij in podjetnikov, ki delujejo v tem duhu.

| 1.9 | Podjetniško miselnost je treba vključiti v čim večje število politik in programov EU, da bo lahko vplivala na lizbonske cilje. |
| --- | --- |

1.9

Podjetniško miselnost je treba vključiti v čim večje število politik in programov EU, da bo lahko vplivala na lizbonske cilje.

| 1.10 | EESO bi podprl komisarja Figla in Verheugna pri skupnem projektu GD za izobraževanje in kulturo in GD za podjetništvo in industrijo, ki bi predstavljal prednosti in vrednost spretnosti in odnosov, povezanih s podjetniško miselnostjo, v okviru lizbonske strategije s tem, ko bi leto 2009 razglasili za leto ustvarjalnosti, inovacij in podjetniške miselnosti. |
| --- | --- |

1.10

EESO bi podprl komisarja Figla in Verheugna pri skupnem projektu GD za izobraževanje in kulturo in GD za podjetništvo in industrijo, ki bi predstavljal prednosti in vrednost spretnosti in odnosov, povezanih s podjetniško miselnostjo, v okviru lizbonske strategije s tem, ko bi leto 2009 razglasili za leto ustvarjalnosti, inovacij in podjetniške miselnosti.

2.   Uvod

| 2.1 | V središču tega mnenja na lastno pobudo bo potreba po razvijanju podjetniške miselnosti v najširšem smislu kot enega najpomembnejših dejavnikov družbenega in gospodarskega razvoja in s tem vprašanje, kako človeški kapital in ustvarjalnost lahko prispevata k lizbonskim ciljem. |
| --- | --- |

2.1

V središču tega mnenja na lastno pobudo bo potreba po razvijanju podjetniške miselnosti v najširšem smislu kot enega najpomembnejših dejavnikov družbenega in gospodarskega razvoja in s tem vprašanje, kako človeški kapital in ustvarjalnost lahko prispevata k lizbonskim ciljem.

| 2.2 | Evropska komisija je takole opredelila podjetnost:
  „Podjetnost pomeni sposobnost posameznika za uresničevanje svojih zamisli. Vključuje ustvarjalnost, inovativnost in sprejemanje tveganj ter sposobnost načrtovanja in vodenja projektov za doseganje ciljev. Ta sposobnost je v pomoč vsakomur v vsakdanjem življenju in v družbi, zaposlenim pri razumevanju ozadja njihovega dela in izkoriščanju priložnosti, je pa tudi podlaga za bolj posebne spretnosti in znanje, ki ga podjetniki potrebujejo za vzpostavitev socialne ali gospodarske dejavnosti (2).“ |
| --- | --- |

2.2

Evropska komisija je takole opredelila podjetnost:

„Podjetnost pomeni sposobnost posameznika za uresničevanje svojih zamisli. Vključuje ustvarjalnost, inovativnost in sprejemanje tveganj ter sposobnost načrtovanja in vodenja projektov za doseganje ciljev. Ta sposobnost je v pomoč vsakomur v vsakdanjem življenju in v družbi, zaposlenim pri razumevanju ozadja njihovega dela in izkoriščanju priložnosti, je pa tudi podlaga za bolj posebne spretnosti in znanje, ki ga podjetniki potrebujejo za vzpostavitev socialne ali gospodarske dejavnosti (2).“

| 2.3 | V skladu z lizbonsko strategijo je cilj EU postati „najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu“ in, kar je še pomembneje, „ki bo zmožno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo“. |
| --- | --- |

2.3

V skladu z lizbonsko strategijo je cilj EU postati „najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu“ in, kar je še pomembneje, „ki bo zmožno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo“.

| 2.4 | Kljub velikim prizadevanjem za dosego lizbonskih ciljev je treba storiti veliko več. Spodbujanje in uporaba podjetniške miselnosti na ravni družbe, skupnosti, organizacij in posameznika ima eno od osrednjih vlog pri spodbujanju socialno in okoljsko trajnostne rasti in konkurenčnosti v Evropi. |
| --- | --- |

2.4

Kljub velikim prizadevanjem za dosego lizbonskih ciljev je treba storiti veliko več. Spodbujanje in uporaba podjetniške miselnosti na ravni družbe, skupnosti, organizacij in posameznika ima eno od osrednjih vlog pri spodbujanju socialno in okoljsko trajnostne rasti in konkurenčnosti v Evropi.

| 2.5 | Komisija (3) je februarja 2005 predlagala nov začetek za lizbonsko strategijo, usmerjen v prizadevanja Evropske unije na dve glavni nalogi: doseganje močnejše in trajne rasti ter zagotavljanje več in boljših delovnih mest. Strategija med ukrepi poudarja pomen spodbujanja bolj podjetniške kulture in ustvarjanja podpornega okolja za MSP, med drugim s podjetniškim izobraževanjem in usposabljanjem na ustrezni stopnji izobrazbe. Tudi obveščanje in mediji ter kreativna industrija na splošno bi morali imeti pomembno vlogo pri promociji podjetništva in spodbujanju ljudi, da se odločijo za podjetniško kariero, zlasti žensk in mladih (4).
  Pri podjetniški miselnosti gre za temeljne spretnosti in odnose, ki jih je mogoče spodbujati z vseživljenjskim učenjem in ki podpirajo vse tri elemente lizbonske strategije:






  1) | z razvojem povečati privlačnost Evrope in njenih regij kot cilja za naložbe in trga dela; |
| --- | --- | --- |

2.5

Komisija (3) je februarja 2005 predlagala nov začetek za lizbonsko strategijo, usmerjen v prizadevanja Evropske unije na dve glavni nalogi: doseganje močnejše in trajne rasti ter zagotavljanje več in boljših delovnih mest. Strategija med ukrepi poudarja pomen spodbujanja bolj podjetniške kulture in ustvarjanja podpornega okolja za MSP, med drugim s podjetniškim izobraževanjem in usposabljanjem na ustrezni stopnji izobrazbe. Tudi obveščanje in mediji ter kreativna industrija na splošno bi morali imeti pomembno vlogo pri promociji podjetništva in spodbujanju ljudi, da se odločijo za podjetniško kariero, zlasti žensk in mladih (4).

Pri podjetniški miselnosti gre za temeljne spretnosti in odnose, ki jih je mogoče spodbujati z vseživljenjskim učenjem in ki podpirajo vse tri elemente lizbonske strategije:

1)

z razvojem povečati privlačnost Evrope in njenih regij kot cilja za naložbe in trga dela;

| 2) | osredotočiti se na znanje in inovacije; |
| --- | --- |

2)

osredotočiti se na znanje in inovacije;

| 3) | ustvariti več in boljše možnosti za zaposlitev. |
| --- | --- |

3)

ustvariti več in boljše možnosti za zaposlitev.

| 2.6 | To mnenje sledi številnim pomembnim mnenjem EESO, ki so se osredotočila na različne vidike podjetništva, zlasti mnenju o spodbujanju podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje
   (5) in o poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij v podporo lizbonski strategiji ter o zaposljivosti in podjetniškem duhu (6). |
| --- | --- |

2.6

To mnenje sledi številnim pomembnim mnenjem EESO, ki so se osredotočila na različne vidike podjetništva, zlasti mnenju o spodbujanju podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje
   (5) in o poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij v podporo lizbonski strategiji ter o zaposljivosti in podjetniškem duhu (6).

| 2.7 | Poleg tega je Odbor pripravil več mnenj o lizbonski strategiji, ki poudarjajo pomen inovacij in ustvarjalnosti, ključnega merila podjetniške miselnosti, kot osrednjo sposobnost za izpolnjevanje lizbonskih ciljev. To poudarjajo tudi najnovejša mnenja (7). |
| --- | --- |

2.7

Poleg tega je Odbor pripravil več mnenj o lizbonski strategiji, ki poudarjajo pomen inovacij in ustvarjalnosti, ključnega merila podjetniške miselnosti, kot osrednjo sposobnost za izpolnjevanje lizbonskih ciljev. To poudarjajo tudi najnovejša mnenja (7).

| 2.8 | To mnenje bo dopolnilo obstoječa mnenja, s tem da se bo osredotočilo na dodano vrednost, ki jo inovativna, ustvarjalna in podjetniška miselnost prinaša za družbo, in na vprašanje, kako jo različni akterji lahko širijo. Nujno je, da se te spretnosti in odnosi spodbujajo od zgodnje mladosti, da se razvijejo potenciali vsakega posameznika, in se nadaljuje s procesom vseživljenjskega učenja, ki se začne v osnovni šoli, pri čemer je treba upoštevati splošni osebnostni razvoj zelo mladih otrok. |
| --- | --- |

2.8

To mnenje bo dopolnilo obstoječa mnenja, s tem da se bo osredotočilo na dodano vrednost, ki jo inovativna, ustvarjalna in podjetniška miselnost prinaša za družbo, in na vprašanje, kako jo različni akterji lahko širijo. Nujno je, da se te spretnosti in odnosi spodbujajo od zgodnje mladosti, da se razvijejo potenciali vsakega posameznika, in se nadaljuje s procesom vseživljenjskega učenja, ki se začne v osnovni šoli, pri čemer je treba upoštevati splošni osebnostni razvoj zelo mladih otrok.

| 2.9 | Mnenje je treba obravnavati tudi v okviru sedanje osredotočenosti programa Odbora Podjetništvo s človeškim obrazom, ki podjetništvo obravnava kot napredek tako družbe kot tudi gospodarstva in inovacij, ne kot željo po čistem dobičku. V tem okviru predsednik EESO predvideva, da bo Odbor leta 2008 organiziral konferenco z naslovom Podjetništvo s človeškim obrazom. |
| --- | --- |

2.9

Mnenje je treba obravnavati tudi v okviru sedanje osredotočenosti programa Odbora Podjetništvo s človeškim obrazom, ki podjetništvo obravnava kot napredek tako družbe kot tudi gospodarstva in inovacij, ne kot željo po čistem dobičku. V tem okviru predsednik EESO predvideva, da bo Odbor leta 2008 organiziral konferenco z naslovom Podjetništvo s človeškim obrazom.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO se seznanja z opredelitvijo podjetnosti, kakor jo navaja Evropska komisija, in želi poudariti njen širok pristop na eni strani in na drugi potrebo po mobilizaciji javnosti in zasebnih akterjev, da bo postala realnost in bodo tako uresničeni lizbonski cilji. |
| --- | --- |

3.1

EESO se seznanja z opredelitvijo podjetnosti, kakor jo navaja Evropska komisija, in želi poudariti njen širok pristop na eni strani in na drugi potrebo po mobilizaciji javnosti in zasebnih akterjev, da bo postala realnost in bodo tako uresničeni lizbonski cilji.

| 3.2 | Podjetništvo je treba obravnavati v širšem smislu in ne le tradicionalno kot dejavnost posameznikov, ki ustanavljajo in razvijajo podjetja za gospodarski namen in dobiček. |
| --- | --- |

3.2

Podjetništvo je treba obravnavati v širšem smislu in ne le tradicionalno kot dejavnost posameznikov, ki ustanavljajo in razvijajo podjetja za gospodarski namen in dobiček.

| 3.3 | Iznajdljivost, ustvarjalnost in inovativnost na ravni skupine, podjetja ali družbe ni samo vsota podjetniške miselnosti posameznikov, ki jih sestavljajo. Zato je treba razlikovati stopnje razvoja podjetništva. |
| --- | --- |

3.3

Iznajdljivost, ustvarjalnost in inovativnost na ravni skupine, podjetja ali družbe ni samo vsota podjetniške miselnosti posameznikov, ki jih sestavljajo. Zato je treba razlikovati stopnje razvoja podjetništva.

| 3.4 | Treba je v celoti priznati socialne in druge gonilne sile podjetništva. Podjetniška miselnost je družbeni pojav, „prisoten na vseh področjih človekovega življenja“. Je vseobsegajoč kulturni pojem o družbenih procesih in dejanjih človeka iz osebnih, družbenih in gospodarskih razlogov. Tako obravnavanje podjetništva bo gojilo človeški in družbeni kapital, kar je najpomembnejše za inovativno družbo in gospodarsko konkurenčnost, skupaj z večjim vključevanjem različnih skupin. |
| --- | --- |

3.4

Treba je v celoti priznati socialne in druge gonilne sile podjetništva. Podjetniška miselnost je družbeni pojav, „prisoten na vseh področjih človekovega življenja“. Je vseobsegajoč kulturni pojem o družbenih procesih in dejanjih človeka iz osebnih, družbenih in gospodarskih razlogov. Tako obravnavanje podjetništva bo gojilo človeški in družbeni kapital, kar je najpomembnejše za inovativno družbo in gospodarsko konkurenčnost, skupaj z večjim vključevanjem različnih skupin.

| 3.5 | Izobraževanje mora podpirati to perspektivo s spodbujanjem podjetniške miselnosti in boljšo podjetniško kulturo. |
| --- | --- |

3.5

Izobraževanje mora podpirati to perspektivo s spodbujanjem podjetniške miselnosti in boljšo podjetniško kulturo.

| 3.6 | Socialni partnerji bi si morali bolj prizadevati za skupno stališče za celostne ukrepe, s katerimi bi spodbujali ustvarjalnost, inovativnost in podjetniško miselnost za ustvarjanje več in boljših delovnih mest. Obveščanje o socialnem dialogu in njegova krepitev bi morala biti sestavni del njihovih ukrepov. |
| --- | --- |

3.6

Socialni partnerji bi si morali bolj prizadevati za skupno stališče za celostne ukrepe, s katerimi bi spodbujali ustvarjalnost, inovativnost in podjetniško miselnost za ustvarjanje več in boljših delovnih mest. Obveščanje o socialnem dialogu in njegova krepitev bi morala biti sestavni del njihovih ukrepov.

| 3.7 | Evropska komisija je poudarila bistveno znanje, spretnosti in odnose, povezane s podjetnostjo (8).






  1) | „Potrebno znanje vključuje priložnosti, ki so na voljo, za zasebne, poklicne in/ali poslovne dejavnosti, vključno z vprašanji ‚širšega pogleda‘, ki zagotavljajo ozadje, v katerem ljudje živijo in delajo, na primer široko poznavanje gospodarstva ter priložnosti in izzive, s katerimi se sooča delodajalec ali organizacija. Posamezniki se morajo zavedati tudi etičnega položaja podjetij in tega, kako so lahko s pošteno trgovino ali socialnim vodenjem podjetja zgled.“ |
| --- | --- | --- |

3.7

Evropska komisija je poudarila bistveno znanje, spretnosti in odnose, povezane s podjetnostjo (8).

1)

„Potrebno znanje vključuje priložnosti, ki so na voljo, za zasebne, poklicne in/ali poslovne dejavnosti, vključno z vprašanji ‚širšega pogleda‘, ki zagotavljajo ozadje, v katerem ljudje živijo in delajo, na primer široko poznavanje gospodarstva ter priložnosti in izzive, s katerimi se sooča delodajalec ali organizacija. Posamezniki se morajo zavedati tudi etičnega položaja podjetij in tega, kako so lahko s pošteno trgovino ali socialnim vodenjem podjetja zgled.“

| 2) | „Znanje se nanaša na proaktivno vodenje projektov (vključno z znanjem, kot je načrtovanje, organizacija, vodenje in delegiranje, analiziranje, sporazumevanje, načrtovanje projekta, ovrednotenje in zapisovanje) ter sposobnostjo za delo kot posameznik in skupinsko v timih. Bistvena je presoja o lastnih prednostih in pomanjkljivostih ter o oceni in po potrebi sprejemanju tveganj.“ |
| --- | --- |

2)

„Znanje se nanaša na proaktivno vodenje projektov (vključno z znanjem, kot je načrtovanje, organizacija, vodenje in delegiranje, analiziranje, sporazumevanje, načrtovanje projekta, ovrednotenje in zapisovanje) ter sposobnostjo za delo kot posameznik in skupinsko v timih. Bistvena je presoja o lastnih prednostih in pomanjkljivostih ter o oceni in po potrebi sprejemanju tveganj.“

| 3) | „Podjetniški odnos označuje dajanje pobud, proaktivnost, neodvisnost in inovativnost v zasebnem in socialnem življenju, kakor tudi v službi. Vključuje tudi motivacijo in odločenost za doseganje ciljev, zasebnih ali takih, ki so skupni s cilji drugih pri delu.“ |
| --- | --- |

3)

„Podjetniški odnos označuje dajanje pobud, proaktivnost, neodvisnost in inovativnost v zasebnem in socialnem življenju, kakor tudi v službi. Vključuje tudi motivacijo in odločenost za doseganje ciljev, zasebnih ali takih, ki so skupni s cilji drugih pri delu.“

| 3.8 | EESO želi k temu dodati znanje posameznika in razumevanje pomena socialne odgovornosti podjetij ter podjetniških dejavnosti, ki ne stremijo vedno k dobičku, ki jih izvajajo podjetja kot podporo za krepitev zmogljivosti v skupnosti, vključevanju ranljivih skupin na trg dela in drugim družbenim ciljem. Toda nujno je treba ustvariti ustrezne pogoje in omogočiti tem skupinam pridobivanje ustreznih spretnosti, da bodo razvile podjetniško miselnost. |
| --- | --- |

3.8

EESO želi k temu dodati znanje posameznika in razumevanje pomena socialne odgovornosti podjetij ter podjetniških dejavnosti, ki ne stremijo vedno k dobičku, ki jih izvajajo podjetja kot podporo za krepitev zmogljivosti v skupnosti, vključevanju ranljivih skupin na trg dela in drugim družbenim ciljem. Toda nujno je treba ustvariti ustrezne pogoje in omogočiti tem skupinam pridobivanje ustreznih spretnosti, da bodo razvile podjetniško miselnost.

| 3.9 | Za ustvarjanje več in boljših delovnih mest, doseganje socialne kohezije, boj proti socialni izključenosti za soočanje z izzivi globalizacije, starajočega se prebivalstva, varstva okolja in spodbujanja znanja je potrebna inovativna in ustvarjalna miselnost. Zato je zelo pomembna za lizbonsko strategijo. |
| --- | --- |

3.9

Za ustvarjanje več in boljših delovnih mest, doseganje socialne kohezije, boj proti socialni izključenosti za soočanje z izzivi globalizacije, starajočega se prebivalstva, varstva okolja in spodbujanja znanja je potrebna inovativna in ustvarjalna miselnost. Zato je zelo pomembna za lizbonsko strategijo.

| 3.10 | Študije so pokazale, da obstaja pomembna statistična povezava med podjetništvom in gospodarsko rastjo, ki prispeva k dinamičnemu trgu dela z nižjo stopnjo brezposelnosti (9). Podjetništvo je zlasti pomembno tudi za manjšinske skupine zunaj trga dela. |
| --- | --- |

3.10

Študije so pokazale, da obstaja pomembna statistična povezava med podjetništvom in gospodarsko rastjo, ki prispeva k dinamičnemu trgu dela z nižjo stopnjo brezposelnosti (9). Podjetništvo je zlasti pomembno tudi za manjšinske skupine zunaj trga dela.

| 3.11 | Toda za realizacijo te pozitivne povezave je treba podjetništvo spodbujati in usmeriti v trajnostni proces ustvarjanja blaginje in delovnih mest. |
| --- | --- |

3.11

Toda za realizacijo te pozitivne povezave je treba podjetništvo spodbujati in usmeriti v trajnostni proces ustvarjanja blaginje in delovnih mest.

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Podjetniška miselnost in izobraževanje

| 4.1.1 | EESO ponavlja podporo ključnim točkam za spodbujanje podjetništva, ki so bile opredeljene v letu 2006 (10):






  1) | zgodnji začetek – ustvariti je treba podlago za podjetniško usposabljanje in izobraževanje; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

EESO ponavlja podporo ključnim točkam za spodbujanje podjetništva, ki so bile opredeljene v letu 2006 (10):

1)

zgodnji začetek – ustvariti je treba podlago za podjetniško usposabljanje in izobraževanje;

| 2) | dodatni programi podjetništva v okviru nacionalnih učnih načrtov od osnovne šole do visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

2)

dodatni programi podjetništva v okviru nacionalnih učnih načrtov od osnovne šole do visokošolskega izobraževanja;

| 3) | pozitivno in učinkovito sodelovanje med šolami, univerzami, podjetji in državnimi organi; |
| --- | --- |

3)

pozitivno in učinkovito sodelovanje med šolami, univerzami, podjetji in državnimi organi;

| 4) | sodelovanje učiteljev, ki bo koristilo njihovemu osebnemu razvoju; |
| --- | --- |

4)

sodelovanje učiteljev, ki bo koristilo njihovemu osebnemu razvoju;

| 5) | sodelovanje delodajalcev in delojemalcev pri pripravi izobraževalnih programov za podjetništvo; |
| --- | --- |

5)

sodelovanje delodajalcev in delojemalcev pri pripravi izobraževalnih programov za podjetništvo;

| 6) | prisotnost in tesno sodelovanje civilne družbe v učnem procesu; |
| --- | --- |

6)

prisotnost in tesno sodelovanje civilne družbe v učnem procesu;

| 7) | poudarek na pomembnosti podjetnic že v zgodnjih šolskih letih, da bi razvijali pozitiven odnos do ravnovesja med spoloma; |
| --- | --- |

7)

poudarek na pomembnosti podjetnic že v zgodnjih šolskih letih, da bi razvijali pozitiven odnos do ravnovesja med spoloma;

| 8) | spodbujanje podjetništva tudi pri invalidnih osebah in drugih zapostavljenih skupinah; |
| --- | --- |

8)

spodbujanje podjetništva tudi pri invalidnih osebah in drugih zapostavljenih skupinah;

| 9) | večji prenos znanja med izobraževalnimi institucijami, vključno z visokim in podiplomskim izobraževanjem za izmenjavo informacij in posodabljanje programov za univerzitetne študente. |
| --- | --- |

9)

večji prenos znanja med izobraževalnimi institucijami, vključno z visokim in podiplomskim izobraževanjem za izmenjavo informacij in posodabljanje programov za univerzitetne študente.

| 4.1.2 | Osrednjo odgovornost za podjetniško izobraževanje imajo izobraževalne institucije. |
| --- | --- |

4.1.2

Osrednjo odgovornost za podjetniško izobraževanje imajo izobraževalne institucije.

| 4.1.3 | Podjetniško usposabljanje v okviru izobraževanja lahko povzamemo tako:






  — | osnovna šola – pomoč učencem, da imajo več samozaupanja, s tem ko sprejemajo in prevzemajo odgovornost, raziskujejo svojo ustvarjalnost z metodo poskusov in napak ter se učijo o virih v svoji lokalni skupnosti; |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Podjetniško usposabljanje v okviru izobraževanja lahko povzamemo tako:

—

osnovna šola – pomoč učencem, da imajo več samozaupanja, s tem ko sprejemajo in prevzemajo odgovornost, raziskujejo svojo ustvarjalnost z metodo poskusov in napak ter se učijo o virih v svoji lokalni skupnosti;

| — | izobraževanje na nižji srednji stopnji – dijaki razvijejo osnovne spretnosti kot odločanje, sposobnost skupinskega dela, reševanje problemov in ustvarjanje mrež; |
| --- | --- |

—

izobraževanje na nižji srednji stopnji – dijaki razvijejo osnovne spretnosti kot odločanje, sposobnost skupinskega dela, reševanje problemov in ustvarjanje mrež;

| — | izobraževanje na višji srednji stopnji – učenje z delom in uporaba prakse in teorije ob vključevanju virov, financ, okolja, etike in delovnih odnosov z ustanovitvijo podjetij mladih; |
| --- | --- |

—

izobraževanje na višji srednji stopnji – učenje z delom in uporaba prakse in teorije ob vključevanju virov, financ, okolja, etike in delovnih odnosov z ustanovitvijo podjetij mladih;

| — | višje izobraževanje – razvoj izdelkov, opredeljevanje poslovnih priložnosti, odnosi s potrošniki in trgom, ustvarjalnost in inovativnost so povezani s poslovnim načrtovanjem ter ustanavljanjem in upravljanjem podjetij. |
| --- | --- |

—

višje izobraževanje – razvoj izdelkov, opredeljevanje poslovnih priložnosti, odnosi s potrošniki in trgom, ustvarjalnost in inovativnost so povezani s poslovnim načrtovanjem ter ustanavljanjem in upravljanjem podjetij.

| 4.1.4 | EESO želi poudariti tudi nekatere sklepe različnih študij, ki so ugotovile naslednje:






  — | podjetniško izobraževanje prispeva k bolj podjetniški kulturi, |
| --- | --- | --- |

4.1.4

EESO želi poudariti tudi nekatere sklepe različnih študij, ki so ugotovile naslednje:

—

podjetniško izobraževanje prispeva k bolj podjetniški kulturi,

| — | podjetniško izobraževanje je strategija za razvoj podjetniških lastnosti, sposobnosti in odnosov mladih (11), |
| --- | --- |

—

podjetniško izobraževanje je strategija za razvoj podjetniških lastnosti, sposobnosti in odnosov mladih (11),

| — | podjetniško izobraževanje lahko razvija ustvarjalnost mladih, njihovo sposobnost za skupinsko delo, občutek odgovornosti in samozaupanje (12), |
| --- | --- |

—

podjetniško izobraževanje lahko razvija ustvarjalnost mladih, njihovo sposobnost za skupinsko delo, občutek odgovornosti in samozaupanje (12),

| — | zaradi podjetniškega izobraževanja dijaki pogosteje postanejo podjetniki (13). |
| --- | --- |

—

zaradi podjetniškega izobraževanja dijaki pogosteje postanejo podjetniki (13).

| 4.1.5 | EESO obžaluje, da program Mladi v akciji (14) ne omenja podjetništva. Podjetniška miselnost in podjetništvo bosta imela pomembno vlogo pri razvoju in izboljšanju zaposlitvenih možnosti mladih v prihodnosti. Zato je nujno, da se njegov pomen vključi v kar največ politik in programov EU. |
| --- | --- |

4.1.5

EESO obžaluje, da program Mladi v akciji (14) ne omenja podjetništva. Podjetniška miselnost in podjetništvo bosta imela pomembno vlogo pri razvoju in izboljšanju zaposlitvenih možnosti mladih v prihodnosti. Zato je nujno, da se njegov pomen vključi v kar največ politik in programov EU.

4.2   Pomen podjetniške miselnosti za družbo

| 4.2.1 | Širok pristop k podjetništvu omogoča razvoj ustvarjalnosti vseh, vključno z najbolj prikrajšanimi. Zato je treba prepoznati in spodbujati ustvarjalnost in potencial vsakega posameznika. Podjetniško miselnost je mogoče razumeti kot silo, ki posameznika postavi v položaj, da prispeva k doseganju skupnih ciljev in socialnim spremembam. Evropa mora v celoti izkoristiti ustvarjalnost delavcev in državljanov in tako spodbujati kulturo, s katero bo Evropa tako socialna kot tudi konkurenčna. Podjetniški duh bo okrepil udeležbo državljanov v družbi. |
| --- | --- |

4.2.1

Širok pristop k podjetništvu omogoča razvoj ustvarjalnosti vseh, vključno z najbolj prikrajšanimi. Zato je treba prepoznati in spodbujati ustvarjalnost in potencial vsakega posameznika. Podjetniško miselnost je mogoče razumeti kot silo, ki posameznika postavi v položaj, da prispeva k doseganju skupnih ciljev in socialnim spremembam. Evropa mora v celoti izkoristiti ustvarjalnost delavcev in državljanov in tako spodbujati kulturo, s katero bo Evropa tako socialna kot tudi konkurenčna. Podjetniški duh bo okrepil udeležbo državljanov v družbi.

| 4.2.2 | Za uspešnost programov je nujno, da so vse zainteresirane strani vključene v proces podjetniškega izobraževanja. Norveška strategija je primer uspešnega sodelovanja akterjev civilne družbe za doseganje ciljev podjetniškega izobraževanja. V priloženem primeru (15) je norveška vlada, tj. ministrstvo za izobraževanje in ministrstvo za podjetništvo, tesno sodelovala z JA-YE (16) in socialnimi partnerji od lokalne do nacionalne ravni, ki so uporabljali skupne sposobnosti in zavzetost delodajalcev, sindikatov, javne uprave in staršev. |
| --- | --- |

4.2.2

Za uspešnost programov je nujno, da so vse zainteresirane strani vključene v proces podjetniškega izobraževanja. Norveška strategija je primer uspešnega sodelovanja akterjev civilne družbe za doseganje ciljev podjetniškega izobraževanja. V priloženem primeru (15) je norveška vlada, tj. ministrstvo za izobraževanje in ministrstvo za podjetništvo, tesno sodelovala z JA-YE (16) in socialnimi partnerji od lokalne do nacionalne ravni, ki so uporabljali skupne sposobnosti in zavzetost delodajalcev, sindikatov, javne uprave in staršev.

| 4.2.3 | Treba je spodbujati podjetniško miselnost v javnem sektorju, da bo uporabnikom zagotavljal prijaznejše in učinkovitejše storitve. Toda tega se ne sme doseči zgolj z uvedbo tržne filozofije in mehanizmov. V središču mora biti cilj javne uprave delovati v splošnem interesu državljanov, poleg tega pa morajo imeti zaposleni možnost izboljšati kakovost dela s sprostitvijo svojega podjetniškega duha z novimi oblikami organizacije dela. |
| --- | --- |

4.2.3

Treba je spodbujati podjetniško miselnost v javnem sektorju, da bo uporabnikom zagotavljal prijaznejše in učinkovitejše storitve. Toda tega se ne sme doseči zgolj z uvedbo tržne filozofije in mehanizmov. V središču mora biti cilj javne uprave delovati v splošnem interesu državljanov, poleg tega pa morajo imeti zaposleni možnost izboljšati kakovost dela s sprostitvijo svojega podjetniškega duha z novimi oblikami organizacije dela.

| 4.2.4 | GD za zaposlovanje je predlagal strategijo za „Vključujoče podjetništvo“ (17), ki zavzema širok pristop in bo zasledovala posebno področje vključujočega podjetništva in socialnih podjetij v programu Equal v okviru novih strukturnih skladov 2007-2013. EESO podpira to pobudo in namerava v njej aktivno sodelovati, toda poudarja, da jo morajo podpreti trajne strukture znotraj GD za zaposlovanje, financirane z ustreznimi viri. |
| --- | --- |

4.2.4

GD za zaposlovanje je predlagal strategijo za „Vključujoče podjetništvo“ (17), ki zavzema širok pristop in bo zasledovala posebno področje vključujočega podjetništva in socialnih podjetij v programu Equal v okviru novih strukturnih skladov 2007-2013. EESO podpira to pobudo in namerava v njej aktivno sodelovati, toda poudarja, da jo morajo podpreti trajne strukture znotraj GD za zaposlovanje, financirane z ustreznimi viri.

| 4.2.5 | EESO želi povzeti predlog iz prejšnjega mnenja (18), da bi leto 2009 razglasili za evropsko leto podjetništva. Glede na to, da naj bi GD za izobraževanje leto 2009 imenoval za leto inovacij in ustvarjalnosti, pa želi zdaj predlagati in podpreti Komisijo pri skupnem projektu GD za izobraževanje in GD za podjetništvo, ki bi predstavljal tudi prednosti in pomen spretnosti in odnosov, povezanih s podjetniško miselnostjo, v okviru lizbonske strategije, s tem ko bi leto 2009 razglasili za leto ustvarjalnosti, inovacij in podjetniške miselnosti. |
| --- | --- |

4.2.5

EESO želi povzeti predlog iz prejšnjega mnenja (18), da bi leto 2009 razglasili za evropsko leto podjetništva. Glede na to, da naj bi GD za izobraževanje leto 2009 imenoval za leto inovacij in ustvarjalnosti, pa želi zdaj predlagati in podpreti Komisijo pri skupnem projektu GD za izobraževanje in GD za podjetništvo, ki bi predstavljal tudi prednosti in pomen spretnosti in odnosov, povezanih s podjetniško miselnostjo, v okviru lizbonske strategije, s tem ko bi leto 2009 razglasili za leto ustvarjalnosti, inovacij in podjetniške miselnosti.

4.3   Pomen podjetniške miselnosti za gospodarstvo

| 4.3.1 | Evropska komisija (19) meni, da je podpora ustanavljanju novih podjetij glavni dejavnik za ustvarjanje zaposlitvenih možnosti in izboljšanje konkurenčnosti in rasti v Evropi. |
| --- | --- |

4.3.1

Evropska komisija (19) meni, da je podpora ustanavljanju novih podjetij glavni dejavnik za ustvarjanje zaposlitvenih možnosti in izboljšanje konkurenčnosti in rasti v Evropi.

| 4.3.2 | Podjetniške lastnosti, kot so ustvarjalnost, sposobnost skupinskega dela in samozaupanje, so pomembne na trgu dela, kjer je pogosta menjava delovnega mesta in reorganizacija podjetij in ki doživlja hitri tehnološki razvoj. Delodajalci vedno iščejo fleksibilne, inovativne, odločne in prilagodljive delavce (20). |
| --- | --- |

4.3.2

Podjetniške lastnosti, kot so ustvarjalnost, sposobnost skupinskega dela in samozaupanje, so pomembne na trgu dela, kjer je pogosta menjava delovnega mesta in reorganizacija podjetij in ki doživlja hitri tehnološki razvoj. Delodajalci vedno iščejo fleksibilne, inovativne, odločne in prilagodljive delavce (20).

| 4.3.3 | Podjetnice in ženske, ki se želijo samozaposliti, se zaradi dolgotrajne neutemeljene diskriminacije soočajo s posebnimi ovirami – gospodarskimi, praktičnimi, socialnimi in kulturnimi. Te ovire je mogoče zmanjšati z enako udeležbo pri izobraževanju in programih skupnosti za spodbujanje podjetniške dejavnosti, tako da bo več žensk imelo lastna podjetja, poleg tega pa bo to prispevalo k enakosti spolov na delovnem mestu. |
| --- | --- |

4.3.3

Podjetnice in ženske, ki se želijo samozaposliti, se zaradi dolgotrajne neutemeljene diskriminacije soočajo s posebnimi ovirami – gospodarskimi, praktičnimi, socialnimi in kulturnimi. Te ovire je mogoče zmanjšati z enako udeležbo pri izobraževanju in programih skupnosti za spodbujanje podjetniške dejavnosti, tako da bo več žensk imelo lastna podjetja, poleg tega pa bo to prispevalo k enakosti spolov na delovnem mestu.

| 4.3.4 | Motivacijo podjetnikov predstavljajo različni cilji, kot je finančni dobiček, neodvisnost ali zadovoljstvo pri delu. Ne glede na njihovo motivacijo je nujno, da morebitni in sedanji podjetniki prepoznajo socialno odgovornost, ki jo prinaša lastništvo podjetja (21). |
| --- | --- |

4.3.4

Motivacijo podjetnikov predstavljajo različni cilji, kot je finančni dobiček, neodvisnost ali zadovoljstvo pri delu. Ne glede na njihovo motivacijo je nujno, da morebitni in sedanji podjetniki prepoznajo socialno odgovornost, ki jo prinaša lastništvo podjetja (21).

| 4.3.5 | Novi priseljenci, ki jih nujno potrebuje vsako gospodarstvo, zagotavljajo delovno silo za gospodarsko dejavnost in predstavljajo temelj podjetništva. Ti posamezniki so podjetni (kar dokazuje njihova migracija), hkrati pa je tudi najbolj verjetno, da bodo delali v neformalnem sektorju. Izziv je v vključitvi teh posameznikov v delovno okolje z ekonomsko integracijo in priznavanjem njihovih podjetniških dejavnosti, kar bi prispevalo k boljšemu sprejemanju različnih skupnosti in učinkovitejšemu vključevanju. |
| --- | --- |

4.3.5

Novi priseljenci, ki jih nujno potrebuje vsako gospodarstvo, zagotavljajo delovno silo za gospodarsko dejavnost in predstavljajo temelj podjetništva. Ti posamezniki so podjetni (kar dokazuje njihova migracija), hkrati pa je tudi najbolj verjetno, da bodo delali v neformalnem sektorju. Izziv je v vključitvi teh posameznikov v delovno okolje z ekonomsko integracijo in priznavanjem njihovih podjetniških dejavnosti, kar bi prispevalo k boljšemu sprejemanju različnih skupnosti in učinkovitejšemu vključevanju.

4.4   Podjetniška miselnost in predstavništvo zaposlenih

| 4.4.1 | Sodobni vzorci dela spodbujajo vključevanje v gospodarstvo in ljudem omogočajo menjavo zaposlitve za samozaposlitev. Podjetništvo bi zato moralo veljati za dolgo- ali kratkoročno možnost, ki ljudi spodbuja, da razmišljajo o upravljanju lastnega podjetja kot pozitivni možnosti. Število upravnih postopkov bi morali čim bolj zmanjšati, da bi zagotovili to fleksibilnost, toda oblasti morajo zagotoviti, da ne bo prihajalo do zlorab pri spodbujanju menjave različnega statusa zaposlenosti. Pomembno je, da zaposleni in brezposelni niso zvabljeni ali prisiljeni v samozaposlitev ter da nevestnim delodajalcem ni dopuščeno, da svojo odgovornost preložijo na zaposlene. |
| --- | --- |

4.4.1

Sodobni vzorci dela spodbujajo vključevanje v gospodarstvo in ljudem omogočajo menjavo zaposlitve za samozaposlitev. Podjetništvo bi zato moralo veljati za dolgo- ali kratkoročno možnost, ki ljudi spodbuja, da razmišljajo o upravljanju lastnega podjetja kot pozitivni možnosti. Število upravnih postopkov bi morali čim bolj zmanjšati, da bi zagotovili to fleksibilnost, toda oblasti morajo zagotoviti, da ne bo prihajalo do zlorab pri spodbujanju menjave različnega statusa zaposlenosti. Pomembno je, da zaposleni in brezposelni niso zvabljeni ali prisiljeni v samozaposlitev ter da nevestnim delodajalcem ni dopuščeno, da svojo odgovornost preložijo na zaposlene.

| 4.4.2 | Pomemben vidik spodbujanja podjetniške miselnosti znotraj podjetja je spodbujanje inovativnih načinov organizacije dela, dobrega vodenja in fleksibilne ureditve delovnega časa v skladu s potrebami podjetij in zaposlenih (22). |
| --- | --- |

4.4.2

Pomemben vidik spodbujanja podjetniške miselnosti znotraj podjetja je spodbujanje inovativnih načinov organizacije dela, dobrega vodenja in fleksibilne ureditve delovnega časa v skladu s potrebami podjetij in zaposlenih (22).

| 4.4.3 | Zato je treba na delovnem mestu razviti kulturo neodvisnosti in odgovornosti. Večja udeležba zaposlenih pri opredeljevanju in izboljševanju kakovosti dela je nujna za razvoj tovrstne kulture neodvisnosti. V tem okviru je treba opozoriti na to, da je bila večina podjetnikov nekoč delojemalcev. |
| --- | --- |

4.4.3

Zato je treba na delovnem mestu razviti kulturo neodvisnosti in odgovornosti. Večja udeležba zaposlenih pri opredeljevanju in izboljševanju kakovosti dela je nujna za razvoj tovrstne kulture neodvisnosti. V tem okviru je treba opozoriti na to, da je bila večina podjetnikov nekoč delojemalcev.

| 4.4.4 | Zaradi demografskih sprememb v Evropi in starajočega se prebivalstva je treba ustvariti okolje, ki omogoča možnosti za prenos spretnosti, vodstvenih sposobnosti in lastništva podjetij za izredno nadarjeno starejšo generacijo v Evropi (23). |
| --- | --- |

4.4.4

Zaradi demografskih sprememb v Evropi in starajočega se prebivalstva je treba ustvariti okolje, ki omogoča možnosti za prenos spretnosti, vodstvenih sposobnosti in lastništva podjetij za izredno nadarjeno starejšo generacijo v Evropi (23).

4.5   Podjetniška miselnost in krepitev zmogljivosti s pomočjo socialnega gospodarstva, nevladnih organizacij in socialnih podjetij

| 4.5.1 | Posebno vlogo in lastnosti socialnega gospodarstva so poudarila že druga mnenja EESO (24). Podjetja socialnega gospodarstva so temeljnega pomena za pluralizem na področju podjetništva in gospodarsko raznolikost. |
| --- | --- |

4.5.1

Posebno vlogo in lastnosti socialnega gospodarstva so poudarila že druga mnenja EESO (24). Podjetja socialnega gospodarstva so temeljnega pomena za pluralizem na področju podjetništva in gospodarsko raznolikost.

| 4.5.2 | Nedavne raziskave so poudarile vlogo podjetništva v neprofitnem sektorju. Jasno so pokazale, da ta sektor temelji na podjetniški miselnosti. Podjetniški proces je povezan s skupinsko dinamiko in različnimi socialnimi gibanji (25). |
| --- | --- |

4.5.2

Nedavne raziskave so poudarile vlogo podjetništva v neprofitnem sektorju. Jasno so pokazale, da ta sektor temelji na podjetniški miselnosti. Podjetniški proces je povezan s skupinsko dinamiko in različnimi socialnimi gibanji (25).

| 4.5.3 | Podjetniki, angažirani na socialnem/družbenem področju, si prizadevajo z organiziranimi dejavnostmi, ki ponujajo nove ideje za korenite spremembe, najti inovativne rešitve za probleme na pomembnih področjih, kot so okoljski izzivi, revščina, človekove pravice, socialna izključenost, izobraževanje in kultura. Demokracija in solidarnost sta vrednoti, ki podpirata te pobude. |
| --- | --- |

4.5.3

Podjetniki, angažirani na socialnem/družbenem področju, si prizadevajo z organiziranimi dejavnostmi, ki ponujajo nove ideje za korenite spremembe, najti inovativne rešitve za probleme na pomembnih področjih, kot so okoljski izzivi, revščina, človekove pravice, socialna izključenost, izobraževanje in kultura. Demokracija in solidarnost sta vrednoti, ki podpirata te pobude.

| 4.5.4 | Socialno odgovorna podjetja podpirajo trajnostni razvoj, demokracijo in udeležbo državljanov, vključitev delavcev v podjetja, boj proti socialni izključenosti in ponovno oživitev lokalnih skupnosti. Poleg tega širijo podjetniško kulturo med ženskami, mladimi, priseljenci in etničnimi manjšinami. |
| --- | --- |

4.5.4

Socialno odgovorna podjetja podpirajo trajnostni razvoj, demokracijo in udeležbo državljanov, vključitev delavcev v podjetja, boj proti socialni izključenosti in ponovno oživitev lokalnih skupnosti. Poleg tega širijo podjetniško kulturo med ženskami, mladimi, priseljenci in etničnimi manjšinami.

| 4.5.5 | Socialna podjetja imajo posebno vlogo pri socialnem in poklicnem vključevanju skupin, ki so na obrobju trga dela. Za najbolj prikrajšanje osebe pogosto zagotovijo vključevanje na trg dela po meri. Za to nalogo so zaradi svojega pristopa primernejša kot drugi akterji. Zaradi njihovega poudarka na opolnomočenju posameznika z osebno odgovornostjo dosegajo dobre rezultate na področju socialnega vključevanja. |
| --- | --- |

4.5.5

Socialna podjetja imajo posebno vlogo pri socialnem in poklicnem vključevanju skupin, ki so na obrobju trga dela. Za najbolj prikrajšanje osebe pogosto zagotovijo vključevanje na trg dela po meri. Za to nalogo so zaradi svojega pristopa primernejša kot drugi akterji. Zaradi njihovega poudarka na opolnomočenju posameznika z osebno odgovornostjo dosegajo dobre rezultate na področju socialnega vključevanja.

| 4.5.6 | Pojem socialnega podjetja se še vedno širi v Evropi. Posebno vlogo teh podjetij je treba priznati na evropski ravni v novih smernicah za zaposlovanje 2008-2010. |
| --- | --- |

4.5.6

Pojem socialnega podjetja se še vedno širi v Evropi. Posebno vlogo teh podjetij je treba priznati na evropski ravni v novih smernicah za zaposlovanje 2008-2010.

4.6   Vloga medijev

| 4.6.1 | Mediji imajo pomembno vlogo pri krepitvi ugleda malih in mikropodjetij, specializiranih poklicev, storitev ter tradicionalnih in obrtnih dejavnosti in njihove družbene vloge. Poleg tega bi morali poudariti najboljše prakse in učinke podjetniške miselnosti na rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

4.6.1

Mediji imajo pomembno vlogo pri krepitvi ugleda malih in mikropodjetij, specializiranih poklicev, storitev ter tradicionalnih in obrtnih dejavnosti in njihove družbene vloge. Poleg tega bi morali poudariti najboljše prakse in učinke podjetniške miselnosti na rast in delovna mesta.

| 4.6.2 | Močneje je treba poudariti različne vrste podjetij in podjetniških dejavnosti. V različnih medijih je treba še bolj poudariti uporabo pozitivnih zgledov, zlasti oseb z manj zastopanih področij, kot so ženske, osebe z etničnim ozadjem, invalidnostjo in migrantov.
  Mediji bi morali posredovati vzornike in dejavnosti, ki posredujejo pozitivno sliko šol in strategij izobraževanja, ki spodbujajo ustvarjalnost in pogoje za inovacije. |
| --- | --- |

4.6.2

Močneje je treba poudariti različne vrste podjetij in podjetniških dejavnosti. V različnih medijih je treba še bolj poudariti uporabo pozitivnih zgledov, zlasti oseb z manj zastopanih področij, kot so ženske, osebe z etničnim ozadjem, invalidnostjo in migrantov.

Mediji bi morali posredovati vzornike in dejavnosti, ki posredujejo pozitivno sliko šol in strategij izobraževanja, ki spodbujajo ustvarjalnost in pogoje za inovacije.

| 4.6.3 | V nekaterih državah članicah so v zadnjem času televizijski programi povečali ozaveščenost o podjetništvu in pomenu novih idej. Dva primera iz Velike Britanije sta oddaji BBC Dragons Den, v kateri podjetniki in izumitelji svoje ideje predstavijo skupini vlagateljev, in The Apprentice, kjer vodilni podjetnik išče svojega pripravnika. Oba programa sta povečala zanimanje študentov za ustanavljanje lastnega podjetja in prikazujeta, kako iz ideje nastane podjetje. |
| --- | --- |

4.6.3

V nekaterih državah članicah so v zadnjem času televizijski programi povečali ozaveščenost o podjetništvu in pomenu novih idej. Dva primera iz Velike Britanije sta oddaji BBC Dragons Den, v kateri podjetniki in izumitelji svoje ideje predstavijo skupini vlagateljev, in The Apprentice, kjer vodilni podjetnik išče svojega pripravnika. Oba programa sta povečala zanimanje študentov za ustanavljanje lastnega podjetja in prikazujeta, kako iz ideje nastane podjetje.

| 4.6.4 | Ozaveščenost o koristih podjetništva in njegovem vplivu na družbo bi povečali tudi s širjenjem in prepoznavnostjo dogodkov, kot so:






  — | evropski vrh o podjetništvu v izobraževanju, ki ga je organizirala JA-YE Europe in je potekal od 5. do 7. septembra 2006, |
| --- | --- | --- |

4.6.4

Ozaveščenost o koristih podjetništva in njegovem vplivu na družbo bi povečali tudi s širjenjem in prepoznavnostjo dogodkov, kot so:

—

evropski vrh o podjetništvu v izobraževanju, ki ga je organizirala JA-YE Europe in je potekal od 5. do 7. septembra 2006,

| — | konferenca Podjetniško izobraževanje v Evropi: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje – pobuda Evropske komisije, pri organizaciji katere je sodelovala norveška vlada, Oslo, 26. in 27. oktober 2006, |
| --- | --- |

—

konferenca Podjetniško izobraževanje v Evropi: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje – pobuda Evropske komisije, pri organizaciji katere je sodelovala norveška vlada, Oslo, 26. in 27. oktober 2006,

| — | evropske nagrade za podjetništvo (nov letni natečaj Komisije, ki priznava in nagrajuje pobude v podporo podjetništva). |
| --- | --- |

—

evropske nagrade za podjetništvo (nov letni natečaj Komisije, ki priznava in nagrajuje pobude v podporo podjetništva).

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „See opportunities and make them work!“ – Strategy for entrepreneurship in education 2004-2008 (Kako prepoznati in izkoristiti priložnosti – strategija za podjetniško izobraževanje 2004-2008), strateški načrt, ministrstvo za trgovino in gospodarstvo, ministrstvo za izobraževanje in raziskave, ministrstvo za lokalno upravo in regionalni razvoj.

1

(2)  Predlog priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje, COM(2005) 548, točka 7 priloge.

2

(3)  Sporočilo spomladanskemu Evropskemu svetu o skupnih prizadevanjih za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za Lizbonsko strategijo, COM(2005) 24.

3

(4)  Sklepi predsedstva, Evropski svet v Bruslju, 23. in 24. marca 2006, točka 31.

4

(5)  Glej mnenje EESO z dne 19.7.2006 o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: Spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, poročevalka: ga. Jerneck (UL C 309, 16.12.2006).

5

izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: Spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje

(6)  Glej mnenje EESO o poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo), INT/324, poročevalka: ga. Faes, in o zaposljivosti in podjetniškem duhu – vloga civilne družbe, socialnih partnerjev ter lokalnih in regionalnih organov z vidika spola, (raziskovalno mnenje), SOC/273, poročevalec: g. Pariza Castaños.

6

poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij (lizbonska strategija)

zaposljivosti in podjetniškem duhu – vloga civilne družbe, socialnih partnerjev ter lokalnih in regionalnih organov z vidika spola

(7)  Glej mnenja EESO o:

7

| — | poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) INT/324, poročevalka: ga. Faes, |
| --- | --- |

—

poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) INT/324, poročevalka: ga. Faes,

poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij (lizbonska strategija)

| — | naložbah v znanje in inovacije (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) INT/325, poročevalec: g. Wolf, |
| --- | --- |

—

naložbah v znanje in inovacije (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) INT/325, poročevalec: g. Wolf,

naložbah v znanje in inovacije (lizbonska strategija)

| — | zaposlovanju prednostnih kategorij (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) SOC/251, poročevalec: g. Greif, |
| --- | --- |

—

zaposlovanju prednostnih kategorij (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) SOC/251, poročevalec: g. Greif,

zaposlovanju prednostnih kategorij (lizbonska strategija)

| — | opredelitvi energetske politike za Evropo (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) TEN/263, poročevalka: ga. Sirkeinen. |
| --- | --- |

—

opredelitvi energetske politike za Evropo (lizbonska strategija), (mnenje na lastno pobudo) TEN/263, poročevalka: ga. Sirkeinen.

opredelitvi energetske politike za Evropo (lizbonska strategija)

(8)  Predlog priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje, COM(2005) 548.

8

(9)  Glej:

9

| — | The Global Entrepreneurship Monitor (GEM) 2004; |
| --- | --- |

—

The Global Entrepreneurship Monitor (GEM) 2004;

| — | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, COM(2006) 33; |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, COM(2006) 33;

| — | „The Challenge to Inspire: Enterprise Education for Young People“, Fourth Session of the Team of Specialists on Entrepreneurship in Poverty Alleviation: Youth Entrepreneurship. Athayde, R. 2004, Ženeva: Združeni narodi. |
| --- | --- |

—

„The Challenge to Inspire: Enterprise Education for Young People“, Fourth Session of the Team of Specialists on Entrepreneurship in Poverty Alleviation: Youth Entrepreneurship. Athayde, R. 2004, Ženeva: Združeni narodi.

(10)  Glej:

10

| — | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, COM(2006) 33; |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, COM(2006) 33;

| — | Mnenje EESO o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: Spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, poročevalka: ga. Jerneck (UL C 309, 16.12.2006); |
| --- | --- |

—

Mnenje EESO o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: Spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, poročevalka: ga. Jerneck (UL C 309, 16.12.2006);

| — | Sklepi Konference o Podjetniškem izobraževanju v Evropi: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje – pobuda Evropske komisije, pri organizaciji katere je sodelovala norveška vlada, Oslo, 26. in 27. oktober 2006. |
| --- | --- |

—

Sklepi Konference o Podjetniškem izobraževanju v Evropi: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje – pobuda Evropske komisije, pri organizaciji katere je sodelovala norveška vlada, Oslo, 26. in 27. oktober 2006.

(11)  Glej:

11

| — | „Entreprenřrskap som strategi for regional utvikling“, Spilling, O., Roppen, J., Sanness, A., Simonsen, B., Steinsli, J. og Střylen, A. 2002, BI Discussion Paper 7/2002. Lillehammer: BI |
| --- | --- |

—

„Entreprenřrskap som strategi for regional utvikling“, Spilling, O., Roppen, J., Sanness, A., Simonsen, B., Steinsli, J. og Střylen, A. 2002, BI Discussion Paper 7/2002. Lillehammer: BI

(12)  Glej:

12

| — | Helping to create an entrepreneurial culture – A guide on good practices in promoting entrepreneurial attitudes and skills through education (Pomoč pri ustvarjanju podjetniške kulture – Vodnik po dobrih praksah pri spodbujanu podjetniške naravnanosti in spretnosti skozi izobraževanje); Evropska komisija 2004.
  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/doc/entrepreneurial_culture_en.pdf. |
| --- | --- |

—

Helping to create an entrepreneurial culture – A guide on good practices in promoting entrepreneurial attitudes and skills through education (Pomoč pri ustvarjanju podjetniške kulture – Vodnik po dobrih praksah pri spodbujanu podjetniške naravnanosti in spretnosti skozi izobraževanje); Evropska komisija 2004.

http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/doc/entrepreneurial_culture_en.pdf.

| — | „Entreprenřrskapsopplćring i skolen. Hovedkonklusjoner fra 3 ĺrs fřlgeforskning av Ungt Entreprenřrskaps program: Program for nyskaping og entreprenřrskap i opplćring og utdanning i Norge (2001-2005)“, Johansen, V. and Eide, T. 2006,.
  http://www.ostforsk.no/notater/pdf/132006.pdf. |
| --- | --- |

—

„Entreprenřrskapsopplćring i skolen. Hovedkonklusjoner fra 3 ĺrs fřlgeforskning av Ungt Entreprenřrskaps program: Program for nyskaping og entreprenřrskap i opplćring og utdanning i Norge (2001-2005)“, Johansen, V. and Eide, T. 2006,.

http://www.ostforsk.no/notater/pdf/132006.pdf.

| — | „Erfaringer fra deltakelse i studentbedrift. Hvordan opplevde de tiden som etablerer av Studentbedrift og hva skjedde etterpĺ?“, Johansen, V. and Eide, T. 2006,
  http://www.ostforsk.no/notater/pdf/162006.pdf. |
| --- | --- |

—

„Erfaringer fra deltakelse i studentbedrift. Hvordan opplevde de tiden som etablerer av Studentbedrift og hva skjedde etterpĺ?“, Johansen, V. and Eide, T. 2006,

http://www.ostforsk.no/notater/pdf/162006.pdf.

(13)  Glej:

13

| — | „Hva hendte siden? Ungdomsbedrifter i den videregĺende skolen“, Luktvasslimo, M. 2003. NTF-notat 1/2003. Steinkjer: Trřndelag Forskning og utvikling AS. |
| --- | --- |

—

„Hva hendte siden? Ungdomsbedrifter i den videregĺende skolen“, Luktvasslimo, M. 2003. NTF-notat 1/2003. Steinkjer: Trřndelag Forskning og utvikling AS.

| — | „Ungdomsbedrifter og entreprenřrskap – 2005“, Haugum, M. 2005. NTF-notat 4/2005. Steinkjer: Trřndelag Forskning og utvikling AS. |
| --- | --- |

—

„Ungdomsbedrifter og entreprenřrskap – 2005“, Haugum, M. 2005. NTF-notat 4/2005. Steinkjer: Trřndelag Forskning og utvikling AS.

| — | „Entrepreneurship in Education: The Practice in OECD Countries“, Stevenson, L. 2005, dokument s konference „Fostering Entrepreneurship – The Role of Higher Education“, Italija: 2005. |
| --- | --- |

—

„Entrepreneurship in Education: The Practice in OECD Countries“, Stevenson, L. 2005, dokument s konference „Fostering Entrepreneurship – The Role of Higher Education“, Italija: 2005.

| — | „Erfaringer fra deltakelse i studentbedrift. Hvordan opplevde de tiden som etablerer av Studentbedrift og hva skjedde etterpĺ?“, Johansen, V. and Eide, T. 2006,
  http://www.ostforsk.no/notater/pdf/162006.pdf. |
| --- | --- |

—

„Erfaringer fra deltakelse i studentbedrift. Hvordan opplevde de tiden som etablerer av Studentbedrift og hva skjedde etterpĺ?“, Johansen, V. and Eide, T. 2006,

http://www.ostforsk.no/notater/pdf/162006.pdf.

(14)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/l_327/l_32720061124en00300044.pdf.

14

(15)  Glej prilogo 1, dokument Junior Achievement Young Enterprise (JA-YE) Norway.

15

(16)  Junior Achievement Young Enterprise (JA-YE) Norway,

16

http://www.ja.org/near/nations/norway.shtml, www: http://www.ue.no.

(17)  Govor generalnega direktorja g. van der Pasa na političnem forumu EQUAL o podjetništvu, ki ga je organiziralo nemško predsedstvo EU, Hannover, 5.6.2007.

17

(18)  Glej mnenje EESO z dne 19.7.2006 o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: Spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, poročevalka: ga. Jerneck (UL C 309, 16.12.2006).

18

izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: Spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje

(19)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje, COM(2006) 33.

19

(20)  „The Challenge to Inspire: Enterprise Education for Young People“, Fourth Session of the Team of Specialists on Entrepreneurship in Poverty Alleviation: Youth Entrepreneurship. Athayde, R. 2004, Združeni narodi, Ženeva.

20

(21)  Glej mnenje EESO z dne 15.9.2004 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – akcijski načrt: Evropska agenda za podjetništvo, poročevalec g. Butters (UL C 74, 23.3.2005).

21

(22)  Glej mnenje EESO o ustvarjanju trajnostne produktivnosti dela v Evropi (mnenje na lastno pobudo), poročevalka ga. Kurki (SOC/266).

22

(23)  Glej mnenje EESO z dne 15.9.2004 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – akcijski načrt: Evropska agenda za podjetništvo, poročevalec g. Butters (UL C 74, 23.3.2005).

23

(24)  Glej mnenji EESO:

24

| — | z dne 27.10.2004 Sposobnost prilagajanja malih in srednjih podjetij ter podjetij socialne ekonomije spremembam, ki jih prinaša gospodarska dinamika, (raziskovalno mnenje), poročevalka ga. Fusco, |
| --- | --- |

—

z dne 27.10.2004 Sposobnost prilagajanja malih in srednjih podjetij ter podjetij socialne ekonomije spremembam, ki jih prinaša gospodarska dinamika, (raziskovalno mnenje), poročevalka ga. Fusco,

| — | z dne 1.4.2004 Ekonomska raznovrstnost v državah pristopnicah. Vloga malih in srednje velikih podjetij ter podjetij socialne ekonomije, poročevalka ga. Fusco, soporočevalec g. Glorieux. |
| --- | --- |

—

z dne 1.4.2004 Ekonomska raznovrstnost v državah pristopnicah. Vloga malih in srednje velikih podjetij ter podjetij socialne ekonomije, poročevalka ga. Fusco, soporočevalec g. Glorieux.

(25)  Gawell 2004 „Entrepeneurial Process in Civil Society“.

25

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/91

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o politiki EU za priseljevanje in sodelovanje z matičnimi državami za spodbujanje razvoja

(2008/C 44/21)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) Poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o: Politika EU za priseljevanje in sodelovanje z matičnimi državami za spodbujanje razvoja.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, odgovorna za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 2. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. PARIZA CASTAÑOS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra (seja z dne 25. oktobra) s 94 glasovi za in 6 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Od leta 2006 se pojavlja nov pristop k migracijam in migracijski politiki, zlasti glede na dialog ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju (1). Z analizo povezav med migracijami in razvojem je nastal nov način spremljanja migracij, ki upošteva interese matičnih držav, s čimer se odpravlja prevladujoče stališče v Evropi, ki je migracijsko politiko opredeljevalo zgolj v smislu potreb in interesov držav gostiteljic. |
| --- | --- |

1.1

Od leta 2006 se pojavlja nov pristop k migracijam in migracijski politiki, zlasti glede na dialog ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju (1). Z analizo povezav med migracijami in razvojem je nastal nov način spremljanja migracij, ki upošteva interese matičnih držav, s čimer se odpravlja prevladujoče stališče v Evropi, ki je migracijsko politiko opredeljevalo zgolj v smislu potreb in interesov držav gostiteljic.

| 1.2 | Pred dialogom ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju je bilo objavljeno končno poročilo Svetovne komisije za mednarodno migracijo (GCIM) (oktober 2005), v katerem so bili že postavljeni temelji za večdimenzionalni pristop k mednarodni migraciji in ki namenja posebno pozornost razvoju matičnih držav. Temu dokumentu je sledilo veliko dela ter srečanj v ZN in drugih mednarodnih organizacijah. |
| --- | --- |

1.2

Pred dialogom ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju je bilo objavljeno končno poročilo Svetovne komisije za mednarodno migracijo (GCIM) (oktober 2005), v katerem so bili že postavljeni temelji za večdimenzionalni pristop k mednarodni migraciji in ki namenja posebno pozornost razvoju matičnih držav. Temu dokumentu je sledilo veliko dela ter srečanj v ZN in drugih mednarodnih organizacijah.

| 1.3 | EU je sodelovala v tej razpravi in sprejela ukrepe za obravnavo migracijske politike v povezavi s politiko razvojnega sodelovanja. Evropska komisija je leta 2002 izdala sporočilo o migracijah in odnosih s tretjimi državami (2), ki je podrobno prikazalo problematiko migracij in ki priporoča, da se ta problematika ne omejuje na boj proti nezakonitemu priseljevanju, ampak da se upoštevajo tudi koristi in cilji kampanje proti revščini. Sporočilo se med drugim sklicuje na pomen nakazil priseljencev, „bega možganov“, ki je posledica zaposlovanja v bogatih državah (vključno z EU), in vračanja priseljencev, pri čemer se upoštevajo razvojni cilji matičnih držav. |
| --- | --- |

1.3

EU je sodelovala v tej razpravi in sprejela ukrepe za obravnavo migracijske politike v povezavi s politiko razvojnega sodelovanja. Evropska komisija je leta 2002 izdala sporočilo o migracijah in odnosih s tretjimi državami (2), ki je podrobno prikazalo problematiko migracij in ki priporoča, da se ta problematika ne omejuje na boj proti nezakonitemu priseljevanju, ampak da se upoštevajo tudi koristi in cilji kampanje proti revščini. Sporočilo se med drugim sklicuje na pomen nakazil priseljencev, „bega možganov“, ki je posledica zaposlovanja v bogatih državah (vključno z EU), in vračanja priseljencev, pri čemer se upoštevajo razvojni cilji matičnih držav.

| 1.4 | Podobno je Uredba o uvedbi programa za finančno in tehnično pomoč tretjim državam na področjih migracije in azila (AENEAS) (3) iz leta 2004 vključevala možnost za financiranje pobud za upravljanje migracije, ki bi upoštevale interese matičnih držav (Uredba je bila namenjena predvsem financiranju pobud proti nezakonitemu priseljevanju). |
| --- | --- |

1.4

Podobno je Uredba o uvedbi programa za finančno in tehnično pomoč tretjim državam na področjih migracije in azila (AENEAS) (3) iz leta 2004 vključevala možnost za financiranje pobud za upravljanje migracije, ki bi upoštevale interese matičnih držav (Uredba je bila namenjena predvsem financiranju pobud proti nezakonitemu priseljevanju).

| 1.5 | Dokument z doslej najširšim pristopom do te teme je Sporočilo Komisije o povezanosti migracij in razvoja (4) iz leta 2005. To sporočilo je nadaljevanje sporočila iz leta 2002, vendar se bolj osredotoča na povezave med migracijo in razvojem (izpušča pa druge vidike, kot je boj proti nezakonitemu priseljevanju). Razvija nova področja, kot so nakazila, krepitev vloge organizacij v diaspori pri razvoju, „kroženje možganov“ (in zmanjšanje negativnih posledic bega možganov) itd. |
| --- | --- |

1.5

Dokument z doslej najširšim pristopom do te teme je Sporočilo Komisije o povezanosti migracij in razvoja (4) iz leta 2005. To sporočilo je nadaljevanje sporočila iz leta 2002, vendar se bolj osredotoča na povezave med migracijo in razvojem (izpušča pa druge vidike, kot je boj proti nezakonitemu priseljevanju). Razvija nova področja, kot so nakazila, krepitev vloge organizacij v diaspori pri razvoju, „kroženje možganov“ (in zmanjšanje negativnih posledic bega možganov) itd.

| 1.6 | Poleg tega sporočila je bil posebej pripravljen dokument Komisije v okviru njenega sodelovanje v dialogu ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju (5). |
| --- | --- |

1.6

Poleg tega sporočila je bil posebej pripravljen dokument Komisije v okviru njenega sodelovanje v dialogu ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju (5).

| 1.7 | Novo sporočilo Komisije (6) je razvilo to stališče s predlogom o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami. Stališča EESO so predstavljena v točki 11 tega mnenja. |
| --- | --- |

1.7

Novo sporočilo Komisije (6) je razvilo to stališče s predlogom o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami. Stališča EESO so predstavljena v točki 11 tega mnenja.

| 1.8 | Evropski parlament je prav tako pripravil mnenje (7), ki obravnava ista vprašanja kot sporočila Komisije, vendar so njegovi predlogi bolj odločni. Kritizira politike „izbranih migracij“, ker spodbujajo beg možganov, ter predlaga posebne ukrepe za vračanje najbolj usposobljenih migrantov, kot je priprava programov za kritje razlik v plačah za tiste, ki se želijo vrniti v svojo državo, ter ukrepe za zagotovitev, da lahko povratniki prenesejo pravice iz pokojninskega in socialnega zavarovanja. Govori tudi o kroženju možganov, zagovarja politike skupnega razvoja, predlaga ukrepe za nakazila itd. |
| --- | --- |

1.8

Evropski parlament je prav tako pripravil mnenje (7), ki obravnava ista vprašanja kot sporočila Komisije, vendar so njegovi predlogi bolj odločni. Kritizira politike „izbranih migracij“, ker spodbujajo beg možganov, ter predlaga posebne ukrepe za vračanje najbolj usposobljenih migrantov, kot je priprava programov za kritje razlik v plačah za tiste, ki se želijo vrniti v svojo državo, ter ukrepe za zagotovitev, da lahko povratniki prenesejo pravice iz pokojninskega in socialnega zavarovanja. Govori tudi o kroženju možganov, zagovarja politike skupnega razvoja, predlaga ukrepe za nakazila itd.

| 1.9 | EESO v tem mnenju in mnenju na lastno pobudo Migracija in razvoj: priložnosti in izzivi
   (8) daje nov prispevek k migracijski politiki EU z dodajanjem nove razsežnosti: sodelovanje z matičnimi državami za spodbujanje njihovega razvoja. |
| --- | --- |

1.9

EESO v tem mnenju in mnenju na lastno pobudo Migracija in razvoj: priložnosti in izzivi
   (8) daje nov prispevek k migracijski politiki EU z dodajanjem nove razsežnosti: sodelovanje z matičnimi državami za spodbujanje njihovega razvoja.

2.   Svetovna razsežnost brezposelnosti, revščine in neenakosti (9)

| 2.1 | Rast materialnega bogastva in blaginje po vsem svetu v preteklih desetletjih je brez primere (vsaj v smislu rasti BDP). Vendar je ta blaginja razporejena zelo neenakomerno, saj številne države in stotine milijonov ljudi ni dobilo nič od tega večjega bogastva. |
| --- | --- |

2.1

Rast materialnega bogastva in blaginje po vsem svetu v preteklih desetletjih je brez primere (vsaj v smislu rasti BDP). Vendar je ta blaginja razporejena zelo neenakomerno, saj številne države in stotine milijonov ljudi ni dobilo nič od tega večjega bogastva.

| 2.2 | Večji BDP ne odraža natančno razvoja družbe. Indeks človekovega razvoja Programa ZN za razvoj (10) si prizadeva za celovitejšo opredelitev razvoja, ki poleg BDP upošteva pričakovano življenjsko dobo in stopnjo izobrazbe. Vendar ne vključuje drugih potencialno pomembnih kazalnikov, kot so spoštovanje človekovih pravic, demokracija, dostop do dostojnega dela ali enakost. |
| --- | --- |

2.2

Večji BDP ne odraža natančno razvoja družbe. Indeks človekovega razvoja Programa ZN za razvoj (10) si prizadeva za celovitejšo opredelitev razvoja, ki poleg BDP upošteva pričakovano življenjsko dobo in stopnjo izobrazbe. Vendar ne vključuje drugih potencialno pomembnih kazalnikov, kot so spoštovanje človekovih pravic, demokracija, dostop do dostojnega dela ali enakost.

| 2.3 | Največji problem je pomanjkanje dela ali drugega dostopa do sredstev za preživljanje. Brezposelnost je običajno glavni „spodbujevalni“ dejavnik preselitve zaradi iskanja boljših možnosti. Svetovno prebivalstvo, ki je leta 2006 doseglo 6,7 milijarde, se je vsako leto povečalo za približno 75 milijonov ljudi, večidel v državah v razvoju. Poročilo ILO Svetovni trendi zaposlenosti 2007 je delovno silo leta 2006 ocenilo na približno 2,9 milijarde ljudi (11). Istega leta je bilo po ocenah nezaposlenih 195,2 milijona ljudi, tj. približno 6,3 odstotka celotne delovne sile v svetu. Število „zaposlenih revežev“ – ljudi, ki živijo, preračunano, z dvema ameriškima dolarjema ali manj na dan – se je še naprej povečevalo in leta 2007 doseglo 1,37 milijarde (12). |
| --- | --- |

2.3

Največji problem je pomanjkanje dela ali drugega dostopa do sredstev za preživljanje. Brezposelnost je običajno glavni „spodbujevalni“ dejavnik preselitve zaradi iskanja boljših možnosti. Svetovno prebivalstvo, ki je leta 2006 doseglo 6,7 milijarde, se je vsako leto povečalo za približno 75 milijonov ljudi, večidel v državah v razvoju. Poročilo ILO Svetovni trendi zaposlenosti 2007 je delovno silo leta 2006 ocenilo na približno 2,9 milijarde ljudi (11). Istega leta je bilo po ocenah nezaposlenih 195,2 milijona ljudi, tj. približno 6,3 odstotka celotne delovne sile v svetu. Število „zaposlenih revežev“ – ljudi, ki živijo, preračunano, z dvema ameriškima dolarjema ali manj na dan – se je še naprej povečevalo in leta 2007 doseglo 1,37 milijarde (12).

| 2.4 | Stiska kmetovalcev v državah v razvoju je močan gospodarski dejavnik v zvezi z mednarodnimi migracijskimi tokovi. Tako bo tudi v prihodnosti. Leta 2000 je bilo približno 43 odstotkov delavcev v svetu zaposlenih v kmetijstvu; v revnejših državah so praviloma v slabšem položaju kot prebivalci mest. To je med drugim tudi posledica javne politike, ki je pogosto odraz paketov za strukturno prilagajanje; ti so države v imenu večje izvozne usmerjenosti prisilili v „modernizacijo“ kmetijske proizvodnje, posledično pa je to z vse večjo liberalizacijo trgovine spodkopalo položaj malih kmetov. Prenehati so morali s kmetovanjem, potisnjeni so bili v kronično „podzaposlenost“ ali pa so se morali izseliti s kmetijskega območja. Delež mestnega prebivalstva v državah z nizkim in srednje visokim dohodkom se je od leta 1980 do leta 1999 povečal z 32 na 41 odstotkov (13). |
| --- | --- |

2.4

Stiska kmetovalcev v državah v razvoju je močan gospodarski dejavnik v zvezi z mednarodnimi migracijskimi tokovi. Tako bo tudi v prihodnosti. Leta 2000 je bilo približno 43 odstotkov delavcev v svetu zaposlenih v kmetijstvu; v revnejših državah so praviloma v slabšem položaju kot prebivalci mest. To je med drugim tudi posledica javne politike, ki je pogosto odraz paketov za strukturno prilagajanje; ti so države v imenu večje izvozne usmerjenosti prisilili v „modernizacijo“ kmetijske proizvodnje, posledično pa je to z vse večjo liberalizacijo trgovine spodkopalo položaj malih kmetov. Prenehati so morali s kmetovanjem, potisnjeni so bili v kronično „podzaposlenost“ ali pa so se morali izseliti s kmetijskega območja. Delež mestnega prebivalstva v državah z nizkim in srednje visokim dohodkom se je od leta 1980 do leta 1999 povečal z 32 na 41 odstotkov (13).

| 2.5 | Poudariti je treba, da med dohodkom in človekovim razvojem ni neposredne povezave. Države z nižjimi dohodki imajo lahko večji indeks človekovega razvoja (14), ker imajo primerno javno politiko ali ker ni spopadov. |
| --- | --- |

2.5

Poudariti je treba, da med dohodkom in človekovim razvojem ni neposredne povezave. Države z nižjimi dohodki imajo lahko večji indeks človekovega razvoja (14), ker imajo primerno javno politiko ali ker ni spopadov.

| 2.6 | Državi, ki sta v današnjem globaliziranem svetu na prvem in zadnjem mestu indeksa človekovega razvoja, sta Norveška in Niger. Norveški državljani so 40-krat bogatejši od državljanov Nigra, živijo dvakrat dlje in imajo petkrat višjo stopnjo izobrazbe. |
| --- | --- |

2.6

Državi, ki sta v današnjem globaliziranem svetu na prvem in zadnjem mestu indeksa človekovega razvoja, sta Norveška in Niger. Norveški državljani so 40-krat bogatejši od državljanov Nigra, živijo dvakrat dlje in imajo petkrat višjo stopnjo izobrazbe.

| 2.7 | Analiza trendov človekovega razvoja od sedemdesetih let 20. stoletja kaže, da je večina držav izboljšala indeks človekovega razvoja – edina izjema so države podsaharske Afrike, kjer je 28 od 31 držav z najnižjimi stopnjami človekovega razvoja. |
| --- | --- |

2.7

Analiza trendov človekovega razvoja od sedemdesetih let 20. stoletja kaže, da je večina držav izboljšala indeks človekovega razvoja – edina izjema so države podsaharske Afrike, kjer je 28 od 31 držav z najnižjimi stopnjami človekovega razvoja.

| 2.8 | Opozoriti je treba tudi na naslednje podatke:






  — | v zadnjih treh desetletjih se je povprečna pričakovana življenjska doba ob rojstvu v razvitih državah podaljšala za sedem, v državah v razvoju pa za devet let. Edina izjema je podsaharska Afrika, ker je pričakovana življenjska doba nižja, kot je bila pred 30 leti; v Bocvani se je skrajšala za 20, v Zambiji pa za 13 let; |
| --- | --- | --- |

2.8

Opozoriti je treba tudi na naslednje podatke:

—

v zadnjih treh desetletjih se je povprečna pričakovana življenjska doba ob rojstvu v razvitih državah podaljšala za sedem, v državah v razvoju pa za devet let. Edina izjema je podsaharska Afrika, ker je pričakovana življenjska doba nižja, kot je bila pred 30 leti; v Bocvani se je skrajšala za 20, v Zambiji pa za 13 let;

| — | umrljivost dojenčkov se v razvitih državah zmanjšuje hitreje kot v državah v razvoju; |
| --- | --- |

—

umrljivost dojenčkov se v razvitih državah zmanjšuje hitreje kot v državah v razvoju;

| — | v okviru svetovnega gospodarstva, ki temelji na znanju, je v bogatih državah povprečna doba šolanja otroka več kot 15 let, v Burkini Faso pa manj kot štiri leta. V manj razvitih državah 20 % otrok ne zaključi osnovnega izobraževanja, v Čadu, Malaviju in Ruandi pa več kot 40 %; |
| --- | --- |

—

v okviru svetovnega gospodarstva, ki temelji na znanju, je v bogatih državah povprečna doba šolanja otroka več kot 15 let, v Burkini Faso pa manj kot štiri leta. V manj razvitih državah 20 % otrok ne zaključi osnovnega izobraževanja, v Čadu, Malaviju in Ruandi pa več kot 40 %;

| — | Latinska Amerika ima kljub nedavnim pozitivnejšim trendom še vedno resne težave v zvezi z revščino in neenakostjo pri porazdelitvi blaginje. |
| --- | --- |

—

Latinska Amerika ima kljub nedavnim pozitivnejšim trendom še vedno resne težave v zvezi z revščino in neenakostjo pri porazdelitvi blaginje.

| 2.9 | Svetovna revščina se je zmanjšala (15), vendar je to predvsem posledica razvoja Kitajske in Indije v zadnjih letih. Najrevnejših 20 % prebivalstva dobi le 1,5 % svetovnega dohodka, njihov dnevni dohodek pa je manjši od 1 USD. 40 % svetovnega prebivalstva prejema le 5 % svetovnega dohodka ter živi z manj kot 2 USD na dan. 90 % prebivalcev držav Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj sodi med 20 % svetovnega prebivalstva z najvišjimi dohodki. Na drugi strani lestvice je 50 % prebivalcev podsaharske Afrike med 20 % najrevnejšega prebivalstva. Dohodek 500 najbogatejših ljudi na svetu (ki ne vključuje njihovega premoženja) je višji od skupnega dohodka 416 milijonov najrevnejših ljudi na svetu. |
| --- | --- |

2.9

Svetovna revščina se je zmanjšala (15), vendar je to predvsem posledica razvoja Kitajske in Indije v zadnjih letih. Najrevnejših 20 % prebivalstva dobi le 1,5 % svetovnega dohodka, njihov dnevni dohodek pa je manjši od 1 USD. 40 % svetovnega prebivalstva prejema le 5 % svetovnega dohodka ter živi z manj kot 2 USD na dan. 90 % prebivalcev držav Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj sodi med 20 % svetovnega prebivalstva z najvišjimi dohodki. Na drugi strani lestvice je 50 % prebivalcev podsaharske Afrike med 20 % najrevnejšega prebivalstva. Dohodek 500 najbogatejših ljudi na svetu (ki ne vključuje njihovega premoženja) je višji od skupnega dohodka 416 milijonov najrevnejših ljudi na svetu.

| 2.10 | Revščina, brezposelnost in neenakost so značilni za države, iz katerih se ljudje izseljujejo. Pomanjkanje dostojnega dela, gospodarska kriza, pomanjkanje razvojnih možnosti, naravne nesreče in bolezni, vojne, korupcija in neučinkovitost nekaterih vlad, pomanjkanje svoboščin in demokratičnih institucij itd. številne ljudi silijo, da zapuščajo svoje države v iskanju novih obzorij in boljših možnosti. Svetovna komisija za mednarodno migracijo je v svojem poročilu za ZN iz leta 2005 ugotovila, da so bili številni večji migracijski tokovi, ki niso bili zaželeni in jih je bilo težko upravljati, posledica strukturnih težav in pomanjkanja trajnostnega razvoja v številnih državah. |
| --- | --- |

2.10

Revščina, brezposelnost in neenakost so značilni za države, iz katerih se ljudje izseljujejo. Pomanjkanje dostojnega dela, gospodarska kriza, pomanjkanje razvojnih možnosti, naravne nesreče in bolezni, vojne, korupcija in neučinkovitost nekaterih vlad, pomanjkanje svoboščin in demokratičnih institucij itd. številne ljudi silijo, da zapuščajo svoje države v iskanju novih obzorij in boljših možnosti. Svetovna komisija za mednarodno migracijo je v svojem poročilu za ZN iz leta 2005 ugotovila, da so bili številni večji migracijski tokovi, ki niso bili zaželeni in jih je bilo težko upravljati, posledica strukturnih težav in pomanjkanja trajnostnega razvoja v številnih državah.

| 2.11 | Poleg tega kriminalne mreže, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, izkoriščajo te razmere za bogatenje na račun nezakonitega priseljevanja. Zato je treba sprejeti ustrezne usklajene ukrepe zoper takšne brezobzirne kriminalne mreže, ki zlorabljajo težaven položaj nedolžnih ljudi. Poleg tega je pomembno, da ciljne in tranzitne države uskladijo učinkovit mejni nadzor, vključno z morskimi mejami. |
| --- | --- |

2.11

Poleg tega kriminalne mreže, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, izkoriščajo te razmere za bogatenje na račun nezakonitega priseljevanja. Zato je treba sprejeti ustrezne usklajene ukrepe zoper takšne brezobzirne kriminalne mreže, ki zlorabljajo težaven položaj nedolžnih ljudi. Poleg tega je pomembno, da ciljne in tranzitne države uskladijo učinkovit mejni nadzor, vključno z morskimi mejami.

| 2.12 | Tako spodbujanje miru in demokracije, gospodarske in družbene rasti ter človekovega razvoja kakor tudi boj proti revščini in neenakosti lahko veliko pripomorejo k zmanjševanju neželenega izseljevanja. |
| --- | --- |

2.12

Tako spodbujanje miru in demokracije, gospodarske in družbene rasti ter človekovega razvoja kakor tudi boj proti revščini in neenakosti lahko veliko pripomorejo k zmanjševanju neželenega izseljevanja.

| 2.13 | Vendar se ne izseljujejo najrevnejši, ker je za večino prikrajšanega prebivalstva izselitev neizvedljiva. Izseljenci so ljudje z določeno stopnjo (osebnega ali družinskega) dohodka, višjo stopnjo izobrazbe, večjim entuziazmom in boljšo telesno pripravljenostjo – najpogosteje so to mladi. Izseljevanje vsaj na začetku prispeva k izgubi človeškega kapitala v matičnih državah. |
| --- | --- |

2.13

Vendar se ne izseljujejo najrevnejši, ker je za večino prikrajšanega prebivalstva izselitev neizvedljiva. Izseljenci so ljudje z določeno stopnjo (osebnega ali družinskega) dohodka, višjo stopnjo izobrazbe, večjim entuziazmom in boljšo telesno pripravljenostjo – najpogosteje so to mladi. Izseljevanje vsaj na začetku prispeva k izgubi človeškega kapitala v matičnih državah.

| 2.14 | V nekaterih primerih – vendar ne v vseh – sta revščina in pomanjkanje priložnosti glavna spodbujevalna dejavnika za izseljevanje v Evropo. EU mora dejavno sodelovati v boju proti revščini v matičnih državah in pri izvajanju celostnega pristopa k politiki priseljevanja. |
| --- | --- |

2.14

V nekaterih primerih – vendar ne v vseh – sta revščina in pomanjkanje priložnosti glavna spodbujevalna dejavnika za izseljevanje v Evropo. EU mora dejavno sodelovati v boju proti revščini v matičnih državah in pri izvajanju celostnega pristopa k politiki priseljevanja.

| 2.15 | EESO predlaga, naj Evropska unija in države članice spodbujajo svež politični zagon za uresničitev razvojnih ciljev novega tisočletja, o katerih je dosežen dogovor pred sedmimi leti v ZN in ki jih je treba uresničiti do leta 2015. Te cilje bi morali uresničevati v okviru prizadevanj ILO za dostojno delo. |
| --- | --- |

2.15

EESO predlaga, naj Evropska unija in države članice spodbujajo svež politični zagon za uresničitev razvojnih ciljev novega tisočletja, o katerih je dosežen dogovor pred sedmimi leti v ZN in ki jih je treba uresničiti do leta 2015. Te cilje bi morali uresničevati v okviru prizadevanj ILO za dostojno delo.

| 2.16 | Napredek je počasen, mednarodna skupnost pa ne izpolnjuje potrebnih političnih obveznosti; na primer, redke države članice izpolnjujejo obveznost namenjati 0,7 % svojega BDP za razvojno pomoč. Vmesna ocena, ki jo je leta 2007 pripravil generalni sekretar ZN (16), ne kaže spodbudnega stanja, napredek je bil omejen, razvojna pomoč pa se je med letoma 2005 in 2006 celo zmanjšala za 5,1 %. |
| --- | --- |

2.16

Napredek je počasen, mednarodna skupnost pa ne izpolnjuje potrebnih političnih obveznosti; na primer, redke države članice izpolnjujejo obveznost namenjati 0,7 % svojega BDP za razvojno pomoč. Vmesna ocena, ki jo je leta 2007 pripravil generalni sekretar ZN (16), ne kaže spodbudnega stanja, napredek je bil omejen, razvojna pomoč pa se je med letoma 2005 in 2006 celo zmanjšala za 5,1 %.

| 2.17 | Odbor predlaga, naj Evropska komisija sprejme natančen načrt za spodbujanje osmih ciljev novega tisočletja:






  — | izkoreninjenje lakote: zmanjšati skrajno revščino za polovico, oziroma za polovico zmanjšati delež ljudi, ki živijo z manj kot enim dolarjem na dan; |
| --- | --- | --- |

2.17

Odbor predlaga, naj Evropska komisija sprejme natančen načrt za spodbujanje osmih ciljev novega tisočletja:

—

izkoreninjenje lakote: zmanjšati skrajno revščino za polovico, oziroma za polovico zmanjšati delež ljudi, ki živijo z manj kot enim dolarjem na dan;

| — | splošno izobraževanje: zagotoviti osnovno izobrazbo vsem otrokom; |
| --- | --- |

—

splošno izobraževanje: zagotoviti osnovno izobrazbo vsem otrokom;

| — | enakost: odpraviti razlike med spoloma in okrepiti položaj žensk; |
| --- | --- |

—

enakost: odpraviti razlike med spoloma in okrepiti položaj žensk;

| — | umrljivost otrok: za dve tretjini zmanjšati umrljivost otrok, mlajših od pet let; |
| --- | --- |

—

umrljivost otrok: za dve tretjini zmanjšati umrljivost otrok, mlajših od pet let;

| — | zdravje mater: za tri četrtine zmanjšati umrljivost nosečnic; |
| --- | --- |

—

zdravje mater: za tri četrtine zmanjšati umrljivost nosečnic;

| — | pandemije: zaustavitev in začetek zmanjševanja širjenja bolezni, kot sta malarija in aids; |
| --- | --- |

—

pandemije: zaustavitev in začetek zmanjševanja širjenja bolezni, kot sta malarija in aids;

| — | trajnost: za polovico zmanjšati število ljudi, ki nimajo dostopa do pitne vode in sanitarne infrastrukture; |
| --- | --- |

—

trajnost: za polovico zmanjšati število ljudi, ki nimajo dostopa do pitne vode in sanitarne infrastrukture;

| — | trgovina: vzpostaviti večstranski sistem trgovanja, pri tem pa se boriti proti korupciji in spodbujati odgovorno vodenje države. |
| --- | --- |

—

trgovina: vzpostaviti večstranski sistem trgovanja, pri tem pa se boriti proti korupciji in spodbujati odgovorno vodenje države.

3.   Trgovina in razvoj

| 3.1 | Odpiranje trgovine je z različnih vidikov povezano z gospodarsko rastjo, razvojem, ustvarjanjem novih delovnih mest in zmanjševanjem revščine. Najočitnejši primer je razviden iz pogajanj, ki zdaj potekajo v Svetovni trgovinski organizaciji (STO). Sedanji krog pogajanj (krog pogajanj v Dohi) se imenuje tudi „krog pogajanj o razvoju“. Isti cilj imajo tudi sporazumi o gospodarskem partnerstvu (EPA), ki so bili sprejeti kot sestavni del Sporazuma iz Cotonouja med EU in državami AKP ter nedavno sporočilo Evropske komisije Ob pripravi evropske strategije pomoči za trgovino
   (17). |
| --- | --- |

3.1

Odpiranje trgovine je z različnih vidikov povezano z gospodarsko rastjo, razvojem, ustvarjanjem novih delovnih mest in zmanjševanjem revščine. Najočitnejši primer je razviden iz pogajanj, ki zdaj potekajo v Svetovni trgovinski organizaciji (STO). Sedanji krog pogajanj (krog pogajanj v Dohi) se imenuje tudi „krog pogajanj o razvoju“. Isti cilj imajo tudi sporazumi o gospodarskem partnerstvu (EPA), ki so bili sprejeti kot sestavni del Sporazuma iz Cotonouja med EU in državami AKP ter nedavno sporočilo Evropske komisije Ob pripravi evropske strategije pomoči za trgovino
   (17).

| 3.2 | V nekaterih primerih je začetek trgovanja povezan z razvojem najrevnejših držav in zmanjšanjem nezaželenega priseljevanja. V drugih primerih se izseljevanje obravnava kot posledica dejstva, da razvite države ščitijo svoje trge pred izdelki iz držav v razvoju. |
| --- | --- |

3.2

V nekaterih primerih je začetek trgovanja povezan z razvojem najrevnejših držav in zmanjšanjem nezaželenega priseljevanja. V drugih primerih se izseljevanje obravnava kot posledica dejstva, da razvite države ščitijo svoje trge pred izdelki iz držav v razvoju.

| 3.3 | Proučiti je treba, kako lahko spodbujanje trgovine pomaga zmanjšati revščino v svetu. EESO meni, da je eden od ključnih dokumentov nedavna študija, ki sta jo opravili Mednarodna organizacija dela in STO, Trgovina in zaposlovanje: Izzivi za politično raziskavo (marec 2007). |
| --- | --- |

3.3

Proučiti je treba, kako lahko spodbujanje trgovine pomaga zmanjšati revščino v svetu. EESO meni, da je eden od ključnih dokumentov nedavna študija, ki sta jo opravili Mednarodna organizacija dela in STO, Trgovina in zaposlovanje: Izzivi za politično raziskavo (marec 2007).

| 3.4 | V zadnjem desetletju se je svetovna revščina zmanjšala, ker so se znatno zmanjšale ovire za trgovanje. Vendar je to zmanjšanje značilno večinoma za Kitajsko in Indijo, čeprav je omejeno le na nekatere regije in sektorje družbe. Države, katerih razvoj je temeljil na izvozu tekstila, niso bistveno zmanjšale revščine; v drugih državah je raslo le neformalno gospodarstvo. V Aziji so se zmanjšale razlike v plačah med kvalificirano in nekvalificirano delovno silo, medtem ko so se v Latinski Ameriki te razlike povečale (18). |
| --- | --- |

3.4

V zadnjem desetletju se je svetovna revščina zmanjšala, ker so se znatno zmanjšale ovire za trgovanje. Vendar je to zmanjšanje značilno večinoma za Kitajsko in Indijo, čeprav je omejeno le na nekatere regije in sektorje družbe. Države, katerih razvoj je temeljil na izvozu tekstila, niso bistveno zmanjšale revščine; v drugih državah je raslo le neformalno gospodarstvo. V Aziji so se zmanjšale razlike v plačah med kvalificirano in nekvalificirano delovno silo, medtem ko so se v Latinski Ameriki te razlike povečale (18).

| 3.5 | EESO v nasprotju z mnenjem elite, ki vodi nekatere države v razvoju, meni, da ni protislovja med razvojem in človekovimi pravicami. Študije (19) so pokazale, da se mednarodne naložbe in izvoz povečujejo v državah, ki so demokratizirale svoje politične sisteme, spodbujajo pravice delavcev in izboljšujejo socialno varstvo. Usklajenost z mednarodnimi standardi Mednarodne organizacije dela glede spodbujanja dostojnega dela in podpora dialogu z organizacijami civilne družbe sta primera odgovornega vodenja države, ki ga Odbor podpira. |
| --- | --- |

3.5

EESO v nasprotju z mnenjem elite, ki vodi nekatere države v razvoju, meni, da ni protislovja med razvojem in človekovimi pravicami. Študije (19) so pokazale, da se mednarodne naložbe in izvoz povečujejo v državah, ki so demokratizirale svoje politične sisteme, spodbujajo pravice delavcev in izboljšujejo socialno varstvo. Usklajenost z mednarodnimi standardi Mednarodne organizacije dela glede spodbujanja dostojnega dela in podpora dialogu z organizacijami civilne družbe sta primera odgovornega vodenja države, ki ga Odbor podpira.

| 3.6 | Razen tega lahko odprtje trgov industrializiranih držav spodbudi razvoj, čeprav to nima vedno pozitivnega vpliva na vse države, ker, ko gre za izboljšanje razvoja in zmanjšanje revščine, imajo lahko le države na določeni stopnji razvoja – tiste, ki imajo močne nacionalne trge, učinkovito izvozno infrastrukturo in stabilne politične sisteme – koristi od znižanja carinskih in necarinskih ovir. |
| --- | --- |

3.6

Razen tega lahko odprtje trgov industrializiranih držav spodbudi razvoj, čeprav to nima vedno pozitivnega vpliva na vse države, ker, ko gre za izboljšanje razvoja in zmanjšanje revščine, imajo lahko le države na določeni stopnji razvoja – tiste, ki imajo močne nacionalne trge, učinkovito izvozno infrastrukturo in stabilne politične sisteme – koristi od znižanja carinskih in necarinskih ovir.

| 3.7 | Vpliv globalizacije na razvoj se razlikuje med posameznimi državami glede na politike, ki jih izvajajo: večja demokracija in spoštovanje človekovih pravic, izboljšanje izobraževanja, zdravstvenega varstva, infrastrukture in politike zaposlovanja so politike, ki spodbujajo rast ter zmanjšujejo revščino in družbene neenakosti. |
| --- | --- |

3.7

Vpliv globalizacije na razvoj se razlikuje med posameznimi državami glede na politike, ki jih izvajajo: večja demokracija in spoštovanje človekovih pravic, izboljšanje izobraževanja, zdravstvenega varstva, infrastrukture in politike zaposlovanja so politike, ki spodbujajo rast ter zmanjšujejo revščino in družbene neenakosti.

| 3.8 | EESO meni, da mora EU v okviru pogajanj STO spodbujati povečanje mednarodne trgovine (zlasti med EU, Afriko in Latinsko Ameriko) ter širjenje demokracije in človekovih pravic po svetu. |
| --- | --- |

3.8

EESO meni, da mora EU v okviru pogajanj STO spodbujati povečanje mednarodne trgovine (zlasti med EU, Afriko in Latinsko Ameriko) ter širjenje demokracije in človekovih pravic po svetu.

| 3.9 | EU je sklenila pridružitvene sporazume z različnimi državami in regionalnimi skupinami; med njimi so: Euromed, AKP, Rusija in vzhodne sosede, Mercosur, Andska skupnost, Kitajska, Indija itd. EESO poskuša s svojimi mnenji in prek skupnih odborov zagotoviti, da ti sporazumi poleg trgovinskih vprašanj zajamejo tudi socialne vidike. |
| --- | --- |

3.9

EU je sklenila pridružitvene sporazume z različnimi državami in regionalnimi skupinami; med njimi so: Euromed, AKP, Rusija in vzhodne sosede, Mercosur, Andska skupnost, Kitajska, Indija itd. EESO poskuša s svojimi mnenji in prek skupnih odborov zagotoviti, da ti sporazumi poleg trgovinskih vprašanj zajamejo tudi socialne vidike.

4.   Razvojno sodelovanje

| 4.1 | V smislu razvojnega sodelovanja mora EU v državah gostiteljicah podpirati izvajanje politik javnega izobraževanja in zaposlovanja v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe. Te politike so ključ do razvoja, skupaj s spodbujanjem miru in odgovornega vodenja države. |
| --- | --- |

4.1

V smislu razvojnega sodelovanja mora EU v državah gostiteljicah podpirati izvajanje politik javnega izobraževanja in zaposlovanja v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe. Te politike so ključ do razvoja, skupaj s spodbujanjem miru in odgovornega vodenja države.

| 4.2 | Do zdaj politike EU za razvojno sodelovanje niso namenjale veliko pozornosti vlogi migracij kot dejavniku boja proti revščini. |
| --- | --- |

4.2

Do zdaj politike EU za razvojno sodelovanje niso namenjale veliko pozornosti vlogi migracij kot dejavniku boja proti revščini.

| 4.3 | Uradna razvojna pomoč temelji na načelih socialne pravičnosti in porazdelitve bogastva. Politika razvojnega sodelovanja je namenjena boju proti revščini in omogočanju vsem ljudem, da živijo dostojanstveno življenje. Čeprav si neposredno ne prizadeva za spodbujanje ali nadzor migracijskih tokov, je boj proti revščini in neenakosti eden od načinov, ki pomaga zmanjšati osnovne vzroke neprostovoljnega izseljevanja (20). |
| --- | --- |

4.3

Uradna razvojna pomoč temelji na načelih socialne pravičnosti in porazdelitve bogastva. Politika razvojnega sodelovanja je namenjena boju proti revščini in omogočanju vsem ljudem, da živijo dostojanstveno življenje. Čeprav si neposredno ne prizadeva za spodbujanje ali nadzor migracijskih tokov, je boj proti revščini in neenakosti eden od načinov, ki pomaga zmanjšati osnovne vzroke neprostovoljnega izseljevanja (20).

| 4.4 | Nesprejemljivo je, da se politika razvojne pomoči uporablja kot sredstvo za izvajanje pritiska v mednarodnih pogajanjih o migraciji, kot so nekateri voditelji počeli na Evropskem svetu v Sevilli. |
| --- | --- |

4.4

Nesprejemljivo je, da se politika razvojne pomoči uporablja kot sredstvo za izvajanje pritiska v mednarodnih pogajanjih o migraciji, kot so nekateri voditelji počeli na Evropskem svetu v Sevilli.

| 4.5 | EESO meni, da lahko EU spodbuja vključevanje skupnosti v diaspori v projekte sodelovanja, saj lahko pomembno prispevajo k pripravi predlogov in ocenjevanju rezultatov, kar pogosto opravljajo strokovnjaki iz držav donatoric, ki le delno poznajo območja, ki prejemajo pomoč. |
| --- | --- |

4.5

EESO meni, da lahko EU spodbuja vključevanje skupnosti v diaspori v projekte sodelovanja, saj lahko pomembno prispevajo k pripravi predlogov in ocenjevanju rezultatov, kar pogosto opravljajo strokovnjaki iz držav donatoric, ki le delno poznajo območja, ki prejemajo pomoč.

| 4.6 | Demokracija in človekove pravice, izobraževanje in usposabljanje, spodbujanje krepitve položaja žensk, sistem zdravstvenega varstva in okolje so prednostni cilji EU glede sodelovanja. EESO meni, da sta zelo pomembna tudi krepitev in spodbujanje organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

4.6

Demokracija in človekove pravice, izobraževanje in usposabljanje, spodbujanje krepitve položaja žensk, sistem zdravstvenega varstva in okolje so prednostni cilji EU glede sodelovanja. EESO meni, da sta zelo pomembna tudi krepitev in spodbujanje organizacij civilne družbe.

| 4.7 | Pomoč EU je mogoče zagotoviti za oblikovanje mrež in skupnih odborov med socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe iz matičnih držav in držav gostiteljic. Ozaveščanje je na primer pomemben del politike razvojnega sodelovanja. Javnost v evropskih državah gostiteljicah mora biti obveščena o kulturi in delu, življenju, socialnih in političnih razmerah v državah, iz katerih prihajajo priseljenci. |
| --- | --- |

4.7

Pomoč EU je mogoče zagotoviti za oblikovanje mrež in skupnih odborov med socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe iz matičnih držav in držav gostiteljic. Ozaveščanje je na primer pomemben del politike razvojnega sodelovanja. Javnost v evropskih državah gostiteljicah mora biti obveščena o kulturi in delu, življenju, socialnih in političnih razmerah v državah, iz katerih prihajajo priseljenci.

5.   Evropska politika priseljevanja v sodelovanju z matičnimi državami

| 5.1 | Presenetljivo je, da države članice EU še niso ratificirale Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov v Resoluciji št. 45/158 z dne 18. decembra 1990 in ki je veljavna od 1. julija 2003. EESO (21) ponovno predlaga, da EU in države članice ratificirajo Konvencijo. V skladu s cilji Evropskih svetov v Tampereju in Haagu Odbor meni, da morata biti spoštovanje človekovih pravic in enaka obravnava temelj evropske politike priseljevanja. |
| --- | --- |

5.1

Presenetljivo je, da države članice EU še niso ratificirale Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov v Resoluciji št. 45/158 z dne 18. decembra 1990 in ki je veljavna od 1. julija 2003. EESO (21) ponovno predlaga, da EU in države članice ratificirajo Konvencijo. V skladu s cilji Evropskih svetov v Tampereju in Haagu Odbor meni, da morata biti spoštovanje človekovih pravic in enaka obravnava temelj evropske politike priseljevanja.

| 5.2 | EESO predlaga, da Komisija, Parlament in Svet EU v okviru zunanje politike krepijo mednarodni pravni okvir za migracijo na podlagi Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah. Ta mednarodni pravni okvir mora vsebovati:






  — | Mednarodno konvencijo ZN o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov; |
| --- | --- | --- |

5.2

EESO predlaga, da Komisija, Parlament in Svet EU v okviru zunanje politike krepijo mednarodni pravni okvir za migracijo na podlagi Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah. Ta mednarodni pravni okvir mora vsebovati:

—

Mednarodno konvencijo ZN o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov;

| — | Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

—

Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk;

| — | Konvencijo o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije; |
| --- | --- |

—

Konvencijo o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije;

| — | Konvencijo o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

—

Konvencijo o otrokovih pravicah;

| — | konvenciji ILO o delavcih migrantih (C 97 in C 143); |
| --- | --- |

—

konvenciji ILO o delavcih migrantih (C 97 in C 143);

| — | Deklaracijo ILO o temeljnih načelih in pravicah pri delu; |
| --- | --- |

—

Deklaracijo ILO o temeljnih načelih in pravicah pri delu;

| — | večstranski okvir ILO za migracijo delovne sile; |
| --- | --- |

—

večstranski okvir ILO za migracijo delovne sile;

| — | Durbansko deklaracijo in program ukrepov svetovne konference Združenih narodov proti rasizmu iz leta 2001. |
| --- | --- |

—

Durbansko deklaracijo in program ukrepov svetovne konference Združenih narodov proti rasizmu iz leta 2001.

| 5.3 | Politika priseljevanja je bila doslej osredotočena na vidike, ki so bili ustrezni in jih je EESO podpiral, vendar pa so se odzivali le na interese evropskih narodov kot držav gostiteljic: boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi, izpolnjevanje potreb evropskih trgov dela in gospodarski razvoj. V tem okviru se obravnavajo socialne težave ali težave identitete ter opredeljuje politika za privabljanje nekaterih (visoko izobraženih) priseljencev in za zavračanje drugih. Na podlagi tega Evropejci pripravljajo politike priseljevanja, ki so lahko bolj odprte ali bolj omejevalne, vendar se vedno osredotočajo izključno na vpliv priseljevanja na evropske družbe. |
| --- | --- |

5.3

Politika priseljevanja je bila doslej osredotočena na vidike, ki so bili ustrezni in jih je EESO podpiral, vendar pa so se odzivali le na interese evropskih narodov kot držav gostiteljic: boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi, izpolnjevanje potreb evropskih trgov dela in gospodarski razvoj. V tem okviru se obravnavajo socialne težave ali težave identitete ter opredeljuje politika za privabljanje nekaterih (visoko izobraženih) priseljencev in za zavračanje drugih. Na podlagi tega Evropejci pripravljajo politike priseljevanja, ki so lahko bolj odprte ali bolj omejevalne, vendar se vedno osredotočajo izključno na vpliv priseljevanja na evropske družbe.

| 5.4 | Kljub temu imajo EU in večina njenih držav članic zelo dejavne politike razvojnega sodelovanja, Evropa pa je sklenila pomembne medsosedske in pridružitvene sporazume s številnimi državami po svetu. Vendar so se te politike prej izvajale brez ustrezne povezave s politiko priseljevanja, kot bi bile ločene enote, in na podlagi napačne ideje, da je migracijska politika mogoča brez sodelovanja matičnih držav. |
| --- | --- |

5.4

Kljub temu imajo EU in večina njenih držav članic zelo dejavne politike razvojnega sodelovanja, Evropa pa je sklenila pomembne medsosedske in pridružitvene sporazume s številnimi državami po svetu. Vendar so se te politike prej izvajale brez ustrezne povezave s politiko priseljevanja, kot bi bile ločene enote, in na podlagi napačne ideje, da je migracijska politika mogoča brez sodelovanja matičnih držav.

| 5.5 | Opravljene so bile številne študije o vplivu migracij na države v razvoju. Vsako poročilo vodi k splošnemu sklepu, da je prispevek migrantov pozitiven za gospodarski in družbeni razvoj matičnih držav, vendar poudarja tudi, da ima to lahko v nekaterih državah tudi negativne posledice. Pozitivna posledica so nakazila, medtem ko sta beg možganov in izguba človeških virov negativni posledici. |
| --- | --- |

5.5

Opravljene so bile številne študije o vplivu migracij na države v razvoju. Vsako poročilo vodi k splošnemu sklepu, da je prispevek migrantov pozitiven za gospodarski in družbeni razvoj matičnih držav, vendar poudarja tudi, da ima to lahko v nekaterih državah tudi negativne posledice. Pozitivna posledica so nakazila, medtem ko sta beg možganov in izguba človeških virov negativni posledici.

| 5.6 | EESO podpira novi pristop za evropske politike: politiko priseljevanja je treba upravljati v sodelovanju z matičnimi državami, če naj bo migracija dejavnik njihovega razvoja. To bi zahtevalo pregled številnih vidikov teh politik, vključno s politikami, ki so povezane z merili za sprejem in možnostmi za mobilnost priseljencev. |
| --- | --- |

5.6

EESO podpira novi pristop za evropske politike: politiko priseljevanja je treba upravljati v sodelovanju z matičnimi državami, če naj bo migracija dejavnik njihovega razvoja. To bi zahtevalo pregled številnih vidikov teh politik, vključno s politikami, ki so povezane z merili za sprejem in možnostmi za mobilnost priseljencev.

6.   Migracija je pozitivna tako za matične države kakor tudi za države gostiteljice

| 6.1 | Koristi, ki jih ima priseljevanje za države gostiteljice, so podrobno opisane v drugih mnenjih EESO. V primeru evropskih držav je priseljevanje uspešno zapolnilo potrebe trga dela, ki so nastale zaradi demografskih sprememb (22). Priseljenci zasedajo mesta, ki jih ne zapolnijo domači delavci, ter prispevajo h gospodarskemu razvoju, ustvarjanju delovnih mest in socialnemu napredku. Kot je poudarjeno v poročilu generalnega sekretarja ZN, ki zaznamuje dialog ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju, „... migranti ... ohranjajo zelo pomembne gospodarske dejavnosti, ki bi jih sicer izvajali zunanji izvajalci. S povečanjem delovne sile in kroga potrošnikov ter s svojimi podjetniškimi zmogljivostmi migranti spodbujajo gospodarsko rast v državah gostiteljicah“
   (23). Razen tega je Odbor predlagal, da EU okrepi politiko vključevanja (24). Migracija lahko koristi vsem: migrantom, državam gostiteljicam in matičnim državam. |
| --- | --- |

6.1

Koristi, ki jih ima priseljevanje za države gostiteljice, so podrobno opisane v drugih mnenjih EESO. V primeru evropskih držav je priseljevanje uspešno zapolnilo potrebe trga dela, ki so nastale zaradi demografskih sprememb (22). Priseljenci zasedajo mesta, ki jih ne zapolnijo domači delavci, ter prispevajo h gospodarskemu razvoju, ustvarjanju delovnih mest in socialnemu napredku. Kot je poudarjeno v poročilu generalnega sekretarja ZN, ki zaznamuje dialog ZN na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju, „... migranti ... ohranjajo zelo pomembne gospodarske dejavnosti, ki bi jih sicer izvajali zunanji izvajalci. S povečanjem delovne sile in kroga potrošnikov ter s svojimi podjetniškimi zmogljivostmi migranti spodbujajo gospodarsko rast v državah gostiteljicah“
   (23). Razen tega je Odbor predlagal, da EU okrepi politiko vključevanja (24). Migracija lahko koristi vsem: migrantom, državam gostiteljicam in matičnim državam.

| 6.2 | V državah v razvoju se zaradi izseljevanja odvečne delovne sile zmanjša brezposelnost, poleg tega pa so nakazila, ki jih izseljenci pošiljajo svojim družinam, pomemben mehanizem za blažitev revščine. Poleg tega imajo migranti ob vrnitvi v domovino vedno bolj pomembno vlogo gospodarskih katalizatorjev, ker postanejo delodajalci ali spodbujajo mala podjetja ter prenašajo nove sposobnosti in tehnologije. Vendar obstajajo tudi negativni učinki, kot je izguba visoko usposobljenih in podjetnih mladih ljudi. |
| --- | --- |

6.2

V državah v razvoju se zaradi izseljevanja odvečne delovne sile zmanjša brezposelnost, poleg tega pa so nakazila, ki jih izseljenci pošiljajo svojim družinam, pomemben mehanizem za blažitev revščine. Poleg tega imajo migranti ob vrnitvi v domovino vedno bolj pomembno vlogo gospodarskih katalizatorjev, ker postanejo delodajalci ali spodbujajo mala podjetja ter prenašajo nove sposobnosti in tehnologije. Vendar obstajajo tudi negativni učinki, kot je izguba visoko usposobljenih in podjetnih mladih ljudi.

| 6.3 | EESO predlaga, da se v sodelovanju z matičnimi državami čim bolj povečajo pozitivni učinki in zmanjšajo negativni. To je eden od izzivov našega časa. Končno poročilo Svetovne komisije za globalno migracijo je poudarilo, da je današnji izziv oblikovati politike, ki povečujejo pozitivni vpliv migracij na matične države, medtem ko omejujejo negativne posledice. Trdi tudi, da mora biti migracija del nacionalnih, regionalnih in svetovnih razvojnih strategij ter da morajo države gostiteljice za uresničitev tega cilja jasno priznati, da je migracija koristna tudi zanje (25). |
| --- | --- |

6.3

EESO predlaga, da se v sodelovanju z matičnimi državami čim bolj povečajo pozitivni učinki in zmanjšajo negativni. To je eden od izzivov našega časa. Končno poročilo Svetovne komisije za globalno migracijo je poudarilo, da je današnji izziv oblikovati politike, ki povečujejo pozitivni vpliv migracij na matične države, medtem ko omejujejo negativne posledice. Trdi tudi, da mora biti migracija del nacionalnih, regionalnih in svetovnih razvojnih strategij ter da morajo države gostiteljice za uresničitev tega cilja jasno priznati, da je migracija koristna tudi zanje (25).

| 6.4 | Migracija ne more biti katalizator razvoja brez drugih političnih, gospodarskih in družbenih dejavnikov. Zato EESO meni, da mora EU v sodelovanju z matičnimi državami sprejeti nov pristop k politiki priseljevanja in razvoja, pri tem pa spodbujati razvoj s strukturnimi spremembami, ki krepijo demokracijo in dobro upravo, pomagajo zmanjšati neenakost ter izboljšujejo človeški kapital in infrastrukturo, potrebno za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

6.4

Migracija ne more biti katalizator razvoja brez drugih političnih, gospodarskih in družbenih dejavnikov. Zato EESO meni, da mora EU v sodelovanju z matičnimi državami sprejeti nov pristop k politiki priseljevanja in razvoja, pri tem pa spodbujati razvoj s strukturnimi spremembami, ki krepijo demokracijo in dobro upravo, pomagajo zmanjšati neenakost ter izboljšujejo človeški kapital in infrastrukturo, potrebno za trajnostni razvoj.

7.   Koristi nakazil

| 7.1 | Nakazila so osebna sredstva priseljencev, vendar so v nekaterih matičnih državah zelo pomemben vir prihodka. Številke govorijo same za sebe: leta 2005 so države v razvoju prejele nakazila v znesku približno 167 milijard USD (v primerjavi z 69 milijardami leta 1990 po ocenah iz istega vira). Generalni sekretar ZN je potrdil, da so leta 2006 izseljenci domov poslali 264 milijard dolarjev. To je skoraj štirikrat več od zneska uradne razvojne pomoči. V nekaterih državah nakazila presegajo tudi tuje naložbe. |
| --- | --- |

7.1

Nakazila so osebna sredstva priseljencev, vendar so v nekaterih matičnih državah zelo pomemben vir prihodka. Številke govorijo same za sebe: leta 2005 so države v razvoju prejele nakazila v znesku približno 167 milijard USD (v primerjavi z 69 milijardami leta 1990 po ocenah iz istega vira). Generalni sekretar ZN je potrdil, da so leta 2006 izseljenci domov poslali 264 milijard dolarjev. To je skoraj štirikrat več od zneska uradne razvojne pomoči. V nekaterih državah nakazila presegajo tudi tuje naložbe.

| 7.2 | Nakazila zagotavljajo neprekinjeno in stabilno podporo za vzdrževanje družine. Priseljenci in njihove družine opravijo večino mednarodnih prenosov denarja. Med 60 in 70 % priseljencev v Evropi pošilja denar svojim družinam. Ta denar se porabi večinoma za neposredno potrošnjo, čeprav ne le za materialne dobrine: pomemben del nakazil se porabi za izobraževanje in zdravstvo, kar omogoča izboljšanje človeškega kapitala. Gospodarstva dežel, v katere se nakazujejo dohodki, imajo koristi zaradi povečane potrošnje in vlaganja v mala podjetja. Večje količine denarja v obtoku spodbujajo tudi razvoj finančnega sektorja. Prihodek v evropskih valutah prispeva tudi k finančnemu ravnovesju matičnih držav. |
| --- | --- |

7.2

Nakazila zagotavljajo neprekinjeno in stabilno podporo za vzdrževanje družine. Priseljenci in njihove družine opravijo večino mednarodnih prenosov denarja. Med 60 in 70 % priseljencev v Evropi pošilja denar svojim družinam. Ta denar se porabi večinoma za neposredno potrošnjo, čeprav ne le za materialne dobrine: pomemben del nakazil se porabi za izobraževanje in zdravstvo, kar omogoča izboljšanje človeškega kapitala. Gospodarstva dežel, v katere se nakazujejo dohodki, imajo koristi zaradi povečane potrošnje in vlaganja v mala podjetja. Večje količine denarja v obtoku spodbujajo tudi razvoj finančnega sektorja. Prihodek v evropskih valutah prispeva tudi k finančnemu ravnovesju matičnih držav.

| 7.3 | Vendar se lahko poleg težav pojavljajo tudi koristi: cene nekaterih življenjskih potrebščin se lahko zvišajo, kar poveča stisko družin, ki ne prejemajo nakazil; opusti se pridelava nekaterih poljščin, opustijo pa se tudi proizvodni sektorji (manj donosni) ter nekateri poklici, ker je dohodek, ki ga ustvarjajo, zelo nizek v primerjavi z nakazili. |
| --- | --- |

7.3

Vendar se lahko poleg težav pojavljajo tudi koristi: cene nekaterih življenjskih potrebščin se lahko zvišajo, kar poveča stisko družin, ki ne prejemajo nakazil; opusti se pridelava nekaterih poljščin, opustijo pa se tudi proizvodni sektorji (manj donosni) ter nekateri poklici, ker je dohodek, ki ga ustvarjajo, zelo nizek v primerjavi z nakazili.

| 7.4 | Te težave je treba upoštevati, čeprav Svetovna komisija za mednarodno migracijo sklepa, da je na splošno migracija pomemben pozitivni dejavnik za države v razvoju: „Nakazila, ki se uradno prenašajo, lahko zagotavljajo pomemben vir deviznih sredstev za države gostiteljice, spodbujajo zmogljivost finančnega sektorja, pomagajo privabiti poznejše naložbe in zagotavljajo določeno spodbudo za državna posojila“
   (26). |
| --- | --- |

7.4

Te težave je treba upoštevati, čeprav Svetovna komisija za mednarodno migracijo sklepa, da je na splošno migracija pomemben pozitivni dejavnik za države v razvoju: „Nakazila, ki se uradno prenašajo, lahko zagotavljajo pomemben vir deviznih sredstev za države gostiteljice, spodbujajo zmogljivost finančnega sektorja, pomagajo privabiti poznejše naložbe in zagotavljajo določeno spodbudo za državna posojila“
   (26).

| 7.5 | Omejiti je treba neuradne načine prenosa, ker so dražji in bolj tvegani. Neuradne mreže so pogosto posledica pomanjkanja konkurenčnih finančnih ustanov v odročnejših regijah. EESO meni, da je treba znižati stroške finančnega posredništva pri nakazilih. Ti stroški so pogosto čezmerni in niso v skladu s stroški drugih mednarodnih gospodarskih transakcij. Strokovnjaki ugotavljajo, da se stroški med posameznimi regijami precej razlikujejo: za prenos iz Španije v Latinsko Ameriko in na Karibe je na primer treba plačati 2 %, iz Evrope v večino afriških držav pa od 8 % do 10 %. Organi in nadzorniki evropskega finančnega sektorja morajo pozvati evropske banke, da ravnajo etično in družbeno odgovorno ter zmanjšajo stroške nakazil. Učinkovitost bank v državah v razvoju je prav tako treba povečati, ker imajo pogosto neustrezno strukturo in zagotavljajo premajhna jamstva. Evropa mora spodbujati sporazume med finančnimi sektorji na obeh straneh, pri katerih bi posredovale vlade in mednarodne organizacije, da bi se zmanjšali končni stroški prenosov. Banke lahko spodbujajo sisteme dobre prakse prek sporazumov o družbeni odgovornosti. |
| --- | --- |

7.5

Omejiti je treba neuradne načine prenosa, ker so dražji in bolj tvegani. Neuradne mreže so pogosto posledica pomanjkanja konkurenčnih finančnih ustanov v odročnejših regijah. EESO meni, da je treba znižati stroške finančnega posredništva pri nakazilih. Ti stroški so pogosto čezmerni in niso v skladu s stroški drugih mednarodnih gospodarskih transakcij. Strokovnjaki ugotavljajo, da se stroški med posameznimi regijami precej razlikujejo: za prenos iz Španije v Latinsko Ameriko in na Karibe je na primer treba plačati 2 %, iz Evrope v večino afriških držav pa od 8 % do 10 %. Organi in nadzorniki evropskega finančnega sektorja morajo pozvati evropske banke, da ravnajo etično in družbeno odgovorno ter zmanjšajo stroške nakazil. Učinkovitost bank v državah v razvoju je prav tako treba povečati, ker imajo pogosto neustrezno strukturo in zagotavljajo premajhna jamstva. Evropa mora spodbujati sporazume med finančnimi sektorji na obeh straneh, pri katerih bi posredovale vlade in mednarodne organizacije, da bi se zmanjšali končni stroški prenosov. Banke lahko spodbujajo sisteme dobre prakse prek sporazumov o družbeni odgovornosti.

| 7.6 | Komisija je objavila, da pripravlja direktivo, ki bo od ponudnikov finančnih storitev zahtevala več preglednosti glede provizije, ki jo zaračunavajo svojim strankam. Direktiva mora biti zelo stroga glede nakazil, da bi se odpravila sedanja pretiravanja. Razen tega morajo biti pristojni organi na področju finančnega sistema pozorni in zagotavljati, da se pri transakcijah ne uporabljajo neustrezni devizni tečaji, ki nepošteno povečujejo končne stroške nakazil. |
| --- | --- |

7.6

Komisija je objavila, da pripravlja direktivo, ki bo od ponudnikov finančnih storitev zahtevala več preglednosti glede provizije, ki jo zaračunavajo svojim strankam. Direktiva mora biti zelo stroga glede nakazil, da bi se odpravila sedanja pretiravanja. Razen tega morajo biti pristojni organi na področju finančnega sistema pozorni in zagotavljati, da se pri transakcijah ne uporabljajo neustrezni devizni tečaji, ki nepošteno povečujejo končne stroške nakazil.

| 7.7 | EESO predlaga, da se nakazila uporabljajo za spodbujanje naložb v gospodarske in socialne dejavnosti. V sodelovanju z lokalnimi organi lahko banke vzpostavijo nove kreditne sisteme, povezane z nakazili, da bi se tako financirala gospodarska dejavnost in podjetniške pobude. V ta namen je treba finančni sektor opremiti z ustreznimi strukturami in zadostno likvidnostjo. |
| --- | --- |

7.7

EESO predlaga, da se nakazila uporabljajo za spodbujanje naložb v gospodarske in socialne dejavnosti. V sodelovanju z lokalnimi organi lahko banke vzpostavijo nove kreditne sisteme, povezane z nakazili, da bi se tako financirala gospodarska dejavnost in podjetniške pobude. V ta namen je treba finančni sektor opremiti z ustreznimi strukturami in zadostno likvidnostjo.

| 7.8 | Poraba za izobraževanje in zdravstvo sta glavni naložbi družin, ki prejemajo nakazila. Spodbujati je treba finančne, zavarovalniške in kreditne instrumente, povezane z nakazili, da bi se izboljšali dosežki na področju izobraževanja in zdravstva. |
| --- | --- |

7.8

Poraba za izobraževanje in zdravstvo sta glavni naložbi družin, ki prejemajo nakazila. Spodbujati je treba finančne, zavarovalniške in kreditne instrumente, povezane z nakazili, da bi se izboljšali dosežki na področju izobraževanja in zdravstva.

8.   Diaspore kot transnacionalne mreže

| 8.1 | Mednarodna migracija se je zaradi globalizacije v zadnjih desetletjih bistveno povečala. Število migrantov je veliko večje (27), število držav, iz katerih ljudje odhajajo, se je povečalo skupaj s številom držav gostiteljic ter številom držav, ki so hkrati matične države in države gostiteljice. To občutno povečanje migracije olajšujejo cenejši prevoz in komunikacije. Mednarodno potovanje je zdaj lažje (razen mejnih kontrol), celo med najbolj oddaljenimi deli sveta. |
| --- | --- |

8.1

Mednarodna migracija se je zaradi globalizacije v zadnjih desetletjih bistveno povečala. Število migrantov je veliko večje (27), število držav, iz katerih ljudje odhajajo, se je povečalo skupaj s številom držav gostiteljic ter številom držav, ki so hkrati matične države in države gostiteljice. To občutno povečanje migracije olajšujejo cenejši prevoz in komunikacije. Mednarodno potovanje je zdaj lažje (razen mejnih kontrol), celo med najbolj oddaljenimi deli sveta.

| 8.2 | Cenejše potovanje, zlasti letalsko, skupaj z današnjimi telefonskimi in elektronskimi komunikacijami omogoča komuniciranje in povezave med ljudmi ter med matičnimi državami in ciljnimi državami migrantov, kot jih doslej še ni bilo. Ljudje, ki se izselijo in razselijo po različnih krajih, se lahko zdaj povezujejo precej tesneje in lažje kot v preteklosti. |
| --- | --- |

8.2

Cenejše potovanje, zlasti letalsko, skupaj z današnjimi telefonskimi in elektronskimi komunikacijami omogoča komuniciranje in povezave med ljudmi ter med matičnimi državami in ciljnimi državami migrantov, kot jih doslej še ni bilo. Ljudje, ki se izselijo in razselijo po različnih krajih, se lahko zdaj povezujejo precej tesneje in lažje kot v preteklosti.

| 8.3 | Mreže migrantov imajo vse pomembnejšo vlogo v postopkih migracije: takšne mreže pomagajo ljudem, da se odločijo glede lastnih migracijskih načrtov, olajšajo potovanje in tranzit ter prihod v ciljno državo, kar velja tudi za dostop do stanovanj in iskanje službe. |
| --- | --- |

8.3

Mreže migrantov imajo vse pomembnejšo vlogo v postopkih migracije: takšne mreže pomagajo ljudem, da se odločijo glede lastnih migracijskih načrtov, olajšajo potovanje in tranzit ter prihod v ciljno državo, kar velja tudi za dostop do stanovanj in iskanje službe.

| 8.4 | Izseljenci v krajih svojega izvora spodbujajo podjetništvo. Številna podjetja, ki jih priseljenci ustanovijo v državah gostiteljicah, na primer, uvažajo izdelke iz matičnih držav, s čimer spodbujajo proizvodnjo in trženje. Vedno več potovanj krepi njihova prevozna podjetja. Kadar migranti pridobijo gospodarsko močan položaj v državi gostiteljici, pogosto vlagajo neposredno v matično državo: številna podjetja v nekaterih kitajskih regijah so nastala na tak način, prav tako tudi podjetja v sektorju informacijske tehnologije v Indiji in Pakistanu. Razen tega številni priseljenci spodbujajo gospodarske dejavnosti ter podjetja v Afriki in Latinski Ameriki. |
| --- | --- |

8.4

Izseljenci v krajih svojega izvora spodbujajo podjetništvo. Številna podjetja, ki jih priseljenci ustanovijo v državah gostiteljicah, na primer, uvažajo izdelke iz matičnih držav, s čimer spodbujajo proizvodnjo in trženje. Vedno več potovanj krepi njihova prevozna podjetja. Kadar migranti pridobijo gospodarsko močan položaj v državi gostiteljici, pogosto vlagajo neposredno v matično državo: številna podjetja v nekaterih kitajskih regijah so nastala na tak način, prav tako tudi podjetja v sektorju informacijske tehnologije v Indiji in Pakistanu. Razen tega številni priseljenci spodbujajo gospodarske dejavnosti ter podjetja v Afriki in Latinski Ameriki.

| 8.5 | Večnacionalna podjetja zaposlujejo vedno več ljudi, ki so po izvoru priseljenci, z namenom v njihovih matičnih državah ustanoviti podjetja. Številna evropska večnacionalna podjetja zaposlujejo priseljence na vodilna delovna mesta in kot tehnično osebje, da bi internacionalizirala svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

8.5

Večnacionalna podjetja zaposlujejo vedno več ljudi, ki so po izvoru priseljenci, z namenom v njihovih matičnih državah ustanoviti podjetja. Številna evropska večnacionalna podjetja zaposlujejo priseljence na vodilna delovna mesta in kot tehnično osebje, da bi internacionalizirala svoje dejavnosti.

| 8.6 | Diaspore, organizirane v nadnacionalne mreže, lahko prav tako pomagajo zagotoviti, da se delež nakazil usmeri v gospodarske dejavnosti in podjetniške projekte. Politike sodelovanja EU lahko sodelujejo z mrežami migrantov, ker takšne mreže zagotavljajo priložnosti za učinkovito usmerjanje pomoči in povečanje naložbene zmogljivosti skupnosti v diaspori. |
| --- | --- |

8.6

Diaspore, organizirane v nadnacionalne mreže, lahko prav tako pomagajo zagotoviti, da se delež nakazil usmeri v gospodarske dejavnosti in podjetniške projekte. Politike sodelovanja EU lahko sodelujejo z mrežami migrantov, ker takšne mreže zagotavljajo priložnosti za učinkovito usmerjanje pomoči in povečanje naložbene zmogljivosti skupnosti v diaspori.

| 8.7 | Ponekod diaspore migrantov, ki delujejo kot mreže, vlagajo v svoje matične države. Nekateri projekti se lahko uporabljajo kot modeli: eden od teh je program „tri za enega“ v Mehiki, znotraj katerega združenja migrantov iz istega območja vlagajo v projekte za razvoj matičnih krajev, pri čemer vlada vsakemu dolarju, ki ga pošljejo, na vseh vladnih ravneh – zvezni, državni in občinski – doda še enega (28). |
| --- | --- |

8.7

Ponekod diaspore migrantov, ki delujejo kot mreže, vlagajo v svoje matične države. Nekateri projekti se lahko uporabljajo kot modeli: eden od teh je program „tri za enega“ v Mehiki, znotraj katerega združenja migrantov iz istega območja vlagajo v projekte za razvoj matičnih krajev, pri čemer vlada vsakemu dolarju, ki ga pošljejo, na vseh vladnih ravneh – zvezni, državni in občinski – doda še enega (28).

| 8.8 | EU mora podpirati nadnacionalne mreže diaspore kot način za spodbujanje razvoja matičnih držav. Združenja mrež iz enega matičnega mesta lahko skupaj usmerijo zneske naložb, ki se lahko povečajo z evropskimi in nacionalnimi prispevki. |
| --- | --- |

8.8

EU mora podpirati nadnacionalne mreže diaspore kot način za spodbujanje razvoja matičnih držav. Združenja mrež iz enega matičnega mesta lahko skupaj usmerijo zneske naložb, ki se lahko povečajo z evropskimi in nacionalnimi prispevki.

| 8.9 | Evropska komisija in države članice morajo v sodelovanju z matičnimi državami in organizacijami civilne družbe spodbujati ugodne pogoje, ki diasporam omogočajo, da optimizirajo vpliv svojih dejavnosti na razvoj. EESO predlaga, da se del javnih sredstev EU in držav članic nameni razvojnim dejavnostim, ki jih spodbujajo skupnosti v diaspori. Javno-zasebno sodelovanje je ključno za uspeh gospodarskih in družbenih dejavnosti. Nekateri primeri dobre prakse: |
| --- | --- |

8.9

Evropska komisija in države članice morajo v sodelovanju z matičnimi državami in organizacijami civilne družbe spodbujati ugodne pogoje, ki diasporam omogočajo, da optimizirajo vpliv svojih dejavnosti na razvoj. EESO predlaga, da se del javnih sredstev EU in držav članic nameni razvojnim dejavnostim, ki jih spodbujajo skupnosti v diaspori. Javno-zasebno sodelovanje je ključno za uspeh gospodarskih in družbenih dejavnosti. Nekateri primeri dobre prakse:

| 8.9.1 | IntEnt s sedežem na Nizozemskem je v preteklih deset letih podprl skoraj 2000 podjetnikov iz diaspor iz Surinama, Gane, Maroka, Nizozemskih Antilov in Turčije ter zagotovil 12,5 milijona EUR za ustanovitev 200 podjetij, ki zaposlujejo 840 oseb v teh matičnih državah. |
| --- | --- |

8.9.1

IntEnt s sedežem na Nizozemskem je v preteklih deset letih podprl skoraj 2000 podjetnikov iz diaspor iz Surinama, Gane, Maroka, Nizozemskih Antilov in Turčije ter zagotovil 12,5 milijona EUR za ustanovitev 200 podjetij, ki zaposlujejo 840 oseb v teh matičnih državah.

| 8.9.2 | Združenje Migrations & Développement, ustanovljeno leta 1986 v Marseillu, podpira različne organizacije maroških priseljencev (vključno z mladimi Francozi maroškega izvora) z namenom, da bi zbirali podporo za kraje svojega izvora v Maroku. Več tisoč priseljencev diaspore je finančno prispevalo k različnim projektom, od tega jih je 300 neposredno sodelovalo pri izvajanju, od česar je imelo korist več kot 50 000 ljudi v Maroku. |
| --- | --- |

8.9.2

Združenje Migrations & Développement, ustanovljeno leta 1986 v Marseillu, podpira različne organizacije maroških priseljencev (vključno z mladimi Francozi maroškega izvora) z namenom, da bi zbirali podporo za kraje svojega izvora v Maroku. Več tisoč priseljencev diaspore je finančno prispevalo k različnim projektom, od tega jih je 300 neposredno sodelovalo pri izvajanju, od česar je imelo korist več kot 50 000 ljudi v Maroku.

| 8.9.3 | Organizacije diaspore v Združenem kraljestvu so v ospredju kampanje RemitAid
   (29) za davčno olajšavo v zvezi s skupnimi nakazili za razvoj matičnih držav. RemitAid razvojnim pobudam diaspor zagotavlja podporo iz skupnih sredstev, ki vključujejo tudi davčna povračila iz nakazil (podobno shemi za pomoč v obliki daril v Združenem kraljestvu, ki zagotavlja davčno olajšavo za dobrodelne donacije). |
| --- | --- |

8.9.3

Organizacije diaspore v Združenem kraljestvu so v ospredju kampanje RemitAid
   (29) za davčno olajšavo v zvezi s skupnimi nakazili za razvoj matičnih držav. RemitAid razvojnim pobudam diaspor zagotavlja podporo iz skupnih sredstev, ki vključujejo tudi davčna povračila iz nakazil (podobno shemi za pomoč v obliki daril v Združenem kraljestvu, ki zagotavlja davčno olajšavo za dobrodelne donacije).

| 8.9.4 | Filipinska organizacija za migracije in razvoj (Philcomdev) je pred kratkim ustanovljena mreža organizacij za izseljence in njihove družine, nevladne organizacije, zadruge, sindikate, mikrofinančne organizacije, socialna podjetja, mreže na Filipinih in v tujini, ki so dejavne na področju migracij in razvoja v svoji državi. |
| --- | --- |

8.9.4

Filipinska organizacija za migracije in razvoj (Philcomdev) je pred kratkim ustanovljena mreža organizacij za izseljence in njihove družine, nevladne organizacije, zadruge, sindikate, mikrofinančne organizacije, socialna podjetja, mreže na Filipinih in v tujini, ki so dejavne na področju migracij in razvoja v svoji državi.

| 8.10 | Z uporabo evropske razvojne pomoči je treba podpreti tudi izvoz izdelkov iz matičnih držav v Evropo, uvoz teh izdelkov pa je treba usmeriti prek sistema pravične trgovine, ki ga vodijo mreže diaspore. |
| --- | --- |

8.10

Z uporabo evropske razvojne pomoči je treba podpreti tudi izvoz izdelkov iz matičnih držav v Evropo, uvoz teh izdelkov pa je treba usmeriti prek sistema pravične trgovine, ki ga vodijo mreže diaspore.

| 8.11 | EESO prav tako predlaga, da se podpirajo neposredne naložbe posameznih migrantov in njihovih združenj. Naložbe v turizem in kmetijstvo lahko na primer ustvarijo pomembne razvojne možnosti v številnih matičnih krajih. Krediti, odobreni migrantom ali združenjem diaspore, za komercialne ali neposredne naložbene projekte v matični državi predstavljajo obliko podpore, ki jo morajo evropske države spodbujati s svojimi razvojnimi politikami. |
| --- | --- |

8.11

EESO prav tako predlaga, da se podpirajo neposredne naložbe posameznih migrantov in njihovih združenj. Naložbe v turizem in kmetijstvo lahko na primer ustvarijo pomembne razvojne možnosti v številnih matičnih krajih. Krediti, odobreni migrantom ali združenjem diaspore, za komercialne ali neposredne naložbene projekte v matični državi predstavljajo obliko podpore, ki jo morajo evropske države spodbujati s svojimi razvojnimi politikami.

9.   Vračanje in večje možnosti za gibanje kot način obnove človeškega kapitala

| 9.1 | Nekateri mednarodni migranti so usposobljeni ali visoko kvalificirani delavci. Ta „beg možganov“ je eden od najbolj škodljivih učinkov migracije za države v razvoju. Ta pojav vseh držav ne prizadene v enaki meri, vendar je v nekaterih državah skoraj katastrofalen. Poročilo SOPEMI navaja, da je med 33 % in 55 % najbolj izobraženih ljudi iz Angole, Burundija, Gane, Kenije, Mauritiusa, Mozambika, Sierre Leone, Tanzanije in Ugande živi v državah OECD (30). V Afriki sta najbolj prizadeta zdravstveni sektor in šolstvo. |
| --- | --- |

9.1

Nekateri mednarodni migranti so usposobljeni ali visoko kvalificirani delavci. Ta „beg možganov“ je eden od najbolj škodljivih učinkov migracije za države v razvoju. Ta pojav vseh držav ne prizadene v enaki meri, vendar je v nekaterih državah skoraj katastrofalen. Poročilo SOPEMI navaja, da je med 33 % in 55 % najbolj izobraženih ljudi iz Angole, Burundija, Gane, Kenije, Mauritiusa, Mozambika, Sierre Leone, Tanzanije in Ugande živi v državah OECD (30). V Afriki sta najbolj prizadeta zdravstveni sektor in šolstvo.

| 9.2 | Posledice izseljevanja diplomantov in visoko usposobljenih delavcev so v nekaterih matičnih državah manj negativne. Na primer, odhod visoko izobraženih delavcev na področju informacijske tehnologije iz Indije in Pakistana ni imel nobenih negativnih posledic, ker imajo te države zelo močan sistem izobraževanja in usposabljanja računalniških strokovnjakov, ki jih ne primanjkuje. |
| --- | --- |

9.2

Posledice izseljevanja diplomantov in visoko usposobljenih delavcev so v nekaterih matičnih državah manj negativne. Na primer, odhod visoko izobraženih delavcev na področju informacijske tehnologije iz Indije in Pakistana ni imel nobenih negativnih posledic, ker imajo te države zelo močan sistem izobraževanja in usposabljanja računalniških strokovnjakov, ki jih ne primanjkuje.

| 9.3 | Beg možganov v manjšem obsegu je lahko celo koristen za matične države, ker je zanj značilna določena stopnja stalnega vračanja in gibanja, ki prinaša nova znanja, tehnologije in poslovne podvige. To se dogaja v državah, kot sta Brazilija ali Indija. Vendar v številnih državah beg možganov pomeni nenadomestljivo izgubo strokovnjakov in kvalificirane delovne sile. |
| --- | --- |

9.3

Beg možganov v manjšem obsegu je lahko celo koristen za matične države, ker je zanj značilna določena stopnja stalnega vračanja in gibanja, ki prinaša nova znanja, tehnologije in poslovne podvige. To se dogaja v državah, kot sta Brazilija ali Indija. Vendar v številnih državah beg možganov pomeni nenadomestljivo izgubo strokovnjakov in kvalificirane delovne sile.

| 9.4 | Beg možganov koristi evropskih državam gostiteljicam. Od leta 2002 se je v nekaterih evropskih državah spremenila zakonodaja o priseljevanju, da se olajša vstop visoko usposobljene delovne sile. |
| --- | --- |

9.4

Beg možganov koristi evropskih državam gostiteljicam. Od leta 2002 se je v nekaterih evropskih državah spremenila zakonodaja o priseljevanju, da se olajša vstop visoko usposobljene delovne sile.

| 9.5 | Tudi Evropska unija načrtuje spodbujanje politike selektivnega priseljevanja: načrt politike zakonitega priseljevanja (31) predlaga posebno direktivo o vstopu visoko usposobljenih delavcev, ki jo mora Komisija predložiti septembra in o kateri bo Odbor pripravil mnenje. Vendar pa ni nobenih načrtov za pripravo splošne direktive o vstopu. Kljub kritikam EESO in Evropskega parlamenta (32) se po Evropi širijo takšne politike „selektivnega priseljevanja“, zaradi česar se pojavlja nevarnost, da se težave, s katerimi se srečujejo nekatere države, še poslabšajo. Odbor meni, da bi morali ti zakonodajni akti koristiti vsem: matičnim državam, državam gostiteljicam in priseljencem. |
| --- | --- |

9.5

Tudi Evropska unija načrtuje spodbujanje politike selektivnega priseljevanja: načrt politike zakonitega priseljevanja (31) predlaga posebno direktivo o vstopu visoko usposobljenih delavcev, ki jo mora Komisija predložiti septembra in o kateri bo Odbor pripravil mnenje. Vendar pa ni nobenih načrtov za pripravo splošne direktive o vstopu. Kljub kritikam EESO in Evropskega parlamenta (32) se po Evropi širijo takšne politike „selektivnega priseljevanja“, zaradi česar se pojavlja nevarnost, da se težave, s katerimi se srečujejo nekatere države, še poslabšajo. Odbor meni, da bi morali ti zakonodajni akti koristiti vsem: matičnim državam, državam gostiteljicam in priseljencem.

| 9.6 | Države gostiteljice se morajo zaradi skladnosti med migracijsko politiko in politiko razvojnega sodelovanja odločno spopasti z vprašanjem bega možganov. Prvi vidik, ki ga je treba obravnavati v zvezi s tem, je možnost, da se težave, zaradi katerih usposobljeni delavci zapuščajo matične države, spremenijo v koristi, če se ti delavci vrnejo z novim znanjem in izkušnjami, ki koristijo podjetjem, gospodarstvu ali javnim službam njihovih držav. Migranti, ki se vrnejo, so lahko prenašalci znanja, izkušenj, tehnologije in naložb. |
| --- | --- |

9.6

Države gostiteljice se morajo zaradi skladnosti med migracijsko politiko in politiko razvojnega sodelovanja odločno spopasti z vprašanjem bega možganov. Prvi vidik, ki ga je treba obravnavati v zvezi s tem, je možnost, da se težave, zaradi katerih usposobljeni delavci zapuščajo matične države, spremenijo v koristi, če se ti delavci vrnejo z novim znanjem in izkušnjami, ki koristijo podjetjem, gospodarstvu ali javnim službam njihovih držav. Migranti, ki se vrnejo, so lahko prenašalci znanja, izkušenj, tehnologije in naložb.

| 9.7 | S tega vidika bo spodbujanje migrantov k vračanju pomagalo pri razvoju matičnih držav. Vrnitev mora biti v celoti prostovoljna, ko so pogoji takšni, da lahko delavci nadaljujejo svoje delo v matični državi. Zato je izziv ustvariti takšne pogoje. |
| --- | --- |

9.7

S tega vidika bo spodbujanje migrantov k vračanju pomagalo pri razvoju matičnih držav. Vrnitev mora biti v celoti prostovoljna, ko so pogoji takšni, da lahko delavci nadaljujejo svoje delo v matični državi. Zato je izziv ustvariti takšne pogoje.

| 9.8 | Odločitev o spodbujanju usposobljenih delavcev k prostovoljnemu vračanju ne sme vključevati izgube delovnega dovoljenja in dovoljenja za bivanje v Evropi (ali katerega koli novega državljanstva, ki so ga morda pridobili). To je edini način za spodbujanje krožne migracije. |
| --- | --- |

9.8

Odločitev o spodbujanju usposobljenih delavcev k prostovoljnemu vračanju ne sme vključevati izgube delovnega dovoljenja in dovoljenja za bivanje v Evropi (ali katerega koli novega državljanstva, ki so ga morda pridobili). To je edini način za spodbujanje krožne migracije.

| 9.9 | Vračanje se lahko spodbuja tudi s prenosom socialnih pravic povratnikov v njihovo matično državo. Zagotoviti je treba, da prenos pravice do pokojnin in socialne varnosti, vključno z zdravstvenim varstvom, poteka urejeno. Poročilo generalnega sekretarja ZN o mednarodnih migracijah in razvoju navaja, da se velika večina mednarodnih migrantov srečuje z ovirami pri prenosu pokojnin; čeprav je bilo sklenjeno veliko dvostranskih sporazumov, predlaga pripravo mednarodnega okvira, ki bi zagotovil več varnosti. Konvencijo ILO št. 157 o ustanovitvi mednarodnega sistema za ohranjanje pravic v socialni varnosti (1982) so ratificirale le tri države (Španija, Filipini in Švedska) (33). Odbor predlaga, da tudi druge države članice ratificirajo konvencijo ILO št. 157. |
| --- | --- |

9.9

Vračanje se lahko spodbuja tudi s prenosom socialnih pravic povratnikov v njihovo matično državo. Zagotoviti je treba, da prenos pravice do pokojnin in socialne varnosti, vključno z zdravstvenim varstvom, poteka urejeno. Poročilo generalnega sekretarja ZN o mednarodnih migracijah in razvoju navaja, da se velika večina mednarodnih migrantov srečuje z ovirami pri prenosu pokojnin; čeprav je bilo sklenjeno veliko dvostranskih sporazumov, predlaga pripravo mednarodnega okvira, ki bi zagotovil več varnosti. Konvencijo ILO št. 157 o ustanovitvi mednarodnega sistema za ohranjanje pravic v socialni varnosti (1982) so ratificirale le tri države (Španija, Filipini in Švedska) (33). Odbor predlaga, da tudi druge države članice ratificirajo konvencijo ILO št. 157.

| 9.10 | Na podlagi evropskih politik razvojnega sodelovanja je treba sprejeti programe za preprečevanje bega možganov in olajšanje prostovoljnega vračanja usposobljenih delavcev ter za naložbe v visoko strokovne sektorje in dejavnosti v matičnih državah. |
| --- | --- |

9.10

Na podlagi evropskih politik razvojnega sodelovanja je treba sprejeti programe za preprečevanje bega možganov in olajšanje prostovoljnega vračanja usposobljenih delavcev ter za naložbe v visoko strokovne sektorje in dejavnosti v matičnih državah.

| 9.11 | EESO se strinja s predlogom Komisije, da morajo države članice v sodelovanju z matičnimi državami pripraviti kodeks za upravljanje sprejema visoko usposobljenih migrantov. |
| --- | --- |

9.11

EESO se strinja s predlogom Komisije, da morajo države članice v sodelovanju z matičnimi državami pripraviti kodeks za upravljanje sprejema visoko usposobljenih migrantov.

| 9.12 | EU mora imeti zelo dejavno vlogo pri usposabljanju mladih v matičnih državah priseljencev. Te države izgubijo velik del svojega najbolj usposobljenega človeškega kapitala, ki ga zaposlijo evropska podjetja. Sodelovanje pri usposabljanju je pravičen način za povrnitev škode tem državam, ki lahko zato v prihodnosti računajo na človeški kapital, ki ga potrebujejo za svoj razvoj. |
| --- | --- |

9.12

EU mora imeti zelo dejavno vlogo pri usposabljanju mladih v matičnih državah priseljencev. Te države izgubijo velik del svojega najbolj usposobljenega človeškega kapitala, ki ga zaposlijo evropska podjetja. Sodelovanje pri usposabljanju je pravičen način za povrnitev škode tem državam, ki lahko zato v prihodnosti računajo na človeški kapital, ki ga potrebujejo za svoj razvoj.

| 9.13 | EESO poudarja pomen sporazumov in združenj z matičnimi državami, ki jih lahko evropske univerze, bolnišnice, podjetja ter tehnološka in raziskovalna središča sklenejo z matičnimi državami, cilj tega pa je, da bi nekateri visoko usposobljeni delavci delali v matičnih državah ter imeli plačo, socialne pravice in zaposlitvene možnosti, primerljive z evropskimi. |
| --- | --- |

9.13

EESO poudarja pomen sporazumov in združenj z matičnimi državami, ki jih lahko evropske univerze, bolnišnice, podjetja ter tehnološka in raziskovalna središča sklenejo z matičnimi državami, cilj tega pa je, da bi nekateri visoko usposobljeni delavci delali v matičnih državah ter imeli plačo, socialne pravice in zaposlitvene možnosti, primerljive z evropskimi.

10.   Politika glede sprejema priseljencev, ki je v skladu z razvojnimi cilji: omogočanje, da sprejem prispeva k razvoju

| 10.1 | Evropska unija in njene države članice morajo prilagoditi svoje politike sprejema, da s prilagodljivimi in preglednimi postopki dovolijo zakonito priseljevanje. EESO v svojem mnenju o Zeleni knjigi Komisije (34) trdi, da je obstajala potreba po odprti politiki glede sprejema visoko usposobljenih in slabše usposobljenih delavcev. Čeprav razume stališča, ki so jih sprejele nekatere vlade, je Odbor predlagal, da države članice prekinejo prehodno obdobje, ki omejuje svobodo državljanov nekaterih novih držav članic v zvezi z bivanjem in delom v njihovih državah. |
| --- | --- |

10.1

Evropska unija in njene države članice morajo prilagoditi svoje politike sprejema, da s prilagodljivimi in preglednimi postopki dovolijo zakonito priseljevanje. EESO v svojem mnenju o Zeleni knjigi Komisije (34) trdi, da je obstajala potreba po odprti politiki glede sprejema visoko usposobljenih in slabše usposobljenih delavcev. Čeprav razume stališča, ki so jih sprejele nekatere vlade, je Odbor predlagal, da države članice prekinejo prehodno obdobje, ki omejuje svobodo državljanov nekaterih novih držav članic v zvezi z bivanjem in delom v njihovih državah.

| 10.2 | Nezakonito priseljevanje je treba zmanjšati s politikami, ki so usmerjene na Evropo, kot so boj proti zaposlovanju nezakonitih priseljencev z zakonodajo Skupnosti (35), ki jo Odbor obravnava v mnenju, katerega ravnokar pripravlja, mejne kontrole in boj proti trgovini z ljudmi ter sodelovanje z matičnimi državami in državami tranzita. EU mora pokazati solidarnost z državami južne Evrope in deliti stroške obvladovanja velikega priliva nezakonitih priseljencev, izvajanja številnih reševanj na morju in dejavnosti sprejema ter zagotavljanja humanitarne pomoči. V izjemnih razmerah bo treba tudi urediti pravni položaj številnih ljudi brez dokumentov v EU; ljudi, ki so žrtve izkoriščanja delovne sile in ki ne morejo sodelovati v politiki vključevanja. |
| --- | --- |

10.2

Nezakonito priseljevanje je treba zmanjšati s politikami, ki so usmerjene na Evropo, kot so boj proti zaposlovanju nezakonitih priseljencev z zakonodajo Skupnosti (35), ki jo Odbor obravnava v mnenju, katerega ravnokar pripravlja, mejne kontrole in boj proti trgovini z ljudmi ter sodelovanje z matičnimi državami in državami tranzita. EU mora pokazati solidarnost z državami južne Evrope in deliti stroške obvladovanja velikega priliva nezakonitih priseljencev, izvajanja številnih reševanj na morju in dejavnosti sprejema ter zagotavljanja humanitarne pomoči. V izjemnih razmerah bo treba tudi urediti pravni položaj številnih ljudi brez dokumentov v EU; ljudi, ki so žrtve izkoriščanja delovne sile in ki ne morejo sodelovati v politiki vključevanja.

| 10.3 | V okviru prilagodljivejših politik sprejema je treba spodbujati sisteme začasne migracije in gibanje priseljencev za visoko usposobljene delavce in slabše usposobljene delavce. |
| --- | --- |

10.3

V okviru prilagodljivejših politik sprejema je treba spodbujati sisteme začasne migracije in gibanje priseljencev za visoko usposobljene delavce in slabše usposobljene delavce.

| 10.4 | Da bi bil sistem začasnega priseljevanja realen, mora zakonodaja Skupnosti ponuditi zelo prilagodljiva kratkoročna dovoljenja, združena z določbami glede vračanja in jamstvi za nadaljnjo zaposlitev v prihodnjih letih. Na ta način bodo številni priseljenci uporabili zakonite poti in ne bodo ostajali v Evropi nezakonito, ko jim bo poteklo dovoljenje za bivanje. |
| --- | --- |

10.4

Da bi bil sistem začasnega priseljevanja realen, mora zakonodaja Skupnosti ponuditi zelo prilagodljiva kratkoročna dovoljenja, združena z določbami glede vračanja in jamstvi za nadaljnjo zaposlitev v prihodnjih letih. Na ta način bodo številni priseljenci uporabili zakonite poti in ne bodo ostajali v Evropi nezakonito, ko jim bo poteklo dovoljenje za bivanje.

| 10.5 | EESO poziva EU in države članice, da se z matičnimi državami dogovorijo o postopkih krožne migracije, da bi s prilagodljivimi in preglednimi postopki spodbujale migracijsko mobilnost. Takšne sporazume je treba uravnotežiti tako, da so v interesu obeh strani in da je lahko priseljevanje tudi dejavnik razvoja v matičnih državah. |
| --- | --- |

10.5

EESO poziva EU in države članice, da se z matičnimi državami dogovorijo o postopkih krožne migracije, da bi s prilagodljivimi in preglednimi postopki spodbujale migracijsko mobilnost. Takšne sporazume je treba uravnotežiti tako, da so v interesu obeh strani in da je lahko priseljevanje tudi dejavnik razvoja v matičnih državah.

| 10.6 | Ureditev začasnega bivanja, ki vključuje obveznost za usposabljanje in priznanje poklicnih kvalifikacij, je lahko prav tako koristno, ker bi lahko začasni priseljenci, ki delajo v Evropi, izboljšali svoje kvalifikacije, po vrnitvi pa povečali možnosti za zaposlitev ter prispevali k gospodarskemu in družbenemu razvoju svojih držav. |
| --- | --- |

10.6

Ureditev začasnega bivanja, ki vključuje obveznost za usposabljanje in priznanje poklicnih kvalifikacij, je lahko prav tako koristno, ker bi lahko začasni priseljenci, ki delajo v Evropi, izboljšali svoje kvalifikacije, po vrnitvi pa povečali možnosti za zaposlitev ter prispevali k gospodarskemu in družbenemu razvoju svojih držav.

| 10.7 | Sedanja neprilagodljiva evropska zakonodaja je glavna ovira za krožno migracijo. Da bi olajšali mobilnost migrantov, vračanje in poslovne pobude v matičnih državah, morajo evropski zakoni o priseljevanju omogočati, da se dlje časa ohrani pravica do stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

10.7

Sedanja neprilagodljiva evropska zakonodaja je glavna ovira za krožno migracijo. Da bi olajšali mobilnost migrantov, vračanje in poslovne pobude v matičnih državah, morajo evropski zakoni o priseljevanju omogočati, da se dlje časa ohrani pravica do stalnega prebivališča.

| 10.8 | Zato EESO predlaga, da se Direktiva o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, spremeni tako, da se podaljša obdobje, v katerem lahko rezidenti ohranijo pravice do stalnega prebivališča, in sicer s sedanjega enega leta na tri leta. EESO je v svojem mnenju (36) trdil, da je eno leto (ali dve leti, kot je prvotno predlagala Komisija) prekratko obdobje, da bi številni priseljenci sprejeli izziv vrnitve v svojo matično državo na podlagi poklicnega načrta. |
| --- | --- |

10.8

Zato EESO predlaga, da se Direktiva o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, spremeni tako, da se podaljša obdobje, v katerem lahko rezidenti ohranijo pravice do stalnega prebivališča, in sicer s sedanjega enega leta na tri leta. EESO je v svojem mnenju (36) trdil, da je eno leto (ali dve leti, kot je prvotno predlagala Komisija) prekratko obdobje, da bi številni priseljenci sprejeli izziv vrnitve v svojo matično državo na podlagi poklicnega načrta.

| 10.9 | V času, ko EU spodbuja svetovno usmeritev na politiko priseljevanja ter v smislu skladnosti med politiko priseljevanja in razvojno politiko, mora biti vsem posameznikom, ki so dlje časa rezidenti države članice, omogočeno, da se vrnejo v svojo matično državo, ne da bi s tem izgubili pravico do stalnega prebivališča vsaj še pet let. |
| --- | --- |

10.9

V času, ko EU spodbuja svetovno usmeritev na politiko priseljevanja ter v smislu skladnosti med politiko priseljevanja in razvojno politiko, mora biti vsem posameznikom, ki so dlje časa rezidenti države članice, omogočeno, da se vrnejo v svojo matično državo, ne da bi s tem izgubili pravico do stalnega prebivališča vsaj še pet let.

11.   Spodbujanje krožne migracije in partnerstev za mobilnost

| 11.1 | Evropska Komisija je maja objavila pomembno sporočilo (37) o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami. Čeprav je to mnenje pripravljeno na lastno pobudo, predstavlja tudi prispevek EESO k razpravi, ki jo je začela Komisija. Nekateri deli mnenja vsebujejo predloge EESO o vprašanjih, ki jih je sprožila Komisija v svojem sporočilu. |
| --- | --- |

11.1

Evropska Komisija je maja objavila pomembno sporočilo (37) o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami. Čeprav je to mnenje pripravljeno na lastno pobudo, predstavlja tudi prispevek EESO k razpravi, ki jo je začela Komisija. Nekateri deli mnenja vsebujejo predloge EESO o vprašanjih, ki jih je sprožila Komisija v svojem sporočilu.

| 11.2 | Sporočilo je razdeljeno na dva dela: prvi določa prednosti razvoja partnerstev s tretjimi državami za mobilnost, drugi pa podrobneje obravnava krožno migracijo. |
| --- | --- |

11.2

Sporočilo je razdeljeno na dva dela: prvi določa prednosti razvoja partnerstev s tretjimi državami za mobilnost, drugi pa podrobneje obravnava krožno migracijo.

| 11.3 | Odbor podpira predlog za sklenitev partnerstev za mobilnost, da bi EU in države članice zagotovile priložnosti za zakonito priseljevanje na podlagi prilagodljivih in preglednih postopkov. Partnerstva temeljijo na sporazumih, ki jih podpišejo matične države priseljencev in države članice EU. |
| --- | --- |

11.3

Odbor podpira predlog za sklenitev partnerstev za mobilnost, da bi EU in države članice zagotovile priložnosti za zakonito priseljevanje na podlagi prilagodljivih in preglednih postopkov. Partnerstva temeljijo na sporazumih, ki jih podpišejo matične države priseljencev in države članice EU.

| 11.4 | Od matičnih držav se zahteva, da sprejmejo enake obveznosti, kot se zahtevajo v zvezi z bojem proti nezakonitemu priseljevanju, ki so zelo natančne (ponovni sprejem, mejne kontrole, varnost potnih listin, boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi itd.). Pomembno je, da te države spoštujejo svoje mednarodne obveznosti po Sporazumu iz Cotonouja, zlasti določbe člena 13. Odbor meni, da bodo imele nekatere države s „šibkejšimi“ vladami velike težave pri izpolnjevanju teh pogojev, zato predlaga, da se partnerstva za mobilnost prilagodijo položaju vsake matične države. |
| --- | --- |

11.4

Od matičnih držav se zahteva, da sprejmejo enake obveznosti, kot se zahtevajo v zvezi z bojem proti nezakonitemu priseljevanju, ki so zelo natančne (ponovni sprejem, mejne kontrole, varnost potnih listin, boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi itd.). Pomembno je, da te države spoštujejo svoje mednarodne obveznosti po Sporazumu iz Cotonouja, zlasti določbe člena 13. Odbor meni, da bodo imele nekatere države s „šibkejšimi“ vladami velike težave pri izpolnjevanju teh pogojev, zato predlaga, da se partnerstva za mobilnost prilagodijo položaju vsake matične države.

| 11.5 | Sporazume za države članice lahko razdelimo v štiri vrste: |
| --- | --- |

11.5

Sporazume za države članice lahko razdelimo v štiri vrste:

| 11.5.1 | Prva vrsta so sporazumi, ki dajejo boljše možnosti za zakonito priseljevanje, pri čemer se spoštuje načelo Skupnosti o prednostni obravnavi državljanov EU, ki ga Odbor podpira. EESO podpira zamisel, da več držav članic (okrepljeno sodelovanje) pripravi konsolidirano ponudbo matičnim državam kot ponudbo EU v obliki kvot in instrumentov, ki ustrezajo evropskim trgom dela. |
| --- | --- |

11.5.1

Prva vrsta so sporazumi, ki dajejo boljše možnosti za zakonito priseljevanje, pri čemer se spoštuje načelo Skupnosti o prednostni obravnavi državljanov EU, ki ga Odbor podpira. EESO podpira zamisel, da več držav članic (okrepljeno sodelovanje) pripravi konsolidirano ponudbo matičnim državam kot ponudbo EU v obliki kvot in instrumentov, ki ustrezajo evropskim trgom dela.

| 11.5.2 | Druga vrsta so sporazumi, ki vključujejo Evropsko komisijo in države članice, tako da zagotavljajo tehnično in finančno pomoč za upravljanje tokov zakonite migracije. Odbor meni, da bodo finančna sredstva Skupnosti, ki so na voljo v okviru tematskega programa o migracijah in azilu neprimerna, ter zato predlaga Komisiji, Parlamentu in Svetu, da se ta finančna sredstva v prihodnosti znatno povečajo. |
| --- | --- |

11.5.2

Druga vrsta so sporazumi, ki vključujejo Evropsko komisijo in države članice, tako da zagotavljajo tehnično in finančno pomoč za upravljanje tokov zakonite migracije. Odbor meni, da bodo finančna sredstva Skupnosti, ki so na voljo v okviru tematskega programa o migracijah in azilu neprimerna, ter zato predlaga Komisiji, Parlamentu in Svetu, da se ta finančna sredstva v prihodnosti znatno povečajo.

| 11.5.3 | Tretjič, Odbor regij se strinja s stališčem, da se lahko partnerstva za mobilnost na podlagi sporazuma z matičnimi državami uporabijo za omejitev priseljevanja iz nekaterih sektorjev, da se prepreči beg možganov (na primer zdravstvenih delavcev iz nekaterih evropskih držav). Sporazumi morajo spodbujati krožno migracijo in vračanje začasnih priseljencev. |
| --- | --- |

11.5.3

Tretjič, Odbor regij se strinja s stališčem, da se lahko partnerstva za mobilnost na podlagi sporazuma z matičnimi državami uporabijo za omejitev priseljevanja iz nekaterih sektorjev, da se prepreči beg možganov (na primer zdravstvenih delavcev iz nekaterih evropskih držav). Sporazumi morajo spodbujati krožno migracijo in vračanje začasnih priseljencev.

| 11.5.4 | Na podlagi četrte vrste partnerstva bodo EU in države članice izboljšale postopke za izdajo vizumov za krajše bivanje. EESO je v številnih mnenjih poudaril potrebo po izboljšanju organizacije konzularnih storitev v državah članicah EU in matičnih državah. Delegacije Komisije morajo sodelovati z državami članicami na področju migracijskih zadev, mrežo EURES pa je treba uporabljati za ugotavljanje obstoječe ponudbe delovnih mest v EU. Odbor podpira predlog Komisije za izboljšanje sodelovanja med več državami članicami z odprtjem skupnih središč za oddajo vlog za vizume, da se okrepijo skupna konzularna navodila za izdajo vizumov za večkratni vstop za državljane tretjih držav, ki morajo pogosto potovati, ter da se olajša izdaja vizumov za nekatere kategorije oseb, določene v sporazumih o mobilnosti. |
| --- | --- |

11.5.4

Na podlagi četrte vrste partnerstva bodo EU in države članice izboljšale postopke za izdajo vizumov za krajše bivanje. EESO je v številnih mnenjih poudaril potrebo po izboljšanju organizacije konzularnih storitev v državah članicah EU in matičnih državah. Delegacije Komisije morajo sodelovati z državami članicami na področju migracijskih zadev, mrežo EURES pa je treba uporabljati za ugotavljanje obstoječe ponudbe delovnih mest v EU. Odbor podpira predlog Komisije za izboljšanje sodelovanja med več državami članicami z odprtjem skupnih središč za oddajo vlog za vizume, da se okrepijo skupna konzularna navodila za izdajo vizumov za večkratni vstop za državljane tretjih držav, ki morajo pogosto potovati, ter da se olajša izdaja vizumov za nekatere kategorije oseb, določene v sporazumih o mobilnosti.

| 11.6 | Komisija podpira olajševanje krožne migracije. EESO meni, da je sedanja zakonodaja o priseljevanju zelo toga in z njo niso zadovoljni priseljenci, matične države in evropske države gostiteljice. EESO je v različnih mnenjih priporočil bolj prilagodljive predpise za olajšanje sistema krožne migracije, ki bi spoštoval želje posameznikov. Temeljne pravice priseljencev morajo biti v celoti zaščitene, zlasti družbene pravice in pravice do zaposlitve ter pravica osebe, da živi s svojo družino. |
| --- | --- |

11.6

Komisija podpira olajševanje krožne migracije. EESO meni, da je sedanja zakonodaja o priseljevanju zelo toga in z njo niso zadovoljni priseljenci, matične države in evropske države gostiteljice. EESO je v različnih mnenjih priporočil bolj prilagodljive predpise za olajšanje sistema krožne migracije, ki bi spoštoval želje posameznikov. Temeljne pravice priseljencev morajo biti v celoti zaščitene, zlasti družbene pravice in pravice do zaposlitve ter pravica osebe, da živi s svojo družino.

| 11.7 | Komisija predlaga dve obliki krožne migracije: (1) migracijo državljanov tretjih držav, ki živijo v EU, da lahko razvijejo dejavnosti v svoji matični državi, pri čemer ohranijo pravico do bivanja v državi članici, ter (2) krožno migracijo za ljudi, ki prebivajo v tretji državi, da lahko prihajajo v EU na delo, študij ali usposabljanje ali vse troje, če se ob poteku dovoljenja vrnejo v matično državo z možnostjo vrnitve v EU v skladu s poenostavljenim postopkom sprejema. |
| --- | --- |

11.7

Komisija predlaga dve obliki krožne migracije: (1) migracijo državljanov tretjih držav, ki živijo v EU, da lahko razvijejo dejavnosti v svoji matični državi, pri čemer ohranijo pravico do bivanja v državi članici, ter (2) krožno migracijo za ljudi, ki prebivajo v tretji državi, da lahko prihajajo v EU na delo, študij ali usposabljanje ali vse troje, če se ob poteku dovoljenja vrnejo v matično državo z možnostjo vrnitve v EU v skladu s poenostavljenim postopkom sprejema.

| 11.8 | Odbor meni, da je mogoče razviti sistem krožne migracije le, kadar imajo migranti, začasni ali drugi, ki so se vrnili v svojo matično državo, možnost, da se zakonito vrnejo v evropsko državo, v kateri so bivali. Krepitev krožne migracije pomeni predvsem uvedbo ukrepov za zagotovitev, da je vračanje v evropske države prilagodljivo. |
| --- | --- |

11.8

Odbor meni, da je mogoče razviti sistem krožne migracije le, kadar imajo migranti, začasni ali drugi, ki so se vrnili v svojo matično državo, možnost, da se zakonito vrnejo v evropsko državo, v kateri so bivali. Krepitev krožne migracije pomeni predvsem uvedbo ukrepov za zagotovitev, da je vračanje v evropske države prilagodljivo.

| 11.9 | EESO se strinja s predlogom Komisije glede razvoja zakonodajnega okvira EU, ki olajšuje krožno migracijo. Ta bo vključeval spreminjanje nekaterih veljavnih direktiv in soglasje o ustreznem merilu za pripravo novih direktiv, določenih na podlagi zakonodajnega programa, kot so te, ki jih navajamo v nadaljevanju. |
| --- | --- |

11.9

EESO se strinja s predlogom Komisije glede razvoja zakonodajnega okvira EU, ki olajšuje krožno migracijo. Ta bo vključeval spreminjanje nekaterih veljavnih direktiv in soglasje o ustreznem merilu za pripravo novih direktiv, določenih na podlagi zakonodajnega programa, kot so te, ki jih navajamo v nadaljevanju.

| 11.9.1 | Predlog direktive o sprejemu visoko usposobljenim priseljencev: Odbor podpira predlog Komisije za dodatno olajšanje postopkov za sprejem oseb, ki so že zakonito prebivale v EU za določeno časovno obdobje (za visoko usposobljeno delo, študij in druge oblike usposabljanja). |
| --- | --- |

11.9.1

Predlog direktive o sprejemu visoko usposobljenim priseljencev: Odbor podpira predlog Komisije za dodatno olajšanje postopkov za sprejem oseb, ki so že zakonito prebivale v EU za določeno časovno obdobje (za visoko usposobljeno delo, študij in druge oblike usposabljanja).

| 11.9.2 | Predlog direktive o sprejemu sezonskih migrantov: Odbor priporoča, da se za sezonske migrante uvede večletno dovoljenje za prebivanje/delo, ki bi jim omogočalo, da se pet let zaporedoma vračajo na opravljanje sezonskega dela, to obdobje pa bi se lahko podaljšalo za nadaljnjih pet let. |
| --- | --- |

11.9.2

Predlog direktive o sprejemu sezonskih migrantov: Odbor priporoča, da se za sezonske migrante uvede večletno dovoljenje za prebivanje/delo, ki bi jim omogočalo, da se pet let zaporedoma vračajo na opravljanje sezonskega dela, to obdobje pa bi se lahko podaljšalo za nadaljnjih pet let.

| 11.9.3. | Predlog direktive o sprejemu plačanih pripravnikov: Odbor meni, da je olajševanje prihajanja državljanov tretjih držav v Evropo za obdobje usposabljanja, ki bi prispevalo k pospeševanju kroženja strokovnega znanja ter prenosu izkušenj in znanja, pozitiven dejavnik za njihovo usposabljanje in razvoj njihove države. Za izboljšanje kroženja lahko predlog predvidi možnost, da se nekdanji pripravniki za omejeno obdobje (1-5 let) vrnejo, da nadgradijo svoja znanja. |
| --- | --- |

11.9.3.

Predlog direktive o sprejemu plačanih pripravnikov: Odbor meni, da je olajševanje prihajanja državljanov tretjih držav v Evropo za obdobje usposabljanja, ki bi prispevalo k pospeševanju kroženja strokovnega znanja ter prenosu izkušenj in znanja, pozitiven dejavnik za njihovo usposabljanje in razvoj njihove države. Za izboljšanje kroženja lahko predlog predvidi možnost, da se nekdanji pripravniki za omejeno obdobje (1-5 let) vrnejo, da nadgradijo svoja znanja.

| 11.9.4 | EESO predlaga, da mora Komisija spodbujati nekatere spremembe k različnim obstoječim direktivam v korist krožnim migracijam. Direktiva 2003/109/ES o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, zdaj kot splošno pravilo določa, da rezidenti za daljši čas ne bodo upravičeni do statusa rezidenta za daljši čas v primeru odsotnosti z ozemlja Skupnosti za obdobje 12 zaporednih mesecev. Komisija predlaga razširitev tega obdobja na dve ali tri leta, Odbor pa meni, da bi bilo primernejše obdobje petih let. |
| --- | --- |

11.9.4

EESO predlaga, da mora Komisija spodbujati nekatere spremembe k različnim obstoječim direktivam v korist krožnim migracijam. Direktiva 2003/109/ES o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, zdaj kot splošno pravilo določa, da rezidenti za daljši čas ne bodo upravičeni do statusa rezidenta za daljši čas v primeru odsotnosti z ozemlja Skupnosti za obdobje 12 zaporednih mesecev. Komisija predlaga razširitev tega obdobja na dve ali tri leta, Odbor pa meni, da bi bilo primernejše obdobje petih let.

| 11.9.5 | Direktiva 2004/114/ES o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela in Direktiva 2005/71/ES o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja: Odbor meni, da je treba direktivi spremeniti z uvedbo dovoljenj za prebivanje za večkratni vstop, s čimer bi se imetniku omogočilo, da zapusti ozemlje EU za daljša obdobja, ne da bi s tem izgubil pravico do prebivanja. Prav tako bi bilo smiselno spremeniti neobvezne določbe teh direktiv, ki državam članicam omogočajo, da zagotavljajo poenostavljene ali hitre postopke sprejema za osebe, ki so v preteklosti delale kot raziskovalci ali študirale v EU, v pravico, da imajo te osebe dostop do hitrih postopkov, če se nato ob izteku dovoljenja za bivanje vrnejo v svojo domačo državo. Odbor prav tako spodbuja povezovanje obeh direktiv, s čimer bi se omogočil lažji sprejem (z manj pogoji) za nedržavljane EU s statusom raziskovalca, ki so bili v preteklosti sprejeti kot študentje in ki so se po koncu študija vrnili v matično državo. Ta koncept je mogoče razširiti, da bi se študentom omogočila vloga prošnje za sprejem na podlagi statusa raziskovalca, ko še prebivajo v državi članici, kjer študirajo, če vlogo predložijo pred iztekom dovoljenja za študij. |
| --- | --- |

11.9.5

Direktiva 2004/114/ES o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela in Direktiva 2005/71/ES o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja: Odbor meni, da je treba direktivi spremeniti z uvedbo dovoljenj za prebivanje za večkratni vstop, s čimer bi se imetniku omogočilo, da zapusti ozemlje EU za daljša obdobja, ne da bi s tem izgubil pravico do prebivanja. Prav tako bi bilo smiselno spremeniti neobvezne določbe teh direktiv, ki državam članicam omogočajo, da zagotavljajo poenostavljene ali hitre postopke sprejema za osebe, ki so v preteklosti delale kot raziskovalci ali študirale v EU, v pravico, da imajo te osebe dostop do hitrih postopkov, če se nato ob izteku dovoljenja za bivanje vrnejo v svojo domačo državo. Odbor prav tako spodbuja povezovanje obeh direktiv, s čimer bi se omogočil lažji sprejem (z manj pogoji) za nedržavljane EU s statusom raziskovalca, ki so bili v preteklosti sprejeti kot študentje in ki so se po koncu študija vrnili v matično državo. Ta koncept je mogoče razširiti, da bi se študentom omogočila vloga prošnje za sprejem na podlagi statusa raziskovalca, ko še prebivajo v državi članici, kjer študirajo, če vlogo predložijo pred iztekom dovoljenja za študij.

| 11.10 | EESO meni, da je nujno treba zagotoviti, da krožna migracija izpolnjuje svoje cilje in prinaša dolgoročne koristi prek pobud za spodbujanje kroženja, zagotavljanje uspešnega vračanja, vrednotenje uporabe postopkov in zmanjševanje tveganja bega možganov s sodelovanjem s tretjimi državami. |
| --- | --- |

11.10

EESO meni, da je nujno treba zagotoviti, da krožna migracija izpolnjuje svoje cilje in prinaša dolgoročne koristi prek pobud za spodbujanje kroženja, zagotavljanje uspešnega vračanja, vrednotenje uporabe postopkov in zmanjševanje tveganja bega možganov s sodelovanjem s tretjimi državami.

| 11.11 | Kroženje strokovnega znanja zahteva rešitev ene od glavnih težav, s katero se srečujejo številni priseljenci v Evropi, in sicer nepriznavanje šolskih in poklicnih kvalifikacij. Mobilnost takšnih ljudi med njihovimi matičnimi državami in državami gostiteljicami se bo izboljšala, če bodo v Evropi njihove kvalifikacije priznane. Odbor predlaga, da si je treba prizadevati za napredek pri pogajanjih za sporazume o priznavanju kvalifikacij med EU in matičnimi državami, iz katerih prihaja največ priseljencev. |
| --- | --- |

11.11

Kroženje strokovnega znanja zahteva rešitev ene od glavnih težav, s katero se srečujejo številni priseljenci v Evropi, in sicer nepriznavanje šolskih in poklicnih kvalifikacij. Mobilnost takšnih ljudi med njihovimi matičnimi državami in državami gostiteljicami se bo izboljšala, če bodo v Evropi njihove kvalifikacije priznane. Odbor predlaga, da si je treba prizadevati za napredek pri pogajanjih za sporazume o priznavanju kvalifikacij med EU in matičnimi državami, iz katerih prihaja največ priseljencev.

| 11.12 | Da bi sistem krožne migracije deloval, je prav tako potrebno jamčiti za pridobljene pravice do pokojnine in socialnega varstva. To bo spodbudilo sklepanje medsebojnih sporazumov med državami članicami EU in matičnimi državami ter ratifikacijo konvencije Mednarodne organizacije dela št. 157. |
| --- | --- |

11.12

Da bi sistem krožne migracije deloval, je prav tako potrebno jamčiti za pridobljene pravice do pokojnine in socialnega varstva. To bo spodbudilo sklepanje medsebojnih sporazumov med državami članicami EU in matičnimi državami ter ratifikacijo konvencije Mednarodne organizacije dela št. 157.

| 11.13 | Odbor predlaga, da EU ta poglavja vključi v prihodnja partnerstva za mobilnost, da bi se spodbudilo priznavanje poklicnih kvalifikacij in ponudila jamstva za pokojninske pravice. |
| --- | --- |

11.13

Odbor predlaga, da EU ta poglavja vključi v prihodnja partnerstva za mobilnost, da bi se spodbudilo priznavanje poklicnih kvalifikacij in ponudila jamstva za pokojninske pravice.

12.   Svetovni forum o migracijah in razvoju

| 12.1 | 10. julija je v Bruslju potekal Svetovni forum o migracijah in razvoju, ki mu je predsedoval generalni sekretar ZN Ban Ki-Moon. Sodelovalo je več kot 800 delegatov iz 140 držav, ki so nadaljevali vrh Združenih narodov iz leta 2006. |
| --- | --- |

12.1

10. julija je v Bruslju potekal Svetovni forum o migracijah in razvoju, ki mu je predsedoval generalni sekretar ZN Ban Ki-Moon. Sodelovalo je več kot 800 delegatov iz 140 držav, ki so nadaljevali vrh Združenih narodov iz leta 2006.

| 12.2 | EESO je sodeloval na dnevu civilne družbe 9. julija, zastopal pa ga je poročevalec tega mnenja. Sklepi foruma, ki jih Odbor povsem odobrava, so na voljo na spletni strani konference (38). Naslednje leto bo svetovni forum, ki bi se ga Odbor moral udeležiti, potekal v Manili. |
| --- | --- |

12.2

EESO je sodeloval na dnevu civilne družbe 9. julija, zastopal pa ga je poročevalec tega mnenja. Sklepi foruma, ki jih Odbor povsem odobrava, so na voljo na spletni strani konference (38). Naslednje leto bo svetovni forum, ki bi se ga Odbor moral udeležiti, potekal v Manili.

| 12.3 | Odbor spodbuja vlade Evropske unije in Komisijo, da prek Združenih narodov dejavno uresničujejo svoje prizadevanje za zagotovitev, da ima vprašanje migracij pomembno mesto na mednarodni agendi, da so človekove pravice migrantov zagotovljene na podlagi mednarodnega zakonodajnega okvira ter da deljeno upravljanje procesov migracij med matičnimi državami in državami gostiteljicami podpira svetovni gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

12.3

Odbor spodbuja vlade Evropske unije in Komisijo, da prek Združenih narodov dejavno uresničujejo svoje prizadevanje za zagotovitev, da ima vprašanje migracij pomembno mesto na mednarodni agendi, da so človekove pravice migrantov zagotovljene na podlagi mednarodnega zakonodajnega okvira ter da deljeno upravljanje procesov migracij med matičnimi državami in državami gostiteljicami podpira svetovni gospodarski in družbeni razvoj.

| 12.4 | Odbor v tem mnenju prvič obravnava temo krožne migracije, v prihodnjih mnenjih pa jo bo dodatno pojasnil. |
| --- | --- |

12.4

Odbor v tem mnenju prvič obravnava temo krožne migracije, v prihodnjih mnenjih pa jo bo dodatno pojasnil.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  14. in 15. september 2006.

1

(2)  COM(2002) 703 konč., december 2002.

2

(3)  Uredba (ES) št. 491/2004, 10. marec 2004.

3

(4)  COM(2005) 390 konč., 1. november 2005.

4

(5)  COM(2006) 409 konč., 14. julij 2006.

5

(6)  COM(2007) 248 konč., 16. maj 2007.

6

(7)  2005/2244(INI).

7

(8)  Mnenje EESO na lastno pobudo (2007) Migracija in razvoj: priložnosti in izzivi, poročevalec: g. SHARMA (REX/236 – CESE 673/2007).

8

Migracija in razvoj: priložnosti in izzivi

(9)  Podatki iz Poročila o človekovem razvoju 2006, razvojni program Združenih narodov (UNDP), in Pravična globalizacija – ustvarjanje priložnosti za vse, Svetovna komisija o socialni razsežnosti globalizacije (ki jo je podprla Mednarodna organizacija dela) (2004).

9

Poročila o človekovem razvoju 2006

Pravična globalizacija – ustvarjanje priložnosti za vse

(10)  Najnovejše poročilo o človekovem razvoju je bilo objavljeno leta 2006 (sklicevalo se je na podatke iz leta 2004).

10

(11)  ILO, Global Employment Trends 2007, Ženeva.

11

Global Employment Trends 2007

(12)  Podatek iz publikacije Key Indicators of the Labour Market (Glavni kazalniki trga dela), ILO.

12

Key Indicators of the Labour Market

(13)  Prav tam.

13

(14)  Najnovejše poročilo o človekovem razvoju.

14

(15)  Program Združenih narodov za razvoj, Poročilo o človekovem razvoju 2006.

15

Poročilo o človekovem razvoju 2006

(16)  Glej poročilo Združenih narodov na spletni strani

16

www.un.org.

(17)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Ob pripravi evropske strategije pomoči za trgovino – prispevek Komisije, COM(2007) 163 konč.

17

Ob pripravi evropske strategije pomoči za trgovino – prispevek Komisije

(18)  Poročilo, ki ga navajata ILO in STO.

18

(19)  Neodvisna skupina za vrednotenje Svetovne banke, Letni pregled razvojne učinkovitosti 2006. Doseganje rezultatov, in študije OECD o trgovini in delu.

19

Letni pregled razvojne učinkovitosti 2006. Doseganje rezultatov

(20)  Oxfam – Intermón: Migraciones y desarrollo: el papel de la cooperación, Estudios, št. 8 (2001).

20

Migraciones y desarrollo: el papel de la cooperación

(21)  Mnenje EESO na lastno pobudo z dne 30. junija 2004 o Mednarodni konvenciji o migrantih (poročevalec: PARIZA CASTAÑOS), UL C 302, 7.12.2004.

21

Mednarodni konvenciji o migrantih

(22)  Glej mnenje EESO z dne 9. junija 2005 o Zeleni knjigi o pristopu EU do urejanja ekonomske migracije (poročevalec: PARIZA CASTAÑOS), UL C 286, 17.11.2005.

22

Zeleni knjigi o pristopu EU do urejanja ekonomske migracije

(23)  Glej dokument Združenih narodov A/60/871, 2006: Mednarodna migracija in razvoj. Poročilo generalnega sekretarja

23

Mednarodna migracija in razvoj. Poročilo generalnega sekretarja

http://www.un.org/Docs/journal/asp/ws.asp?m=A/60/871.

(24)  Mnenje EESO na lastno pobudo z dne 21. marca 2002 o priseljevanju, vključevanju in vlogi organizirane civilne družbe (poročevalec: PARIZA CASTAÑOS, soporočevalec: MELÍCIAS (UL C 125, 27.5.2002), in mnenje EESO na lastno pobudo z dne 13. septembra 2006 o priseljevanju v EU in politikah vključevanja: sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe (poročevalec: PARIZA CASTAÑOS (UL C 318, 23.12.2006)), ter konferenca o vključevanju, ki je bila organizirana v sodelovanju z Evropsko komisijo in je potekala septembra 2002.

24

priseljevanju, vključevanju in vlogi organizirane civilne družbe

priseljevanju v EU in politikah vključevanja: sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe

(25)  Glej Svetovna komisija za mednarodno migracijo, 2005: Migracija v povezanem svetu: Nove smernice za ukrepanje,

25

Migracija v povezanem svetu: Nove smernice za ukrepanje

http://www.gcim.org/en/.

(26)  Glej Svetovna komisija za mednarodno migracijo, 2005: Migracija v povezanem svetu: Nove smernice za ukrepanje,

26

http://www.gcim.org/en/.

(27)  Leta 1990 je bilo 155 milijonov migrantov; do leta 2005 je ta številka narasla na 191 milijonov.

27

(28)  Glej dokument Združenih narodov A/60/871, op. cit.

28

op. cit.

(29)  Glej www.remitaid.org.

29

(30)  Glej SOPEMI 2005, OECD.

30

(31)  COM(2005) 669 konč., 21. december 2005.

31

(32)  2005/2244(INI) in mnenje EESO z dne 9. junija 2005 o Zeleni knjigi o pristopu EU do urejanja ekonomske migracije, (poročevalec: PARIZA CASTAÑOS (UL C 286, 17.11.2005)).

32

Zeleni knjigi o pristopu EU do urejanja ekonomske migracije,

(33)  Glej dokument Združenih narodov A/60/871, op. cit.

33

op. cit.

(34)  Glej mnenje EESO z dne 10. decembra 2003 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju (poročevalec: PARIZA CASTAÑOS), UL C 80, 30.3.2004.

34

sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju

(35)  Glej osnutek direktive z dne 16. maja 2007 o najmanjših kaznih za delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence (COM(2007) 249 konč.).

35

najmanjših kaznih za delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence

(36)  Glej mnenje EESO z dne 17. oktobra 2001 o predlogu Direktive Sveta o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (poročevalec: PARIZA CASTAÑOS), UL C 36, 8.2.2002.

36

predlogu Direktive Sveta o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas

(37)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami, COM(2007) 248, konč.

37

o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami

(38)  Sklepi so na voljo v angleščini (http://smooz.gfmd-civil-society.org/gfmd/files/Final_CSD.pdf) in španščini (http://smooz.gfmd-civil-society.org/gfmd/files/Final_CSD_espanol.pdf).

38

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/103

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu

COM(2007) 46 konč. – 2007/0020 (COD)

(2008/C 44/22)

Svet je 19. marca 2007 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 2. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. RETUREAU.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra) s 77 glasovi za, 4 glasovi proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Povzetek mnenja

| 1.1 | Odbor odobrava predlagano uredbo in njeno pravno podlago; predlog je v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj omogoča zbiranje statističnih podatkov, koristnih za izvajanje strategije Skupnosti na področju zdravja in varnosti pri delu, za katero pa je postal potreben jasen pravni okvir. |
| --- | --- |

1.1

Odbor odobrava predlagano uredbo in njeno pravno podlago; predlog je v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj omogoča zbiranje statističnih podatkov, koristnih za izvajanje strategije Skupnosti na področju zdravja in varnosti pri delu, za katero pa je postal potreben jasen pravni okvir.

| 1.2 | Predlog uredbe poudarja, predvsem glede na mobilnost delavcev, pomen skupnih opredelitev in sistemov priznavanja v zvezi z:






  — | nesrečami pri delu in prevozu na delo; |
| --- | --- | --- |

1.2

Predlog uredbe poudarja, predvsem glede na mobilnost delavcev, pomen skupnih opredelitev in sistemov priznavanja v zvezi z:

—

nesrečami pri delu in prevozu na delo;

| — | poklicnimi boleznimi, nastalimi zaradi delovnih razmer in/ali zaradi proizvodov; |
| --- | --- |

—

poklicnimi boleznimi, nastalimi zaradi delovnih razmer in/ali zaradi proizvodov;

| — | delno ali trajno nezmožnostjo in invalidnostjo zaradi nesreč in bolezni, ki so povezane z delom in zaradi katerih se izgubljajo delovni dnevi. |
| --- | --- |

—

delno ali trajno nezmožnostjo in invalidnostjo zaradi nesreč in bolezni, ki so povezane z delom in zaradi katerih se izgubljajo delovni dnevi.

| 1.3 | Odbor meni, da je treba pri preglednici podatkov o številu oseb, razvrščenih po vrsti nesreče, upoštevati spol in starost prizadetih ter, kolikor je mogoče, značilnosti njihovega pogodbenega razmerja. Posebno pozornost je treba nameniti zaupnosti zbranih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

1.3

Odbor meni, da je treba pri preglednici podatkov o številu oseb, razvrščenih po vrsti nesreče, upoštevati spol in starost prizadetih ter, kolikor je mogoče, značilnosti njihovega pogodbenega razmerja. Posebno pozornost je treba nameniti zaupnosti zbranih osebnih podatkov.

| 1.4 | Odbor meni, da je treba sodelovati z Mednarodno organizacijo dela in Svetovno zdravstveno organizacijo. Predlagana uredba je po mnenju Odbora eno najboljših sredstev za zbliževanje značilnosti in opredelitev podatkov, ki se zbirajo, ter načinov njihovega zbiranja in analize. |
| --- | --- |

1.4

Odbor meni, da je treba sodelovati z Mednarodno organizacijo dela in Svetovno zdravstveno organizacijo. Predlagana uredba je po mnenju Odbora eno najboljših sredstev za zbliževanje značilnosti in opredelitev podatkov, ki se zbirajo, ter načinov njihovega zbiranja in analize.

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Ta uredba se osredotoča samo na statistične dejavnosti, uvedene na podlagi člena 285 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Njen cilj ni razvoj politike za področji javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu, ki se urejata v skladu s členoma 152 in 137 Pogodbe. |
| --- | --- |

2.1

Ta uredba se osredotoča samo na statistične dejavnosti, uvedene na podlagi člena 285 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Njen cilj ni razvoj politike za področji javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu, ki se urejata v skladu s členoma 152 in 137 Pogodbe.

| 2.2 | Pripravo statističnih podatkov Skupnosti urejajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
| --- | --- |

2.2

Pripravo statističnih podatkov Skupnosti urejajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

| 2.3 | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 (3), ki institucijam in organom Skupnosti nalaga njeno uporabo, omogočata obdelavo osebnih zdravstvenih podatkov zaradi razlogov bistvenega javnega interesa ob zagotovitvi ustreznih zaščitnih ukrepov. |
| --- | --- |

2.3

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 (3), ki institucijam in organom Skupnosti nalaga njeno uporabo, omogočata obdelavo osebnih zdravstvenih podatkov zaradi razlogov bistvenega javnega interesa ob zagotovitvi ustreznih zaščitnih ukrepov.

| 2.4 | Politični ukrepi in strategije na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni na področjih javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu pomenijo bistven javni interes in določbe uredb Sveta (ES) št. 322/97 in (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat) (4) zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo posameznikov pri pripravi statističnih podatkov Skupnosti o javnem zdravju ter zdravju in varnosti pri delu. |
| --- | --- |

2.4

Politični ukrepi in strategije na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni na področjih javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu pomenijo bistven javni interes in določbe uredb Sveta (ES) št. 322/97 in (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat) (4) zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo posameznikov pri pripravi statističnih podatkov Skupnosti o javnem zdravju ter zdravju in varnosti pri delu.

| 2.5 | Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003-2008) (5), Resolucija Sveta št. 2002/C 161/01 z dne 3. junija 2002 o novi strategiji Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002-2006 (6) ter Sporočilo Komisije z dne 20. aprila 2004 o posodabljanju socialne zaščite zaradi razvoja dostopnega, trajnostnega, kakovostnega in dolgotrajnega zdravstvenega varstva: podpora nacionalnim strategijam ob uporabi odprte metode usklajevanja (7) dejansko zahtevajo statistični informacijski sistem visoke kakovosti, ki omogoča ocenjevanje dosežkov politik ter pripravo in spremljanje drugih ukrepov na teh dveh področjih. To se bo nadaljevalo in razvijalo v okviru naslednjih programov in strategij. |
| --- | --- |

2.5

Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003-2008) (5), Resolucija Sveta št. 2002/C 161/01 z dne 3. junija 2002 o novi strategiji Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002-2006 (6) ter Sporočilo Komisije z dne 20. aprila 2004 o posodabljanju socialne zaščite zaradi razvoja dostopnega, trajnostnega, kakovostnega in dolgotrajnega zdravstvenega varstva: podpora nacionalnim strategijam ob uporabi odprte metode usklajevanja (7) dejansko zahtevajo statistični informacijski sistem visoke kakovosti, ki omogoča ocenjevanje dosežkov politik ter pripravo in spremljanje drugih ukrepov na teh dveh področjih. To se bo nadaljevalo in razvijalo v okviru naslednjih programov in strategij.

| 2.6 | Komisija v svojem sporočilu SEC(2007) 214, 215, 21 (8)
  Izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu: strategija Skupnosti 2007-2012 za zdravje in varnost pri delu poudarja dejstvo, da mora biti skrb za zdravje in varnost pri delu prva prednostna naloga na politični agendi Skupnosti; zdravje in varnost delavcev sta bistvenega pomena za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti podjetij, prispevata pa tudi k večji učinkovitosti sistemov socialnega varstva, saj zmanjšujeta stroške zaradi nesreč in bolezni. Gre za to, da dobro počutje državljanov na delovnem mestu postane resničnost, ki prispeva k izvajanju agende za državljane, sprejete 10. maja 2006. |
| --- | --- |

2.6

Komisija v svojem sporočilu SEC(2007) 214, 215, 21 (8)
  Izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu: strategija Skupnosti 2007-2012 za zdravje in varnost pri delu poudarja dejstvo, da mora biti skrb za zdravje in varnost pri delu prva prednostna naloga na politični agendi Skupnosti; zdravje in varnost delavcev sta bistvenega pomena za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti podjetij, prispevata pa tudi k večji učinkovitosti sistemov socialnega varstva, saj zmanjšujeta stroške zaradi nesreč in bolezni. Gre za to, da dobro počutje državljanov na delovnem mestu postane resničnost, ki prispeva k izvajanju agende za državljane, sprejete 10. maja 2006.

| 2.7 | Doslej so se zbirke statističnih podatkov sestavljale na podlagi „gentlemanskih dogovorov“ z državami članicami v okviru petletnih statističnih programov Skupnosti (trenutno Odločbe 2367/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o statističnem programu Skupnosti za obdobje od 2003 do 2007 (9) in njihovih letnih delov. |
| --- | --- |

2.7

Doslej so se zbirke statističnih podatkov sestavljale na podlagi „gentlemanskih dogovorov“ z državami članicami v okviru petletnih statističnih programov Skupnosti (trenutno Odločbe 2367/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o statističnem programu Skupnosti za obdobje od 2003 do 2007 (9) in njihovih letnih delov.

| 2.8 | Zlati na področju statistike javnega zdravja se priprave in izvedba v treh sklopih (vzroki smrti, ankete o zdravstvenem varstvu in zdravju, invalidnost in obolevnost) usmerjajo in organizirajo v skladu s strukturo partnerstva med Eurostatom – skupaj z vodilnimi državami (trenutno Združenim kraljestvom kot splošnim koordinatorjem ter z vodilnimi na ustreznih področjih iz Danske, Estonije in Luksemburga) – in državami članicami. V okviru tega je bilo opravljenega že veliko metodološkega dela, vključno s pripravo smernic, začelo pa se je oblikovanje zbirk podatkov. |
| --- | --- |

2.8

Zlati na področju statistike javnega zdravja se priprave in izvedba v treh sklopih (vzroki smrti, ankete o zdravstvenem varstvu in zdravju, invalidnost in obolevnost) usmerjajo in organizirajo v skladu s strukturo partnerstva med Eurostatom – skupaj z vodilnimi državami (trenutno Združenim kraljestvom kot splošnim koordinatorjem ter z vodilnimi na ustreznih področjih iz Danske, Estonije in Luksemburga) – in državami članicami. V okviru tega je bilo opravljenega že veliko metodološkega dela, vključno s pripravo smernic, začelo pa se je oblikovanje zbirk podatkov.

| 2.9 | Sedanje stanje pa zaznamujejo naslednje omejitve. Prvič, za že oblikovane zbirke podatkov je treba državam članicam zagotoviti trdno podlago za izvajanje, čeprav je bila v določenem obsegu že dosežena večja kakovost in primerljivost podatkov. |
| --- | --- |

2.9

Sedanje stanje pa zaznamujejo naslednje omejitve. Prvič, za že oblikovane zbirke podatkov je treba državam članicam zagotoviti trdno podlago za izvajanje, čeprav je bila v določenem obsegu že dosežena večja kakovost in primerljivost podatkov.

| 2.10 | Pravni okvir bi omogočil utrjevanje napredka za boljšo kakovost in primerljivost standardov pri vseh povezanih rutinskih zbirkah podatkov. To bo srednjeročno omogočilo večjo trajnost in stabilnost evropskih zahtev in zagotovilo jasne cilje v smislu standardov, ki jih je treba doseči za primerljivost na ravni EU. |
| --- | --- |

2.10

Pravni okvir bi omogočil utrjevanje napredka za boljšo kakovost in primerljivost standardov pri vseh povezanih rutinskih zbirkah podatkov. To bo srednjeročno omogočilo večjo trajnost in stabilnost evropskih zahtev in zagotovilo jasne cilje v smislu standardov, ki jih je treba doseči za primerljivost na ravni EU.

| 2.11 | Poleg tega je velika večina novih držav članic izjavila, da se brez evropskega pravnega okvira ne bodo mogle uskladiti z zahtevami EU na področjih javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu. |
| --- | --- |

2.11

Poleg tega je velika večina novih držav članic izjavila, da se brez evropskega pravnega okvira ne bodo mogle uskladiti z zahtevami EU na področjih javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu.

| 2.12 | Končno vse države članice potrebujejo jasnejšo opredelitev časovnega razporeda in mejnikov za oblikovanje uporabe novih statističnih orodij, ki se razvijajo, in ukrepov v pripravi za izboljšanje kakovosti. Predlagana uredba bo ustrezen okvir za določitev podrobnih načrtov na različnih področjih in v različnih sklopih statističnih podatkov o zdravju in varnosti. |
| --- | --- |

2.12

Končno vse države članice potrebujejo jasnejšo opredelitev časovnega razporeda in mejnikov za oblikovanje uporabe novih statističnih orodij, ki se razvijajo, in ukrepov v pripravi za izboljšanje kakovosti. Predlagana uredba bo ustrezen okvir za določitev podrobnih načrtov na različnih področjih in v različnih sklopih statističnih podatkov o zdravju in varnosti.

| 2.13 | Zato Komisija (Eurostat) meni, da je zdaj potrebna trdna podlaga z zagotovitvijo temeljnega pravnega akta na področjih statističnih podatkov javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu. Področja, ki jih zajema predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta, se nanašajo na stalne dejavnosti in razvoj, ki se izvajajo skupaj z državami članicami v ustreznih skupinah Eurostata ali, na področju javnega zdravja, Partnerstva o statistiki javnega zdravja. Glavni cilj je omogočiti usklajeno in trdno podlago za zbirke, ki so že oblikovane ali za katere se metodologija še trenutno razvija ali pa se njihovo oblikovanje še pripravlja. |
| --- | --- |

2.13

Zato Komisija (Eurostat) meni, da je zdaj potrebna trdna podlaga z zagotovitvijo temeljnega pravnega akta na področjih statističnih podatkov javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu. Področja, ki jih zajema predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta, se nanašajo na stalne dejavnosti in razvoj, ki se izvajajo skupaj z državami članicami v ustreznih skupinah Eurostata ali, na področju javnega zdravja, Partnerstva o statistiki javnega zdravja. Glavni cilj je omogočiti usklajeno in trdno podlago za zbirke, ki so že oblikovane ali za katere se metodologija še trenutno razvija ali pa se njihovo oblikovanje še pripravlja.

| 2.14 | V programu ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003-2008) (10) je navedeno, da bo v sodelovanju z državami članicami razvit statistični del informacijskega sistema o javnem zdravju z obvezno uporabo statističnega programa Skupnosti za pospeševanje medsebojnega dopolnjevanja in preprečitev podvajanja. |
| --- | --- |

2.14

V programu ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003-2008) (10) je navedeno, da bo v sodelovanju z državami članicami razvit statistični del informacijskega sistema o javnem zdravju z obvezno uporabo statističnega programa Skupnosti za pospeševanje medsebojnega dopolnjevanja in preprečitev podvajanja.

| 2.15 | V spremenjenem predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2007-2013) (11), je navedeno, da bo obstoječe delo pri razvoju sistema EU za nadzor zdravja razširjeno na obvezno uporabo statističnega programa Skupnosti. V okviru strategije Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002-2006 (12) so Komisija in države članice pozvane, da pospešijo svoje delo za uskladitev statističnih podatkov o nesrečah pri delu in poklicnih boleznih, tako da bodo na voljo primerljivi podatki, na podlagi katerih bo mogoče objektivno oceniti vpliv in učinkovitost ukrepov, sprejetih v okviru strategije Skupnosti. |
| --- | --- |

2.15

V spremenjenem predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2007-2013) (11), je navedeno, da bo obstoječe delo pri razvoju sistema EU za nadzor zdravja razširjeno na obvezno uporabo statističnega programa Skupnosti. V okviru strategije Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002-2006 (12) so Komisija in države članice pozvane, da pospešijo svoje delo za uskladitev statističnih podatkov o nesrečah pri delu in poklicnih boleznih, tako da bodo na voljo primerljivi podatki, na podlagi katerih bo mogoče objektivno oceniti vpliv in učinkovitost ukrepov, sprejetih v okviru strategije Skupnosti.

3.   Ugotovitve Odbora

| 3.1 | Odbor odobrava predlagano uredbo in njeno pravno podlago; predlog je v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj omogoča zbiranje statističnih podatkov, koristnih za izvajanje strategije Skupnosti na področju zdravja in varnosti pri delu, za katero pa je postal potreben jasen pravni okvir. |
| --- | --- |

3.1

Odbor odobrava predlagano uredbo in njeno pravno podlago; predlog je v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj omogoča zbiranje statističnih podatkov, koristnih za izvajanje strategije Skupnosti na področju zdravja in varnosti pri delu, za katero pa je postal potreben jasen pravni okvir.

| 3.2 | Predlog uredbe poudarja, predvsem glede na mobilnost delavcev, pomen skupnih opredelitev in sistemov priznavanja v zvezi z:






  — | nesrečami pri delu (ki se zgodijo na delovnem mestu) in nesrečami pri prevozu na delo (ki se zgodijo na prevozu od bivališča na delovno mestu in nazaj ter nesreče, ki se zgodijo med daljšimi odmori, kot na primer med odmorom za kosilo), vključno z delom, ki je povezano s potovanjem, kot na primer pri storitvah; |
| --- | --- | --- |

3.2

Predlog uredbe poudarja, predvsem glede na mobilnost delavcev, pomen skupnih opredelitev in sistemov priznavanja v zvezi z:

—

nesrečami pri delu (ki se zgodijo na delovnem mestu) in nesrečami pri prevozu na delo (ki se zgodijo na prevozu od bivališča na delovno mestu in nazaj ter nesreče, ki se zgodijo med daljšimi odmori, kot na primer med odmorom za kosilo), vključno z delom, ki je povezano s potovanjem, kot na primer pri storitvah;

| — | poklicnimi boleznimi, nastalimi zaradi delovnih razmer in/ali zaradi uporabljenih proizvodov (prah, kemijski izdelki, tresenje, poškodbe zaradi hrupa, težave z mišicami, kostmi in sklepi zaradi težkih bremen, ponavljajočih se gibov itd.); |
| --- | --- |

—

poklicnimi boleznimi, nastalimi zaradi delovnih razmer in/ali zaradi uporabljenih proizvodov (prah, kemijski izdelki, tresenje, poškodbe zaradi hrupa, težave z mišicami, kostmi in sklepi zaradi težkih bremen, ponavljajočih se gibov itd.);

| — | delno ali trajno nezmožnostjo in invalidnostjo zaradi nesreč in bolezni, povezanih z delom, ter z izgubljenimi delovnimi dnevi. |
| --- | --- |

—

delno ali trajno nezmožnostjo in invalidnostjo zaradi nesreč in bolezni, povezanih z delom, ter z izgubljenimi delovnimi dnevi.

| 3.3 | Odbor meni, da je treba pri preglednici podatkov o številu oseb, razvrščenih po vrsti nesreče, upoštevati spol in starost prizadetih, gospodarski sektor ter, kolikor je mogoče, značilnosti delovnopravnega razmerja (pogodba o delu za nedoločen čas, netipično delovno mesto, delo za določen čas, samozaposlenost). Posebno pozornost je treba nameniti zaupnosti zbranih osebnih podatkov v skladu z veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

3.3

Odbor meni, da je treba pri preglednici podatkov o številu oseb, razvrščenih po vrsti nesreče, upoštevati spol in starost prizadetih, gospodarski sektor ter, kolikor je mogoče, značilnosti delovnopravnega razmerja (pogodba o delu za nedoločen čas, netipično delovno mesto, delo za določen čas, samozaposlenost). Posebno pozornost je treba nameniti zaupnosti zbranih osebnih podatkov v skladu z veljavno zakonodajo.

| 3.4 | Odbor meni, da je treba sodelovati z Mednarodno organizacijo dela in Svetovno zdravstveno organizacijo, ker se tako lahko zagotovijo zanimive izmenjave na ravni teorije (raziskave vzrokov bolezni in nesreč, ergonomija in rehabilitacija) in metodologije za zbiranje statističnih podatkov. |
| --- | --- |

3.4

Odbor meni, da je treba sodelovati z Mednarodno organizacijo dela in Svetovno zdravstveno organizacijo, ker se tako lahko zagotovijo zanimive izmenjave na ravni teorije (raziskave vzrokov bolezni in nesreč, ergonomija in rehabilitacija) in metodologije za zbiranje statističnih podatkov.

| 3.5 | Predlagana uredba je po mnenju Odbora eno od najboljših sredstev za postopno zbliževanje značilnosti in opredelitev podatkov, ki se zbirajo, ter načinov njihovega zbiranja in analize, saj bi se tako trajno izboljšala njihova kakovost, skladnost in primerljivost. |
| --- | --- |

3.5

Predlagana uredba je po mnenju Odbora eno od najboljših sredstev za postopno zbliževanje značilnosti in opredelitev podatkov, ki se zbirajo, ter načinov njihovega zbiranja in analize, saj bi se tako trajno izboljšala njihova kakovost, skladnost in primerljivost.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL L 52, 22.2.1997, str. 61. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31997R0322:SL:HTML Uredba, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284 z dne 31.10.2003, str. 1, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:284:0001:0053:EN:PDF).

1

(2)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31995L0046:SL:HTML Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284 z dne 31.10.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2001:008:0001:0022:EN:PDF.

(4)  UL L 151 z dne 15.6.1990, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 322/97.

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31990R1588:SL:HTML.

(5)  UL L 271, 9.10.2002, str. 1.

5

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2002:271:0001:0011:EN:PDF.

(6)  UL C 161, 5.7.2002, str. 1.

6

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2002:161:0001:0004:FR:PDF.

(7)  COM(2004) 304 konč. z dne 20.4.2004.

7

(8)  SEC(2007) 214 z dne 21.2.2007.

8

(9)  UL L 358, 31.12.2002, str. 1. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2002:358:0001:0027:EN:PDF Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 787/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 138 z dne 30.4.2004, str. 12, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2004/l_138/l_13820040430en00120016.pdf).

9

(10)  Glej opombo 5.

10

(11)  COM(2006) 234 konč., 24.5.2006.

11

(12)  Glej opombo 6.

12

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/106

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti

COM(2007) 159 konč. – 2007/0054 (COD)

(2008/C 44/23)

Svet je 7. maja 2007 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 24. aprila 2007 zadolžilo strokovno skupino za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 25. oktobra) za glavnega poročevalca imenoval g. RODRÍGUEZA GARCÍO-CARA (1) ter sprejel mnenje s 64 glasovi za, z nobenim glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira spremembe prilog k Uredbi št. 1408/71 v prepričanju, da bodo omogočile izboljšanje njene vsebine in prinesle koristi državljanom EU, na katere se uredba nanaša. Posebej podpira spremembe, s katerimi bodo nekatere storitve, ki so bile prej izjeme ali pa niso bile prenosljive v druge države, vključene v okvir uskladitve. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira spremembe prilog k Uredbi št. 1408/71 v prepričanju, da bodo omogočile izboljšanje njene vsebine in prinesle koristi državljanom EU, na katere se uredba nanaša. Posebej podpira spremembe, s katerimi bodo nekatere storitve, ki so bile prej izjeme ali pa niso bile prenosljive v druge države, vključene v okvir uskladitve.

| 1.2 | Obenem pa želi Evropski ekonomsko-socialni odbor kot predstavnik socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe opozoriti na počasnost zakonodajnega postopka v primeru predloga uredbe o izvajanju Uredbe št. 883/2004. Če bi ta uredba začela veljati, tega mnenja sploh ne bi pripravljali. Zato pozivamo Evropski parlament in Svet, da čimbolj pospešita postopek odločanja in omogočita čimprejšnji začetek veljavnosti nove uskladitve sistemov socialne varnosti. |
| --- | --- |

1.2

Obenem pa želi Evropski ekonomsko-socialni odbor kot predstavnik socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe opozoriti na počasnost zakonodajnega postopka v primeru predloga uredbe o izvajanju Uredbe št. 883/2004. Če bi ta uredba začela veljati, tega mnenja sploh ne bi pripravljali. Zato pozivamo Evropski parlament in Svet, da čimbolj pospešita postopek odločanja in omogočita čimprejšnji začetek veljavnosti nove uskladitve sistemov socialne varnosti.

2.   Uvod

| 2.1 | Uredba št. 1408/71 je bila po letu 1971 velikokrat spremenjena tako, da je bila njena vsebina prilagojena in posodobljena. Te spremembe so bile med drugim posledica sprememb zakonodaje v državah članicah, dvostranskih sporazumov med državami, vrste zaporednih širitev EU in prilagajanja vsebine uredbe sodbam, ki jih je sprejelo Evropsko sodišče na področju socialne varnosti. |
| --- | --- |

2.1

Uredba št. 1408/71 je bila po letu 1971 velikokrat spremenjena tako, da je bila njena vsebina prilagojena in posodobljena. Te spremembe so bile med drugim posledica sprememb zakonodaje v državah članicah, dvostranskih sporazumov med državami, vrste zaporednih širitev EU in prilagajanja vsebine uredbe sodbam, ki jih je sprejelo Evropsko sodišče na področju socialne varnosti.

| 2.2 | Odkar je EESO januarja 1967 (2) sprejel prvo mnenje o tej uredbi, je kot predstavnik družbeno-gospodarskega življenja in civilne družbe skorajda vsako leto pripravil tudi mnenje o spremembah vsebine te uredbe ali njenih prilog. Tako je Odbor aktivno sodeloval pri razvijanju instrumenta, ki je ključnega pomena za ohranitev pravice do prostega pretoka ljudi na splošno in še posebej delavcev po ozemlju vseh držav Evropske unije. Na ta način so se ohranjale pravice do določenih storitev s področja socialne varnosti pri potovanjih v območju EU. |
| --- | --- |

2.2

Odkar je EESO januarja 1967 (2) sprejel prvo mnenje o tej uredbi, je kot predstavnik družbeno-gospodarskega življenja in civilne družbe skorajda vsako leto pripravil tudi mnenje o spremembah vsebine te uredbe ali njenih prilog. Tako je Odbor aktivno sodeloval pri razvijanju instrumenta, ki je ključnega pomena za ohranitev pravice do prostega pretoka ljudi na splošno in še posebej delavcev po ozemlju vseh držav Evropske unije. Na ta način so se ohranjale pravice do določenih storitev s področja socialne varnosti pri potovanjih v območju EU.

| 2.3 | Leta 2004 je navedena uredba doživela največjo spremembo v svoji zgodovini. Zaradi poenostavitve besedila in izboljšanja njegove vsebine sta Evropski parlament in Svet po dolgi institucionalni razpravi sprejela novo uredbo o uskladitvi sistemov socialne varnosti (3), in sicer Uredbo št. 883/2004, ki naj bi nadomestila veljavno besedilo. Vendar pa uredba o njenem izvajanju še ni bila sprejeta, zato novi dokument o uskladitvi še ni začel veljati in še vedno velja Uredba št. 1408/71. |
| --- | --- |

2.3

Leta 2004 je navedena uredba doživela največjo spremembo v svoji zgodovini. Zaradi poenostavitve besedila in izboljšanja njegove vsebine sta Evropski parlament in Svet po dolgi institucionalni razpravi sprejela novo uredbo o uskladitvi sistemov socialne varnosti (3), in sicer Uredbo št. 883/2004, ki naj bi nadomestila veljavno besedilo. Vendar pa uredba o njenem izvajanju še ni bila sprejeta, zato novi dokument o uskladitvi še ni začel veljati in še vedno velja Uredba št. 1408/71.

| 2.4 | Odbor je seveda pripravil mnenje tako o Uredbi št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4) kot tudi o predlogu uredbe o njenem izvajanju (5). Ta predlog je trenutno v upravnem postopku evropskih institucij, ki pa se odvija počasi. |
| --- | --- |

2.4

Odbor je seveda pripravil mnenje tako o Uredbi št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4) kot tudi o predlogu uredbe o njenem izvajanju (5). Ta predlog je trenutno v upravnem postopku evropskih institucij, ki pa se odvija počasi.

| 2.5 | Gre za živo in dinamično besedilo. Spremembe, ki jih države članice vnašajo v svoje nacionalne zakonodaje, bi morale biti zbrane v Uredbi št. 1408/71, da bi z njo ostale veljavne in da posledično tudi ne bi omejevali pravic delavcev, ki se gibljejo znotraj meja Evropske unije. V končni fazi je cilj teh sprememb posodobitev in izboljšanje usklajenosti sistemov socialne varnosti, da bi olajšali izvajanje predpisov EU. |
| --- | --- |

2.5

Gre za živo in dinamično besedilo. Spremembe, ki jih države članice vnašajo v svoje nacionalne zakonodaje, bi morale biti zbrane v Uredbi št. 1408/71, da bi z njo ostale veljavne in da posledično tudi ne bi omejevali pravic delavcev, ki se gibljejo znotraj meja Evropske unije. V končni fazi je cilj teh sprememb posodobitev in izboljšanje usklajenosti sistemov socialne varnosti, da bi olajšali izvajanje predpisov EU.

| 2.6 | Pravno gledano predlog pomeni razveljavitev in spremembo nekaterih določb iz prilog uredbe, poleg tega pa se izvaja v Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

2.6

Pravno gledano predlog pomeni razveljavitev in spremembo nekaterih določb iz prilog uredbe, poleg tega pa se izvaja v Evropskem gospodarskem prostoru.

3.   Vsebina predloga

| 3.1 | Predlog uredbe se nanaša izključno na različne priloge Uredbe št. 1408/71 in ne na njeno besedilo, ki se v ničemer ne spremeni. |
| --- | --- |

3.1

Predlog uredbe se nanaša izključno na različne priloge Uredbe št. 1408/71 in ne na njeno besedilo, ki se v ničemer ne spremeni.

| 3.2 | Spremembe odražajo predloge naslednjih držav članic: Avstrije, Danske, Francije, Nizozemske, Madžarske, Irske in Poljske. Razen v primeru Francije vse spremembe izhajajo iz sprememb nacionalnih zakonodaj. |
| --- | --- |

3.2

Spremembe odražajo predloge naslednjih držav članic: Avstrije, Danske, Francije, Nizozemske, Madžarske, Irske in Poljske. Razen v primeru Francije vse spremembe izhajajo iz sprememb nacionalnih zakonodaj.

| 3.3 | Spremembe se nanašajo na naslednje priloge in države: |
| --- | --- |

3.3

Spremembe se nanašajo na naslednje priloge in države:

| 3.3.1 | Del I Priloge I, ki opredeljuje izraza „zaposlene osebe“ in „samozaposlene osebe“, kadar ju ni mogoče določiti v okviru nacionalne zakonodaje. Ta priloga se spremeni zaradi sprememb predpisov na Irskem. |
| --- | --- |

3.3.1

Del I Priloge I, ki opredeljuje izraza „zaposlene osebe“ in „samozaposlene osebe“, kadar ju ni mogoče določiti v okviru nacionalne zakonodaje. Ta priloga se spremeni zaradi sprememb predpisov na Irskem.

| 3.3.2 | Del II Priloge I, ki opredeljuje izraz „družinski član“, kadar nacionalna zakonodaja ne omogoča razlikovanja med družinskimi člani in drugimi osebami. Tudi ta sprememba se, iz istega razloga kot prva, nanaša na Irsko. |
| --- | --- |

3.3.2

Del II Priloge I, ki opredeljuje izraz „družinski član“, kadar nacionalna zakonodaja ne omogoča razlikovanja med družinskimi člani in drugimi osebami. Tudi ta sprememba se, iz istega razloga kot prva, nanaša na Irsko.

| 3.3.3 | Del I Priloge II, ki opredeljuje posebne sisteme za samozaposlene osebe, izključene iz področja uporabe uredbe. Spremeni se besedilo v oddelku „Francija“ iz razlogov, ki so povezani z dodatnim zavarovanjem. |
| --- | --- |

3.3.3

Del I Priloge II, ki opredeljuje posebne sisteme za samozaposlene osebe, izključene iz področja uporabe uredbe. Spremeni se besedilo v oddelku „Francija“ iz razlogov, ki so povezani z dodatnim zavarovanjem.

| 3.3.4 | Del I Priloge II, ki opredeljuje posebne dodatke ob rojstvu ali posvojitvi otroka, izključene iz področja uporabe uredbe. V primeru Poljske se spremeni tako, da je posebni dodatek ob rojstvu otroka predmet uskladitve. |
| --- | --- |

3.3.4

Del I Priloge II, ki opredeljuje posebne dodatke ob rojstvu ali posvojitvi otroka, izključene iz področja uporabe uredbe. V primeru Poljske se spremeni tako, da je posebni dodatek ob rojstvu otroka predmet uskladitve.

| 3.3.5 | Prilogo IIa, kjer so navedene dajatve, za katere se prispevki ne plačujejo in ki niso prenosljive v druge države. Tudi ta sprememba se nanaša na Irsko zaradi sprememb njene nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

3.3.5

Prilogo IIa, kjer so navedene dajatve, za katere se prispevki ne plačujejo in ki niso prenosljive v druge države. Tudi ta sprememba se nanaša na Irsko zaradi sprememb njene nacionalne zakonodaje.

| 3.3.6 | Del A Priloge III, v katerem so navedene določbe sporazumov, ki se kljub uredbi še vedno uporabljajo. Spremembe se nanašajo na Madžarsko in njena sporazuma z Nemčijo in Avstrijo zaradi sprememb v madžarski zakonodaji o pokojninah. |
| --- | --- |

3.3.6

Del A Priloge III, v katerem so navedene določbe sporazumov, ki se kljub uredbi še vedno uporabljajo. Spremembe se nanašajo na Madžarsko in njena sporazuma z Nemčijo in Avstrijo zaradi sprememb v madžarski zakonodaji o pokojninah.

| 3.3.7 | Del A Priloge IV, ki navaja zakonske ureditve, navedene v uredbi, po katerih je višina invalidskih dajatev neodvisna od trajanja zavarovalnih dob. Spremembe se nanašajo na Irsko in Nizozemsko zaradi sprememb v njunih nacionalnih zakonodajah. |
| --- | --- |

3.3.7

Del A Priloge IV, ki navaja zakonske ureditve, navedene v uredbi, po katerih je višina invalidskih dajatev neodvisna od trajanja zavarovalnih dob. Spremembe se nanašajo na Irsko in Nizozemsko zaradi sprememb v njunih nacionalnih zakonodajah.

| 3.3.8 | Del C Priloge IV, ki navaja primere, v katerih se dvojni izračun dajatve lahko opusti, ker to ne bo nikoli omogočilo boljšega rezultata. Opusti se besedilo v oddelku „Madžarska“, ker se zaradi sprememb njene zakonodaje nanjo ne nanaša več. Spremeni se tudi besedilo v oddelku „Avstrija“ zaradi sprememb njene zakonodaje o pokojninah. |
| --- | --- |

3.3.8

Del C Priloge IV, ki navaja primere, v katerih se dvojni izračun dajatve lahko opusti, ker to ne bo nikoli omogočilo boljšega rezultata. Opusti se besedilo v oddelku „Madžarska“, ker se zaradi sprememb njene zakonodaje nanjo ne nanaša več. Spremeni se tudi besedilo v oddelku „Avstrija“ zaradi sprememb njene zakonodaje o pokojninah.

| 3.3.9 | Prilogo VI, ki določa posebne postopke za uporabo zakonodaje določenih držav članic. Nanaša se na Dansko, Nizozemsko in Avstrijo zaradi sprememb v njihovih nacionalnih zakonodajah. |
| --- | --- |

3.3.9

Prilogo VI, ki določa posebne postopke za uporabo zakonodaje določenih držav članic. Nanaša se na Dansko, Nizozemsko in Avstrijo zaradi sprememb v njihovih nacionalnih zakonodajah.

| 3.3.10 | Prilogo VIII, ki navaja sisteme, ki za sirote določajo družinske dodatke ali dodatne ali posebne dajatve. Nanaša se na Irsko zaradi sprememb njenih predpisov. |
| --- | --- |

3.3.10

Prilogo VIII, ki navaja sisteme, ki za sirote določajo družinske dodatke ali dodatne ali posebne dajatve. Nanaša se na Irsko zaradi sprememb njenih predpisov.

4.   Ugotovitve

| 4.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 13. in 14. decembra 2006 sprejel mnenje o drugih spremembah Uredbe 1408/71 (6). V njem je izrazil upanje, da je to zadnja sprememba, o kateri pripravlja mnenje, v želji, da bi se brez nadaljnjega odlašanja sprejela nova uredba o izvajanju Uredbe št. 883/2004. Šest mesecev pozneje so pred nami nove spremembe prilog Uredbe št. 1408/71, ker uredba o izvajanju še vedno ni sprejeta. |
| --- | --- |

4.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 13. in 14. decembra 2006 sprejel mnenje o drugih spremembah Uredbe 1408/71 (6). V njem je izrazil upanje, da je to zadnja sprememba, o kateri pripravlja mnenje, v želji, da bi se brez nadaljnjega odlašanja sprejela nova uredba o izvajanju Uredbe št. 883/2004. Šest mesecev pozneje so pred nami nove spremembe prilog Uredbe št. 1408/71, ker uredba o izvajanju še vedno ni sprejeta.

| 4.2 | Po teh ugotovitvah EESO izraža podporo spremembam prilog Uredbe v prepričanju, da je njihov namen izboljšati njeno vsebino in da bodo v končni fazi neposredno koristile državljanom Unije, na katere se nanašajo. Zato podpiramo zlasti tiste spremembe, ki vključujejo storitve v uskladitev sistemov socialne varnosti in jih izločajo iz prilog, ki navajajo izjeme pri splošnem izvajanju storitev. |
| --- | --- |

4.2

Po teh ugotovitvah EESO izraža podporo spremembam prilog Uredbe v prepričanju, da je njihov namen izboljšati njeno vsebino in da bodo v končni fazi neposredno koristile državljanom Unije, na katere se nanašajo. Zato podpiramo zlasti tiste spremembe, ki vključujejo storitve v uskladitev sistemov socialne varnosti in jih izločajo iz prilog, ki navajajo izjeme pri splošnem izvajanju storitev.

| 4.3 | Evropske institucije trenutno proučujejo različne predloge uredb, ki so vse povezane z uskladitvijo sistemov socialne varnosti. Na eni strani je to predlog uredbe o izvajanju Uredbe št. 883/2004, o katerem je EESO že podal svoje mnenje, Svet ga trenutno proučuje po poglavjih in bo delo nadaljeval tudi v času portugalskega predsedovanja, v Parlamentu pa je ta predlog v prvem branju. Na drugi strani je to predlog uredbe, ki se nanaša na vsebino Priloge 11 Uredbe št. 883/2004 in je v podobnem postopku razprave kot prej omenjeni predlog, o njem pa je EESO že podal mnenje (7). Treba se je namreč zavedati, da je ob sprejetju uredbe o uskladitvi več njenih prilog ostalo praznih in vsebino dobivajo šele s sprejetjem ostalih uredb. In nazadnje je to predlog uredbe o spremembi Uredbe št. 1408/71, ki ga obravnavamo v tem mnenju. |
| --- | --- |

4.3

Evropske institucije trenutno proučujejo različne predloge uredb, ki so vse povezane z uskladitvijo sistemov socialne varnosti. Na eni strani je to predlog uredbe o izvajanju Uredbe št. 883/2004, o katerem je EESO že podal svoje mnenje, Svet ga trenutno proučuje po poglavjih in bo delo nadaljeval tudi v času portugalskega predsedovanja, v Parlamentu pa je ta predlog v prvem branju. Na drugi strani je to predlog uredbe, ki se nanaša na vsebino Priloge 11 Uredbe št. 883/2004 in je v podobnem postopku razprave kot prej omenjeni predlog, o njem pa je EESO že podal mnenje (7). Treba se je namreč zavedati, da je ob sprejetju uredbe o uskladitvi več njenih prilog ostalo praznih in vsebino dobivajo šele s sprejetjem ostalih uredb. In nazadnje je to predlog uredbe o spremembi Uredbe št. 1408/71, ki ga obravnavamo v tem mnenju.

| 4.4 | Objektivno gledano in glede na vse, kar smo povedali že v prejšnji točki, smo se znašli v zakonodajni zagati: nadaljujemo s sprejemanjem sprememb neke uredbe, ki je praktično razveljavljena, novi uredbi o uskladitvi, ki bi morala že začeti veljati, manjkajo priloge, in postopek sprejemanja nove uredbe o izvajanju nas žal spominja na počasnost sprejemanja odločitev, ki smo ji bili priča že v primeru uredbe o uskladitvi. Zato EESO ponovno poziva Evropski parlament in Svet, da pospešita postopek v teku, da bi obe uredbi končno sprejeli. Spomnimo naj na dejstvo, da je že leta 1992 Evropski svet v Edinburgu priznal potrebo po splošni reviziji zakonodaje s ciljem poenostaviti predpise o uskladitvi. Od te izjave je minilo že petnajst let, mi pa še danes uporabljamo iste predpise, ki še vedno niso poenostavljeni. |
| --- | --- |

4.4

Objektivno gledano in glede na vse, kar smo povedali že v prejšnji točki, smo se znašli v zakonodajni zagati: nadaljujemo s sprejemanjem sprememb neke uredbe, ki je praktično razveljavljena, novi uredbi o uskladitvi, ki bi morala že začeti veljati, manjkajo priloge, in postopek sprejemanja nove uredbe o izvajanju nas žal spominja na počasnost sprejemanja odločitev, ki smo ji bili priča že v primeru uredbe o uskladitvi. Zato EESO ponovno poziva Evropski parlament in Svet, da pospešita postopek v teku, da bi obe uredbi končno sprejeli. Spomnimo naj na dejstvo, da je že leta 1992 Evropski svet v Edinburgu priznal potrebo po splošni reviziji zakonodaje s ciljem poenostaviti predpise o uskladitvi. Od te izjave je minilo že petnajst let, mi pa še danes uporabljamo iste predpise, ki še vedno niso poenostavljeni.

| 4.5 | Zaradi kompleksnosti predpisov o uskladitvi sistemov socialne varnosti državljani teh na splošno ne sploh poznajo in ne vedo, kakšne pravice iz njih izhajajo. To mnenje je tudi prava priložnost, da poudarimo, kako nujno je, da nacionalne oblasti državljane svojih držav učinkovito, jasno in jedrnato obveščajo o njihovih pravicah na področju socialne varnosti v primerih, ko se iz kakršnihkoli razlogov gibljejo na območju EU. Dejstvo, da z njimi niso seznanjeni, jim najbolj škoduje na kratkih turističnih ali službenih potovanjih, ko jim vsaka resna zdravstvena težava povzroči hude preglavice, ker ne poznajo svojih pravic in postopkov, ki jim omogočajo hitro dobiti pomoč. |
| --- | --- |

4.5

Zaradi kompleksnosti predpisov o uskladitvi sistemov socialne varnosti državljani teh na splošno ne sploh poznajo in ne vedo, kakšne pravice iz njih izhajajo. To mnenje je tudi prava priložnost, da poudarimo, kako nujno je, da nacionalne oblasti državljane svojih držav učinkovito, jasno in jedrnato obveščajo o njihovih pravicah na področju socialne varnosti v primerih, ko se iz kakršnihkoli razlogov gibljejo na območju EU. Dejstvo, da z njimi niso seznanjeni, jim najbolj škoduje na kratkih turističnih ali službenih potovanjih, ko jim vsaka resna zdravstvena težava povzroči hude preglavice, ker ne poznajo svojih pravic in postopkov, ki jim omogočajo hitro dobiti pomoč.

| 4.6 | S tega vidika in v skladu s točko 4.5 zgoraj omenjenega mnenja o Prilogi 11 Uredbe št. 883/2004 bi EESO moral pripraviti mnenje na lastno pobudo, v katerem bi proučil težave pri zdravniški pomoči osebam, ki se gibljejo v EU, ter predloge za učinkovito delovanje mehanizmov usklajevanja. |
| --- | --- |

4.6

S tega vidika in v skladu s točko 4.5 zgoraj omenjenega mnenja o Prilogi 11 Uredbe št. 883/2004 bi EESO moral pripraviti mnenje na lastno pobudo, v katerem bi proučil težave pri zdravniški pomoči osebam, ki se gibljejo v EU, ter predloge za učinkovito delovanje mehanizmov usklajevanja.

V Bruslju, 25. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pod pogojem, da ga potrdi skupščina.

1

(2)  UL C 64, 5.4.1967.

2

(3)  UL L 166, 30.4.2004.

3

(4)  Mnenje EESO z dne 27. januarja 2000 o uskladitvi sistemov socialne varnosti. Poročevalec je bil g. RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (UL C 75 z dne 15.3.2000).

4

(5)  Mnenje EESO z dne 26. oktobra 2006 o uskladitvi sistemov socialne varnosti – izvedbene določbe. Poročevalec je bil g. GREIF (UL C 324 de 30.12.2006).

5

(6)  Mnenje EESO z dne 13. decembra 2006 o spremembi Uredbe 1408/71; poročevalec: g. RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (UL C 325, 30.12.2006).

6

(7)  Mnenje EESO z dne 14. marca 2007 o koordinaciji sistemov socialne varnosti – Priloga 11; poročevalec: g. GREIF (UL C 161, 13.7.2007).

7

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/109

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o grdem ravnanju s starejšimi

(2008/C 44/24)

Komisija je z dopisom podpredsednice Komisije Margot WALLSTRÖM z dne 16. maja 2007 v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosila za raziskovalno mnenje o: Grdo ravnanje s starejšimi.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 2. oktobra 2007. Poročevalka je bila ga. HEINISCH.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 144 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah (podpisana 7. decembra 2000 v Nici) v členu 25 priznava in spoštuje pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju. V Evropi število prebivalstva, starega 65 let ali več, znatno narašča. Izziv prihodnosti bo pozitivno obravnavanje te demografske spremembe in sposobnost, da pojava visoke starosti ne bomo občutili kot družbenega bremena ali grožnje posamezniku. |
| --- | --- |

1.1

Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah (podpisana 7. decembra 2000 v Nici) v členu 25 priznava in spoštuje pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju. V Evropi število prebivalstva, starega 65 let ali več, znatno narašča. Izziv prihodnosti bo pozitivno obravnavanje te demografske spremembe in sposobnost, da pojava visoke starosti ne bomo občutili kot družbenega bremena ali grožnje posamezniku.

| 1.2 | Ta izziv obsega tudi obravnavanje grdega ravnanja s starejšimi, teme, ki se jo močno zanemarja ter še vedno podcenjuje in odriva iz zavesti. Posebej veliko je tveganje za starejše, ki so odvisni od nege in/ali živijo odmaknjeni doma ali domovih za ostarele. Zato EESO izrecno poziva predsedstva Sveta EU, da se posvetijo temi grdega ravnanja s starejšimi, še posebej na področju nege.
  Te ugotovitve so namenjene predsedstvom Sveta EU, Komisiji, vladam in državam članicam. |
| --- | --- |

1.2

Ta izziv obsega tudi obravnavanje grdega ravnanja s starejšimi, teme, ki se jo močno zanemarja ter še vedno podcenjuje in odriva iz zavesti. Posebej veliko je tveganje za starejše, ki so odvisni od nege in/ali živijo odmaknjeni doma ali domovih za ostarele. Zato EESO izrecno poziva predsedstva Sveta EU, da se posvetijo temi grdega ravnanja s starejšimi, še posebej na področju nege.

Te ugotovitve so namenjene predsedstvom Sveta EU, Komisiji, vladam in državam članicam.

| 1.3 | Glavno odgovornost za preprečevanja grdega ravnanja s starejšimi imajo države članice, ker pa problem obstaja v vseh državah članicah, EESO meni, da je potrebna vseevropska strategija.






  — | Ob upoštevanju dejstva, da je grdo ravnanje s starejšimi kršitev človekovih pravic in Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, EESO poziva Komisijo, da na podlagi obstoječih pogodbenih določb oblikuje temeljito strategijo za preprečevanje teh zlorab. |
| --- | --- | --- |

1.3

Glavno odgovornost za preprečevanja grdega ravnanja s starejšimi imajo države članice, ker pa problem obstaja v vseh državah članicah, EESO meni, da je potrebna vseevropska strategija.

—

Ob upoštevanju dejstva, da je grdo ravnanje s starejšimi kršitev človekovih pravic in Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, EESO poziva Komisijo, da na podlagi obstoječih pogodbenih določb oblikuje temeljito strategijo za preprečevanje teh zlorab.

| — | Osnova vseevropske strategije mora biti študija o grdem ravnanju s starejšimi, zlasti na področju nege, ki se bo nanašala na celotno EU. Cilj študije je raziskava stanja, ki mora obsegati poročila o stopnji razširjenosti pojava, različnih oblikah grdega ravnanja, vzrokih zanj in dejavnikih tveganja. Zajeti je treba področje nege na domu in v ustanovah. |
| --- | --- |

—

Osnova vseevropske strategije mora biti študija o grdem ravnanju s starejšimi, zlasti na področju nege, ki se bo nanašala na celotno EU. Cilj študije je raziskava stanja, ki mora obsegati poročila o stopnji razširjenosti pojava, različnih oblikah grdega ravnanja, vzrokih zanj in dejavnikih tveganja. Zajeti je treba področje nege na domu in v ustanovah.

| — | Študija mora opredeliti stopnjo ogroženosti starejših, njihov pravni položaj ter njihove možnosti za pomoč in podporo glede na pogoje, ki veljajo pri zlorabi otrok. |
| --- | --- |

—

Študija mora opredeliti stopnjo ogroženosti starejših, njihov pravni položaj ter njihove možnosti za pomoč in podporo glede na pogoje, ki veljajo pri zlorabi otrok.

| — | Raziskati je treba tudi raven izvajanja Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, da bi zaščitili starejše v državah članicah. |
| --- | --- |

—

Raziskati je treba tudi raven izvajanja Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, da bi zaščitili starejše v državah članicah.

Te ugotovitve so namenjene Evropskemu parlamentu; Komisiji, generalnemu direktoratu za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti.

| 1.4 | Grdo ravnanje s starejšimi, zlasti na področju nege, je mogoče učinkovito preprečevati samo na nacionalni ravni. Zato mora vsaka država članica v okviru oblikovanja vseevropske strategije pripraviti nacionalni akcijski načrt za preprečevanje teh zlorab, za katerega morajo države članice nameniti sredstva. V nacionalnih akcijskih načrtih se je treba posebej osredotočiti na:






  — | odpravo tabujev glede grdega ravnanja s starejšimi na področju nege s pomočjo ozaveščanja širše javnosti o položaju ljudi, ki potrebujejo nego, in negovalcev, na primer z informativnimi in izobraževalnimi kampanjami; |
| --- | --- | --- |

1.4

Grdo ravnanje s starejšimi, zlasti na področju nege, je mogoče učinkovito preprečevati samo na nacionalni ravni. Zato mora vsaka država članica v okviru oblikovanja vseevropske strategije pripraviti nacionalni akcijski načrt za preprečevanje teh zlorab, za katerega morajo države članice nameniti sredstva. V nacionalnih akcijskih načrtih se je treba posebej osredotočiti na:

—

odpravo tabujev glede grdega ravnanja s starejšimi na področju nege s pomočjo ozaveščanja širše javnosti o položaju ljudi, ki potrebujejo nego, in negovalcev, na primer z informativnimi in izobraževalnimi kampanjami;

| — | sprejetje okvirnih direktiv in pravnih podlag, ki bodo v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

—

sprejetje okvirnih direktiv in pravnih podlag, ki bodo v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah;

| — | pripravo nacionalnih poročil o preprečevanju grdega ravnanja s starejšimi v domači in institucionalni oskrbi, ki morajo med drugim raziskati, ali v državah članicah obstajajo obvezujoči (minimalni) standardi na področju nege in institucionalizirane oblike nadzora ter kako uspešni so ti ukrepi pri zaščiti starejših oseb, ki prejemajo nego na domu in v ustanovah; |
| --- | --- |

—

pripravo nacionalnih poročil o preprečevanju grdega ravnanja s starejšimi v domači in institucionalni oskrbi, ki morajo med drugim raziskati, ali v državah članicah obstajajo obvezujoči (minimalni) standardi na področju nege in institucionalizirane oblike nadzora ter kako uspešni so ti ukrepi pri zaščiti starejših oseb, ki prejemajo nego na domu in v ustanovah;

| — | izboljšanje informacij, ki so na voljo, pristojnosti za ukrepanje in sodelovanja z vsemi akterji in ustanovami, ki so neposredno povezani s področjem nege. To vključuje tudi ustrezno usposabljanje in pobude za ključne poklicne skupine – zdravstveno osebje, negovalce, policijo – ter uvedbo pravice do ovadbe zaposlenih v negovalnih ustanovah zaradi grdega ravnanja; |
| --- | --- |

—

izboljšanje informacij, ki so na voljo, pristojnosti za ukrepanje in sodelovanja z vsemi akterji in ustanovami, ki so neposredno povezani s področjem nege. To vključuje tudi ustrezno usposabljanje in pobude za ključne poklicne skupine – zdravstveno osebje, negovalce, policijo – ter uvedbo pravice do ovadbe zaposlenih v negovalnih ustanovah zaradi grdega ravnanja;

| — | uvedba storitev svetovanja, ki bi pokrivalo vsa področja, bilo lahko dostopno in (tudi) spoštovalo zaupnost. S tem bi med vsemi (potencialno) vpletenimi že v zgodnji fazi lahko odpravili pomanjkanje obveščenosti o področju nege; |
| --- | --- |

—

uvedba storitev svetovanja, ki bi pokrivalo vsa področja, bilo lahko dostopno in (tudi) spoštovalo zaupnost. S tem bi med vsemi (potencialno) vpletenimi že v zgodnji fazi lahko odpravili pomanjkanje obveščenosti o področju nege;

| — | ponudbo možnosti razbremenitve za svojce, ki negujejo, ter možnosti svetovanja in podpore poklicnim negovalcem; |
| --- | --- |

—

ponudbo možnosti razbremenitve za svojce, ki negujejo, ter možnosti svetovanja in podpore poklicnim negovalcem;

| — | oblikovanje mrež za sodelovanje, usposabljanje in sistematično izmenjavo informacij med vsemi akterji in institucijami, ki so neposredno povezani s področjem nege. |
| --- | --- |

—

oblikovanje mrež za sodelovanje, usposabljanje in sistematično izmenjavo informacij med vsemi akterji in institucijami, ki so neposredno povezani s področjem nege.

Ta priporočila so namenjena državam članicam.

| 1.5 | EESO meni, da je nujna nacionalna in vseevropska izmenjava postopkov in modelov dobre prakse, katere cilj je zagotavljanje kakovosti in razvijanje standardov na področju nege.
  To priporočilo je namenjeno državam članicam in Evropski mreži za preprečevanje kriminala (EUCPN). |
| --- | --- |

1.5

EESO meni, da je nujna nacionalna in vseevropska izmenjava postopkov in modelov dobre prakse, katere cilj je zagotavljanje kakovosti in razvijanje standardov na področju nege.

To priporočilo je namenjeno državam članicam in Evropski mreži za preprečevanje kriminala (EUCPN).

2.   Obrazložitev

2.1   Starost in tveganje grdega ravnanja

| 2.1.1 | V skladu z demografskimi napovedmi naj bi v Evropi do leta 2050 močno narasel delež ljudi, starih 65 let ali več (za 58 milijonov oz. 77 %); od vseh starostnih skupin bo proporcionalno najmočneje naraslo število ljudi visoke starosti (80 let ali več). Ta trend vpliva na vsakdanje življenje na številnih področjih in predstavlja poseben izziv za praktično vsa področja politike. |
| --- | --- |

2.1.1

V skladu z demografskimi napovedmi naj bi v Evropi do leta 2050 močno narasel delež ljudi, starih 65 let ali več (za 58 milijonov oz. 77 %); od vseh starostnih skupin bo proporcionalno najmočneje naraslo število ljudi visoke starosti (80 let ali več). Ta trend vpliva na vsakdanje življenje na številnih področjih in predstavlja poseben izziv za praktično vsa področja politike.

| 2.1.2 | Obravnava grdega ravnanja s starejšimi je vse bolj nujna, ne samo, vendar tudi zaradi takšnega demografskega razvoja. Grdo ravnanje s starejšimi je močno zanemarjena tema, ki se jo še vedno podcenjuje in odriva. Zato so nezadostni in pomanjkljivi tudi do zdaj zbrani empirični podatki. |
| --- | --- |

2.1.2

Obravnava grdega ravnanja s starejšimi je vse bolj nujna, ne samo, vendar tudi zaradi takšnega demografskega razvoja. Grdo ravnanje s starejšimi je močno zanemarjena tema, ki se jo še vedno podcenjuje in odriva. Zato so nezadostni in pomanjkljivi tudi do zdaj zbrani empirični podatki.

| 2.1.3 | Po podatkih kriminalne statistike je tveganje nasilja med moškimi in ženskami, starejšimi od 60 let, sicer bistveno nižje kot med osebami, mlajšimi od 60 let, in tudi pri zasliševanju žrtev starejši redkeje pripovedujejo o izkušnjah z nasiljem kot mlajši. Toda kriminalna statistika in zasliševanje prič nista primerna za ugotavljanje in ponazarjanje specifičnih tveganj nasilja nad starejšimi. |
| --- | --- |

2.1.3

Po podatkih kriminalne statistike je tveganje nasilja med moškimi in ženskami, starejšimi od 60 let, sicer bistveno nižje kot med osebami, mlajšimi od 60 let, in tudi pri zasliševanju žrtev starejši redkeje pripovedujejo o izkušnjah z nasiljem kot mlajši. Toda kriminalna statistika in zasliševanje prič nista primerna za ugotavljanje in ponazarjanje specifičnih tveganj nasilja nad starejšimi.

| 2.1.4 | To še posebej velja za tveganje, da bodo s starejšim grdo ravnale osebe v njegovem ožjem socialnem krogu, tiste, ki jih starejši pozna in jim zaupa ali je celo odvisen od njih. Znanost, politika in praksa so v zadnjem desetletju „odkrile“, da je v tem ožjem krogu nasilje izredno pogost pojav. Ta spoznanja se v glavnem nanašajo na otroke in ženske kot žrtve (1), le redko pa na zlorabe starejših. |
| --- | --- |

2.1.4

To še posebej velja za tveganje, da bodo s starejšim grdo ravnale osebe v njegovem ožjem socialnem krogu, tiste, ki jih starejši pozna in jim zaupa ali je celo odvisen od njih. Znanost, politika in praksa so v zadnjem desetletju „odkrile“, da je v tem ožjem krogu nasilje izredno pogost pojav. Ta spoznanja se v glavnem nanašajo na otroke in ženske kot žrtve (1), le redko pa na zlorabe starejših.

| 2.1.5 | Organizacija Action on Elder Abuse je oblikovala opredelitev, ki jo je sprejela tudi Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), uveljavila pa se je tudi v znanosti in politiki, v skladu s katero je grdo ravnanje s starejšimi vsako posamezno ali ponavljajoče se dejanje ali opustitev določenega dejanja, ki lahko škodi starejši osebi ali jo ogrozi (2). |
| --- | --- |

2.1.5

Organizacija Action on Elder Abuse je oblikovala opredelitev, ki jo je sprejela tudi Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), uveljavila pa se je tudi v znanosti in politiki, v skladu s katero je grdo ravnanje s starejšimi vsako posamezno ali ponavljajoče se dejanje ali opustitev določenega dejanja, ki lahko škodi starejši osebi ali jo ogrozi (2).

| 2.1.6 | Na podlagi razpoložljivih ugotovitev je mogoče sklepati, da pogosto prihaja do zlorab starejših, ki so včasih zelo hude in ki, razen nekaterih izjem, ostajajo prikrite (3). Rezultati reprezentativne ankete, ki so jo leta 2006 opravili v Angliji, na Škotskem, v Walesu in na Severnem Irskem med 2000 osebami, starimi 66 let in več, ki živijo v gospodinjstvih (vključno z ustanovami varovanih stanovanj) (4), so naslednji: 2,6 % anketirancev je navedlo, da jih je v zadnjih dvanajstih mesecih zlorabil družinski član, prijatelj ali zaposlen negovalec. Če upoštevamo še zlorabe, ki so jih zakrivili sosednje in znanci, se delež poveča na 4 %. Najpogostejša oblika grdega ravnanja je bilo zanemarjanje, sledilo mu je finančno izkoriščanje, psihično in fizično nasilje, najredkejše pa so bile spolne zlorabe. Ženske so zlorabo navedle večkrat kot moški. Ti rezultati so primerljivi z rezultati v drugih zahodnih družbah in približno ustrezajo pogostosti nasilja v družini. Španska študija iz leta 2004 je pokazala, da je stopnja nasilja nad starejšimi skoraj tako visoka kot stopnja nasilja nad otroki. |
| --- | --- |

2.1.6

Na podlagi razpoložljivih ugotovitev je mogoče sklepati, da pogosto prihaja do zlorab starejših, ki so včasih zelo hude in ki, razen nekaterih izjem, ostajajo prikrite (3). Rezultati reprezentativne ankete, ki so jo leta 2006 opravili v Angliji, na Škotskem, v Walesu in na Severnem Irskem med 2000 osebami, starimi 66 let in več, ki živijo v gospodinjstvih (vključno z ustanovami varovanih stanovanj) (4), so naslednji: 2,6 % anketirancev je navedlo, da jih je v zadnjih dvanajstih mesecih zlorabil družinski član, prijatelj ali zaposlen negovalec. Če upoštevamo še zlorabe, ki so jih zakrivili sosednje in znanci, se delež poveča na 4 %. Najpogostejša oblika grdega ravnanja je bilo zanemarjanje, sledilo mu je finančno izkoriščanje, psihično in fizično nasilje, najredkejše pa so bile spolne zlorabe. Ženske so zlorabo navedle večkrat kot moški. Ti rezultati so primerljivi z rezultati v drugih zahodnih družbah in približno ustrezajo pogostosti nasilja v družini. Španska študija iz leta 2004 je pokazala, da je stopnja nasilja nad starejšimi skoraj tako visoka kot stopnja nasilja nad otroki.

2.2   Grdo ravnanje s starejšimi v negi

| 2.2.1 | Pojem nege je zelo širok in sega od pomoči in podpore v gospodinjstvu do intenzivne nege (v ustanovah). |
| --- | --- |

2.2.1

Pojem nege je zelo širok in sega od pomoči in podpore v gospodinjstvu do intenzivne nege (v ustanovah).

| 2.2.2 | Posebej veliko tveganje obstaja za starejše, ki so odvisni od nege in/ali živijo odmaknjeni doma ali v domovih za ostarele. Zato se raziskovalno mnenje osredotoča na njihov položaj, specifično ogroženost ter možnosti preprečevanja in posredovanja. |
| --- | --- |

2.2.2

Posebej veliko tveganje obstaja za starejše, ki so odvisni od nege in/ali živijo odmaknjeni doma ali v domovih za ostarele. Zato se raziskovalno mnenje osredotoča na njihov položaj, specifično ogroženost ter možnosti preprečevanja in posredovanja.

| 2.2.3 | Z izjemo najstarejših starostnih skupin je le manjšina starejših odvisna od nege: konec leta 2003 je v Nemčiji nego potrebovalo 1,6 % oseb, starih od 60 do 64 let, 9,8 % oseb, starih od 75 do 79 let, vendar 60,4 % oseb, starih od 90 do 94 let (5). Glede na izračune bo naraščalo število starejših (glej zgoraj), naraščalo pa bo predvsem tudi število bolnih in oseb, ki potrebujejo nego. Pričakuje se 116- do 136-odstotno povečanje deleža ljudi, ki potrebujejo nego, ter celo 138- do 160-odstoten porast oseb v negovalnih domovih. Zlasti v skupini oseb visoke starosti (nad 80 let) bodo naraščala tveganja, ki jih prinašata odvisnost od pomoči in nege (6). |
| --- | --- |

2.2.3

Z izjemo najstarejših starostnih skupin je le manjšina starejših odvisna od nege: konec leta 2003 je v Nemčiji nego potrebovalo 1,6 % oseb, starih od 60 do 64 let, 9,8 % oseb, starih od 75 do 79 let, vendar 60,4 % oseb, starih od 90 do 94 let (5). Glede na izračune bo naraščalo število starejših (glej zgoraj), naraščalo pa bo predvsem tudi število bolnih in oseb, ki potrebujejo nego. Pričakuje se 116- do 136-odstotno povečanje deleža ljudi, ki potrebujejo nego, ter celo 138- do 160-odstoten porast oseb v negovalnih domovih. Zlasti v skupini oseb visoke starosti (nad 80 let) bodo naraščala tveganja, ki jih prinašata odvisnost od pomoči in nege (6).

| 2.2.4 | Grdo ravnanje s starejšimi v negi se obravnava v okviru gerontologije in ne obsega samo fizičnih zlorab oseb, ki potrebujejo nego, temveč vsa dejanja in opustitve dejanj, ki imajo hude posledice za življenjske razmere in počutje starejših (7). Oblike grdega ravnanja s starejšimi so (8):






  — | neposredno fizično nasilje (pretepanje, tresenje, ščipanje, uporaba fizične sile, mehanska imobilizacija, odvzem telesnih pripomočkov itd.); |
| --- | --- | --- |

2.2.4

Grdo ravnanje s starejšimi v negi se obravnava v okviru gerontologije in ne obsega samo fizičnih zlorab oseb, ki potrebujejo nego, temveč vsa dejanja in opustitve dejanj, ki imajo hude posledice za življenjske razmere in počutje starejših (7). Oblike grdega ravnanja s starejšimi so (8):

—

neposredno fizično nasilje (pretepanje, tresenje, ščipanje, uporaba fizične sile, mehanska imobilizacija, odvzem telesnih pripomočkov itd.);

| — | posredno fizično nasilje (neupravičeno dajanje zdravil, na primer pomirjeval itd.); |
| --- | --- |

—

posredno fizično nasilje (neupravičeno dajanje zdravil, na primer pomirjeval itd.);

| — | spolna zloraba (neupoštevanje osebne meje intimnosti, nesporazumen intimni stik itd.); |
| --- | --- |

—

spolna zloraba (neupoštevanje osebne meje intimnosti, nesporazumen intimni stik itd.);

| — | čustveno ali psihično nasilje (verbalno nasilje, prezir ali ignoriranje, čustvena hladnost, socialna izolacija, grožnje s fizičnim ali drugim nasiljem ali drugimi hudimi dejanji, zmerjanje, poniževanje itd.); |
| --- | --- |

—

čustveno ali psihično nasilje (verbalno nasilje, prezir ali ignoriranje, čustvena hladnost, socialna izolacija, grožnje s fizičnim ali drugim nasiljem ali drugimi hudimi dejanji, zmerjanje, poniževanje itd.);

| — | finančno ali drugo materialno izkoriščanje (nepooblaščeno razpolaganje s premoženjem, prodajanje nepremičnin brez privolitve, nagovarjanje ali siljenje k denarnim darilom, kraja denarja in dragocenih predmetov, izsiljevanje denarnih koristi, obravnava starejših kot ciljne skupine špekulantov itd.); |
| --- | --- |

—

finančno ali drugo materialno izkoriščanje (nepooblaščeno razpolaganje s premoženjem, prodajanje nepremičnin brez privolitve, nagovarjanje ali siljenje k denarnim darilom, kraja denarja in dragocenih predmetov, izsiljevanje denarnih koristi, obravnava starejših kot ciljne skupine špekulantov itd.);

| — | zanemarjanje (opustitev nujne vsakdanje pomoči, higienske in splošne oskrbe, zlasti oskrbe s hrano in pijačo, nastanek preležanin (dekubitus) zaradi pomanjkljive nege oseb, priklenjenih na posteljo, itd.); |
| --- | --- |

—

zanemarjanje (opustitev nujne vsakdanje pomoči, higienske in splošne oskrbe, zlasti oskrbe s hrano in pijačo, nastanek preležanin (dekubitus) zaradi pomanjkljive nege oseb, priklenjenih na posteljo, itd.);

| — | grožnje z zapustitvijo ali preselitvijo v dom; |
| --- | --- |

—

grožnje z zapustitvijo ali preselitvijo v dom;

| — | zloraba starejših za medicinske poskuse brez njihove privolitve oziroma proti njihovi volji. |
| --- | --- |

—

zloraba starejših za medicinske poskuse brez njihove privolitve oziroma proti njihovi volji.

| 2.2.5 | Do grdega ravnanja s starejšimi lahko pride tako pri domači kot tudi institucionalni negi. Podatki o širjenju nasilnih dejanj nad osebami, ki potrebujejo nego, v Evropi niso na voljo. O pojavu zanemarjanja, zlorab in nasilja v negi, ki naj bi bil po ocenah zelo razširjen, je znanega le malo. |
| --- | --- |

2.2.5

Do grdega ravnanja s starejšimi lahko pride tako pri domači kot tudi institucionalni negi. Podatki o širjenju nasilnih dejanj nad osebami, ki potrebujejo nego, v Evropi niso na voljo. O pojavu zanemarjanja, zlorab in nasilja v negi, ki naj bi bil po ocenah zelo razširjen, je znanega le malo.

| 2.2.5.1 | Obstoječe študije na področju domače nege ocenjujejo, da znaša delež odnosov v negi, v katerih prihaja do nasilja nad osebami, ki potrebujejo nego, od 5 do 25 % (9). |
| --- | --- |

2.2.5.1

Obstoječe študije na področju domače nege ocenjujejo, da znaša delež odnosov v negi, v katerih prihaja do nasilja nad osebami, ki potrebujejo nego, od 5 do 25 % (9).

| 2.2.5.2 | V eni od nemških študij (10) o zlorabljanju in zanemarjanju stanovalcev v domovih za ostarele in domovih za nego ostarelih je več kot 70 % izprašanih negovalcev navedlo, da so sami storili nasilna ali problematična dejanja ali opustili potrebna dejanja ali pa so jih opazili pri drugih negovalcih (11). |
| --- | --- |

2.2.5.2

V eni od nemških študij (10) o zlorabljanju in zanemarjanju stanovalcev v domovih za ostarele in domovih za nego ostarelih je več kot 70 % izprašanih negovalcev navedlo, da so sami storili nasilna ali problematična dejanja ali opustili potrebna dejanja ali pa so jih opazili pri drugih negovalcih (11).

2.3   Prepoznavanje grdega ravnanja v negi

| 2.3.1 | Zaznavanje grdega ravnanja se v praksi pogosto izkaže za težavno. Glavni razlogi za napačno presojo grdega ravnanja so: visok prag meje intimnosti pri žrtvah; odvisnost od pomoči, nege in pozornosti oseb, ki zlorabljajo, ter iz tega izhajajoč strah pred maščevanjem oz. poslabšanjem stanja; dejanska nezmožnost izraziti se o grdem ravnanju zaradi bolezni, zlasti v primeru možganske atrofije; negotovost, kako ravnati v primeru suma grdega ravnanja. |
| --- | --- |

2.3.1

Zaznavanje grdega ravnanja se v praksi pogosto izkaže za težavno. Glavni razlogi za napačno presojo grdega ravnanja so: visok prag meje intimnosti pri žrtvah; odvisnost od pomoči, nege in pozornosti oseb, ki zlorabljajo, ter iz tega izhajajoč strah pred maščevanjem oz. poslabšanjem stanja; dejanska nezmožnost izraziti se o grdem ravnanju zaradi bolezni, zlasti v primeru možganske atrofije; negotovost, kako ravnati v primeru suma grdega ravnanja.

2.4   Razmere v domači negi

| 2.4.1 | Trenutno velika večina starejših še vedno živi v zasebnih gospodinjstvih. V številnih evropskih državah negujejo starejše, ki potrebujejo nego, v domačem okolju, v Nemčiji ta delež znaša približno dve tretjini starejših, ki potrebujejo nego. Le okoli 7 % oseb, starejših od 65 let, v Nemčiji živi v domovih. Družinsko nego opravljajo predvsem zakonci, na drugem mestu hčerke ali snahe. Sicer v večini primerov nege ne prihaja do grdega ravnanja, lahko pa se pojavi (glej točko 2.2.5.1). |
| --- | --- |

2.4.1

Trenutno velika večina starejših še vedno živi v zasebnih gospodinjstvih. V številnih evropskih državah negujejo starejše, ki potrebujejo nego, v domačem okolju, v Nemčiji ta delež znaša približno dve tretjini starejših, ki potrebujejo nego. Le okoli 7 % oseb, starejših od 65 let, v Nemčiji živi v domovih. Družinsko nego opravljajo predvsem zakonci, na drugem mestu hčerke ali snahe. Sicer v večini primerov nege ne prihaja do grdega ravnanja, lahko pa se pojavi (glej točko 2.2.5.1).

| 2.4.2 | Domača nega predstavlja različne obremenitve, zlasti za zdravje, počutje in socialne stike negovalcev. Družine morajo včasih sprejeti velike omejitve, da lahko negujejo starejše svojce. Problematika se dodatno zaostri zaradi pomanjkljive priprave na negovalne razmere in nezadostne podpore v času negovanja. Posebej velika obremenitev je nega starejših, obolelih za demenco. |
| --- | --- |

2.4.2

Domača nega predstavlja različne obremenitve, zlasti za zdravje, počutje in socialne stike negovalcev. Družine morajo včasih sprejeti velike omejitve, da lahko negujejo starejše svojce. Problematika se dodatno zaostri zaradi pomanjkljive priprave na negovalne razmere in nezadostne podpore v času negovanja. Posebej velika obremenitev je nega starejših, obolelih za demenco.

| 2.4.3 | Do grdega ravnanja v domači negi pa ne prihaja le zaradi preobremenitve negovalcev, temveč zaradi številnih dejavnikov tveganja. Med te sodijo kakovost odnosov pred začetkom potrebe po negi, odvisnost od drog in psihične težave negovane osebe, doživljanje socialne izolacije in nezadostne socialne podpore, pa tudi agresivno vedenje negovancev (12). |
| --- | --- |

2.4.3

Do grdega ravnanja v domači negi pa ne prihaja le zaradi preobremenitve negovalcev, temveč zaradi številnih dejavnikov tveganja. Med te sodijo kakovost odnosov pred začetkom potrebe po negi, odvisnost od drog in psihične težave negovane osebe, doživljanje socialne izolacije in nezadostne socialne podpore, pa tudi agresivno vedenje negovancev (12).

2.5   Razmere v institucionalni negi

| 2.5.1 | Trenutno v ustanovah negujejo le majhen del starejših, ki potrebujejo nego, pričakuje pa se znatna rast oseb v negovalnih domovih, zlasti ljudi v visoki starosti (glej točko 2.2.3). Že danes se kaže trend prehajanja z domače k negi, ki jo opravljajo stacionarne negovalne ustanove ali ambulantne negovalne službe. |
| --- | --- |

2.5.1

Trenutno v ustanovah negujejo le majhen del starejših, ki potrebujejo nego, pričakuje pa se znatna rast oseb v negovalnih domovih, zlasti ljudi v visoki starosti (glej točko 2.2.3). Že danes se kaže trend prehajanja z domače k negi, ki jo opravljajo stacionarne negovalne ustanove ali ambulantne negovalne službe.

| 2.5.2 | V večini negovalnih domov do grdega ravnanja ne prihaja. To zlasti velja za domove z dobrim slovesom v državah članicah, ki jih redno preverjajo in ki strogo spoštujejo zdravstvene predpise svoje države. |
| --- | --- |

2.5.2

V večini negovalnih domov do grdega ravnanja ne prihaja. To zlasti velja za domove z dobrim slovesom v državah članicah, ki jih redno preverjajo in ki strogo spoštujejo zdravstvene predpise svoje države.

| 2.5.3 | Nekateri negovalni domovi pa imajo slab sloves. Sistematične raziskave o grdem ravnanju v negovalnih domovih sicer skoraj ne obstajajo, toda kontrole, npr. zdravstvenih služb zdravstvenih zavarovalnic, jasno kažejo, da nepravilnosti v negovalnih domovih niso osamljeni primeri (13). |
| --- | --- |

2.5.3

Nekateri negovalni domovi pa imajo slab sloves. Sistematične raziskave o grdem ravnanju v negovalnih domovih sicer skoraj ne obstajajo, toda kontrole, npr. zdravstvenih služb zdravstvenih zavarovalnic, jasno kažejo, da nepravilnosti v negovalnih domovih niso osamljeni primeri (13).

| 2.5.3.1 | Pri tem so odkrili škodljive posledice slabe nege ali pomanjkanja nege – na primer pri oskrbi s hrano in tekočino – preveliko odmerjanje psihofarmakov, velike nepravilnosti pri ravnanju z zdravili in ukrepih za omejevanje svobode. |
| --- | --- |

2.5.3.1

Pri tem so odkrili škodljive posledice slabe nege ali pomanjkanja nege – na primer pri oskrbi s hrano in tekočino – preveliko odmerjanje psihofarmakov, velike nepravilnosti pri ravnanju z zdravili in ukrepih za omejevanje svobode.

| 2.5.4 | V slabo vodenih negovalnih domovih je mogoče namesto posvečanja stanovalcem pogosto opaziti malomarnost in ravnodušnost. Togi urniki so pogosto ovira za samoodločanje in samostojnost stanovalcev doma. |
| --- | --- |

2.5.4

V slabo vodenih negovalnih domovih je mogoče namesto posvečanja stanovalcem pogosto opaziti malomarnost in ravnodušnost. Togi urniki so pogosto ovira za samoodločanje in samostojnost stanovalcev doma.

| 2.5.5 | Če negovalcem primanjkuje časa in če so preobremenjeni, ne trpijo le osebe, ki potrebujejo nego, temveč so tudi sami negovalci nezadovoljni. Prehitro opuščanje tega poklica in pomanjkanje usposobljenih kandidatov za to delo zaostrujeta kadrovsko problematiko v negovalnih domovih. Trenutno skoraj ni opaziti prizadevanj za spodbujanje in okrepitev privlačnosti „nege starejših“. |
| --- | --- |

2.5.5

Če negovalcem primanjkuje časa in če so preobremenjeni, ne trpijo le osebe, ki potrebujejo nego, temveč so tudi sami negovalci nezadovoljni. Prehitro opuščanje tega poklica in pomanjkanje usposobljenih kandidatov za to delo zaostrujeta kadrovsko problematiko v negovalnih domovih. Trenutno skoraj ni opaziti prizadevanj za spodbujanje in okrepitev privlačnosti „nege starejših“.

2.6   Analiza in predlogi EESO

| 2.6.1 | Grdo ravnanje s starejšimi je nesprejemljivo, ne glede na to kje in v kakšnem obsegu se pojavlja, zato se ga ne sme več zanemarjati. Odbor poziva predsedstva Sveta EU, Evropsko komisijo in nacionalne vlade, da uvedejo ukrepe za obravnavo vzrokov grdega ravnanja, da bo starejše prebivalstvo zaščiteno tako doma kot v ustanovah. |
| --- | --- |

2.6.1

Grdo ravnanje s starejšimi je nesprejemljivo, ne glede na to kje in v kakšnem obsegu se pojavlja, zato se ga ne sme več zanemarjati. Odbor poziva predsedstva Sveta EU, Evropsko komisijo in nacionalne vlade, da uvedejo ukrepe za obravnavo vzrokov grdega ravnanja, da bo starejše prebivalstvo zaščiteno tako doma kot v ustanovah.

| 2.6.2 | Predlogi EESO so usmerjeni zlasti na naslednja področja: |
| --- | --- |

2.6.2

Predlogi EESO so usmerjeni zlasti na naslednja področja:

2.6.2.1   Razsežnost človekovih pravic

| — | Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah (podpisana 7. decembra 2000 v Nici) v členu 25 priznava in spoštuje pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju. |
| --- | --- |

—

Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah (podpisana 7. decembra 2000 v Nici) v členu 25 priznava in spoštuje pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju.

| — | EESO meni, da je treba za dosego tega nujno spremeniti naš pogled na starejše. Bolj se je treba posvetiti pojavu diskriminacije starejših, v katerem pogosto tiči vzrok za grdo ravnanje s starejšimi, ki potrebujejo nego. Izziv bi moralo biti vključevanje starejših v družbo in dojemanje njihove nege kot skupne naloge družbe. |
| --- | --- |

—

EESO meni, da je treba za dosego tega nujno spremeniti naš pogled na starejše. Bolj se je treba posvetiti pojavu diskriminacije starejših, v katerem pogosto tiči vzrok za grdo ravnanje s starejšimi, ki potrebujejo nego. Izziv bi moralo biti vključevanje starejših v družbo in dojemanje njihove nege kot skupne naloge družbe.

| — | Odbor poudarja, da imajo starejši pravico živeti, kjer želijo, ne da bi jih moralo biti strah, da se jim bo zgodilo kaj hudega, ter da je diskriminiranje starejših nesprejemljivo. Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah mora zagotavljati zaščito starejših, ne glede na to, v katerem okolju živijo. |
| --- | --- |

—

Odbor poudarja, da imajo starejši pravico živeti, kjer želijo, ne da bi jih moralo biti strah, da se jim bo zgodilo kaj hudega, ter da je diskriminiranje starejših nesprejemljivo. Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah mora zagotavljati zaščito starejših, ne glede na to, v katerem okolju živijo.

| — | Odbor poudarja, kako pomembno je, da imajo starejši možnost izbirati, kje bodo živeli, ob upoštevanju obsega podpore, ki jo potrebujejo. Odbor zato poziva nacionalne vlade, da razvijejo različne oblike nastanitve in podpore, ki bodo ustrezale starejšim osebam, ki živijo doma, v okviru nadzorovanega bivanja, v domovih za ostarele ali domovih za nego bolnikov. |
| --- | --- |

—

Odbor poudarja, kako pomembno je, da imajo starejši možnost izbirati, kje bodo živeli, ob upoštevanju obsega podpore, ki jo potrebujejo. Odbor zato poziva nacionalne vlade, da razvijejo različne oblike nastanitve in podpore, ki bodo ustrezale starejšim osebam, ki živijo doma, v okviru nadzorovanega bivanja, v domovih za ostarele ali domovih za nego bolnikov.

| — | Starejši morajo imeti možnost brez strahu prijaviti pojave grdega ravnanja in izraziti svoje skrbi. To velja tudi za njihove svojce in druge negovalce, ki morajo imeti na voljo možnosti, da izrazijo svoje mnenje in skrbi, ne da bi se morali bati maščevanja nad svojim sorodnikom ali posledic za svoj položaj ali varnost zaposlitve. Treba je zagotoviti zaupno in učinkovito reševanje takšnih prijav. |
| --- | --- |

—

Starejši morajo imeti možnost brez strahu prijaviti pojave grdega ravnanja in izraziti svoje skrbi. To velja tudi za njihove svojce in druge negovalce, ki morajo imeti na voljo možnosti, da izrazijo svoje mnenje in skrbi, ne da bi se morali bati maščevanja nad svojim sorodnikom ali posledic za svoj položaj ali varnost zaposlitve. Treba je zagotoviti zaupno in učinkovito reševanje takšnih prijav.

2.6.2.2   Izboljšanje podatkov in potrebe po raziskavah

| — | Odbor predlaga izvedbo dodatnih, poglobljenih raziskav v vsej EU za oceno obsega grdega ravnanja s starejšimi, pri čemer je treba ugotoviti:






  — | splošno stopnjo razširjenosti grdega ravnanja s starejšimi ter oblike grdega ravnanja v domači in institucionalni negi; |
| --- | --- | --- |

—

Odbor predlaga izvedbo dodatnih, poglobljenih raziskav v vsej EU za oceno obsega grdega ravnanja s starejšimi, pri čemer je treba ugotoviti:

—

splošno stopnjo razširjenosti grdega ravnanja s starejšimi ter oblike grdega ravnanja v domači in institucionalni negi;

| — | vzroke grdega ravnanja s posebnim poudarkom na stresu, ki ga doživljajo svojci, ki negujejo, in podpori, ki jo prejemajo; |
| --- | --- |

—

vzroke grdega ravnanja s posebnim poudarkom na stresu, ki ga doživljajo svojci, ki negujejo, in podpori, ki jo prejemajo;

| — | v kolikšni meri se na področju zaščite starejših upošteva Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah; |
| --- | --- |

—

v kolikšni meri se na področju zaščite starejših upošteva Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah;

| — | v kolikšni meri so v državah članicah razviti standardi za nego starejših ter kako jih države članice spremljajo in nadzorujejo. |
| --- | --- |

—

v kolikšni meri so v državah članicah razviti standardi za nego starejših ter kako jih države članice spremljajo in nadzorujejo.

2.6.2.3   Odpravljanje tabujev in ozaveščanje

| — | Odbor poziva nacionalne vlade, da uvedejo ukrepe in povečajo ozaveščenost o grdem ravnanju s starejšimi s pomočjo nacionalnih medijskih kampanj, ki morajo praktično podpreti javne in zasebne ustanove, da bi odpravili tabuje o grdem ravnanju s starejšimi. |
| --- | --- |

—

Odbor poziva nacionalne vlade, da uvedejo ukrepe in povečajo ozaveščenost o grdem ravnanju s starejšimi s pomočjo nacionalnih medijskih kampanj, ki morajo praktično podpreti javne in zasebne ustanove, da bi odpravili tabuje o grdem ravnanju s starejšimi.

| — | Odbor ugotavlja, da imajo mediji vplivno vlogo pri spreminjanju ozaveščanja javnosti, ter poudarja, da morajo izvajati dobro politiko obveščanja in to temo obravnavati konstruktivno. |
| --- | --- |

—

Odbor ugotavlja, da imajo mediji vplivno vlogo pri spreminjanju ozaveščanja javnosti, ter poudarja, da morajo izvajati dobro politiko obveščanja in to temo obravnavati konstruktivno.

2.6.2.4   Obveščanje, ozaveščanje, usposabljanje in preprečevanje

| — | Odbor poziva nacionalne vlade, da uvedejo naslednje ukrepe:






  — | izboljšati informiranja starejših in njihovih sorodnikov o grdem ravnanju s starejšimi; |
| --- | --- | --- |

—

Odbor poziva nacionalne vlade, da uvedejo naslednje ukrepe:

—

izboljšati informiranja starejših in njihovih sorodnikov o grdem ravnanju s starejšimi;

| — | zagotoviti, da lahko poklicni negovalci brez nevarnosti prijavljajo pojave grdega ravnanja s starejšimi, ter jim ponuditi ustrezno svetovanje in podporo; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da lahko poklicni negovalci brez nevarnosti prijavljajo pojave grdega ravnanja s starejšimi, ter jim ponuditi ustrezno svetovanje in podporo;

| — | zagotoviti zadostno usposabljanje o prepoznavanju grdega ravnanja in postopkih ravnanja za vse zdravstvene in negovalne delavce ter policijo; |
| --- | --- |

—

zagotoviti zadostno usposabljanje o prepoznavanju grdega ravnanja in postopkih ravnanja za vse zdravstvene in negovalne delavce ter policijo;

| — | zagotoviti, da bodo mreže ustanov zdravstvenih in socialnih storitev lahko nudile centre za nujni sprejem, podporne skupine ter neodvisne in zaupne telefonske svetovalne službe; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bodo mreže ustanov zdravstvenih in socialnih storitev lahko nudile centre za nujni sprejem, podporne skupine ter neodvisne in zaupne telefonske svetovalne službe;

| — | ustrezno informirati svojce, ki negujejo, o simptomih in napredovanju bolezni, kot je demenca, s čimer se zagotovi, da svojci resnično razumejo, kakšen obseg nege bi lahko bil potreben, ter nuditi ustrezno podporo, vključno z usposabljanjem; |
| --- | --- |

—

ustrezno informirati svojce, ki negujejo, o simptomih in napredovanju bolezni, kot je demenca, s čimer se zagotovi, da svojci resnično razumejo, kakšen obseg nege bi lahko bil potreben, ter nuditi ustrezno podporo, vključno z usposabljanjem;

| — | svojcem, ki negujejo, zagotoviti dostop do ustreznega dnevnega varstva, nadomestne oskrbe v času dopustov in zdravstvene podpore, da se ublaži stres morebitne neprekinjene nege; |
| --- | --- |

—

svojcem, ki negujejo, zagotoviti dostop do ustreznega dnevnega varstva, nadomestne oskrbe v času dopustov in zdravstvene podpore, da se ublaži stres morebitne neprekinjene nege;

| — | družinskim članom – tako moškim kot ženskam – omogočiti prekinitev kariere, da bi se lahko posvetili negi, ne da bi to škodilo njihovim možnostim zaposlitve; |
| --- | --- |

—

družinskim članom – tako moškim kot ženskam – omogočiti prekinitev kariere, da bi se lahko posvetili negi, ne da bi to škodilo njihovim možnostim zaposlitve;

| — | Proizvodi in storitve s področja informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) bodo številnim starejšim ljudem omogočili, da živijo dlje na kraju, ki jim je najbolj všeč, ter tako ohranijo samostojnost in visok življenjski standard. IKT jim lahko pomaga pri opravljanju vsakdanjih stvari in jo je mogoče po potrebi uporabiti za spremljanje njihovega zdravja in dejavnosti ter s tem zmanjšati potrebo po institucionalni negi. IKT bo okrepila varnost starejših, jim zagotovila dostop do socialnih in zdravstvenih storitev in nujnih služb ter jim s tem omogočila, da še naprej živijo v veliki meri neodvisno, samostojno in dostojno. |
| --- | --- |

—

Proizvodi in storitve s področja informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) bodo številnim starejšim ljudem omogočili, da živijo dlje na kraju, ki jim je najbolj všeč, ter tako ohranijo samostojnost in visok življenjski standard. IKT jim lahko pomaga pri opravljanju vsakdanjih stvari in jo je mogoče po potrebi uporabiti za spremljanje njihovega zdravja in dejavnosti ter s tem zmanjšati potrebo po institucionalni negi. IKT bo okrepila varnost starejših, jim zagotovila dostop do socialnih in zdravstvenih storitev in nujnih služb ter jim s tem omogočila, da še naprej živijo v veliki meri neodvisno, samostojno in dostojno.

2.6.2.5   Oblikovanje mrež

| — | Odbor poziva nacionalne vlade, da ustanovijo mreže različnih ustanov in s tem zagotovijo sodelovanje, usposabljanje in sistematično izmenjavo informacij (14). |
| --- | --- |

—

Odbor poziva nacionalne vlade, da ustanovijo mreže različnih ustanov in s tem zagotovijo sodelovanje, usposabljanje in sistematično izmenjavo informacij (14).

2.6.2.6   Institucionalizirano spremljanje nege

| — | Odbor poziva države članice, da ustanovijo ustanove za spremljanje in nadzorovanje na visoki ravni, ki bodo zagotovile visokokakovostne storitve za starejše na podlagi razumljivih in javno dostopnih negovalnih standardov. Te ustanove morajo biti pooblaščene za izvajanje ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, katerih rezultati morajo biti javno dostopni. |
| --- | --- |

—

Odbor poziva države članice, da ustanovijo ustanove za spremljanje in nadzorovanje na visoki ravni, ki bodo zagotovile visokokakovostne storitve za starejše na podlagi razumljivih in javno dostopnih negovalnih standardov. Te ustanove morajo biti pooblaščene za izvajanje ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, katerih rezultati morajo biti javno dostopni.

2.6.2.7   Povečanje odkrivanja grdega ravnanja

| — | Odbor poudarja, da je treba znatno okrepiti diskretno odkrivanje grdega ravnanja s starejšimi v domači in institucionalni negi, pri čemer morajo sodelovati ustrezne ustanove. Ljudem je treba zagotoviti, da se lahko zanesejo, da bo vsako prijavljeno grdo ravnanje obravnavano in da se bo ustrezno ukrepalo. Takšen postopek bi lahko vključeval tudi posredovanje policije ali sodišča. |
| --- | --- |

—

Odbor poudarja, da je treba znatno okrepiti diskretno odkrivanje grdega ravnanja s starejšimi v domači in institucionalni negi, pri čemer morajo sodelovati ustrezne ustanove. Ljudem je treba zagotoviti, da se lahko zanesejo, da bo vsako prijavljeno grdo ravnanje obravnavano in da se bo ustrezno ukrepalo. Takšen postopek bi lahko vključeval tudi posredovanje policije ali sodišča.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Glej mnenje EESO na lastno pobudo z dne 16. marca 2006 o nasilju nad ženskami v družini, (UL C 110, 9.5.2006) in dopolnilno mnenje EESO z dne 14. decembra 2006 o otrocih kot posrednih žrtvah nasilja v družini (UL C 325, 30.12.2006), poročevalka pri obeh mnenjih: ga. HEINISCH.

1

nasilju nad ženskami v družini

otrocih kot posrednih žrtvah nasilja v družini

(2)  Toronto Declaration on the global prevention of elderly abuse: „Elder Abuse is a single or repeated act, or lack of appropriate action, occurring within any relationship where there is an expectation of trust which causes harm or distress to an older person. It can be of various forms: physical, psychological/emotional, sexual, financial or simply reflect intentional or unintentional neglect.“ (WHO 2002) (http://www.who.int/ageing/projects/elder_abuse/alc_toronto_declaration_en.pdf); Action on Elder Abuse (www.elderabuse.org.uk).

2

(3)  Na mednarodnem simpoziju, ki je potekal maja 2006 v Kölnu pod pokroviteljstvom komisarja Vladimirja Špidle (zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti), so bila predstavljena poročila o 5- do 20-odstotni razširjenosti „nasilja nad starejšimi“ v različnih državah (poročilo o simpoziju Gewalt und Vernachlässigung gegenüber alten Menschen in häuslicher und institutioneller Pflege (nasilje nad starejšimi in zanemarjanje starejših v domači in institucionalni negi), v: Forum Kriminalprävention, 4/2006 in 1/2007).

3

Gewalt und Vernachlässigung gegenüber alten Menschen in häuslicher und institutioneller Pflege

nasilje nad starejšimi in zanemarjanje starejših v domači in institucionalni negi

(4)  UK Study of Abuse und Neglect of Older People (June 2007)

4

www.natcen.ac.uk.

(5)  Nemški zvezni statistični urad (2005): Pflegestatistik 2003 (Statistika o negi) – Deutschlandergebnisse. Wiesbaden.

5

Pflegestatistik 2003 (Statistika o negi)

(6)  Landespräventionsrat Nordrhein-Westfalen (2006): Gefahren für alte Menschen in der Pflege (Nevarnosti za starejše v negi).

6

Gefahren für alte Menschen in der Pflege

Nevarnosti za starejše v negi

(7)  Ta opredelitev ustreza deklaraciji iz Toronta o svetovnem preprečevanju grdega ravnanja s starejšimi (WHO 2002, glej opombo 2).

7

(8)  Landespräventionsrat Nordrhein-Westfalen (glej opombo 6), deklaracija iz Toronta (glej opombo 2) in britanska študija (glej opombo 4).

8

(9)  Görgen, Thomas (2005a): Nahraumgewalt im Alter, Opferrisiken und Optionen für gewaltpräventives Handeln (Nasilje v ozkem socialnem krogu v starosti – tveganja za žrtve in možnosti preprečevanja), Forum Kriminalprävention 3/2005, str. 13-16. Podatke o posameznih evropskih državah lahko najdete v: Walentich/Wilms/Walter (2005): Gewalt gegen ältere Menschen in der häuslichen und institutionellen Pflege (Nasilje nad starejšimi v domači in institucionalizirani negi). Bewährungshilfe 2/2005, str. 166-182.

9

Nahraumgewalt im Alter, Opferrisiken und Optionen für gewaltpräventives Handeln

Nasilje v ozkem socialnem krogu v starosti – tveganja za žrtve in možnosti preprečevanja

Gewalt gegen ältere Menschen in der häuslichen und institutionellen Pflege

Nasilje nad starejšimi v domači in institucionalizirani negi

(10)  Görgen, Thomas (2005b): „As if I just didn't exist“ – Elder abuse and neglect in nursing homes (Kot da sploh ne obstajam – zloraba in zanemarjanje starejših v domovih za ostarele), v: Ageing, crime and society, M. Cain in A. Wahidin (ur.).

10

„As if I just didn't exist“

Elder abuse and neglect in nursing homes

Kot da sploh ne obstajam – zloraba in zanemarjanje starejših v domovih za ostarele

(11)  Podatke o pogostosti posameznih vrst nasilja, kot sta omejevanje svobode gibanja in zloraba psihofarmakov, lahko najdete v: Rolf Hirsch (2005): Aspekte zur Gewalt gegen alte Menschen in Deutschland (Vidiki nasilja nad starejšimi v Nemčiji), v: Bewährungshilfe 2/2005, str. 149-165.

11

Aspekte zur Gewalt gegen alte Menschen in Deutschland

Vidiki nasilja nad starejšimi v Nemčiji

(12)  Görgen, 2005a (glej opombo 9).

12

(13)  Drugo poročilo zdravstvene službe nemških zavodov za zdravstveno zavarovanje o kakovosti ambulantne in stacionarne nege iz leta 2007 (Qualität in der ambulanten und stationären Pflege) je pri 10 % pregledanih bivajočih v ustanovah ugotovilo slabo zdravstveno stanje in s tem nezadostno nego

13

Qualität in der ambulanten und stationären Pflege

http://presseportal.de/pm/57869.

(14)  Primer za to je publikacija pobude iz Bonna proti nasilju v starosti (Bonner Initiative gegen Gewalt im Alter – Handeln statt Misshandeln e.V.) Alte Men¬schen in Not – Wir können helfen (Starejši v stiski – lahko jim pomagamo), informacijska brošura, Bonn, 2006. Informacije o tej in drugih pobudah lahko najdete tudi na spletni strani International Network for the Prevention of Elder Abuse (www.inpea.net).

14

Alte Men¬schen in Not – Wir können helfen (Starejši v stiski – lahko jim pomagamo)

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/115

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES glede prilagoditve posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo

COM(2007) 52 konč. – 2007/0023 (CNS)

(2008/C 44/25)

Svet je 19. aprila 2007 sklenil, da v skladu s členom 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. BURANI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 151 glasovi za, brez glasov proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Vsebina predloga direktive

| 1.1 | Obravnavani predlog direktive spreminja Direktivo 2003/96/ES (1) o obdavčitvi plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, veljavno za vse države Evropske unije. Uvaja postopno zviševanje minimalnih trošarin za plinsko olje, da bi jih v določenem času postopoma prilagodili (v direktivi se uporablja izraz „usklajevanje“) trošarinam za bencin: 380 EUR za 1 000 litrov obeh vrst goriv od 1. januarja 2014. Rok je bil podaljšan za države članice, za katere ne veljajo prehodna obdobja. |
| --- | --- |

1.1

Obravnavani predlog direktive spreminja Direktivo 2003/96/ES (1) o obdavčitvi plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, veljavno za vse države Evropske unije. Uvaja postopno zviševanje minimalnih trošarin za plinsko olje, da bi jih v določenem času postopoma prilagodili (v direktivi se uporablja izraz „usklajevanje“) trošarinam za bencin: 380 EUR za 1 000 litrov obeh vrst goriv od 1. januarja 2014. Rok je bil podaljšan za države članice, za katere ne veljajo prehodna obdobja.

| 1.2 | Znotraj tega splošnega okvira je predvidenih nekaj razlikovanj, odstopanj ter časovno omejenih in normativnih prilagoditev. Prvo razlikovanje je med „plinskim oljem za komercialne namene“ (ki se uporablja za tovornjake nad 7,5 tone in avtobuse za prevoz potnikov) (2) ter „plinskim oljem za nekomercialne namene“ (ki naj bi se, ker ni natančnejše pojasnitve, nanašalo na plinsko olje za vse druge vrste vozil). Države članice lahko vzpostavijo nižjo stopnjo obdavčitve za plinsko olje za komercialne namene, če je v skladu z najnižjimi stopnjami, ki jih direktiva določa za Skupnost, in če trošarina ni nižja od nacionalne ravni, veljavne 1. januarja 2003. Obdavčitev plinskega olja za nekomercialne namene in bencina nikakor ne sme biti nižja od obdavčitve plinskega olja za komercialne namene. |
| --- | --- |

1.2

Znotraj tega splošnega okvira je predvidenih nekaj razlikovanj, odstopanj ter časovno omejenih in normativnih prilagoditev. Prvo razlikovanje je med „plinskim oljem za komercialne namene“ (ki se uporablja za tovornjake nad 7,5 tone in avtobuse za prevoz potnikov) (2) ter „plinskim oljem za nekomercialne namene“ (ki naj bi se, ker ni natančnejše pojasnitve, nanašalo na plinsko olje za vse druge vrste vozil). Države članice lahko vzpostavijo nižjo stopnjo obdavčitve za plinsko olje za komercialne namene, če je v skladu z najnižjimi stopnjami, ki jih direktiva določa za Skupnost, in če trošarina ni nižja od nacionalne ravni, veljavne 1. januarja 2003. Obdavčitev plinskega olja za nekomercialne namene in bencina nikakor ne sme biti nižja od obdavčitve plinskega olja za komercialne namene.

| 1.3 | Obdavčitev plinskega olja za komercialne namene je lahko nižja od nacionalne ravni, veljavne 1. januarja 2003, če država članica, ki želi ta ukrep, uvede ali je že uvedla sistem dajatev za uporabo cest. Vendar pa je to dovoljeno le v primerih, ko je rezultat kombinacije znižane stopnje obdavčitve in dajatev za uporabo cest približno enak – vendar ne nižji – kot nacionalna raven obdavčitve, veljavna 1. januarja 2003. |
| --- | --- |

1.3

Obdavčitev plinskega olja za komercialne namene je lahko nižja od nacionalne ravni, veljavne 1. januarja 2003, če država članica, ki želi ta ukrep, uvede ali je že uvedla sistem dajatev za uporabo cest. Vendar pa je to dovoljeno le v primerih, ko je rezultat kombinacije znižane stopnje obdavčitve in dajatev za uporabo cest približno enak – vendar ne nižji – kot nacionalna raven obdavčitve, veljavna 1. januarja 2003.

| 1.4 | Druga možnost nižje obdavčitve plinskega olja za komercialne namene je uvedba diferencirane stopnje obdavčitve plinskega olja za komercialne namene z vzpostavitvijo (ali ohranitvijo) nediskriminatornega mehanizma za povračilo, ki vsem subjektom, ki so uporabljali plinsko olje v državi članici, omogoča dostop do povračila pod enakimi, preglednimi in enostavnimi pogoji. |
| --- | --- |

1.4

Druga možnost nižje obdavčitve plinskega olja za komercialne namene je uvedba diferencirane stopnje obdavčitve plinskega olja za komercialne namene z vzpostavitvijo (ali ohranitvijo) nediskriminatornega mehanizma za povračilo, ki vsem subjektom, ki so uporabljali plinsko olje v državi članici, omogoča dostop do povračila pod enakimi, preglednimi in enostavnimi pogoji.

| 1.5 | Časovni načrt za usklajevanje obdavčitve bencina in plinskega olja predvideva naslednje:






  — | za bencin obdavčitev v višini 359 EUR za 1 000 litrov od 1. januarja 2004 in 380 EUR od 1. januarja 2014; |
| --- | --- | --- |

1.5

Časovni načrt za usklajevanje obdavčitve bencina in plinskega olja predvideva naslednje:

—

za bencin obdavčitev v višini 359 EUR za 1 000 litrov od 1. januarja 2004 in 380 EUR od 1. januarja 2014;

| — | za plinsko olje postopno zviševanje obdavčitve: 302 EUR od 1. januarja 2004, 330 EUR od 1. januarja 2010, 359 EUR od 1. januarja 2012 in 380 EUR od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

—

za plinsko olje postopno zviševanje obdavčitve: 302 EUR od 1. januarja 2004, 330 EUR od 1. januarja 2010, 359 EUR od 1. januarja 2012 in 380 EUR od 1. januarja 2014.

| 1.6 | Poleg tega je predvidenih nekaj odstopanj, ki jih lahko povzamemo tako:






  — | za države, za katere že veljajo odstopanja do leta 2012 (ES, AT, BE, LU, PT, EL, PL), se prehodno obdobje konča leta 2016. Lahko uporabljajo naslednjo obdavčitev:






  — | 302 EUR do 1. januarja 2007, 330 EUR do 1. januarja 2012, 359 EUR do 1. januarja 2014 in skupno raven 380 EUR 1. januarja 2016; |
| --- | --- | --- | --- |

1.6

Poleg tega je predvidenih nekaj odstopanj, ki jih lahko povzamemo tako:

—

za države, za katere že veljajo odstopanja do leta 2012 (ES, AT, BE, LU, PT, EL, PL), se prehodno obdobje konča leta 2016. Lahko uporabljajo naslednjo obdavčitev:

—

302 EUR do 1. januarja 2007, 330 EUR do 1. januarja 2012, 359 EUR do 1. januarja 2014 in skupno raven 380 EUR 1. januarja 2016;

| — | za države, za katere že veljajo odstopanja do leta 2013 (LV, LT in, z drugo ureditvijo, BG in RO), se prehodno obdobje konča leta 2017. |
| --- | --- |

—

za države, za katere že veljajo odstopanja do leta 2013 (LV, LT in, z drugo ureditvijo, BG in RO), se prehodno obdobje konča leta 2017.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Eden izmed ciljev predloga je zmanjšati izkrivljanje konkurence na trgu zaradi različnih cen goriva na črpalkah, zlasti plinskega olja za komercialne namene, v državah članicah. Te razlike so pogosto velike. Cena za liter plinskega olja je bila 18. maja 2007 v Latviji 0,82 EUR, v Veliki Britaniji 1,41 EUR, v Nemčiji 1,12 EUR, v Luksemburgu 0,90 EUR, v Italiji 1,18 EUR in v Avstriji 0,98 EUR. Z vidika davčnega usklajevanja bi bil predlog Komisije torej upravičen. |
| --- | --- |

2.1

Eden izmed ciljev predloga je zmanjšati izkrivljanje konkurence na trgu zaradi različnih cen goriva na črpalkah, zlasti plinskega olja za komercialne namene, v državah članicah. Te razlike so pogosto velike. Cena za liter plinskega olja je bila 18. maja 2007 v Latviji 0,82 EUR, v Veliki Britaniji 1,41 EUR, v Nemčiji 1,12 EUR, v Luksemburgu 0,90 EUR, v Italiji 1,18 EUR in v Avstriji 0,98 EUR. Z vidika davčnega usklajevanja bi bil predlog Komisije torej upravičen.

| 2.2 | Posebni razlog za odločitev Komisije, da predloži ta predlog, pa je mogoče povsem razumeti samo ob primerjavi predloga z direktivo, ki naj bi jo spremenil, tj. Direktivo 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 (direktiva o obdavčitvi energije). V direktivi je bila posebna pozornost namenjena plinskemu olju za komercialne namene
   (3), saj naj bi imelo vpliv na stroške prevoza blaga. Komisija zato plinskemu olju in bencinu za nekomercialne namene posveča manj pozornosti, čeprav so izkrivljanja na mejah včasih precejšnja. |
| --- | --- |

2.2

Posebni razlog za odločitev Komisije, da predloži ta predlog, pa je mogoče povsem razumeti samo ob primerjavi predloga z direktivo, ki naj bi jo spremenil, tj. Direktivo 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 (direktiva o obdavčitvi energije). V direktivi je bila posebna pozornost namenjena plinskemu olju za komercialne namene
   (3), saj naj bi imelo vpliv na stroške prevoza blaga. Komisija zato plinskemu olju in bencinu za nekomercialne namene posveča manj pozornosti, čeprav so izkrivljanja na mejah včasih precejšnja.

| 2.2.1 | Ukrepi v zvezi s plinskim oljem za komercialne namene so v skladu z belo knjigo o prometni politiki, po mnenju Komisije pa bodo s prilagoditvijo najnižjih ravni obdavčitve posredno prispevali tudi k zmanjšanju razlik med plinskim oljem za nekomercialne namene in bencinom. |
| --- | --- |

2.2.1

Ukrepi v zvezi s plinskim oljem za komercialne namene so v skladu z belo knjigo o prometni politiki, po mnenju Komisije pa bodo s prilagoditvijo najnižjih ravni obdavčitve posredno prispevali tudi k zmanjšanju razlik med plinskim oljem za nekomercialne namene in bencinom.

| 2.3 | Direktiva o obdavčitvi energije državam članicam dovoljuje, da z mehanizmom za povračilo različno obdavčijo plinsko olje za komercialne namene in plinsko olje za nekomercialne namene. Ta postopek (decoupling) ima nedvomno prednosti za cestne prevoznike iz držav z visoko obdavčitvijo, vendar je z upravnega vidika precej okoren in drag tako za davčne organe kot za podjetja. Poleg tega so postopki za uporabo te možnosti povzročali več problemov kot koristi. Poleg obstoječih določb o dajatvah za uporabo cest (ki so v predlogu ohranjene) je treba upoštevati dodatno zahtevo, v skladu s katero mora biti nacionalna raven obdavčitve za plinsko olje, veljavna 1. januarja 2003, najmanj dvakrat višja od najnižje ravni obdavčitve, ki je v uporabi 1. januarja 2004. To zahtevo v praksi izpolnjuje le malo držav (med njimi Velika Britanija). Za ostale države je edina možna rešitev bila (in ostaja) zvišanje stopnje za plinsko olje za nekomercialne namene. Ta možnost ni ravno priljubljena. Konec koncev se razlike v ceni niso zmanjšale in države z visoko obdavčitvijo niso mogle zmanjšati razlik v primerjavi z drugimi državami. Obravnavani predlog poenostavlja ta postopek in večjemu številu držav članic omogoča dostop do njega. Vendar pa koncept v bistvu ostaja nespremenjen. |
| --- | --- |

2.3

Direktiva o obdavčitvi energije državam članicam dovoljuje, da z mehanizmom za povračilo različno obdavčijo plinsko olje za komercialne namene in plinsko olje za nekomercialne namene. Ta postopek (decoupling) ima nedvomno prednosti za cestne prevoznike iz držav z visoko obdavčitvijo, vendar je z upravnega vidika precej okoren in drag tako za davčne organe kot za podjetja. Poleg tega so postopki za uporabo te možnosti povzročali več problemov kot koristi. Poleg obstoječih določb o dajatvah za uporabo cest (ki so v predlogu ohranjene) je treba upoštevati dodatno zahtevo, v skladu s katero mora biti nacionalna raven obdavčitve za plinsko olje, veljavna 1. januarja 2003, najmanj dvakrat višja od najnižje ravni obdavčitve, ki je v uporabi 1. januarja 2004. To zahtevo v praksi izpolnjuje le malo držav (med njimi Velika Britanija). Za ostale države je edina možna rešitev bila (in ostaja) zvišanje stopnje za plinsko olje za nekomercialne namene. Ta možnost ni ravno priljubljena. Konec koncev se razlike v ceni niso zmanjšale in države z visoko obdavčitvijo niso mogle zmanjšati razlik v primerjavi z drugimi državami. Obravnavani predlog poenostavlja ta postopek in večjemu številu držav članic omogoča dostop do njega. Vendar pa koncept v bistvu ostaja nespremenjen.

| 2.4 | V zvezi s tem EESO ugotavlja, da obstajajo v vseh državah članicah poleg trošarin še številni drugi davki in dajatve za goriva, zaradi katerih skupni delež davkov v ceni na črpalkah dosega do 85 % – in v nekaterih primerih še več. Trošarina se giblje med 30 in 60 % cene goriva. Razliko tvorijo DDV in druge dajatve (ponavadi lokalne), na katere Komisija nima vpliva. Tudi po „uskladitvi“, ki naj bi bila zaključena leta 2016, bodo mnoge dajatve ostale neusklajene. Poleg tega je industrijska cena plinskega olja nižja od industrijske cene bencina. Razen če ne pride do špekulativnih akcij, kar je treba nadzorovati, bodo cene na črpalkah za bencin in plinsko olje ter v posameznih državah še naprej različne, čeprav bodo razlike (morda) manjše od sedanjih. Niti direktiva o obdavčitvi energije niti obravnavani predlog ne prinašata koristnega prispevka k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev. |
| --- | --- |

2.4

V zvezi s tem EESO ugotavlja, da obstajajo v vseh državah članicah poleg trošarin še številni drugi davki in dajatve za goriva, zaradi katerih skupni delež davkov v ceni na črpalkah dosega do 85 % – in v nekaterih primerih še več. Trošarina se giblje med 30 in 60 % cene goriva. Razliko tvorijo DDV in druge dajatve (ponavadi lokalne), na katere Komisija nima vpliva. Tudi po „uskladitvi“, ki naj bi bila zaključena leta 2016, bodo mnoge dajatve ostale neusklajene. Poleg tega je industrijska cena plinskega olja nižja od industrijske cene bencina. Razen če ne pride do špekulativnih akcij, kar je treba nadzorovati, bodo cene na črpalkah za bencin in plinsko olje ter v posameznih državah še naprej različne, čeprav bodo razlike (morda) manjše od sedanjih. Niti direktiva o obdavčitvi energije niti obravnavani predlog ne prinašata koristnega prispevka k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev.

| 2.5 | Z vidika konkurence je obseg predloga zato precej omejen. Po drugi strani je treba upoštevati tudi dejstvo, da Komisija nima pristojnosti za poseganje v druge elemente cene goriv. Vendar pa se predlog kljub upoštevanju tega dejstva zdi nepopoln: treba bi bilo razmisliti tudi o sprejetju najvišje trošarinske stopnje. Takšen ukrep bi sčasoma lahko omejil prenose porabe iz ene države v drugo. EESO je ta pristop v preteklosti že podprl, zanj pa se zavzema tudi v svojem nedavnem mnenju o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače (4) – temi, ki je v marsičem podobna obravnavanemu predlogu. |
| --- | --- |

2.5

Z vidika konkurence je obseg predloga zato precej omejen. Po drugi strani je treba upoštevati tudi dejstvo, da Komisija nima pristojnosti za poseganje v druge elemente cene goriv. Vendar pa se predlog kljub upoštevanju tega dejstva zdi nepopoln: treba bi bilo razmisliti tudi o sprejetju najvišje trošarinske stopnje. Takšen ukrep bi sčasoma lahko omejil prenose porabe iz ene države v drugo. EESO je ta pristop v preteklosti že podprl, zanj pa se zavzema tudi v svojem nedavnem mnenju o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače (4) – temi, ki je v marsičem podobna obravnavanemu predlogu.

| 2.5.1 | Komisija je na podlagi razpoložljivih študij zavrgla to rešitev z utemeljitvijo, da bi določitev „zgornje meje“ dejansko omejila davčno suverenost držav članic. EESO meni, da bi na podlagi takšnega sklepanja tudi obveznost uvedbe najnižjih ravni lahko razumeli kot kršitev suverenosti. |
| --- | --- |

2.5.1

Komisija je na podlagi razpoložljivih študij zavrgla to rešitev z utemeljitvijo, da bi določitev „zgornje meje“ dejansko omejila davčno suverenost držav članic. EESO meni, da bi na podlagi takšnega sklepanja tudi obveznost uvedbe najnižjih ravni lahko razumeli kot kršitev suverenosti.

| 2.6 | Zgolj z vidika obdavčitve in ustvarjanja enakih konkurenčnih pogojev pa je predlog Komisije kljub tem omejitvam korak v smeri uskladitve. S tega vidika Komisija izpolnjuje mandat v skladu z lizbonsko strategijo. Kot stranski učinek bi povišanje trošarin za plinsko olje lahko pomagalo v boju proti dobro znani praksi „bencinskega turizma“, tj. polnjenju rezervoarja v državah z nižjimi cenami goriva. Najpogosteje se navaja primer Luksemburga, „bencinski turizem“ pa se pojavlja na vseh mejnih območjih z velikimi razlikami v ceni. Vendar je v Luksemburgu ta praksa najbolj očitna, saj je letna poraba plinskega olja v letu 2004 znašala 4 500 litrov na prebivalca v primerjavi s 750 litri v sosednji Belgiji (5). EESO se vsekakor strinja z osnovo takšnega razmišljanja, vendar opozarja, da primerjava porabe na prebivalca temelji na veliki razliki v številu prebivalstva: 10,5 milijona v Belgiji in 460 000 v Luksemburgu. |
| --- | --- |

2.6

Zgolj z vidika obdavčitve in ustvarjanja enakih konkurenčnih pogojev pa je predlog Komisije kljub tem omejitvam korak v smeri uskladitve. S tega vidika Komisija izpolnjuje mandat v skladu z lizbonsko strategijo. Kot stranski učinek bi povišanje trošarin za plinsko olje lahko pomagalo v boju proti dobro znani praksi „bencinskega turizma“, tj. polnjenju rezervoarja v državah z nižjimi cenami goriva. Najpogosteje se navaja primer Luksemburga, „bencinski turizem“ pa se pojavlja na vseh mejnih območjih z velikimi razlikami v ceni. Vendar je v Luksemburgu ta praksa najbolj očitna, saj je letna poraba plinskega olja v letu 2004 znašala 4 500 litrov na prebivalca v primerjavi s 750 litri v sosednji Belgiji (5). EESO se vsekakor strinja z osnovo takšnega razmišljanja, vendar opozarja, da primerjava porabe na prebivalca temelji na veliki razliki v številu prebivalstva: 10,5 milijona v Belgiji in 460 000 v Luksemburgu.

| 2.7 | Komisija na podlagi tega dejstva – in raznih raziskav – trdi, da mnogi prevozniki skrenejo s poti, da bi gorivo natočili po nižjih cenah. Dodatne razdalje, ki jih tako prevozijo (milijoni kilometrov!), povzročajo večjo porabo goriva in s tem večjo onesnaženost. Z odpravo elementov, ki spodbujajo „bencinski turizem“, bi odpravili tudi takšne obvoze, kar bi prispevalo k ustreznemu zmanjšanju onesnaževanja. To je privlačna in nedvomno priljubljena teorija, ki pa ni popolnoma v skladu z realnostjo – vsaj v navedenem primeru. Že pogled na zemljevid nam razkrije, da je Luksemburg za precejšen delež prometa s severa na jug in z vzhoda na zahod (v severnem delu Evrope) neizogibna tranzitna država. Kdor namerava skreniti s poti zaradi cenejšega bencina, mora poleg izgube časa in porabe goriva ter morebitnih cestnin za dodatno prevoženo razdaljo upoštevati, da se bo moral soočati tudi z dolgim čakanjem na črpalkah
   (6) in zelo gostim prometom, zlasti ob določenih urah. Vendar pa so možne tudi situacije, kot jih opisuje Komisija predvsem v zvezi z državami na obrobju Unije. |
| --- | --- |

2.7

Komisija na podlagi tega dejstva – in raznih raziskav – trdi, da mnogi prevozniki skrenejo s poti, da bi gorivo natočili po nižjih cenah. Dodatne razdalje, ki jih tako prevozijo (milijoni kilometrov!), povzročajo večjo porabo goriva in s tem večjo onesnaženost. Z odpravo elementov, ki spodbujajo „bencinski turizem“, bi odpravili tudi takšne obvoze, kar bi prispevalo k ustreznemu zmanjšanju onesnaževanja. To je privlačna in nedvomno priljubljena teorija, ki pa ni popolnoma v skladu z realnostjo – vsaj v navedenem primeru. Že pogled na zemljevid nam razkrije, da je Luksemburg za precejšen delež prometa s severa na jug in z vzhoda na zahod (v severnem delu Evrope) neizogibna tranzitna država. Kdor namerava skreniti s poti zaradi cenejšega bencina, mora poleg izgube časa in porabe goriva ter morebitnih cestnin za dodatno prevoženo razdaljo upoštevati, da se bo moral soočati tudi z dolgim čakanjem na črpalkah
   (6) in zelo gostim prometom, zlasti ob določenih urah. Vendar pa so možne tudi situacije, kot jih opisuje Komisija predvsem v zvezi z državami na obrobju Unije.

| 2.8 | Na splošno se zdi, da je treba zmanjšanje „bencinskega turizma“ postaviti v pravo razmerje: čas je ključnega pomena pri izračunu stroškov prevoza. Prihrankom pri stroških goriva stojijo nasproti višji stroški plač in zamude pri dobavi. Tri do štiri ure zamude glede na predviden čas prihoda pogosto pomeni, da tovornjak ne bo prispel pravočasno za nakladanje ali raztovarjanje podnevi in da je zato treba prišteti dodatno nočitev. Čeprav je bencinski turizem tranzitnih tovornjakov na njihovi vnaprej določeni poti pomemben dejavnik, EESO meni, da je bil obsegu obvozov zaradi prihrankov pri ceni goriv pripisan prevelik pomen – vsaj v zvezi s težkimi tovornimi vozili. Zaključki analize celotnega prometa zaradi bencinskega turizma bi bili lahko drugačni. V tem primeru bi bilo – kot je prikazano v nadaljevanju – treba razmišljati v druge smeri. |
| --- | --- |

2.8

Na splošno se zdi, da je treba zmanjšanje „bencinskega turizma“ postaviti v pravo razmerje: čas je ključnega pomena pri izračunu stroškov prevoza. Prihrankom pri stroških goriva stojijo nasproti višji stroški plač in zamude pri dobavi. Tri do štiri ure zamude glede na predviden čas prihoda pogosto pomeni, da tovornjak ne bo prispel pravočasno za nakladanje ali raztovarjanje podnevi in da je zato treba prišteti dodatno nočitev. Čeprav je bencinski turizem tranzitnih tovornjakov na njihovi vnaprej določeni poti pomemben dejavnik, EESO meni, da je bil obsegu obvozov zaradi prihrankov pri ceni goriv pripisan prevelik pomen – vsaj v zvezi s težkimi tovornimi vozili. Zaključki analize celotnega prometa zaradi bencinskega turizma bi bili lahko drugačni. V tem primeru bi bilo – kot je prikazano v nadaljevanju – treba razmišljati v druge smeri.

| 2.8.1 | Eden izmed zaključkov, na katere želi EESO opozoriti nosilce odločanja, je, da je bil morebitnemu splošnemu zmanjšanju onesnaževanja zaradi manjših spodbud za bencinski turizem morda pripisan prevelik pomen. |
| --- | --- |

2.8.1

Eden izmed zaključkov, na katere želi EESO opozoriti nosilce odločanja, je, da je bil morebitnemu splošnemu zmanjšanju onesnaževanja zaradi manjših spodbud za bencinski turizem morda pripisan prevelik pomen.

3.   Ugotovitve o primernosti predloga

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog direktive za uskladitev trošarin, če ga razumemo kot davčni ukrep za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev; sodi v pristojnost Komisije in je v skladu z lizbonsko strategijo. Vendar pa Odbor izraža zadržke glede določenih s tem povezanih vprašanj. Nekatera vzbujajo precejšen dvom o primernosti sprejetja predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja predlog direktive za uskladitev trošarin, če ga razumemo kot davčni ukrep za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev; sodi v pristojnost Komisije in je v skladu z lizbonsko strategijo. Vendar pa Odbor izraža zadržke glede določenih s tem povezanih vprašanj. Nekatera vzbujajo precejšen dvom o primernosti sprejetja predlaganih ukrepov.

| 3.2 | Komisija navaja, da razlike v ceni plinskega olja v posameznih državah EU izkrivljajo konkurenco na trgih prevoza blaga, in poudarja, da gorivo predstavlja v povprečju med 20 in 30 % tekočih stroškov podjetja. Študija francoskega ministrstva za promet, ki jo navaja Komisija, je ugotovila, da je dve tretjini sprememb med 1997 in 2001 mogoče pripisati trem dejavnikom: različni obdavčitvi plinskega olja, različni obdavčitvi pravnih oseb in različnemu razvoju plač v dveh navedenih državah. Različna obdavčitev plinskega olja je očitno glavni dejavnik, s katerim je mogoče razložiti 40 % ugotovljenih sprememb tržnega deleža (7). |
| --- | --- |

3.2

Komisija navaja, da razlike v ceni plinskega olja v posameznih državah EU izkrivljajo konkurenco na trgih prevoza blaga, in poudarja, da gorivo predstavlja v povprečju med 20 in 30 % tekočih stroškov podjetja. Študija francoskega ministrstva za promet, ki jo navaja Komisija, je ugotovila, da je dve tretjini sprememb med 1997 in 2001 mogoče pripisati trem dejavnikom: različni obdavčitvi plinskega olja, različni obdavčitvi pravnih oseb in različnemu razvoju plač v dveh navedenih državah. Različna obdavčitev plinskega olja je očitno glavni dejavnik, s katerim je mogoče razložiti 40 % ugotovljenih sprememb tržnega deleža (7).

| 3.2.1 | Odbor ne postavlja pod vprašaj veljavnosti podatkov in ekonometričnih študij, ki jih je uporabila Komisija, vendar pa opozarja, da velike razlike v cenah med posameznimi državami (zlasti v primerjavi z novimi državami članicami) vodijo do zmanjšanja relativnega pomena stroškov goriva kot dejavnika teh razlik. S pristopom novih držav članic so se razlike morda povečale, vendar pa se je relativna vrednost dejavnika „gorivo“ občutno zmanjšala. Tako direktiva z vidika približevanja konkurenčnih pogojev ne bi izpolnila pričakovanj. Komisija ni tega mnenja, saj je prepričana, da so stroški goriva postali pomemben dejavnik izkrivljanja konkurence med starimi in novimi državami članicami. EESO opozarja, da bi bilo treba v tem primeru resno razmisliti o primernosti povečanja stroškov za rastoča gospodarstva. |
| --- | --- |

3.2.1

Odbor ne postavlja pod vprašaj veljavnosti podatkov in ekonometričnih študij, ki jih je uporabila Komisija, vendar pa opozarja, da velike razlike v cenah med posameznimi državami (zlasti v primerjavi z novimi državami članicami) vodijo do zmanjšanja relativnega pomena stroškov goriva kot dejavnika teh razlik. S pristopom novih držav članic so se razlike morda povečale, vendar pa se je relativna vrednost dejavnika „gorivo“ občutno zmanjšala. Tako direktiva z vidika približevanja konkurenčnih pogojev ne bi izpolnila pričakovanj. Komisija ni tega mnenja, saj je prepričana, da so stroški goriva postali pomemben dejavnik izkrivljanja konkurence med starimi in novimi državami članicami. EESO opozarja, da bi bilo treba v tem primeru resno razmisliti o primernosti povečanja stroškov za rastoča gospodarstva.

| 3.2.2 | Četudi bi bilo mogoče doseči izenačitev cen goriva, kar zaradi različnih dodatnih dajatev v državah članicah (gl. točko 2.4) ne bo izvedljivo, zajemajo stroški prevoza razen goriva še številne druge dejavnike z velikim vplivom; od teh dejavnikov noben ni „uskladljiv“, vsaj ne v bližnji prihodnosti. Poleg treh dejavnikov iz francoske študije je treba omeniti tudi stroške vozil (z možnimi razlikami do 20 %), cestne pristojbine, zavarovanja, stroške nepremičnin in opreme itd. Glede na vse te razlike je prispevek uskladitve trošarin za plinsko olje k zmanjšanju izkrivljanja konkurence precej skromen. |
| --- | --- |

3.2.2

Četudi bi bilo mogoče doseči izenačitev cen goriva, kar zaradi različnih dodatnih dajatev v državah članicah (gl. točko 2.4) ne bo izvedljivo, zajemajo stroški prevoza razen goriva še številne druge dejavnike z velikim vplivom; od teh dejavnikov noben ni „uskladljiv“, vsaj ne v bližnji prihodnosti. Poleg treh dejavnikov iz francoske študije je treba omeniti tudi stroške vozil (z možnimi razlikami do 20 %), cestne pristojbine, zavarovanja, stroške nepremičnin in opreme itd. Glede na vse te razlike je prispevek uskladitve trošarin za plinsko olje k zmanjšanju izkrivljanja konkurence precej skromen.

| 3.2.3 | V obrazložitvenem memorandumu predloga direktive ni omenjen učinek, ki bi ga imelo povečanje stroškov goriva na javna in zasebna podjetja za prevoz potnikov ter na turizem na splošno. Ekonometrične študije, citirane v spremnem dokumentu (SEC(2007) 170/2, str. 24 in 26), so prišle do zaključkov, da povečanje stroškov goriva kvantitativno ne bi imelo vpliva na prevoz v komercialne namene, medtem ko bi se zasebni prevoz rahlo zmanjšal (za manj kot 1 % v 23 letih), temu primerno pa tudi onesnaževanje. Komisija je izvedla resne ekonometrične študije, po katerih naj bi se stroški goriva postopoma povečali za 0,1 do 1,1 %, ki bi ga absorbirala stopnja inflacije. To je pomirjujoča teza, ki pa ne upošteva razlike med dejansko in občuteno stopnjo inflacije. Poleg tega obstaja – na trgu dobro znan – multiplikacijski učinek, zaradi katerega povečanje stroškov, četudi minimalno, povzroči nesorazmerno zvišanje cen. Cene goriva tvorijo osnovo cenovne piramide. Povečanje obdavčenja nafte bo povzročilo rast cen vseh proizvodov in storitev, posledica tega pa bo višja stopnja inflacije v Skupnosti, zmanjšanje mobilnosti, izguba delovnih mest in znižanje prometa. |
| --- | --- |

3.2.3

V obrazložitvenem memorandumu predloga direktive ni omenjen učinek, ki bi ga imelo povečanje stroškov goriva na javna in zasebna podjetja za prevoz potnikov ter na turizem na splošno. Ekonometrične študije, citirane v spremnem dokumentu (SEC(2007) 170/2, str. 24 in 26), so prišle do zaključkov, da povečanje stroškov goriva kvantitativno ne bi imelo vpliva na prevoz v komercialne namene, medtem ko bi se zasebni prevoz rahlo zmanjšal (za manj kot 1 % v 23 letih), temu primerno pa tudi onesnaževanje. Komisija je izvedla resne ekonometrične študije, po katerih naj bi se stroški goriva postopoma povečali za 0,1 do 1,1 %, ki bi ga absorbirala stopnja inflacije. To je pomirjujoča teza, ki pa ne upošteva razlike med dejansko in občuteno stopnjo inflacije. Poleg tega obstaja – na trgu dobro znan – multiplikacijski učinek, zaradi katerega povečanje stroškov, četudi minimalno, povzroči nesorazmerno zvišanje cen. Cene goriva tvorijo osnovo cenovne piramide. Povečanje obdavčenja nafte bo povzročilo rast cen vseh proizvodov in storitev, posledica tega pa bo višja stopnja inflacije v Skupnosti, zmanjšanje mobilnosti, izguba delovnih mest in znižanje prometa.

| 3.2.3.1 | Komisija v zvezi z obdavčevanjem ugotavlja, da se je obdavčitev energije na splošno (in trošarin v primeru goriv) od preloma stoletja zaradi inflacije zmanjšala, in sicer tako v smislu deleža BDP kot tudi v smislu deleža skupnih davčnih prihodkov. Predlog za povečanje trošarin bi zato pomenil samo prilagoditev davčnih prihodkov, da bi se upoštevala stopnja inflacije (2,2 %), ki se pričakuje do leta 2017. Z davčnega vidika je to povsem smiselno, za cestne prevoznike in državljane pa bi pomenilo
  dodatno

  povečanje stroškov goriva k splošnim stroškom inflacije. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Komisija v zvezi z obdavčevanjem ugotavlja, da se je obdavčitev energije na splošno (in trošarin v primeru goriv) od preloma stoletja zaradi inflacije zmanjšala, in sicer tako v smislu deleža BDP kot tudi v smislu deleža skupnih davčnih prihodkov. Predlog za povečanje trošarin bi zato pomenil samo prilagoditev davčnih prihodkov, da bi se upoštevala stopnja inflacije (2,2 %), ki se pričakuje do leta 2017. Z davčnega vidika je to povsem smiselno, za cestne prevoznike in državljane pa bi pomenilo
  dodatno

  povečanje stroškov goriva k splošnim stroškom inflacije.

| 3.2.4 | Mehanizem za povračilo, katerega namen v skladu s Komisijo ni prednostna obravnava prevoznikov kot takih, temveč vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev, je rešitev, ki so jo nekatere države članice, kot smo omenili, že sprejele, ki pa je draga za podjetja in davčne organe. Poleg kritik, ki jih je že izrazil, se EESO sprašuje, ali je predlagana rešitev skladna s poenostavljanjem administrativnih postopkov, ki ga Svet navaja kot dejavnik rasti. |
| --- | --- |

3.2.4

Mehanizem za povračilo, katerega namen v skladu s Komisijo ni prednostna obravnava prevoznikov kot takih, temveč vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev, je rešitev, ki so jo nekatere države članice, kot smo omenili, že sprejele, ki pa je draga za podjetja in davčne organe. Poleg kritik, ki jih je že izrazil, se EESO sprašuje, ali je predlagana rešitev skladna s poenostavljanjem administrativnih postopkov, ki ga Svet navaja kot dejavnik rasti.

| 3.2.5 | Dvome vzbuja tudi ukrep na podlagi mehanizma za povračilo, ki predvideva možnost uporabe stopnje obdavčitve, nižje od določene meje (gl. točko 2.3), če država članica uvede ali je že uvedla sistem dajatev za uporabo cest za težka vozila (ali natančneje: cestninski sistem ali vinjete). V obeh primerih bi bila to za davčne organe čista izguba: cestnine in vinjete se stekajo v blagajne upravljavcev avtocest ali druge postavke državnega proračuna. Povedano na kratko: učinek spremembe ne bi koristil niti cestnim prevoznikom (cestnine izravnajo manjša povečanja obdavčitve) niti davčnim organom. Še slabše: uvedba ali povečanje cestnin bi prizadela vse druge uporabnike cest, če se ne uvedejo različne stopnje obdavčitve ali posebne vinjete, kar pa bi povzročalo administrativne zaplete, ki bi še bolj obremenili tranzitni promet iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

3.2.5

Dvome vzbuja tudi ukrep na podlagi mehanizma za povračilo, ki predvideva možnost uporabe stopnje obdavčitve, nižje od določene meje (gl. točko 2.3), če država članica uvede ali je že uvedla sistem dajatev za uporabo cest za težka vozila (ali natančneje: cestninski sistem ali vinjete). V obeh primerih bi bila to za davčne organe čista izguba: cestnine in vinjete se stekajo v blagajne upravljavcev avtocest ali druge postavke državnega proračuna. Povedano na kratko: učinek spremembe ne bi koristil niti cestnim prevoznikom (cestnine izravnajo manjša povečanja obdavčitve) niti davčnim organom. Še slabše: uvedba ali povečanje cestnin bi prizadela vse druge uporabnike cest, če se ne uvedejo različne stopnje obdavčitve ali posebne vinjete, kar pa bi povzročalo administrativne zaplete, ki bi še bolj obremenili tranzitni promet iz drugih držav članic.

| 3.2.6 | Izjemno zapleteni upravni postopki na davčnem področju povzročajo korupcijo in prevare ter kršijo osnovno načelo tržnega gospodarstva, saj za isti izdelek veljata dve različni ceni. |
| --- | --- |

3.2.6

Izjemno zapleteni upravni postopki na davčnem področju povzročajo korupcijo in prevare ter kršijo osnovno načelo tržnega gospodarstva, saj za isti izdelek veljata dve različni ceni.

| 3.3 | EESO želi dati splošnejšo, vendar nezanemarljivo pripombo. Predlagane ukrepe naj bi postopoma uvedli v sedmih letih, v nekaterih državah članicah pa v desetih letih. Na podlagi razmer v svetu glede cen in količin surove nafte ter oskrbe z njo ni mogoče napovedovati izboljšanja. Pod temi pogoji se zdi načrtovano povečanje stroškov goriva nepremišljeno in lahko ima negativen vpliv na stroške prevoza znotraj Evropske unije. Tudi v boju proti onesnaževanju ne bi prineslo nobenih pravih koristi, saj naj se – kot ugotavlja tudi Komisija – poraba goriva ne bi zmanjšala (vprašanje zavijanja z običajne poti je že bilo obravnavano v povezavi z bencinskim turizmom). |
| --- | --- |

3.3

EESO želi dati splošnejšo, vendar nezanemarljivo pripombo. Predlagane ukrepe naj bi postopoma uvedli v sedmih letih, v nekaterih državah članicah pa v desetih letih. Na podlagi razmer v svetu glede cen in količin surove nafte ter oskrbe z njo ni mogoče napovedovati izboljšanja. Pod temi pogoji se zdi načrtovano povečanje stroškov goriva nepremišljeno in lahko ima negativen vpliv na stroške prevoza znotraj Evropske unije. Tudi v boju proti onesnaževanju ne bi prineslo nobenih pravih koristi, saj naj se – kot ugotavlja tudi Komisija – poraba goriva ne bi zmanjšala (vprašanje zavijanja z običajne poti je že bilo obravnavano v povezavi z bencinskim turizmom).

| 3.4 | Ker že govorimo o prihodnosti: eden izmed vidikov, ki ga je treba upoštevati, je postopno uvajanje alternativnih goriv, ki se na splošno spodbujajo kot učinkovita alternativa klasičnim gorivom, z vidika varstva okolja in tudi kot sredstvo za zmanjšanje odvisnosti Evrope od zunanjih virov energije. Zvišanje cen klasičnih goriv bi lahko spodbudilo raziskovanje na področju alternativnih goriv in njihovo proizvodnjo, vendar le pod pogojem, da bo znano, kakšna enotna davčna politika bo sprejeta. Države trenutno nimajo enotnega pristopa, čeprav na splošno velja soglasje, da je treba spodbujati to vrsto proizvodnje. Z drugimi besedami: Komisija in vlade držav članic bi morale poleg splošnih spodbudnih besed jasno povedati, ali nameravajo sprejeti enotne davčne in nedavčne politike za biogoriva in ali jih bo v tem primeru treba obravnavati kot koristno „konkurenco“ klasičnim gorivom, oziroma ali bodo alternativna goriva obravnavale in obdavčevale na enak način kot druga goriva. Avtomobilske industrije in trga se ne sme pustiti v negotovosti. |
| --- | --- |

3.4

Ker že govorimo o prihodnosti: eden izmed vidikov, ki ga je treba upoštevati, je postopno uvajanje alternativnih goriv, ki se na splošno spodbujajo kot učinkovita alternativa klasičnim gorivom, z vidika varstva okolja in tudi kot sredstvo za zmanjšanje odvisnosti Evrope od zunanjih virov energije. Zvišanje cen klasičnih goriv bi lahko spodbudilo raziskovanje na področju alternativnih goriv in njihovo proizvodnjo, vendar le pod pogojem, da bo znano, kakšna enotna davčna politika bo sprejeta. Države trenutno nimajo enotnega pristopa, čeprav na splošno velja soglasje, da je treba spodbujati to vrsto proizvodnje. Z drugimi besedami: Komisija in vlade držav članic bi morale poleg splošnih spodbudnih besed jasno povedati, ali nameravajo sprejeti enotne davčne in nedavčne politike za biogoriva in ali jih bo v tem primeru treba obravnavati kot koristno „konkurenco“ klasičnim gorivom, oziroma ali bodo alternativna goriva obravnavale in obdavčevale na enak način kot druga goriva. Avtomobilske industrije in trga se ne sme pustiti v negotovosti.

| 3.4.1 | Povsem drugo vprašanje so utekočinjeni plini, ki se danes uporabljajo zlasti za zasebna vozila in javni prevoz, v prihodnosti pa bi jih zaradi tehnoloških inovacij lahko uporabljali tudi v komercialne namene. V več državah so te vrste goriva deležne davčnih ugodnosti. Trenutno je njihova poraba nizka. Ker se trg tako kot v primeru biogoriv lahko razvije, se ga nikakor ne sme pustiti v negotovosti. Električni pogon je še manj razširjen: čeprav se uporaba električnega pogona verjetno ne bo razširila prek nekaterih ozkih meja, bi bilo kljub temu koristno, da bi Komisija preučila, kakšno davčno politiko je treba sprejeti za vsa alternativna goriva. |
| --- | --- |

3.4.1

Povsem drugo vprašanje so utekočinjeni plini, ki se danes uporabljajo zlasti za zasebna vozila in javni prevoz, v prihodnosti pa bi jih zaradi tehnoloških inovacij lahko uporabljali tudi v komercialne namene. V več državah so te vrste goriva deležne davčnih ugodnosti. Trenutno je njihova poraba nizka. Ker se trg tako kot v primeru biogoriv lahko razvije, se ga nikakor ne sme pustiti v negotovosti. Električni pogon je še manj razširjen: čeprav se uporaba električnega pogona verjetno ne bo razširila prek nekaterih ozkih meja, bi bilo kljub temu koristno, da bi Komisija preučila, kakšno davčno politiko je treba sprejeti za vsa alternativna goriva.

| 3.5 | Slika pa ne bi bila popolna brez upoštevanja vidika globalizacije. Poleg razmišljanj v zvezi s konkurenco na notranjem trgu bi Evropska unija morala več pozornosti nameniti svoji konkurenčnosti v primerjavi z najbolj industrializiranimi državami in hitro razvijajočimi se gospodarstvi. Kot je bilo že omenjeno, je povprečna cena goriva na črpalkah v EU mnogo višja kot v večini drugih držav. Ukrep – z negotovimi posledicami – za zmanjšanje notranje konkurence, ki pa bi vodil do splošnega povišanja stroškov, bi onemogočil uresničitev glavnega cilja, namreč izboljšati naš že neugoden konkurenčni položaj. |
| --- | --- |

3.5

Slika pa ne bi bila popolna brez upoštevanja vidika globalizacije. Poleg razmišljanj v zvezi s konkurenco na notranjem trgu bi Evropska unija morala več pozornosti nameniti svoji konkurenčnosti v primerjavi z najbolj industrializiranimi državami in hitro razvijajočimi se gospodarstvi. Kot je bilo že omenjeno, je povprečna cena goriva na črpalkah v EU mnogo višja kot v večini drugih držav. Ukrep – z negotovimi posledicami – za zmanjšanje notranje konkurence, ki pa bi vodil do splošnega povišanja stroškov, bi onemogočil uresničitev glavnega cilja, namreč izboljšati naš že neugoden konkurenčni položaj.

| 3.5.1 | Zvišanje davčne stopnje za plinsko olje v prihodnjem obdobju ima pozitivno in negativno plat in učinke, če pa si ogledamo razmerje med temi učinki, opazimo, da nedvomno prevladujejo negativni. Zvišanje davčne stopnje za plinsko olje bo povzročilo zmanjšanje konkurenčnosti in izgubo delovnih mest. Predlog direktive bo dolgoročno zmanjšal in ogrozil gospodarski potencial EU ter z zmanjševanjem mobilnosti ljudi oviral uresničitev kohezije, ki je eden glavnih ciljev EU. |
| --- | --- |

3.5.1

Zvišanje davčne stopnje za plinsko olje v prihodnjem obdobju ima pozitivno in negativno plat in učinke, če pa si ogledamo razmerje med temi učinki, opazimo, da nedvomno prevladujejo negativni. Zvišanje davčne stopnje za plinsko olje bo povzročilo zmanjšanje konkurenčnosti in izgubo delovnih mest. Predlog direktive bo dolgoročno zmanjšal in ogrozil gospodarski potencial EU ter z zmanjševanjem mobilnosti ljudi oviral uresničitev kohezije, ki je eden glavnih ciljev EU.

4.   Sklepne ugotovitve

| 4.1 | Predlog direktive je v skladu s politikami EU o enakih konkurenčnih pogojih in mu kot takemu ni mogoče nasprotovati. Vendar pa je treba opozoriti, da ta rešitev ne pomeni bistvenega izboljšanja, saj se bodo stroški prevoznih podjetij v različnih državah še naprej bistveno razlikovali zaradi razlik v drugih dajatvah, na katere Komisija ne more vplivati. |
| --- | --- |

4.1

Predlog direktive je v skladu s politikami EU o enakih konkurenčnih pogojih in mu kot takemu ni mogoče nasprotovati. Vendar pa je treba opozoriti, da ta rešitev ne pomeni bistvenega izboljšanja, saj se bodo stroški prevoznih podjetij v različnih državah še naprej bistveno razlikovali zaradi razlik v drugih dajatvah, na katere Komisija ne more vplivati.

| 4.2 | Komisija namenja posebno pozornost boju proti onesnaževanju okolja kot stranskemu, vendar pomembnemu učinku zmanjšanja pojava „bencinskega turizma“. EESO meni, da je bil ta učinek močno precenjen. Medtem ko bo povpraševanje po gorivu ostalo nespremenjeno, zavijanje z običajne poti za nakup goriva po nižjih cenah že zdaj ni odločilni dejavnik. |
| --- | --- |

4.2

Komisija namenja posebno pozornost boju proti onesnaževanju okolja kot stranskemu, vendar pomembnemu učinku zmanjšanja pojava „bencinskega turizma“. EESO meni, da je bil ta učinek močno precenjen. Medtem ko bo povpraševanje po gorivu ostalo nespremenjeno, zavijanje z običajne poti za nakup goriva po nižjih cenah že zdaj ni odločilni dejavnik.

| 4.2.1 | Posledica bo širitev „bencinskega turizma“, ki se bo iz notranjega problema EU (Nemčije, Francije in Belgije) razrasel v zunanji problem (za Avstrijo, Madžarsko, Slovenijo, Estonijo, Litvo, Poljsko, Romunijo, Bolgarijo in Grčijo). |
| --- | --- |

4.2.1

Posledica bo širitev „bencinskega turizma“, ki se bo iz notranjega problema EU (Nemčije, Francije in Belgije) razrasel v zunanji problem (za Avstrijo, Madžarsko, Slovenijo, Estonijo, Litvo, Poljsko, Romunijo, Bolgarijo in Grčijo).

| 4.3 | Koristi z vidika davčnih prihodkov za države članice bi bile precejšnje. Komisija jih je za obdobje 2007-2030 ocenila na 35,6 milijard EUR (za EU-25). To je precej visoka številka, ki bo okrepila in razširila redistribucijsko vlogo uprave in ki pojasnjuje pozitivne odzive davčnih organov mnogih držav članic na predlog. Prav ta številka pa, ne da bi bile potrebne posebne razlage, kaže tudi obseg povišanja stroškov, ki bi bremenili podjetja in potrošnike, kar je v nasprotju s politiko EU za zmanjšanje upravnega bremena. |
| --- | --- |

4.3

Koristi z vidika davčnih prihodkov za države članice bi bile precejšnje. Komisija jih je za obdobje 2007-2030 ocenila na 35,6 milijard EUR (za EU-25). To je precej visoka številka, ki bo okrepila in razširila redistribucijsko vlogo uprave in ki pojasnjuje pozitivne odzive davčnih organov mnogih držav članic na predlog. Prav ta številka pa, ne da bi bile potrebne posebne razlage, kaže tudi obseg povišanja stroškov, ki bi bremenili podjetja in potrošnike, kar je v nasprotju s politiko EU za zmanjšanje upravnega bremena.

| 4.4 | Razen nekaterih zadržkov, ki jih je izrazil EESO, je predlog direktive upravičen z vidika davčnega usklajevanja, načel konkurence in zmanjševanja onesnaževanja. Vendar pa EESO meni, da mora zakonodajalec končno odločitev sprejeti šele po tehtnem razmisleku o stranskih učinkih in posledicah za različne politike EU v skladu z načelom sorazmernosti. Natančneje povedano, preučiti je treba naslednje točke:






  — | splošno povišanje stroškov (zlasti v državah, ki so nedavno pristopile k EU) in omejevanje inflacije; |
| --- | --- | --- |

4.4

Razen nekaterih zadržkov, ki jih je izrazil EESO, je predlog direktive upravičen z vidika davčnega usklajevanja, načel konkurence in zmanjševanja onesnaževanja. Vendar pa EESO meni, da mora zakonodajalec končno odločitev sprejeti šele po tehtnem razmisleku o stranskih učinkih in posledicah za različne politike EU v skladu z načelom sorazmernosti. Natančneje povedano, preučiti je treba naslednje točke:

—

splošno povišanje stroškov (zlasti v državah, ki so nedavno pristopile k EU) in omejevanje inflacije;

| — | posledice izenačitve cen plinskega olja in bencina za industrijsko politiko in možen premik v povpraševanju potrošnikov z vozil na plinsko olje na vozila na bencin ali obratno; |
| --- | --- |

—

posledice izenačitve cen plinskega olja in bencina za industrijsko politiko in možen premik v povpraševanju potrošnikov z vozil na plinsko olje na vozila na bencin ali obratno;

| — | skupno davčno politiko za vse vire energije, ki se že uporabljajo ali bi se v prihodnosti lahko uporabljali kot goriva; |
| --- | --- |

—

skupno davčno politiko za vse vire energije, ki se že uporabljajo ali bi se v prihodnosti lahko uporabljali kot goriva;

| — | razmere v regijah na obrobju, kjer so stroški prevoza blaga – tako pri vstopu kot pri izstopu – nezanemarljiva ovira za rast in zaposlovanje. Preučiti bi bilo treba konkurenčni položaj nekaterih od teh regij v primerjavi s tretjimi državami na meji z EU; |
| --- | --- |

—

razmere v regijah na obrobju, kjer so stroški prevoza blaga – tako pri vstopu kot pri izstopu – nezanemarljiva ovira za rast in zaposlovanje. Preučiti bi bilo treba konkurenčni položaj nekaterih od teh regij v primerjavi s tretjimi državami na meji z EU;

| — | učinek povišanih stroškov na zunanjo konkurenčnost EU v primerjavi s konkurenčnimi državami, zlasti ZDA, kjer cene goriva in davki bistveno manj obremenjujejo podjetja; |
| --- | --- |

—

učinek povišanih stroškov na zunanjo konkurenčnost EU v primerjavi s konkurenčnimi državami, zlasti ZDA, kjer cene goriva in davki bistveno manj obremenjujejo podjetja;

| — | posledice za zaposlovanje: medtem ko se danes pojavljajo pritožbe, da prevozna podjetja v nekaterih državah trpijo zaradi konkurence iz drugih držav, bi sprejetje direktive – če bi direktiva imela odločilni učinek, ki ga predvideva Komisija, v kar EESO dvomi – v prihodnosti lahko imelo nasprotni učinek; |
| --- | --- |

—

posledice za zaposlovanje: medtem ko se danes pojavljajo pritožbe, da prevozna podjetja v nekaterih državah trpijo zaradi konkurence iz drugih držav, bi sprejetje direktive – če bi direktiva imela odločilni učinek, ki ga predvideva Komisija, v kar EESO dvomi – v prihodnosti lahko imelo nasprotni učinek;

| — | učinki na splošno produktivnost in učinkovitost sektorja cestnega prevoza, ki bi bili lahko po mnenju EESO v najboljšem primeru nevtralni; |
| --- | --- |

—

učinki na splošno produktivnost in učinkovitost sektorja cestnega prevoza, ki bi bili lahko po mnenju EESO v najboljšem primeru nevtralni;

| — | skladnost nediskriminatornega mehanizma za povračilo s politikami poenostavljanja upravnih postopkov. |
| --- | --- |

—

skladnost nediskriminatornega mehanizma za povračilo s politikami poenostavljanja upravnih postopkov.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Direktiva Sveta z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije, imenovana direktiva o obdavčitvi energije.

1

(2)  Natančnejšo opredelitev vsebuje člen 7(3) direktive o obdavčitvi energije.

2

(3)  Izraz „plinsko olje za komercialne namene“ se nanaša na plinsko olje, ki se uporablja za cestni prevoz blaga, zlasti s tovornjaki s skupno težo, ki ni manjša od 7,5 tone.

3

(4)  O približevanju trošarinskih stopenj za alkohol, UL C 175, 27.7.2007.

4

(5)  Vir: Eurostat/Mednarodna agencija za energijo.

5

(6)  Na luksemburških avtocestah so samo štiri bencinske črpalke, po dve v vsako smer.

6

(7)  Predlog direktive, „Splošno ozadje“, str. 3.

7

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/120

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z nekaterimi začasnimi določbami o stopnjah davka na dodano vrednost

COM(2007) 381 konč. – {SEC(2007)910}

(2008/C 44/26)

Svet je 27. julija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. oktobra 2007 na podlagi osnutka mnenja, ki ga je pripravil samostojni poročevalec g. BURANI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 154 glasovi za, brez glasov proti in 4 vzdržanimi glasovi.

Sklepi in priporočila

Obrazložitev

1.   Vsebina predloga direktive

| 1.1 | S sporočilom Svetu in Evropskemu parlamentu (1) je Komisija odprla obsežno razpravo o uporabi znižanih stopenj DDV. Glavni namen razprave je pripraviti podlago za novo direktivo, ki bi prinesla sprejemljive in trajne rešitve na področju znižanih stopenj. „Znižane stopnje“ so stopnje, ki so nižje od splošne stopnje DDV (15 %). |
| --- | --- |

1.1

S sporočilom Svetu in Evropskemu parlamentu (1) je Komisija odprla obsežno razpravo o uporabi znižanih stopenj DDV. Glavni namen razprave je pripraviti podlago za novo direktivo, ki bi prinesla sprejemljive in trajne rešitve na področju znižanih stopenj. „Znižane stopnje“ so stopnje, ki so nižje od splošne stopnje DDV (15 %).

| 1.2 | V sporočilu, ki je bilo objavljeno isti dan kot predlog direktive, Komisija ugotavlja, da bo „za opredelitev primerne poti naprej potrebnega precej časa“. Do takrat pa bo problem začasnih odstopanj za države, ki so nedavno postale članice, katerih roki se iztečejo različno, od junija 2007 do 1. januarja 2010 (členi 123-130 „direktive o DDV“) (2). Komisija v obravnavanem predlogu direktive predlaga preprosto rešitev: podaljšanje roka do konca leta 2010, ki ne bi bilo splošno, temveč omejeno na določene proizvode ali storitve. Konec teh odstopanj bi se ujemal z iztekom veljavnosti najnižje 15-odstotne splošne stopnje in zaključkom poizkusa uporabe znižanih stopenj DDV za nekatere delovno intenzivne storitve. |
| --- | --- |

1.2

V sporočilu, ki je bilo objavljeno isti dan kot predlog direktive, Komisija ugotavlja, da bo „za opredelitev primerne poti naprej potrebnega precej časa“. Do takrat pa bo problem začasnih odstopanj za države, ki so nedavno postale članice, katerih roki se iztečejo različno, od junija 2007 do 1. januarja 2010 (členi 123-130 „direktive o DDV“) (2). Komisija v obravnavanem predlogu direktive predlaga preprosto rešitev: podaljšanje roka do konca leta 2010, ki ne bi bilo splošno, temveč omejeno na določene proizvode ali storitve. Konec teh odstopanj bi se ujemal z iztekom veljavnosti najnižje 15-odstotne splošne stopnje in zaključkom poizkusa uporabe znižanih stopenj DDV za nekatere delovno intenzivne storitve.

| 1.3 | Odobri se podaljšanje dobave proizvodov in delovno intenzivnih storitev (gradbeništvo, gostinstvo itd.) ter, določenim državam, tudi proizvodov, ki imajo poseben družbeni pomen (prehrambeni izdelki, knjige in strokovne revije, farmacevtski izdelki itd.) Takšna izbira je upravičena, ker bo zmanjšana stopnja DDV po vsej verjetnosti ostala veljavna za vse države tudi po sprejetju novih predpisov. Odstopanja, ki so v nasprotju z nemotenim delovanjem notranjega trga, se ne podaljšajo (kmetijski izdelki). |
| --- | --- |

1.3

Odobri se podaljšanje dobave proizvodov in delovno intenzivnih storitev (gradbeništvo, gostinstvo itd.) ter, določenim državam, tudi proizvodov, ki imajo poseben družbeni pomen (prehrambeni izdelki, knjige in strokovne revije, farmacevtski izdelki itd.) Takšna izbira je upravičena, ker bo zmanjšana stopnja DDV po vsej verjetnosti ostala veljavna za vse države tudi po sprejetju novih predpisov. Odstopanja, ki so v nasprotju z nemotenim delovanjem notranjega trga, se ne podaljšajo (kmetijski izdelki).

| 1.4 | Podaljšanje se ne odobri za premog in energijo za ogrevanje, ker odstopanja, predvidena zanju v različnih pristopnih aktih, potečejo (leta 2007 ali 2008), podaljšanje pa ni predvideno. Obdavčenje virov energije je poglavje zase, ki je trenutno še v obravnavi. Ko bodo sprejete rešitve, morajo veljati za vse. |
| --- | --- |

1.4

Podaljšanje se ne odobri za premog in energijo za ogrevanje, ker odstopanja, predvidena zanju v različnih pristopnih aktih, potečejo (leta 2007 ali 2008), podaljšanje pa ni predvideno. Obdavčenje virov energije je poglavje zase, ki je trenutno še v obravnavi. Ko bodo sprejete rešitve, morajo veljati za vse.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Direktiva 2006/112/ES je za države, ki so postale članice pred letom 2001, predvidela vrsto odstopanj
   (3). Ta odstopanja veljajo brez časovnih omejitev ali natančneje, do začetka veljavnosti „
  dokončne

  ureditve za transakcije znotraj Skupnosti“. Glede na trenutno stanje in dosedanje izkušnje v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju najverjetneje ne bo prišlo do uvedba dokončne ureditve, zato je možno, da se odstopanja, odobrena „starim“ državam članicam, podaljšajo praktično za nedoločen čas, medtem ko so „nove“ države članice prikrajšane zaradi preteka roka, za katerega so se dogovorile ob pristopu. Poleg tega smejo nekatere države članice do konca leta 2010 uporabljati znižane stopnje za storitve, ki se opravljajo na lokalni ravni, (4) medtem ko druge države članice nimajo te možnosti. Takšno stanje je nedopustno. |
| --- | --- |

2.1

Direktiva 2006/112/ES je za države, ki so postale članice pred letom 2001, predvidela vrsto odstopanj
   (3). Ta odstopanja veljajo brez časovnih omejitev ali natančneje, do začetka veljavnosti „
  dokončne

  ureditve za transakcije znotraj Skupnosti“. Glede na trenutno stanje in dosedanje izkušnje v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju najverjetneje ne bo prišlo do uvedba dokončne ureditve, zato je možno, da se odstopanja, odobrena „starim“ državam članicam, podaljšajo praktično za nedoločen čas, medtem ko so „nove“ države članice prikrajšane zaradi preteka roka, za katerega so se dogovorile ob pristopu. Poleg tega smejo nekatere države članice do konca leta 2010 uporabljati znižane stopnje za storitve, ki se opravljajo na lokalni ravni, (4) medtem ko druge države članice nimajo te možnosti. Takšno stanje je nedopustno.

| 2.2 | Predlog direktive je „prehodna rešitev“, ki omogoča novim državam članicam poslovanje pod pretežno enakimi pogoji kot ostale države članice vsaj do 31. decembra 2010. Komisija v sporočilu izraža upanje, da bo dotlej Svet sprejel novo direktivo, ki bo urejala vse kategorije odstopanj. |
| --- | --- |

2.2

Predlog direktive je „prehodna rešitev“, ki omogoča novim državam članicam poslovanje pod pretežno enakimi pogoji kot ostale države članice vsaj do 31. decembra 2010. Komisija v sporočilu izraža upanje, da bo dotlej Svet sprejel novo direktivo, ki bo urejala vse kategorije odstopanj.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO je zadovoljen z delom, ki ga je opravila Komisija: tako s predlogom direktive, ki ga brez pridržkov odobrava, kakor tudi z objavo sporočila, ki napoveduje opredelitev kategorij „odstopanj“, ki bodo v skladu z načeli enotnega trga in lizbonske strategije. EESO bo sporočilo obravnaval v posebnem mnenju, s katerim bo konstruktivno prispeval k razpravi. |
| --- | --- |

3.1

EESO je zadovoljen z delom, ki ga je opravila Komisija: tako s predlogom direktive, ki ga brez pridržkov odobrava, kakor tudi z objavo sporočila, ki napoveduje opredelitev kategorij „odstopanj“, ki bodo v skladu z načeli enotnega trga in lizbonske strategije. EESO bo sporočilo obravnaval v posebnem mnenju, s katerim bo konstruktivno prispeval k razpravi.

| 3.2 | Glede na minule izkušnje pa vendarle obstaja legitimna bojazen, da bi splošni interes, da bi hitro dosegli soglasje o predlogu direktive, podlegel obrambi posebnih interesov in politik. EESO upa, da se bo ta strah izkazal za neutemeljenega. Predlog je s tehničnega vidika brezhiben: v nadaljevanju postopka odločanja bodo odigrali vlogo zgolj politični vidiki. EESO opozarja vse, ki odločajo, da trg in državljani potrebujejo pregledne, pravične in pravočasno sprejete zakone. |
| --- | --- |

3.2

Glede na minule izkušnje pa vendarle obstaja legitimna bojazen, da bi splošni interes, da bi hitro dosegli soglasje o predlogu direktive, podlegel obrambi posebnih interesov in politik. EESO upa, da se bo ta strah izkazal za neutemeljenega. Predlog je s tehničnega vidika brezhiben: v nadaljevanju postopka odločanja bodo odigrali vlogo zgolj politični vidiki. EESO opozarja vse, ki odločajo, da trg in državljani potrebujejo pregledne, pravične in pravočasno sprejete zakone.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2007) 380 konč., 5.7.2007.

1

(2)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28.11.2006.

2

(3)  Členi 109 do 122 Direktive o DDV.

3

(4)  Glej prilogo IV Direktive o DDV.

4

---

| 16.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/121

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Hrvaški na poti pridružitve

(2008/C 44/27)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o Hrvaška na poti pridružitve.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 3. oktobra 2007. Poročevalka je bila ga. SIGMUND.

Odbor je mnenje sprejel na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 155 glasovi za, 2 glasovoma proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropska komisija je 20. aprila 2004 objavila ugodno mnenje glede prošnje Hrvaške za članstvo v Evropski uniji. 20. decembra 2004 je Evropski svet sklenil, da se bodo pristopna pogajanja s Hrvaško začela marca 2005, vendar so bila nato preložena na oktober 2005. |
| --- | --- |

1.1

Evropska komisija je 20. aprila 2004 objavila ugodno mnenje glede prošnje Hrvaške za članstvo v Evropski uniji. 20. decembra 2004 je Evropski svet sklenil, da se bodo pristopna pogajanja s Hrvaško začela marca 2005, vendar so bila nato preložena na oktober 2005.

| 1.2 | Skupni pregled usklajenosti hrvaške zakonodaje (t. i. screening) je bil uspešno zaključen oktobra 2006 in dvostranska pristopna pogajanja so se lahko pričela. Medtem je bil že dosežen precejšen napredek v zvezi s političnimi in gospodarskimi merili ter prevzemom pravnega reda EU. |
| --- | --- |

1.2

Skupni pregled usklajenosti hrvaške zakonodaje (t. i. screening) je bil uspešno zaključen oktobra 2006 in dvostranska pristopna pogajanja so se lahko pričela. Medtem je bil že dosežen precejšen napredek v zvezi s političnimi in gospodarskimi merili ter prevzemom pravnega reda EU.

| 1.3 | Odbor pozdravlja hiter potek pogajanj in široko udeležbo hrvaške organizirane civilne družbe v tem procesu, vendar poudarja, da je nujno potreben prispevek vseh ustreznih predstavniških organizacij civilne družbe, zlasti je potrebna obsežna vključitev socialnih partnerjev v pogajanja o vseh pomembnih poglavjih. V zvezi s tem Odbor opozarja na mnenje z dne 31. marca 2004 in ugotovitve v točki 5.5, ki še vedno veljajo in jih zato ponovno poudarja (1). |
| --- | --- |

1.3

Odbor pozdravlja hiter potek pogajanj in široko udeležbo hrvaške organizirane civilne družbe v tem procesu, vendar poudarja, da je nujno potreben prispevek vseh ustreznih predstavniških organizacij civilne družbe, zlasti je potrebna obsežna vključitev socialnih partnerjev v pogajanja o vseh pomembnih poglavjih. V zvezi s tem Odbor opozarja na mnenje z dne 31. marca 2004 in ugotovitve v točki 5.5, ki še vedno veljajo in jih zato ponovno poudarja (1).

| 1.4 | Namen tega mnenja ni ponovno oceniti statistične podatke, ki so na voljo, temveč predvsem proučiti položaj organizirane civilne družbe na Hrvaškem na podlagi analize njenih temeljev, možnosti in izzivov. |
| --- | --- |

1.4

Namen tega mnenja ni ponovno oceniti statistične podatke, ki so na voljo, temveč predvsem proučiti položaj organizirane civilne družbe na Hrvaškem na podlagi analize njenih temeljev, možnosti in izzivov.

2.   Splošne ugotovitve o vlogi civilne družbe

| 2.1 | Zgodovina nastanka organizirane civilne družbe v t. i. „starih“ državah članicah se precej razlikuje od načina vzpostavitve dejavnosti civilne družbe v t. i. „novih“ državah članicah, ki je – s časovnim zamikom – značilen tudi za Hrvaško. V „starih“ državah so namreč civilnodružbene pobude nastale na podlagi povpraševanja in/ali potreb ali pa za uveljavljanje določenih interesov v državi po načelu „od spodaj navzgor“ (bottom-up), v „novih“ pa so bila civilnodružbena prizadevanja povezana z določenimi idejami ali vprašanji, vendar večinoma predvsem usmerjena proti premočni državi (to sicer ne velja za socialne partnerje, saj je zanje zastopanje interesov vedno v ospredju). Zaradi takšne zgodovine nastanka so bili v vseh „novih“ državah članicah bolj ali manj veliki zaostanki na področjih, kjer gre za ključne elemente civilnodružbenih dejavnosti, kot so zaupanje, solidarnost, preglednost ali avtonomija. |
| --- | --- |

2.1

Zgodovina nastanka organizirane civilne družbe v t. i. „starih“ državah članicah se precej razlikuje od načina vzpostavitve dejavnosti civilne družbe v t. i. „novih“ državah članicah, ki je – s časovnim zamikom – značilen tudi za Hrvaško. V „starih“ državah so namreč civilnodružbene pobude nastale na podlagi povpraševanja in/ali potreb ali pa za uveljavljanje določenih interesov v državi po načelu „od spodaj navzgor“ (bottom-up), v „novih“ pa so bila civilnodružbena prizadevanja povezana z določenimi idejami ali vprašanji, vendar večinoma predvsem usmerjena proti premočni državi (to sicer ne velja za socialne partnerje, saj je zanje zastopanje interesov vedno v ospredju). Zaradi takšne zgodovine nastanka so bili v vseh „novih“ državah članicah bolj ali manj veliki zaostanki na področjih, kjer gre za ključne elemente civilnodružbenih dejavnosti, kot so zaupanje, solidarnost, preglednost ali avtonomija.

| 2.2 | Odbor se je leta 1999 prvič posvetil opisu organizirane civilne družbe in opredelil njene najpomembnejše značilnosti (2). Pri analizi položaja in vloge civilne družbe na Hrvaškem je bistvenega pomena ugotovitev Odbora, da socialni partnerji – deloma iz zgodovinskih razlogov – kot predstavniki delodajalcev in delojemalcev predstavljajo „jedro“ akterjev civilne družbe. Poleg zastopanja interesov je skupna značilnost vseh predstavnikov organizirane civilne družbe njihova zavezanost za „skupno dobro“, zaradi česar se jasno razlikujejo od lobistov, ki prav tako zastopajo določene interese. Takšna večplastna in odprta opredelitev organizirane civilne družbe se zdi Odboru izredno pomembna ravno zaradi razmer na Hrvaškem, saj je ugotovil, da se na Hrvaškem „nevladne organizacije“ v nekaterih primerih enačijo s pojmom „civilne družbe“. Odbor izrecno svari pred uporabo takšne opredelitve, ki je po njegovem mnenju nepopolna, saj socialne partnerje že vnaprej izključi iz udeležbe pri kateri koli obliki civilnodružbenih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.2

Odbor se je leta 1999 prvič posvetil opisu organizirane civilne družbe in opredelil njene najpomembnejše značilnosti (2). Pri analizi položaja in vloge civilne družbe na Hrvaškem je bistvenega pomena ugotovitev Odbora, da socialni partnerji – deloma iz zgodovinskih razlogov – kot predstavniki delodajalcev in delojemalcev predstavljajo „jedro“ akterjev civilne družbe. Poleg zastopanja interesov je skupna značilnost vseh predstavnikov organizirane civilne družbe njihova zavezanost za „skupno dobro“, zaradi česar se jasno razlikujejo od lobistov, ki prav tako zastopajo določene interese. Takšna večplastna in odprta opredelitev organizirane civilne družbe se zdi Odboru izredno pomembna ravno zaradi razmer na Hrvaškem, saj je ugotovil, da se na Hrvaškem „nevladne organizacije“ v nekaterih primerih enačijo s pojmom „civilne družbe“. Odbor izrecno svari pred uporabo takšne opredelitve, ki je po njegovem mnenju nepopolna, saj socialne partnerje že vnaprej izključi iz udeležbe pri kateri koli obliki civilnodružbenih dejavnosti.

| 2.3 | Področje dejavnosti predstavnikov organizirane civilne družbe poleg zastopanja interesov zajema tudi sodelovanje v procesu oblikovanja javnega mnenja in sprejemanja odločitev, in sicer načeloma v kateri koli obliki. Poleg številnih praktičnih oblik sodelovanja pa sta socialni in civilni dialog najpomembnejši obliki, v katerih se izraža participativna demokracija. Socialni dialog je že zaradi obravnavanih tem strogo omejen na socialne partnerje in ga ni mogoče razširiti, pri civilnem dialogu pa lahko sodelujejo vsi predstavniki organizirane civilne družbe, če le izpolnjujejo potrebna merila reprezentativnosti. Socialni dialog je mogoče jasno opisati, civilni dialog pa še ni ustrezno opredeljen. Njegovemu bistvu se še najbolj približa opredelitev Jürgena HABERMASA, v skladu s katero je civilni dialog kot element participativne demokracije interaktivna razprava, ki ima lahko tudi normativno vsebino. Tako kot socialni dialog lahko tudi civilni dialog poteka vertikalno, torej med državo in organizirano civilno družbo, in horizontalno, med akterji organizirane civilne družbe. Odbor poudarja, da je treba razlikovati med pojmoma socialni in civilni dialog; civilni dialog dopolnjuje socialnega, vendar ga ne nadomešča.
  Evropski ekonomsko-socialni odbor je na evropski ravni institucionalni predstavnik organizirane civilne družbe držav članic, torej je „prostor civilnega dialoga“, vendar ni kraj, kjer poteka socialni dialog. |
| --- | --- |

2.3

Področje dejavnosti predstavnikov organizirane civilne družbe poleg zastopanja interesov zajema tudi sodelovanje v procesu oblikovanja javnega mnenja in sprejemanja odločitev, in sicer načeloma v kateri koli obliki. Poleg številnih praktičnih oblik sodelovanja pa sta socialni in civilni dialog najpomembnejši obliki, v katerih se izraža participativna demokracija. Socialni dialog je že zaradi obravnavanih tem strogo omejen na socialne partnerje in ga ni mogoče razširiti, pri civilnem dialogu pa lahko sodelujejo vsi predstavniki organizirane civilne družbe, če le izpolnjujejo potrebna merila reprezentativnosti. Socialni dialog je mogoče jasno opisati, civilni dialog pa še ni ustrezno opredeljen. Njegovemu bistvu se še najbolj približa opredelitev Jürgena HABERMASA, v skladu s katero je civilni dialog kot element participativne demokracije interaktivna razprava, ki ima lahko tudi normativno vsebino. Tako kot socialni dialog lahko tudi civilni dialog poteka vertikalno, torej med državo in organizirano civilno družbo, in horizontalno, med akterji organizirane civilne družbe. Odbor poudarja, da je treba razlikovati med pojmoma socialni in civilni dialog; civilni dialog dopolnjuje socialnega, vendar ga ne nadomešča.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na evropski ravni institucionalni predstavnik organizirane civilne družbe držav članic, torej je „prostor civilnega dialoga“, vendar ni kraj, kjer poteka socialni dialog.

| 2.4 | Po mnenju Odbora je vprašanje reprezentativnosti akterjev civilne družbe izredno pomembno, saj je povezano z njihovo demokratično legitimnostjo. Zato ni dovolj, če organizacija civilne družbe zastopa dovolj prizadetih ali zainteresiranih strani, če je torej količinsko reprezentativna, temveč mora poleg tega in predvsem kakovostno zastopati interese, to pomeni, da mora biti na podlagi strokovnega znanja, izkušenj in določenih sposobnosti zmožna ustvarjalno sodelovati pri dogajanju. Med drugimi merili kakovosti za priznanje organizacij civilne družbe so zlasti v mladih demokracijah posebnega pomena elementi, kot so preglednost, demokratične strukture odločanja, trajnost, gospodarska neodvisnost in avtonomija. Odbor je v več mnenjih izrazil svoje stališče glede sestave organizirane civilne družbe in reprezentativnosti njenih predstavnikov ter poleg seznama akterjev civilne družbe pripravil tudi vzorčni seznam meril reprezentativnosti (3). |
| --- | --- |

2.4

Po mnenju Odbora je vprašanje reprezentativnosti akterjev civilne družbe izredno pomembno, saj je povezano z njihovo demokratično legitimnostjo. Zato ni dovolj, če organizacija civilne družbe zastopa dovolj prizadetih ali zainteresiranih strani, če je torej količinsko reprezentativna, temveč mora poleg tega in predvsem kakovostno zastopati interese, to pomeni, da mora biti na podlagi strokovnega znanja, izkušenj in določenih sposobnosti zmožna ustvarjalno sodelovati pri dogajanju. Med drugimi merili kakovosti za priznanje organizacij civilne družbe so zlasti v mladih demokracijah posebnega pomena elementi, kot so preglednost, demokratične strukture odločanja, trajnost, gospodarska neodvisnost in avtonomija. Odbor je v več mnenjih izrazil svoje stališče glede sestave organizirane civilne družbe in reprezentativnosti njenih predstavnikov ter poleg seznama akterjev civilne družbe pripravil tudi vzorčni seznam meril reprezentativnosti (3).

3.   Poročilo o trenutnem stanju

3.1   Družbeno-gospodarske razmere na Hrvaškem

| 3.1.1 | Gospodarske razmere na Hrvaškem so stabilne, vendar se po posameznih regijah precej razlikujejo. Stalna gospodarska rast v zadnjih letih (2002-2006), ki znaša približno 4,8 %, se bo po napovedih v enakem obsegu nadaljevala tudi v prihodnjih dveh letih, vendar je treba omeniti, da še vedno obstajajo velike razlike v gospodarskem razvoju posameznih regij. Povprečna stopnja inflacije cen življenjskih potrebščin je leta 2006 znašala 3,2 %, kar pomeni v povprečju povečanje za 0,8 % od leta 2002, vendar je bilo na splošno mogoče ohraniti stabilnost cen. Opazen je bil negativen razvoj glede trgovinskega primanjkljaja in zunanje zadolženosti ter vedno večji proračunski primanjkljaj. V boju proti zadolženosti se Hrvaška vedno bolj zaveda, da je treba povečati naložbe in javno-zasebna partnerstva (JZP).
  V zvezi s tem Odbor opozarja, da ustrezni vladni ukrepi niso potrebni le za pridružitev Evropski uniji, temveč tudi dolgoročno, kot znak pripravljenosti države, da izpolni konvergenčna merila za vstop v tretjo fazo evropske monetarne unije. |
| --- | --- |

3.1.1

Gospodarske razmere na Hrvaškem so stabilne, vendar se po posameznih regijah precej razlikujejo. Stalna gospodarska rast v zadnjih letih (2002-2006), ki znaša približno 4,8 %, se bo po napovedih v enakem obsegu nadaljevala tudi v prihodnjih dveh letih, vendar je treba omeniti, da še vedno obstajajo velike razlike v gospodarskem razvoju posameznih regij. Povprečna stopnja inflacije cen življenjskih potrebščin je leta 2006 znašala 3,2 %, kar pomeni v povprečju povečanje za 0,8 % od leta 2002, vendar je bilo na splošno mogoče ohraniti stabilnost cen. Opazen je bil negativen razvoj glede trgovinskega primanjkljaja in zunanje zadolženosti ter vedno večji proračunski primanjkljaj. V boju proti zadolženosti se Hrvaška vedno bolj zaveda, da je treba povečati naložbe in javno-zasebna partnerstva (JZP).

V zvezi s tem Odbor opozarja, da ustrezni vladni ukrepi niso potrebni le za pridružitev Evropski uniji, temveč tudi dolgoročno, kot znak pripravljenosti države, da izpolni konvergenčna merila za vstop v tretjo fazo evropske monetarne unije.

| 3.1.2 | Glede socialnih razmer so kljub velikemu napredku v zadnjih letih potrebna dodatna prizadevanja, na primer pri reševanju težav na trgu dela:






  — | stopnja dolgotrajne brezposelnosti je močno nad povprečjem EU in je povezana tudi z na splošno razmeroma nizko stopnjo zaposlenosti, kar ustvarja neugodno razmerje med stopnjo zaposlenih in odstotkom tistih, ki prejemajo socialno pomoč; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Glede socialnih razmer so kljub velikemu napredku v zadnjih letih potrebna dodatna prizadevanja, na primer pri reševanju težav na trgu dela:

—

stopnja dolgotrajne brezposelnosti je močno nad povprečjem EU in je povezana tudi z na splošno razmeroma nizko stopnjo zaposlenosti, kar ustvarja neugodno razmerje med stopnjo zaposlenih in odstotkom tistih, ki prejemajo socialno pomoč;

| — | usklajena stopnja brezposelnosti (izračunana na osnovi ankete o delovni sili) se stalno zmanjšuje in je bila tako v prvem četrtletju tega leta 11,2 % v primerjavi s 11,8 % v prvi polovici 2006; |
| --- | --- |

—

usklajena stopnja brezposelnosti (izračunana na osnovi ankete o delovni sili) se stalno zmanjšuje in je bila tako v prvem četrtletju tega leta 11,2 % v primerjavi s 11,8 % v prvi polovici 2006;

| — | stopnja zaposlenosti mladih je zelo nizka; |
| --- | --- |

—

stopnja zaposlenosti mladih je zelo nizka;

| — | visoka stopnja neformalne zaposlenosti predstavlja protiutež uradni stopnji brezposelnosti, ki se znižuje; |
| --- | --- |

—

visoka stopnja neformalne zaposlenosti predstavlja protiutež uradni stopnji brezposelnosti, ki se znižuje;

| — | obstaja nevarnost oz. pričakuje se, da bodo nova delovna mesta neugodna, to pomeni, da se bo povečalo število slabo plačanih in negotovih delovnih mest. |
| --- | --- |

—

obstaja nevarnost oz. pričakuje se, da bodo nova delovna mesta neugodna, to pomeni, da se bo povečalo število slabo plačanih in negotovih delovnih mest.

Poleg tega so potrebni ukrepi v zvezi z razmeroma nizkimi povprečnimi dohodki gospodinjstev.

| 3.1.3 | Poročilo Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer v Dublinu (4) prikazuje socialne razmere na Hrvaškem in med drugim vsebuje naslednja priporočila: „Za stalno rast in ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest je potreben uravnotežen razvoj v vseh regijah. Politika zaposlovanja se mora namesto na dohodkovno podporo osredotočiti na ukrepe za usposabljanje, da bi bili brezposelni bolj usposobljeni in motivirani za zaposlitev. Družinam, ki si ne morejo privoščiti stanovanj na prostem trgu nepremičnin, je treba zagotoviti stanovanja po dostopnih cenah. Potrebne so spodbude, da bi otrokom in mladim omogočili šolanje, in možnosti otroškega varstva po dostopnih cenah, da bi spodbudili udeležbo žensk na trgu dela in pomagali staršem usklajevati poklicno in družinsko življenje. Splošno politično sporočilo se mora glasiti tako: izboljšanje življenjskih razmer in socialno vključevanje sta prednostni nalogi za vsa področja oblikovanja in izvajanja politik, da bi tako zagotovili večplasten in obsežen skupni pristop k preprečevanju in zmanjševanju revščine, neenakosti in socialne izključenosti“. |
| --- | --- |

3.1.3

Poročilo Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer v Dublinu (4) prikazuje socialne razmere na Hrvaškem in med drugim vsebuje naslednja priporočila: „Za stalno rast in ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest je potreben uravnotežen razvoj v vseh regijah. Politika zaposlovanja se mora namesto na dohodkovno podporo osredotočiti na ukrepe za usposabljanje, da bi bili brezposelni bolj usposobljeni in motivirani za zaposlitev. Družinam, ki si ne morejo privoščiti stanovanj na prostem trgu nepremičnin, je treba zagotoviti stanovanja po dostopnih cenah. Potrebne so spodbude, da bi otrokom in mladim omogočili šolanje, in možnosti otroškega varstva po dostopnih cenah, da bi spodbudili udeležbo žensk na trgu dela in pomagali staršem usklajevati poklicno in družinsko življenje. Splošno politično sporočilo se mora glasiti tako: izboljšanje življenjskih razmer in socialno vključevanje sta prednostni nalogi za vsa področja oblikovanja in izvajanja politik, da bi tako zagotovili večplasten in obsežen skupni pristop k preprečevanju in zmanjševanju revščine, neenakosti in socialne izključenosti“.

| 3.1.4 | Obstajajo številne pobude za spodbujanje rasti malih in srednje velikih podjetij, ki jih je pripravila hrvaška vlada ali pa so nastale zaradi dejavnosti nacionalnih in mednarodnih financerjev ter civilne družbe.
  Odbor meni, da je pomembno oblikovati ugodno okolje za podjetja, zlasti za MSP, ki predvsem v prikrajšanih regijah spodbujajo rast in ustvarjajo nova delovna mesta. V zvezi s tem Odbor pozdravlja vedno večjo dejavnost združenja za MSP, ki deluje v okviru Hrvaškega združenja delodajalcev („HUP – Hrvatska udruga poslodavaca“). |
| --- | --- |

3.1.4

Obstajajo številne pobude za spodbujanje rasti malih in srednje velikih podjetij, ki jih je pripravila hrvaška vlada ali pa so nastale zaradi dejavnosti nacionalnih in mednarodnih financerjev ter civilne družbe.

Odbor meni, da je pomembno oblikovati ugodno okolje za podjetja, zlasti za MSP, ki predvsem v prikrajšanih regijah spodbujajo rast in ustvarjajo nova delovna mesta. V zvezi s tem Odbor pozdravlja vedno večjo dejavnost združenja za MSP, ki deluje v okviru Hrvaškega združenja delodajalcev („HUP – Hrvatska udruga poslodavaca“).

| 3.1.5 | Kmetijstvo je po mnenju Odbora osrednje področje v okviru pristopnih pogajanj. Večina kmetijskih proizvajalcev so majhne družinske kmetije, velike v povprečju 2,4 ha, ki imajo v lasti približno 80 % kmetijskih površin in živine. Veliko kmetijskih površin je še vedno neuporabnih zaradi škode, nastale med vojno, ki še ni odpravljena (npr. mine). V nekaterih primerih nastajajo problemi tudi zaradi nerešenega lastništva. Hrvaško kmetijstvo trenutno ni konkurenčno in je v obdobju korenitih sprememb. Jasno je, da je potrebna obsežna reforma hrvaške kmetijske politike, tudi zaradi pristopa k EU, za katerega si država prizadeva. Ministrstvo za kmetijstvo je zaradi tega že uvedlo strateške razvojne projekte, katerih cilj je povečanje konkurenčnosti domače proizvodnje. Napredek je bil dosežen tudi z izvajanjem programov za razvoj podeželja, kakovost in ekološko kmetijstvo. Poleg tega je treba pripraviti obsežno strategijo varnosti živil.
  Nujno je treba tudi vzpostaviti primerne strukture za izvajanje skupne kmetijske politike in uvesti neodvisno zastopanje interesov, ki je potrebno ne le iz političnih (zagotavljanje pravice do soodločanja), temveč tudi iz praktičnih razlogov (pomoč pri upravljanju finančnih sredstev Skupnosti v okviru predpristopne strategije v fazi pristopa in sodelovanje pri upravljanju in razdeljevanju teh sredstev po pristopu). |
| --- | --- |

3.1.5

Kmetijstvo je po mnenju Odbora osrednje področje v okviru pristopnih pogajanj. Večina kmetijskih proizvajalcev so majhne družinske kmetije, velike v povprečju 2,4 ha, ki imajo v lasti približno 80 % kmetijskih površin in živine. Veliko kmetijskih površin je še vedno neuporabnih zaradi škode, nastale med vojno, ki še ni odpravljena (npr. mine). V nekaterih primerih nastajajo problemi tudi zaradi nerešenega lastništva. Hrvaško kmetijstvo trenutno ni konkurenčno in je v obdobju korenitih sprememb. Jasno je, da je potrebna obsežna reforma hrvaške kmetijske politike, tudi zaradi pristopa k EU, za katerega si država prizadeva. Ministrstvo za kmetijstvo je zaradi tega že uvedlo strateške razvojne projekte, katerih cilj je povečanje konkurenčnosti domače proizvodnje. Napredek je bil dosežen tudi z izvajanjem programov za razvoj podeželja, kakovost in ekološko kmetijstvo. Poleg tega je treba pripraviti obsežno strategijo varnosti živil.

Nujno je treba tudi vzpostaviti primerne strukture za izvajanje skupne kmetijske politike in uvesti neodvisno zastopanje interesov, ki je potrebno ne le iz političnih (zagotavljanje pravice do soodločanja), temveč tudi iz praktičnih razlogov (pomoč pri upravljanju finančnih sredstev Skupnosti v okviru predpristopne strategije v fazi pristopa in sodelovanje pri upravljanju in razdeljevanju teh sredstev po pristopu).

| 3.1.6 | Staranje prebivalstva, ki je značilno za vse evropske države, je izziv za oblikovanje politik socialne varnosti. Demografske spremembe tudi Hrvaški povzročajo težave, čeprav je povprečna pričakovana življenjska doba na Hrvaškem – predvsem v primerjavi s t. i. „starimi“ državami članicami – nižja kot v mnogih drugih evropskih državah. Hrvaški sistem socialne varnosti nima sredstev, da bi se odzval na staranje prebivalstva. Mednarodne finančne institucije so močno vplivale na reformo sistema socialne varnosti.
  Poleg tega je zastopanje interesov starejših skupin prebivalstva tudi na političnem področju v Republiki Hrvaški razmeroma nov pojav. |
| --- | --- |

3.1.6

Staranje prebivalstva, ki je značilno za vse evropske države, je izziv za oblikovanje politik socialne varnosti. Demografske spremembe tudi Hrvaški povzročajo težave, čeprav je povprečna pričakovana življenjska doba na Hrvaškem – predvsem v primerjavi s t. i. „starimi“ državami članicami – nižja kot v mnogih drugih evropskih državah. Hrvaški sistem socialne varnosti nima sredstev, da bi se odzval na staranje prebivalstva. Mednarodne finančne institucije so močno vplivale na reformo sistema socialne varnosti.

Poleg tega je zastopanje interesov starejših skupin prebivalstva tudi na političnem področju v Republiki Hrvaški razmeroma nov pojav.

| 3.1.7 | Stopnja migracij v in iz Republike Hrvaške je nizka, pri čemer je stopnja priseljevanja skoraj trikrat višja kot stopnja odseljevanja. Vendar se tako priseljevanje kot odseljevanje zmanjšujeta in kot statistična dejavnika nista pomembna. |
| --- | --- |

3.1.7

Stopnja migracij v in iz Republike Hrvaške je nizka, pri čemer je stopnja priseljevanja skoraj trikrat višja kot stopnja odseljevanja. Vendar se tako priseljevanje kot odseljevanje zmanjšujeta in kot statistična dejavnika nista pomembna.

3.2   Politične razmere na Hrvaškem

| 3.2.1 | Bližnje parlamentarne volitve (novembra 2007) po mnenju Odbora ne bodo vplivale na stabilne politične razmere na Hrvaškem. Rezultati javnomnenjskih raziskav o možnem izidu volitev so sicer zelo različni, vendar so najpomembnejše stranke evropsko usmerjene, zato odmik hrvaške politike od sedanje usmerjenosti ni verjeten. Vse stranke si prizadevajo doseči isti cilj, in sicer pristop Hrvaške k EU leta 2009. |
| --- | --- |

3.2.1

Bližnje parlamentarne volitve (novembra 2007) po mnenju Odbora ne bodo vplivale na stabilne politične razmere na Hrvaškem. Rezultati javnomnenjskih raziskav o možnem izidu volitev so sicer zelo različni, vendar so najpomembnejše stranke evropsko usmerjene, zato odmik hrvaške politike od sedanje usmerjenosti ni verjeten. Vse stranke si prizadevajo doseči isti cilj, in sicer pristop Hrvaške k EU leta 2009.

| 3.2.2 | V javnem sektorju se trenutno izvaja več reform: reforma javnih služb s ciljem oblikovati učinkovitejšo in bolj usposobljeno javno upravo ter reforma sodstva, ki je usmerjena v odpravo zaostankov pri obravnavi sodnih primerov ter spodbujanje uporabe načela pravne države. |
| --- | --- |

3.2.2

V javnem sektorju se trenutno izvaja več reform: reforma javnih služb s ciljem oblikovati učinkovitejšo in bolj usposobljeno javno upravo ter reforma sodstva, ki je usmerjena v odpravo zaostankov pri obravnavi sodnih primerov ter spodbujanje uporabe načela pravne države.

| 3.2.3 | Po notranjih in zunanjih ocenah je boj proti korupciji pomembna naloga v okviru agende za pristop Hrvaške k EU. Civilni sektor je vedno bolj vključen v kazenske postopke, ki se začnejo na pobudo državnih organov, s čimer so izpolnjene zahteve po preglednosti in zakonitosti financiranja političnih strank in postopkov javnih naročil ter po dostopu do informacij in preprečevanju navzkrižja interesov. Ta prizadevanja ovira pomanjkanje zaupanja v institucije, vendar bo široka javna kampanja obveščanja srednjeročno gotovo prinesla rezultate.
  Tukaj ima organizirana civilna družba še naprej pomembno vlogo in prispeva k boju proti korupciji. Tako se je deset združenj iz osmih hrvaških mest v okviru regionalnega partnerskega projekta za „Razvoj lokalnih civilnih pobud s krepitvijo zmogljivosti na več ravneh“ povezalo v večdisciplinarno mrežo „BURA“. |
| --- | --- |

3.2.3

Po notranjih in zunanjih ocenah je boj proti korupciji pomembna naloga v okviru agende za pristop Hrvaške k EU. Civilni sektor je vedno bolj vključen v kazenske postopke, ki se začnejo na pobudo državnih organov, s čimer so izpolnjene zahteve po preglednosti in zakonitosti financiranja političnih strank in postopkov javnih naročil ter po dostopu do informacij in preprečevanju navzkrižja interesov. Ta prizadevanja ovira pomanjkanje zaupanja v institucije, vendar bo široka javna kampanja obveščanja srednjeročno gotovo prinesla rezultate.

Tukaj ima organizirana civilna družba še naprej pomembno vlogo in prispeva k boju proti korupciji. Tako se je deset združenj iz osmih hrvaških mest v okviru regionalnega partnerskega projekta za „Razvoj lokalnih civilnih pobud s krepitvijo zmogljivosti na več ravneh“ povezalo v večdisciplinarno mrežo „BURA“.

| 3.2.4 | Na področju zaščite manjšin so potrebna dodatna prizadevanja, med drugim spodbujanje in varstvo pravic manjšin, ki naj bi vodila k vključevanju manjšin v vsakdanjem življenju. V zvezi s tem Odbor pozdravlja dejstvo, da načrt zaposlovanja hrvaške vlade za leto 2007 izrecno omenja in uresničuje pravico nacionalnih manjših do enake obravnave pri zaposlovanju v javnih službah. Omeniti je treba tudi svete za nacionalne manjšine, ki so bili izvoljeni leta 2007. Pri vključevanju romske manjšine v šole je prepoznaven vzorec uspeha. Poleg varstva pravic manjšin je še vedno potrebno posebno razumevanje, da se zaključi proces vračanja in vključevanja beguncev in notranje razseljenih oseb ter ponovne naselitve vračajočih se beguncev, kar bo zagotovilo obnovitev ne le infrastrukture, temveč tudi družbe. Na splošno lahko ugotovimo, da Hrvaška napreduje v pravi smeri. |
| --- | --- |

3.2.4

Na področju zaščite manjšin so potrebna dodatna prizadevanja, med drugim spodbujanje in varstvo pravic manjšin, ki naj bi vodila k vključevanju manjšin v vsakdanjem življenju. V zvezi s tem Odbor pozdravlja dejstvo, da načrt zaposlovanja hrvaške vlade za leto 2007 izrecno omenja in uresničuje pravico nacionalnih manjših do enake obravnave pri zaposlovanju v javnih službah. Omeniti je treba tudi svete za nacionalne manjšine, ki so bili izvoljeni leta 2007. Pri vključevanju romske manjšine v šole je prepoznaven vzorec uspeha. Poleg varstva pravic manjšin je še vedno potrebno posebno razumevanje, da se zaključi proces vračanja in vključevanja beguncev in notranje razseljenih oseb ter ponovne naselitve vračajočih se beguncev, kar bo zagotovilo obnovitev ne le infrastrukture, temveč tudi družbe. Na splošno lahko ugotovimo, da Hrvaška napreduje v pravi smeri.

3.3   Organizirana civilna družba na Hrvaškem

| 3.3.1 | Temelj pravnega okvira civilne družbe na Hrvaškem so predvsem naslednji zakoni:






  — | zakon o združenjih, ki zagotavlja splošni okvir za združenja v civilnem sektorju in je razmeroma dobra pravna podlaga za večino akterjev civilne družbe (5); |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Temelj pravnega okvira civilne družbe na Hrvaškem so predvsem naslednji zakoni:

—

zakon o združenjih, ki zagotavlja splošni okvir za združenja v civilnem sektorju in je razmeroma dobra pravna podlaga za večino akterjev civilne družbe (5);

| — | zakon o delu, ki ureja ustanavljanje in način delovanja sindikatov (vključno s kolektivnimi pogajanji), organizacij delodajalcev in njihovih združenj; |
| --- | --- |

—

zakon o delu, ki ureja ustanavljanje in način delovanja sindikatov (vključno s kolektivnimi pogajanji), organizacij delodajalcev in njihovih združenj;

| — | zakon o prostovoljnih dejavnostih, ki opredeljuje te dejavnosti ter določa načela, pogoje in način dela kot možnost za opravljanje prostovoljnega dela tudi v okviru organizacij civilne družbe, ki organizirajo takšno delo; |
| --- | --- |

—

zakon o prostovoljnih dejavnostih, ki opredeljuje te dejavnosti ter določa načela, pogoje in način dela kot možnost za opravljanje prostovoljnega dela tudi v okviru organizacij civilne družbe, ki organizirajo takšno delo;

| — | zakon o donacijah in skladih (6), ki je pomembna osnova zlasti za financiranje civilnega sektorja; |
| --- | --- |

—

zakon o donacijah in skladih (6), ki je pomembna osnova zlasti za financiranje civilnega sektorja;

| — | med druge temelje sodijo zakon o institucijah in socialnem varstvu ter vrsta zakonov in določb na področju financiranja, obdavčitve in humanitarnega dela, ki je povezanih tudi s civilnim sektorjem. Delodajalci in delojemalci imajo – poleg vloge socialnih partnerjev – tudi na tem področju pomembno vlogo. |
| --- | --- |

—

med druge temelje sodijo zakon o institucijah in socialnem varstvu ter vrsta zakonov in določb na področju financiranja, obdavčitve in humanitarnega dela, ki je povezanih tudi s civilnim sektorjem. Delodajalci in delojemalci imajo – poleg vloge socialnih partnerjev – tudi na tem področju pomembno vlogo.

| 3.3.2 | Postopno spreminjanje hrvaške civilne družbe je razvidno tudi iz dejavnosti nevladnih organizacij: doslej so bila prizadevanja v civilnem sektorju usmerjena v varstvo in spodbujanje človekovih pravic ter humanitarne dejavnosti, sedaj pa je vedno bolj v ospredju oblikovanje socialne politike in socialnih pravic.
  Tudi okoljske organizacije so vzpostavile formalne in neformalne mreže za specifične dejavnosti in tako dokazale svojo sposobnost skupnega delovanja.
  Pri mladinskih in ženskih organizacijah ter društvih invalidov je ravno tako opaziti težnjo k tesnejšemu mrežnemu povezovanju in ustanavljanju organiziranih skupin.
  Hrvaške organizacije za varstvo potrošnikov si prizadevajo za uveljavljanje pravic potrošnikov, vendar nimajo dovolj človeških in finančnih virov za stalno izvajanje nalog v zvezi z varstvom in obveščanjem potrošnikov ter lobiranjem v njihovem imenu. |
| --- | --- |

3.3.2

Postopno spreminjanje hrvaške civilne družbe je razvidno tudi iz dejavnosti nevladnih organizacij: doslej so bila prizadevanja v civilnem sektorju usmerjena v varstvo in spodbujanje človekovih pravic ter humanitarne dejavnosti, sedaj pa je vedno bolj v ospredju oblikovanje socialne politike in socialnih pravic.

Tudi okoljske organizacije so vzpostavile formalne in neformalne mreže za specifične dejavnosti in tako dokazale svojo sposobnost skupnega delovanja.

Pri mladinskih in ženskih organizacijah ter društvih invalidov je ravno tako opaziti težnjo k tesnejšemu mrežnemu povezovanju in ustanavljanju organiziranih skupin.

Hrvaške organizacije za varstvo potrošnikov si prizadevajo za uveljavljanje pravic potrošnikov, vendar nimajo dovolj človeških in finančnih virov za stalno izvajanje nalog v zvezi z varstvom in obveščanjem potrošnikov ter lobiranjem v njihovem imenu.

| 3.3.3 | V zvezi z dejavnostmi civilne družbe na Hrvaškem je treba posebno pozornost nameniti socialnemu dialogu socialnih partnerjev, ki poteka na različnih ravneh.
  Institucionalni okvir za tristranski socialni dialog (delodajalci in sindikati kot partnerji vlade) je v okviru hrvaškega ekonomsko-socialnega sveta formalno dobro razvit. Vendar je doslej prinesel le malo konkretnih rezultatov. Eden od vzrokov je problem razdrobljenosti interesnih skupin (ne le na strani delojemalcev), ki še ni dokončno rešen. Po mnenju Odbora bi bilo nadaljnje združevanje interesov na ravni različnih organizacij zaželeno, tudi zaradi reprezentativnosti posameznih združenj. Drug vzrok za pomanjkanje konkretnih rezultatov je dejanski potek dela: tako so na primer roki za oddajo mnenj socialnih partnerjev večinoma prekratki (v mnogih primerih le 3-4 dni), pa tudi odgovorov, zakaj določeni predlogi niso bili upoštevani, ni.
  Avtonomen dvostranski socialni dialog na ravni podjetij že poteka. Na tej ravni najbolj vpliva na odnose med delavci in delodajalci, pa tudi med sindikati in delodajalci, in sicer v obliki številnih sprejetih kolektivnih sporazumov in tudi prek svetov delavcev. Avtonomen dvostranski socialni dialog ima velik potencial razvoja, npr. glede rešitve vprašanja zastopanja sindikatov pri enem samem delodajalcu in vzpostavitve zastopanosti delavcev pri kolektivnih pogajanjih. Poleg tega sta zastopanje interesov in organizacija delavcev v MSP majhni.
  Socialnega dialoga na ravni sektorjev večinoma ni. Vzrok so predvsem še vedno nerešeno vprašanje zastopanja delavcev in delodajalcev ter težave pri določitvi, kateri sektorji in panoge se pogajajo skupaj. Pogajanja v posameznih sektorjih pomembno vplivajo na splošne gospodarske razmere, zato se mora razvoj socialnega dialoga osredotočiti na raven sektorjev.
  Ker socialni dialog še vedno vodi vlada, in sicer v okviru tristranskega socialnega dialoga, so v ospredju tristranska posvetovanja. Brez samostojnih dvostranskih odnosov na državni ravni in v posameznih sektorjih ter brez spodbujanja kolektivnih pogajanj v posameznih panogah pa bo težko razviti strukturiran in uravnotežen sistem odnosov med socialnimi partnerji. Statistični podatki o veljavnosti kolektivnih pogajanjih in članstvu bi morali biti javno dostopni. |
| --- | --- |

3.3.3

V zvezi z dejavnostmi civilne družbe na Hrvaškem je treba posebno pozornost nameniti socialnemu dialogu socialnih partnerjev, ki poteka na različnih ravneh.

Institucionalni okvir za tristranski socialni dialog (delodajalci in sindikati kot partnerji vlade) je v okviru hrvaškega ekonomsko-socialnega sveta formalno dobro razvit. Vendar je doslej prinesel le malo konkretnih rezultatov. Eden od vzrokov je problem razdrobljenosti interesnih skupin (ne le na strani delojemalcev), ki še ni dokončno rešen. Po mnenju Odbora bi bilo nadaljnje združevanje interesov na ravni različnih organizacij zaželeno, tudi zaradi reprezentativnosti posameznih združenj. Drug vzrok za pomanjkanje konkretnih rezultatov je dejanski potek dela: tako so na primer roki za oddajo mnenj socialnih partnerjev večinoma prekratki (v mnogih primerih le 3-4 dni), pa tudi odgovorov, zakaj določeni predlogi niso bili upoštevani, ni.

Avtonomen dvostranski socialni dialog na ravni podjetij že poteka. Na tej ravni najbolj vpliva na odnose med delavci in delodajalci, pa tudi med sindikati in delodajalci, in sicer v obliki številnih sprejetih kolektivnih sporazumov in tudi prek svetov delavcev. Avtonomen dvostranski socialni dialog ima velik potencial razvoja, npr. glede rešitve vprašanja zastopanja sindikatov pri enem samem delodajalcu in vzpostavitve zastopanosti delavcev pri kolektivnih pogajanjih. Poleg tega sta zastopanje interesov in organizacija delavcev v MSP majhni.

Socialnega dialoga na ravni sektorjev večinoma ni. Vzrok so predvsem še vedno nerešeno vprašanje zastopanja delavcev in delodajalcev ter težave pri določitvi, kateri sektorji in panoge se pogajajo skupaj. Pogajanja v posameznih sektorjih pomembno vplivajo na splošne gospodarske razmere, zato se mora razvoj socialnega dialoga osredotočiti na raven sektorjev.

Ker socialni dialog še vedno vodi vlada, in sicer v okviru tristranskega socialnega dialoga, so v ospredju tristranska posvetovanja. Brez samostojnih dvostranskih odnosov na državni ravni in v posameznih sektorjih ter brez spodbujanja kolektivnih pogajanj v posameznih panogah pa bo težko razviti strukturiran in uravnotežen sistem odnosov med socialnimi partnerji. Statistični podatki o veljavnosti kolektivnih pogajanjih in članstvu bi morali biti javno dostopni.

| 3.3.4 | Kot v mnogih evropskih državah tudi na Hrvaškem še ni razumevanja za različne oblike civilnega dialoga. Čeprav je hrvaška vlada že oblikovala smiselne in učinkovite okvirne pogoje za civilni dialog, ta zaenkrat šele nastaja. Doslej se je le redko zgodilo, da je bilo s široko zastopanostjo interesov tudi dejansko doseženo širše soglasje v civilnem sektorju glede specifične problematike. Prizadevanja za osnutek zakona o obveščanju javnosti in pri okoljskih vprašanjih v zvezi s projektom naftovoda Družba Adria ter gradnjo terminala za utekočinjeni zemeljski plin ob jadranski obali zbujajo optimizem. |
| --- | --- |

3.3.4

Kot v mnogih evropskih državah tudi na Hrvaškem še ni razumevanja za različne oblike civilnega dialoga. Čeprav je hrvaška vlada že oblikovala smiselne in učinkovite okvirne pogoje za civilni dialog, ta zaenkrat šele nastaja. Doslej se je le redko zgodilo, da je bilo s široko zastopanostjo interesov tudi dejansko doseženo širše soglasje v civilnem sektorju glede specifične problematike. Prizadevanja za osnutek zakona o obveščanju javnosti in pri okoljskih vprašanjih v zvezi s projektom naftovoda Družba Adria ter gradnjo terminala za utekočinjeni zemeljski plin ob jadranski obali zbujajo optimizem.

| 3.3.5 | Odbor v zvezi s tem poudarja, da je strukturiran civilni dialog, ki dopolnjuje socialni dialog, nepogrešljiv element participativne demokracije. Vendar ne sme biti omejen na posvetovanja, temveč mora – v skladu z načelom „od spodaj navzgor“, ki je neločljivo povezano z dejavnostmi civilne družbe – predvsem zagotavljati pravico do sodelovanja. |
| --- | --- |

3.3.5

Odbor v zvezi s tem poudarja, da je strukturiran civilni dialog, ki dopolnjuje socialni dialog, nepogrešljiv element participativne demokracije. Vendar ne sme biti omejen na posvetovanja, temveč mora – v skladu z načelom „od spodaj navzgor“, ki je neločljivo povezano z dejavnostmi civilne družbe – predvsem zagotavljati pravico do sodelovanja.

| 3.3.6 | Že obstoječi institucionalni okvir na Hrvaškem za oblikovanje sodobnega modela participativne demokracije vsekakor veliko obeta. |
| --- | --- |

3.3.6

Že obstoječi institucionalni okvir na Hrvaškem za oblikovanje sodobnega modela participativne demokracije vsekakor veliko obeta.

| 3.3.6.1 | Urad hrvaške vlade za sodelovanje z nevladnim in neprofitnim sektorjem („Ured Vlade Republike Hrvatske za udruge“) je bil leta 1998 prva javna ustanova, katere naloga je bila vzpostavitev strukturiranega sodelovanja med državo in civilno družbo. Ta urad sedaj tudi upravlja s precejšnimi sredstvi za hrvaško civilno družbo (85,94 milijona HRK), predlaga zakonodajne rešitve za civilni sektor in usklajuje dejavnosti nacionalnih, regionalnih in lokalnih akterjev. V letu 2006 je urad organizacijam civilne družbe na Hrvaškem odobril finančno podporo v višini skupaj 321 626 823,06 HRK (približno 44,1 milijona EUR).
  Poleg tega je pristojen za nadzor in izvajanje nacionalne strategije za oblikovanje okolja, ki spodbuja razvoj civilne družbe.
  Strategija, ki je bila sprejeta leta 2006, opredeljuje položaj civilne družbe in cilje na naslednjih desetih področjih:






  — | odnosi med državo in civilnim sektorjem, ki temeljijo na vrednotah; |
| --- | --- | --- |

3.3.6.1

Urad hrvaške vlade za sodelovanje z nevladnim in neprofitnim sektorjem („Ured Vlade Republike Hrvatske za udruge“) je bil leta 1998 prva javna ustanova, katere naloga je bila vzpostavitev strukturiranega sodelovanja med državo in civilno družbo. Ta urad sedaj tudi upravlja s precejšnimi sredstvi za hrvaško civilno družbo (85,94 milijona HRK), predlaga zakonodajne rešitve za civilni sektor in usklajuje dejavnosti nacionalnih, regionalnih in lokalnih akterjev. V letu 2006 je urad organizacijam civilne družbe na Hrvaškem odobril finančno podporo v višini skupaj 321 626 823,06 HRK (približno 44,1 milijona EUR).

Poleg tega je pristojen za nadzor in izvajanje nacionalne strategije za oblikovanje okolja, ki spodbuja razvoj civilne družbe.

Strategija, ki je bila sprejeta leta 2006, opredeljuje položaj civilne družbe in cilje na naslednjih desetih področjih:

—

odnosi med državo in civilnim sektorjem, ki temeljijo na vrednotah;

| — | socialna kohezija in vključevanje; |
| --- | --- |

—

socialna kohezija in vključevanje;

| — | vključevanje državljanov v oblikovanje politik; |
| --- | --- |

—

vključevanje državljanov v oblikovanje politik;

| — | izobraževanje o demokratičnem državljanstvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

—

izobraževanje o demokratičnem državljanstvu in človekovih pravicah;

| — | zakonodajni okvir za delo in razvoj civilne družbe; |
| --- | --- |

—

zakonodajni okvir za delo in razvoj civilne družbe;

| — | institucionalni okvir za spodbujanje razvoja civilne družbe; |
| --- | --- |

—

institucionalni okvir za spodbujanje razvoja civilne družbe;

| — | sistem financiranja za podporo razvoja civilne družbe; |
| --- | --- |

—

sistem financiranja za podporo razvoja civilne družbe;

| — | regionalni razvoj; |
| --- | --- |

—

regionalni razvoj;

| — | razvoj prostovoljnih in dobrodelnih dejavnosti, ustanavljanje skladov; |
| --- | --- |

—

razvoj prostovoljnih in dobrodelnih dejavnosti, ustanavljanje skladov;

| — | razvoj civilne družbe v na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

razvoj civilne družbe v na mednarodni ravni.

Operativni načrt („Operativni Plan“), ki ga je vlada sprejela 1. februarja 2007, za obdobje 2007-2011 predvideva natančne ukrepe in navaja tudi odgovorne institucije.

| 3.3.6.2 | Svet za razvoj civilne družbe („Savjet za razvoj civilnog društva“), ki je bil ustanovljen leta 2002, je medsektorsko posvetovalno telo hrvaške vlade. Njegova naloga je priprava strategij za razvoj civilne družbe in nadzor izvajanja programov sodelovanja med vlado in sektorjem. Svet po načelu paritete sestavlja 10 predstavnikov pristojnih vladnih služb in 10 predstavnikov organizirane civilne družbe ter 3 strokovnjaki. Drugi mandat tega sveta se je uradno zaključil julija 2006, vendar ga je vlada podaljšala do 1. februarja 2007. Na ustanovni seji novega sveta 16. februarja 2007 je bil imenovan nov predsednik. Do prve polovice julija 2007 se je svet sestal že petkrat. |
| --- | --- |

3.3.6.2

Svet za razvoj civilne družbe („Savjet za razvoj civilnog društva“), ki je bil ustanovljen leta 2002, je medsektorsko posvetovalno telo hrvaške vlade. Njegova naloga je priprava strategij za razvoj civilne družbe in nadzor izvajanja programov sodelovanja med vlado in sektorjem. Svet po načelu paritete sestavlja 10 predstavnikov pristojnih vladnih služb in 10 predstavnikov organizirane civilne družbe ter 3 strokovnjaki. Drugi mandat tega sveta se je uradno zaključil julija 2006, vendar ga je vlada podaljšala do 1. februarja 2007. Na ustanovni seji novega sveta 16. februarja 2007 je bil imenovan nov predsednik. Do prve polovice julija 2007 se je svet sestal že petkrat.

| 3.3.6.3 | Nacionalni sklad za razvoj civilne družbe („Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva“) je leta 2003 ustanovil hrvaški parlament in deluje zunaj nacionalnih in lokalnih struktur upravljanja. Glavna naloga tega sklada je zagotavljanje finančnih sredstev in znanja za programe za spodbujanje trajnosti neprofitnih organizacij, medsektorskega sodelovanja, državljanskih pobud, prostovoljnih dejavnosti ipd. Sklad se financira iz proračuna, s prihodki iz državnih iger na srečo in tujimi prispevki (npr. sredstvi Evropske komisije). To inovativno strukturo na enakopravni podlagi upravljajo predstavniki organov oblasti, organizirane civilne družbe in strokovnjaki. |
| --- | --- |

3.3.6.3

Nacionalni sklad za razvoj civilne družbe („Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva“) je leta 2003 ustanovil hrvaški parlament in deluje zunaj nacionalnih in lokalnih struktur upravljanja. Glavna naloga tega sklada je zagotavljanje finančnih sredstev in znanja za programe za spodbujanje trajnosti neprofitnih organizacij, medsektorskega sodelovanja, državljanskih pobud, prostovoljnih dejavnosti ipd. Sklad se financira iz proračuna, s prihodki iz državnih iger na srečo in tujimi prispevki (npr. sredstvi Evropske komisije). To inovativno strukturo na enakopravni podlagi upravljajo predstavniki organov oblasti, organizirane civilne družbe in strokovnjaki.

4.   Analiza

| 4.1 | Odbor priznava in ceni prizadevanja Hrvaške za hiter napredek pristopnih pogajanj in meni, da obstajajo dobri pogoji za to, da volilne kampanje pred volitvami jeseni 2007 te dinamike ne bodo prekinile.
  Vendar opozarja, da morajo biti ukrepi, ki jih je treba sprejeti na področju zakonodaje, pa tudi zaradi upravne reforme, po možnosti enostavni, pregledni in zlasti trajnostni. Po mnenju Odbora je pobuda hrvaške vlade za uvedbo sistema registracije družb na Hrvaškem po načelu „vse na enem mestu“ zelo pomemben korak v tej smeri. V zvezi s tem Odbor tudi izrecno pozdravlja izvajanje projekta „Hitrorez“, katerega cilj je zmanjšanje števila neučinkovitih in zastarelih zakonov in predpisov. V okviru tega projekta je bilo za razveljavitev predlaganih že 420 predpisov, pomembnih za podjetja. Vendar je treba paziti, da ti zakonodajni ukrepi ne bodo vodili k zmanjšanju upravičenih pravic delavcev do varstva in da se na vsak način ohrani že dosežena raven zagotavljanja socialnih in kolektivnih človekovih pravic. Sicer pa Odbor meni, da jasnejši in enostavnejši predpisi lahko tudi dodatno pomagajo v boju proti korupciji in da lahko hrvaški sveženj ukrepov obravnavamo kot vzor za regijo.
  Potrebna bo tudi poenostavitev postopkovnega prava. Vendar pa zakonodajni ukrepi ne smejo odstopati od zakonov, ki še niso bili prevzeti v hrvaško zakonodajo, saj bi to ravno v prvem občutljivem obdobju članstva imelo negativne učinke, povzročilo bi lahko npr. nezaželeno pravno negotovost.
  Odbor meni, da so dolgotrajni sodni postopki problem, ki ga je treba še rešiti. Pogosto se zgodi, da so ravno socialno šibkejše stranke v procesih prikrajšane zaradi postopkov, ki včasih trajajo leta, ali pa jih to odvrne od odločitve, da bi sprožile ustrezni postopek. Možna rešitev za skrajšanje in poenostavitev postopkov na področju zaposlovanja je ustanovitev delovnih in arbitražnih sodišč.
  V zvezi s pridobitvijo zemljišč se zdi, da so potrebni ukrepi za več preglednosti, da bi tujim investitorjem omogočili potrebno varnost načrtovanja. Pomemben korak k doseganju tega cilja je proces digitalizacije hrvaških zemljiških knjig, ki so sedaj na voljo v elektronski obliki. Proces je uvedla hrvaška vlada. |
| --- | --- |

4.1

Odbor priznava in ceni prizadevanja Hrvaške za hiter napredek pristopnih pogajanj in meni, da obstajajo dobri pogoji za to, da volilne kampanje pred volitvami jeseni 2007 te dinamike ne bodo prekinile.

Vendar opozarja, da morajo biti ukrepi, ki jih je treba sprejeti na področju zakonodaje, pa tudi zaradi upravne reforme, po možnosti enostavni, pregledni in zlasti trajnostni. Po mnenju Odbora je pobuda hrvaške vlade za uvedbo sistema registracije družb na Hrvaškem po načelu „vse na enem mestu“ zelo pomemben korak v tej smeri. V zvezi s tem Odbor tudi izrecno pozdravlja izvajanje projekta „Hitrorez“, katerega cilj je zmanjšanje števila neučinkovitih in zastarelih zakonov in predpisov. V okviru tega projekta je bilo za razveljavitev predlaganih že 420 predpisov, pomembnih za podjetja. Vendar je treba paziti, da ti zakonodajni ukrepi ne bodo vodili k zmanjšanju upravičenih pravic delavcev do varstva in da se na vsak način ohrani že dosežena raven zagotavljanja socialnih in kolektivnih človekovih pravic. Sicer pa Odbor meni, da jasnejši in enostavnejši predpisi lahko tudi dodatno pomagajo v boju proti korupciji in da lahko hrvaški sveženj ukrepov obravnavamo kot vzor za regijo.

Potrebna bo tudi poenostavitev postopkovnega prava. Vendar pa zakonodajni ukrepi ne smejo odstopati od zakonov, ki še niso bili prevzeti v hrvaško zakonodajo, saj bi to ravno v prvem občutljivem obdobju članstva imelo negativne učinke, povzročilo bi lahko npr. nezaželeno pravno negotovost.

Odbor meni, da so dolgotrajni sodni postopki problem, ki ga je treba še rešiti. Pogosto se zgodi, da so ravno socialno šibkejše stranke v procesih prikrajšane zaradi postopkov, ki včasih trajajo leta, ali pa jih to odvrne od odločitve, da bi sprožile ustrezni postopek. Možna rešitev za skrajšanje in poenostavitev postopkov na področju zaposlovanja je ustanovitev delovnih in arbitražnih sodišč.

V zvezi s pridobitvijo zemljišč se zdi, da so potrebni ukrepi za več preglednosti, da bi tujim investitorjem omogočili potrebno varnost načrtovanja. Pomemben korak k doseganju tega cilja je proces digitalizacije hrvaških zemljiških knjig, ki so sedaj na voljo v elektronski obliki. Proces je uvedla hrvaška vlada.

| 4.2 | Odbor priznava posebno težak položaj Hrvaške, saj se mora država pripraviti na pristop k EU, hkrati pa še odpravlja posledice vojne („Domovinski rat“). |
| --- | --- |

4.2

Odbor priznava posebno težak položaj Hrvaške, saj se mora država pripraviti na pristop k EU, hkrati pa še odpravlja posledice vojne („Domovinski rat“).

| 4.3 | Formalno izpolnjevanje meril za pristop po mnenju Odbora ne sme biti edini cilj pristopnih pogajanj. Aktivna vloga in prispevek akterjev organizirane civilne družbe, ki kakovostno in količinsko zastopajo zainteresirane strani, bo ravno v zadnji fazi pred pristopom na mnogih področjih bistvenega pomena za stališče državljanov Hrvaške do pristopa. Po pristopu bodo ti predstavniki organizirane civilne družbe v okviru že obstoječe socialnega dialoga in tudi kot akterji v civilnem dialogu bistveno prispevali k dejanskemu izvajanju in uporabi standardov prevzetega pravnega reda EU na vseh področjih (Acquis communautaire). Omeniti je treba tudi, da bodo imele močne in trajnostno učinkovite organizacije civilne družbe zlasti v prvem obdobju po pristopu Hrvaške k EU pomembno vlogo pri izvajanju pravnega reda EU, pa tudi pri nadzoru. Ravno tako pomembno vlogo bodo imele na administrativnem področju, npr. pri upravljanju s finančnimi sredstvi Skupnosti. Na nekaterih področjih (npr. MSP, svobodni poklici, kmetijstvo) še ni dolgoročno usmerjenih horizontalnih struktur, ki bi izpolnjevale te zahteve. Krepitev akterjev civilne družbe, ki izpolnjujejo vsa merila reprezentativnosti, tako ni le cilj, ki ga je treba doseči v okviru pristopnih pogajanj, temveč tudi ukrep, ki bo imel zlasti po pristopu Hrvaške k EU pozitiven učinek. |
| --- | --- |

4.3

Formalno izpolnjevanje meril za pristop po mnenju Odbora ne sme biti edini cilj pristopnih pogajanj. Aktivna vloga in prispevek akterjev organizirane civilne družbe, ki kakovostno in količinsko zastopajo zainteresirane strani, bo ravno v zadnji fazi pred pristopom na mnogih področjih bistvenega pomena za stališče državljanov Hrvaške do pristopa. Po pristopu bodo ti predstavniki organizirane civilne družbe v okviru že obstoječe socialnega dialoga in tudi kot akterji v civilnem dialogu bistveno prispevali k dejanskemu izvajanju in uporabi standardov prevzetega pravnega reda EU na vseh področjih (Acquis communautaire). Omeniti je treba tudi, da bodo imele močne in trajnostno učinkovite organizacije civilne družbe zlasti v prvem obdobju po pristopu Hrvaške k EU pomembno vlogo pri izvajanju pravnega reda EU, pa tudi pri nadzoru. Ravno tako pomembno vlogo bodo imele na administrativnem področju, npr. pri upravljanju s finančnimi sredstvi Skupnosti. Na nekaterih področjih (npr. MSP, svobodni poklici, kmetijstvo) še ni dolgoročno usmerjenih horizontalnih struktur, ki bi izpolnjevale te zahteve. Krepitev akterjev civilne družbe, ki izpolnjujejo vsa merila reprezentativnosti, tako ni le cilj, ki ga je treba doseči v okviru pristopnih pogajanj, temveč tudi ukrep, ki bo imel zlasti po pristopu Hrvaške k EU pozitiven učinek.

5.   Sklepne ugotovitve

| 5.1 | Cilj hrvaške vlade je, da do leta 2009 izpolni potrebne pogoje za pristop k EU. Odbor je odločen v okviru svojih pristojnosti Hrvaško izrecno podpirati v teh prizadevanjih.
  Odbor je že ob obeh zadnjih širitvah zbral pomembne izkušnje, ki jih želi uporabiti v obojestranskem interesu in v vzajemno korist ter v skladu s konkretnimi možnostmi v okviru sedanjih pristopnih pogajanj s Hrvaško. |
| --- | --- |

5.1

Cilj hrvaške vlade je, da do leta 2009 izpolni potrebne pogoje za pristop k EU. Odbor je odločen v okviru svojih pristojnosti Hrvaško izrecno podpirati v teh prizadevanjih.

Odbor je že ob obeh zadnjih širitvah zbral pomembne izkušnje, ki jih želi uporabiti v obojestranskem interesu in v vzajemno korist ter v skladu s konkretnimi možnostmi v okviru sedanjih pristopnih pogajanj s Hrvaško.

| 5.2 | Po mnenju Odbora bi moralo biti to sodelovanje čim bolj pragmatično, usmerjeno v probleme in nebirokratsko. Temeljiti mora na skupnem prepričanju, da je organizirana civilna družba ne le pomemben partner za posvetovanja v procesu oblikovanja mnenj in sprejemanja odločitev, ki je del pristopnega procesa, temveč bo imela poleg tega pomembno in pred vsem trajnostno vlogo po pristopu. Učinkovite organizacije civilne družbe, ki izpolnjujejo najpomembnejša kakovostna in količinska merila reprezentativnosti, so nujno potrebne, če želimo, da participativni element sodobne demokracije zaživi. Organizacije civilne družbe bodo za Hrvaško kot novo članico EU nepogrešljive tudi pri izvajanju in praktični uporabi prevzete zakonodaje. Odbor ponuja svojo pomoč in sodelovanje za izpolnjevanje sedanjih in prihodnjih nalog, ki bi jo lahko izvajal v naslednjih oblikah:






  — | srečanja s predstavniki organizirane civilne družbe v okviru posameznih sektorjev za izmenjavo informacij, mnenj in izkušenj; |
| --- | --- | --- |

5.2

Po mnenju Odbora bi moralo biti to sodelovanje čim bolj pragmatično, usmerjeno v probleme in nebirokratsko. Temeljiti mora na skupnem prepričanju, da je organizirana civilna družba ne le pomemben partner za posvetovanja v procesu oblikovanja mnenj in sprejemanja odločitev, ki je del pristopnega procesa, temveč bo imela poleg tega pomembno in pred vsem trajnostno vlogo po pristopu. Učinkovite organizacije civilne družbe, ki izpolnjujejo najpomembnejša kakovostna in količinska merila reprezentativnosti, so nujno potrebne, če želimo, da participativni element sodobne demokracije zaživi. Organizacije civilne družbe bodo za Hrvaško kot novo članico EU nepogrešljive tudi pri izvajanju in praktični uporabi prevzete zakonodaje. Odbor ponuja svojo pomoč in sodelovanje za izpolnjevanje sedanjih in prihodnjih nalog, ki bi jo lahko izvajal v naslednjih oblikah:

—

srečanja s predstavniki organizirane civilne družbe v okviru posameznih sektorjev za izmenjavo informacij, mnenj in izkušenj;

| — | sodelovanje članov EESO pri seminarjih in drugih pobudah v okviru IPA (instrument predpristopne pomoči); |
| --- | --- |

—

sodelovanje članov EESO pri seminarjih in drugih pobudah v okviru IPA (instrument predpristopne pomoči);

| — | sodelovanje z organizatorji hrvaške kampanje za obveščanje in komunikacijo o pristopu, kjer bi skupaj pripravili primere, ki določenim skupinam razumljivo in pregledno prikažejo posledice pristopa zanje. Pri tem je jasno, da je treba obravnavati tudi emocionalni, ne le racionalni vidik; glede na izkušnje je odklonilno stališče v obdobju pred pristopom pogosto posledica strahu, ki običajno nastane zaradi slabe obveščenosti. Prednost vključevanja članov Odbora v ustrezne kampanje obveščanja je v tem, da prihajajo iz organizacij, ki so v mnogih primerih primerljive s hrvaškimi civilnodružbenimi združenji, zato so verodostojni sogovorniki, ki se lahko pogovarjajo s ciljno skupino na isti ravni. |
| --- | --- |

—

sodelovanje z organizatorji hrvaške kampanje za obveščanje in komunikacijo o pristopu, kjer bi skupaj pripravili primere, ki določenim skupinam razumljivo in pregledno prikažejo posledice pristopa zanje. Pri tem je jasno, da je treba obravnavati tudi emocionalni, ne le racionalni vidik; glede na izkušnje je odklonilno stališče v obdobju pred pristopom pogosto posledica strahu, ki običajno nastane zaradi slabe obveščenosti. Prednost vključevanja članov Odbora v ustrezne kampanje obveščanja je v tem, da prihajajo iz organizacij, ki so v mnogih primerih primerljive s hrvaškimi civilnodružbenimi združenji, zato so verodostojni sogovorniki, ki se lahko pogovarjajo s ciljno skupino na isti ravni.

V Bruslju, 24. oktobra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Mnenje EESO z dne 31.3.2004 o kandidaturi Hrvaške za pridružitev k EU (poročevalec g. STRASSER), točka 5.5: „Hrvaško gospodarstvo se lahko uspešno prilagodi razmeram na evropskem notranjem trgu le, če civilna družba podpre potrebne reforme, ukrepe za liberalizacijo in uskladitev z zakonodajo EU. Pogoj za to pa je, da je prebivalstvo Hrvaške redno in dovolj seznanjeno s pomenom in posledicami pristopa k EU ter da so predstavniške organizacije civilne družbe vključene v procese političnega odločanja“ (UL C 112 z dne 30.4.2004, str. 68) (op. prev.: mnenje ni prevedeno v slovenščino).

1

(2)  Vloga in prispevek organizirane civilne družbe k evropskemu povezovanju.

2

(3)  Mnenje EESO z dne 22.9.1999 o mnenje o vlogi in prispevku organizirane civilne družbe k evropskemu povezovanju (poročevalka: ga. SIGMUND) (UL C 329 z dne 17.11.1999, str. 30) (op. prev.: mnenje ni prevedeno v slovenščino).

3

Mnenje EESO z dne 25.4.2001 o organizirani civilni družbi in evropskem upravljanju – prispevek Odbora k pripravi bele knjige (poročevalca: ga. SIGMUND in g. RODRIGUEZ GARCIA CARO) (UL C 193 z dne 10.7.2001, str.117) (op. prev.: mnenje ni prevedeno v slovenščino).

Mnenje EESO z dne 14.2.2006 o reprezentativnosti evropskih organizacij civilne družbe v civilnem dialogu (poročevalec: g. OLSSON) (UL C 88 z dne 11.4.2006, str. 41).

(4)  „Quality of life in Croatia: key findings from national research“, Dublin 2007 (op. prev.: dokument ni na voljo v slovenščini).

4

(5)  V skladu s podatki, ki so na voljo, je na Hrvaškem trenutno registriranih 27 000 združenj.

5

(6)  Trenutno je na Hrvaškem okrog 90 skladov.

6

---