# Eiropas Savienības L 203/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 203 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 28. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 203

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 28. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/1208 (2015. gada 23. decembris) par valsts atbalstu, ko Itālija piešķīrusi bankai Tercas (lieta SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9526)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1209 (2016. gada 12. jūlijs), ar ko aizstāj pielikumu Īstenošanas lēmumam 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4283) | 35 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/1208 (2015. gada 23. decembris) par valsts atbalstu, ko Itālija piešķīrusi bankai Tercas (lieta SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9526)

   (
  1
  )

Tercas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9526)

1

1

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1209 (2016. gada 12. jūlijs), ar ko aizstāj pielikumu Īstenošanas lēmumam 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4283)

SIRENE

SIS II

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4283)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 28.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1208

(2015. gada 23. decembris)

par valsts atbalstu, ko Itālija piešķīrusi bankai Tercas (lieta SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9526)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt to piezīmes atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | No paziņojumiem presei un no bankas Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA un Itālijas noguldījumu garantiju sistēmas Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (FITD jeb “Fonds”) tīmekļa vietnēm Komisija uzzināja, ka FITD ir veikusi pasākumus, lai atbalstītu minēto banku. |
| --- | --- |

(1)

No paziņojumiem presei un no bankas Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA un Itālijas noguldījumu garantiju sistēmas Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (FITD jeb “Fonds”) tīmekļa vietnēm Komisija uzzināja, ka FITD ir veikusi pasākumus, lai atbalstītu minēto banku.

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA

Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi

FITD

FITD

| (2) | Komisija 2014. gada 8. augustā un 10. oktobrī nosūtīja Itālijai informācijas pieprasījumu, uz ko Itālija atbildēja 2014. gada 16. septembrī un 14. novembrī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 8. augustā un 10. oktobrī nosūtīja Itālijai informācijas pieprasījumu, uz ko Itālija atbildēja 2014. gada 16. septembrī un 14. novembrī.

| (3) | Komisija 2015. gada 27. februāra vēstulē (“lēmums sākt procedūru”) informēja Itāliju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2015. gada 27. februāra vēstulē (“lēmums sākt procedūru”) informēja Itāliju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (4) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2015. gada 24. aprīlī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt to piezīmes par atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2015. gada 24. aprīlī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt to piezīmes par atbalstu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (5) | Komisija 2015. gada 2. aprīlī saņēma piezīmes no Itālijas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2015. gada 2. aprīlī saņēma piezīmes no Itālijas.

| (6) | Komisija 2015. gada 22. maijā saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām, proti, Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA un Banca Popolare di Bari SCpA (BPB). |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 22. maijā saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām, proti, Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA un Banca Popolare di Bari SCpA (BPB).

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA

Banca Popolare di Bari SCpA

BPB

| (7) | Tajā pašā dienā tā saņēma piezīmes arī no FITD un Itālijas centrālās bankas Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(7)

Tajā pašā dienā tā saņēma piezīmes arī no FITD un Itālijas centrālās bankas Banca d'Italia.

FITD

Banca d'Italia

| (8) | Komisija 2015. gada 9. jūnijā pārsūtīja minētās piezīmes Itālijai un sniedza tai iespēju atbildēt. Itālija informēja Komisiju, ka tai nav apsvērumu par piezīmēm. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2015. gada 9. jūnijā pārsūtīja minētās piezīmes Itālijai un sniedza tai iespēju atbildēt. Itālija informēja Komisiju, ka tai nav apsvērumu par piezīmēm.

| (9) | Tika organizētas divas sanāksmes – 2015. gada 13. augustā un 17. septembrī –, kurās piedalījās Itālija un ieinteresētās personas. Sanāksmēs Itālija plašāk izvērsa argumentus, kas izklāstīti tās agrākajos oficiālajos paziņojumos. |
| --- | --- |

(9)

Tika organizētas divas sanāksmes – 2015. gada 13. augustā un 17. septembrī –, kurās piedalījās Itālija un ieinteresētās personas. Sanāksmēs Itālija plašāk izvērsa argumentus, kas izklāstīti tās agrākajos oficiālajos paziņojumos.

2.   PAMATINFORMĀCIJA

PAMATINFORMĀCIJA

2.1.   Tercas

Tercas

| (10) | Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA ir banku grupas (Tercas) pārvaldītājsabiedrība, kas darbojas galvenokārt Abruco reģionā. Pārvaldītājsabiedrības galvenais akcionārs 2011. gada beigās bija Fondazione Tercas, kam tobrīd piederēja 65 % akciju. |
| --- | --- |

(10)

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA ir banku grupas (Tercas) pārvaldītājsabiedrība, kas darbojas galvenokārt Abruco reģionā. Pārvaldītājsabiedrības galvenais akcionārs 2011. gada beigās bija Fondazione Tercas, kam tobrīd piederēja 65 % akciju.

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA

Tercas

Fondazione Tercas

| (11) | Tercas grupā 2011. gada beigās bija iekļauta Banca Caripe SpA (Caripe) – reģionāla banka, kas aktīvi darbojās galvenokārt Abruco reģionā un ko Tercas iegādājās 2010. gada beigās, nopērkot 90 % tās akciju, un kas tika konsolidēta Tercas finanšu pārskatos. Tercas kapitāls bija EUR 50 miljoni, un rezerves – EUR 311 miljons. |
| --- | --- |

(11)

Tercas grupā 2011. gada beigās bija iekļauta Banca Caripe SpA (Caripe) – reģionāla banka, kas aktīvi darbojās galvenokārt Abruco reģionā un ko Tercas iegādājās 2010. gada beigās, nopērkot 90 % tās akciju, un kas tika konsolidēta Tercas finanšu pārskatos. Tercas kapitāls bija EUR 50 miljoni, un rezerves – EUR 311 miljons.

Tercas

Banca Caripe SpA

Caripe

Tercas

Tercas

Tercas

| (12) | Līdzīgi 2011. gada beigās Tercas konsolidētā kopējā bilance bija EUR 5,3 miljardi, neto aizdevumi klientiem – EUR 4,5 miljardi, klientu noguldījumi – EUR 2,7 miljardi, un tai bija 165 filiāles un 1 225 darbinieki. |
| --- | --- |

(12)

Līdzīgi 2011. gada beigās Tercas konsolidētā kopējā bilance bija EUR 5,3 miljardi, neto aizdevumi klientiem – EUR 4,5 miljardi, klientu noguldījumi – EUR 2,7 miljardi, un tai bija 165 filiāles un 1 225 darbinieki.

Tercas

| (13) | Banca d'Italia2012. gada 17. aprīlī pēc pārbaudes veikšanas Tercas bankā (3) ieteica Itālijas ekonomikas un finanšu ministram piemērot Tercas īpašu administrēšanas procedūru atbilstoši Itālijas Banku likuma (Testo Unico Bancario) 70. pantam. |
| --- | --- |

(13)

Banca d'Italia2012. gada 17. aprīlī pēc pārbaudes veikšanas Tercas bankā (3) ieteica Itālijas ekonomikas un finanšu ministram piemērot Tercas īpašu administrēšanas procedūru atbilstoši Itālijas Banku likuma (Testo Unico Bancario) 70. pantam.

Banca d'Italia

Tercas

3

Tercas

Testo Unico Bancario

| (14) | Ekonomikas un finanšu ministrs 2012. gada 30. aprīlī izdeva rīkojumu par īpašas administrēšanas procedūras piemērošanu Tercas (4). Banca d'Italia iecēla īpašo administratoru (commissario straordinario), kurš pārliecinātos par situāciju, novērstu pārkāpumus un ieteiktu risinājumus noguldītāju interesēs. |
| --- | --- |

(14)

Ekonomikas un finanšu ministrs 2012. gada 30. aprīlī izdeva rīkojumu par īpašas administrēšanas procedūras piemērošanu Tercas (4). Banca d'Italia iecēla īpašo administratoru (commissario straordinario), kurš pārliecinātos par situāciju, novērstu pārkāpumus un ieteiktu risinājumus noguldītāju interesēs.

Tercas

4

Banca d'Italia

commissario straordinario

| (15) | Lai rastu risinājumu Tercas problēmām, īpašais administrators novērtēja dažādas iespējas. Sākotnēji administrators apsvēra divas iespējas, kas paredzēja Tercas rekapitalizāciju, kuru veiktu vai nu Fondazione Tercas (Tercas galvenais akcionārs), vai arī Credito Valtellinese (akcionārs, kuram pieder 7,8 % akciju), bet vēlāk atmeta šīs iespējas. |
| --- | --- |

(15)

Lai rastu risinājumu Tercas problēmām, īpašais administrators novērtēja dažādas iespējas. Sākotnēji administrators apsvēra divas iespējas, kas paredzēja Tercas rekapitalizāciju, kuru veiktu vai nu Fondazione Tercas (Tercas galvenais akcionārs), vai arī Credito Valtellinese (akcionārs, kuram pieder 7,8 % akciju), bet vēlāk atmeta šīs iespējas.

Tercas

Tercas

Fondazione Tercas

Tercas

Credito Valtellinese

| (16) | Īpašais administrators 2013. gada oktobrī, vienojoties ar Banca d'Italia, noslēdza līgumu ar BPB, kas izrādīja interesi par kapitāla iepludināšanu Tercas, ar nosacījumu, ka pirms tam tiek veikta Tercas un Caripe aktīvu pienācīga pārbaude un ka FITD pilnā apmērā sedz Tercas negatīvo pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(16)

Īpašais administrators 2013. gada oktobrī, vienojoties ar Banca d'Italia, noslēdza līgumu ar BPB, kas izrādīja interesi par kapitāla iepludināšanu Tercas, ar nosacījumu, ka pirms tam tiek veikta Tercas un Caripe aktīvu pienācīga pārbaude un ka FITD pilnā apmērā sedz Tercas negatīvo pašu kapitālu.

Banca d'Italia

BPB

Tercas

Tercas

Caripe

FITD

Tercas

| (17) | Pamatojoties uz FITD statūtu (Statuto) 29. pantu, īpašais administrators 2013. gada 25. oktobrī pieprasīja, lai FITD sniedz atbalstu par summu līdz EUR 280 miljoniem rekapitalizācijas veidā, tādējādi sedzot Tercas negatīvo pašu kapitālu uz 2013. gada 30. septembri un uzņemoties saistības iegādāties aktīvus, kuru vērtība ir samazinājusies. |
| --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz FITD statūtu (Statuto) 29. pantu, īpašais administrators 2013. gada 25. oktobrī pieprasīja, lai FITD sniedz atbalstu par summu līdz EUR 280 miljoniem rekapitalizācijas veidā, tādējādi sedzot Tercas negatīvo pašu kapitālu uz 2013. gada 30. septembri un uzņemoties saistības iegādāties aktīvus, kuru vērtība ir samazinājusies.

FITD

Statuto

FITD

Tercas

| (18) | FITD izpildu komiteja (Comitato di gestione) 2013. gada 28. oktobra sapulcē nolēma atbalstīt Tercas saskaņā ar Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunktu, piešķirot summu līdz EUR 280 miljoniem. Lēmumu iejaukties FITD valde (Consiglio) ratificēja 2013. gada 29. oktobrī. |
| --- | --- |

(18)

FITD izpildu komiteja (Comitato di gestione) 2013. gada 28. oktobra sapulcē nolēma atbalstīt Tercas saskaņā ar Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunktu, piešķirot summu līdz EUR 280 miljoniem. Lēmumu iejaukties FITD valde (Consiglio) ratificēja 2013. gada 29. oktobrī.

FITD

Comitato di gestione

Tercas

FITD

Consiglio

| (19) | FITD2013. gada 30. oktobrī lūdza Banca d'Italia atļauju minētajam atbalsta pasākumam – Banca d'Italia atļauju piešķīra 2013. gada 4. novembrī. Tomēr galu galā FITD pasākumu neīstenoja. |
| --- | --- |

(19)

FITD2013. gada 30. oktobrī lūdza Banca d'Italia atļauju minētajam atbalsta pasākumam – Banca d'Italia atļauju piešķīra 2013. gada 4. novembrī. Tomēr galu galā FITD pasākumu neīstenoja.

FITD

Banca d'Italia

Banca d'Italia

FITD

| (20) | Pienācīga Tercas aktīvu pārbaude tika izbeigta 2014. gada 18. martā, pastāvot domstarpībām starp FITD ekspertiem un ekspertiem no banku grupas (“BPB”), ko kontrolēja pārvaldītājsabiedrība Banca Popolare di Bari SCpA. Jautājums tika atrisināts pēc tam, kad puses piekrita tā izšķiršanai šķīrējtiesā, ko vadīja Banca d'Italia iecelts šķīrējtiesnesis. Pienācīgas pārbaudes laikā tika konstatēts vēl lielāks aktīvu vērtības samazinājums. |
| --- | --- |

(20)

Pienācīga Tercas aktīvu pārbaude tika izbeigta 2014. gada 18. martā, pastāvot domstarpībām starp FITD ekspertiem un ekspertiem no banku grupas (“BPB”), ko kontrolēja pārvaldītājsabiedrība Banca Popolare di Bari SCpA. Jautājums tika atrisināts pēc tam, kad puses piekrita tā izšķiršanai šķīrējtiesā, ko vadīja Banca d'Italia iecelts šķīrējtiesnesis. Pienācīgas pārbaudes laikā tika konstatēts vēl lielāks aktīvu vērtības samazinājums.

Tercas

FITD

BPB

Banca Popolare di Bari SCpA

Banca d'Italia

| (21) | FITD2014. gada 1. jūlijā atkārtoti lūdza, lai Banca d'Italia atļauj sniegt atbalstu Tercas, bet ar mainītiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(21)

FITD2014. gada 1. jūlijā atkārtoti lūdza, lai Banca d'Italia atļauj sniegt atbalstu Tercas, bet ar mainītiem nosacījumiem.

FITD

Banca d'Italia

Tercas

| (22) | Banca d'Italia atļāva sniegt atbalstu ar mainītiem nosacījumiem (5)2014. gada 7. jūlijā. |
| --- | --- |

(22)

Banca d'Italia atļāva sniegt atbalstu ar mainītiem nosacījumiem (5)2014. gada 7. jūlijā.

Banca d'Italia

5

| (23) | Banca d'Italia atļāva Tercas īpašajam administratoram 2014. gada 27. jūlijā sasaukt akcionāru ārkārtas sapulci, kurā bija paredzēts lemt par pasākumiem īpašās administrēšanas procedūras laikā radušos zaudējumu segšanai un par vienlaicīgu kapitāla palielinājumu EUR 230 miljonu apmērā, kas bija jāparaksta BPB. |
| --- | --- |

(23)

Banca d'Italia atļāva Tercas īpašajam administratoram 2014. gada 27. jūlijā sasaukt akcionāru ārkārtas sapulci, kurā bija paredzēts lemt par pasākumiem īpašās administrēšanas procedūras laikā radušos zaudējumu segšanai un par vienlaicīgu kapitāla palielinājumu EUR 230 miljonu apmērā, kas bija jāparaksta BPB.

Banca d'Italia

Tercas

BPB

| (24) | Tercas zaudējumi laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. martam bija EUR 603 miljoni. Tādējādi pēc atlikušā kapitāla pilnīgas norakstīšanas EUR 337 miljonu apmērā Tercas neto pašu kapitāls 2014. gada 31. martā bija negatīvs, t. i., –EUR 266 miljoni (6). |
| --- | --- |

(24)

Tercas zaudējumi laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. martam bija EUR 603 miljoni. Tādējādi pēc atlikušā kapitāla pilnīgas norakstīšanas EUR 337 miljonu apmērā Tercas neto pašu kapitāls 2014. gada 31. martā bija negatīvs, t. i., –EUR 266 miljoni (6).

Tercas

Tercas

6

| (25) | Tercas akcionāru sapulcē (7)2014. gada 27. jūlijā tika nolemts:






  1) | daļēji segt zaudējumus, cita starpā samazinot kapitālu līdz nullei un atceļot visas apritē esošās parastās akcijas; un |
| --- | --- | --- |

(25)

Tercas akcionāru sapulcē (7)2014. gada 27. jūlijā tika nolemts:

Tercas

7

1)

daļēji segt zaudējumus, cita starpā samazinot kapitālu līdz nullei un atceļot visas apritē esošās parastās akcijas; un

| 2) | palielināt kapitālu līdz EUR 230 miljoniem, emitējot jaunas parastās akcijas, kas piedāvājamas vienīgi BPB. Kapitāla palielināšana notika 2014. gada 27. jūlijā un tika apmaksāta, daļēji kompensējot EUR 480 miljonu aizdevumu, ko BPB piešķīra Tercas2013. gada 5. novembrī. |
| --- | --- |

2)

palielināt kapitālu līdz EUR 230 miljoniem, emitējot jaunas parastās akcijas, kas piedāvājamas vienīgi BPB. Kapitāla palielināšana notika 2014. gada 27. jūlijā un tika apmaksāta, daļēji kompensējot EUR 480 miljonu aizdevumu, ko BPB piešķīra Tercas2013. gada 5. novembrī.

BPB

BPB

Tercas

| (26) | Tercas 2014. gada septembrī rekapitalizēja savu meitasuzņēmumu Caripe, iepludinot kapitālu EUR 75 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(26)

Tercas 2014. gada septembrī rekapitalizēja savu meitasuzņēmumu Caripe, iepludinot kapitālu EUR 75 miljonu apmērā.

Tercas

Caripe

| (27) | Tercas2014. gada 1. oktobrī izstājās no īpašās administrēšanas procedūras, un BPB iecēla jaunu vadību. |
| --- | --- |

(27)

Tercas2014. gada 1. oktobrī izstājās no īpašās administrēšanas procedūras, un BPB iecēla jaunu vadību.

Tercas

BPB

| (28) | Īpašās administrēšanas procedūras beigās 2014. gada 30. septembrīTercas aktīvu kopējā vērtība bija EUR 2 994 miljoni, klientu noguldījumi – EUR 2 198 miljoni, ieņēmumus nesošie neto aizdevumi – EUR 1 766 miljoni, rezerves ieņēmumus nenesošajiem aizdevumiem – EUR 716 miljoni, un kopējais pirmā līmeņa kapitāls – EUR 182 miljoni (8). |
| --- | --- |

(28)

Īpašās administrēšanas procedūras beigās 2014. gada 30. septembrīTercas aktīvu kopējā vērtība bija EUR 2 994 miljoni, klientu noguldījumi – EUR 2 198 miljoni, ieņēmumus nesošie neto aizdevumi – EUR 1 766 miljoni, rezerves ieņēmumus nenesošajiem aizdevumiem – EUR 716 miljoni, un kopējais pirmā līmeņa kapitāls – EUR 182 miljoni (8).

Tercas

8

| (29) | BPB 2015. gada martā parakstīja jaunu Tercas kapitāla palielinājumu par summu EUR 135,4 miljoni (ieskaitot EUR 40,4 miljonus tās meitasuzņēmumam Caripe), lai kompensētu papildu zaudējumus, kas radušies 2014. gada ceturtajā ceturksnī, segtu pārstrukturēšanas izmaksas 2015. un 2016. gadā un uzlabotu Tercas kapitāla rādītājus. |
| --- | --- |

(29)

BPB 2015. gada martā parakstīja jaunu Tercas kapitāla palielinājumu par summu EUR 135,4 miljoni (ieskaitot EUR 40,4 miljonus tās meitasuzņēmumam Caripe), lai kompensētu papildu zaudējumus, kas radušies 2014. gada ceturtajā ceturksnī, segtu pārstrukturēšanas izmaksas 2015. un 2016. gadā un uzlabotu Tercas kapitāla rādītājus.

BPB

Tercas

Caripe

Tercas

2.2.   BPB

BPB

| (30) | Banku grupas BPB pārvaldītājsabiedrība ir Banca Popolare di Bari SCpA. BPB darbojas galvenokārt Itālijas dienvidos. BPB kopējā bilance 2013. gada beigās bija EUR 10,3 miljardi, aizdevumi klientiem – EUR 6,9 miljardi, klientu noguldījumi – EUR 6,6 miljardi; tai bija 247 filiāles un 2 206 darbinieki; pirmā līmeņa kapitāla rādītājs bija 8,1 %, un kopējais kapitāla rādītājs – 11 %. |
| --- | --- |

(30)

Banku grupas BPB pārvaldītājsabiedrība ir Banca Popolare di Bari SCpA. BPB darbojas galvenokārt Itālijas dienvidos. BPB kopējā bilance 2013. gada beigās bija EUR 10,3 miljardi, aizdevumi klientiem – EUR 6,9 miljardi, klientu noguldījumi – EUR 6,6 miljardi; tai bija 247 filiāles un 2 206 darbinieki; pirmā līmeņa kapitāla rādītājs bija 8,1 %, un kopējais kapitāla rādītājs – 11 %.

BPB

Banca Popolare di Bari SCpA

BPB

BPB

| (31) | BPB 2014. gada decembrī veica kapitāla palielināšanu par EUR 500 miljoniem, emitējot jaunas akcijas par summu līdz EUR 300 miljoniem un izsniedzot otrā līmeņa subordinēto aizdevumu par summu līdz EUR 200 miljoniem. Minētās kapitāla palielināšanas mērķis bija nostiprināt BPB kapitāla rādītājus, ko bija ietekmējusi Tercas iegāde. |
| --- | --- |

(31)

BPB 2014. gada decembrī veica kapitāla palielināšanu par EUR 500 miljoniem, emitējot jaunas akcijas par summu līdz EUR 300 miljoniem un izsniedzot otrā līmeņa subordinēto aizdevumu par summu līdz EUR 200 miljoniem. Minētās kapitāla palielināšanas mērķis bija nostiprināt BPB kapitāla rādītājus, ko bija ietekmējusi Tercas iegāde.

BPB

BPB

Tercas

2.3.   Itālijas noguldījumu garantiju sistēma un FITD

Itālijas noguldījumu garantiju sistēma un FITD

| (32) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/19/EK (9), kas bija piemērojama, kad notika FITD iejaukšanās attiecībā uz Tercas, kredītiestāde nedrīkst pieņemt noguldījumus, ja tā nav oficiāli atzītas noguldījumu garantiju sistēmas dalībniece (10). Saskaņā ar Itālijas Banku likuma 96. pantu “Itālijas bankas ir Itālijā izveidotas un atzītas noguldījumu garantiju sistēmas dalībnieces. Kredītiestāžu apvienības bankas (banche di credito cooperativo) ir to tīklā izveidotās noguldījumu garantiju sistēmas dalībnieces” (11). |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/19/EK (9), kas bija piemērojama, kad notika FITD iejaukšanās attiecībā uz Tercas, kredītiestāde nedrīkst pieņemt noguldījumus, ja tā nav oficiāli atzītas noguldījumu garantiju sistēmas dalībniece (10). Saskaņā ar Itālijas Banku likuma 96. pantu “Itālijas bankas ir Itālijā izveidotas un atzītas noguldījumu garantiju sistēmas dalībnieces. Kredītiestāžu apvienības bankas (banche di credito cooperativo) ir to tīklā izveidotās noguldījumu garantiju sistēmas dalībnieces” (11).

9

FITD

Tercas

10

banche di credito cooperativo

11

| (33) | Pašlaik Itālijā ir izveidotas divas noguldījumu garantiju sistēmas:






  1. | FITD, kas tika atzīta par noguldījumu garantiju sistēmu 1996. gada 10. decembrī, ir obligāts konsorcijs (12), kas izveidots atbilstoši privāttiesībām. Līdz šim tā ir vienīgā izveidotā un atzītā Itālijas noguldījumu garantiju sistēma, kuras dalībnieki var būt bankas, kas nav kredītiestāžu apvienības bankas (13). Saskaņā ar Banca d'Italia apstiprināto FITD statūtu 2. pantu “Itālijas bankas ir Fonda dalībnieces, izņemot kredītiestāžu apvienības bankas”. |
| --- | --- | --- |

(33)

Pašlaik Itālijā ir izveidotas divas noguldījumu garantiju sistēmas:

1.

FITD, kas tika atzīta par noguldījumu garantiju sistēmu 1996. gada 10. decembrī, ir obligāts konsorcijs (12), kas izveidots atbilstoši privāttiesībām. Līdz šim tā ir vienīgā izveidotā un atzītā Itālijas noguldījumu garantiju sistēma, kuras dalībnieki var būt bankas, kas nav kredītiestāžu apvienības bankas (13). Saskaņā ar Banca d'Italia apstiprināto FITD statūtu 2. pantu “Itālijas bankas ir Fonda dalībnieces, izņemot kredītiestāžu apvienības bankas”.

FITD

12

13

Banca d'Italia

FITD

| 2. | Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo ir likumiska noguldījumu garantiju sistēma, kurā var piedalīties tikai kredītiestāžu apvienības bankas, kam jābūt dalībniecēm. |
| --- | --- |

2.

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo ir likumiska noguldījumu garantiju sistēma, kurā var piedalīties tikai kredītiestāžu apvienības bankas, kam jābūt dalībniecēm.

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

| (34) | Saskaņā ar Banku likuma 96.a pantu un FITD statūtu 29. pantu FITD konkrētos apstākļos var veikt pasākumus, lai atbalstītu dalībniekus, kam piemēro īpašo administrēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Banku likuma 96.a pantu un FITD statūtu 29. pantu FITD konkrētos apstākļos var veikt pasākumus, lai atbalstītu dalībniekus, kam piemēro īpašo administrēšanas procedūru.

FITD

FITD

| (35) | Šādus pasākumus finansē ex post no obligātā ieguldījuma, ko nodrošina dalībbankas. Individuālā ieguldījuma summu nosaka atbilstoši attiecīgajiem FITD statūtu noteikumiem (14) proporcionāli katrā bankā turētajiem garantētajiem noguldījumiem. Ieguldījumu neieraksta tieši FITD bilancē, bet norāda atsevišķā pārskatā par konkrēto atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(35)

Šādus pasākumus finansē ex post no obligātā ieguldījuma, ko nodrošina dalībbankas. Individuālā ieguldījuma summu nosaka atbilstoši attiecīgajiem FITD statūtu noteikumiem (14) proporcionāli katrā bankā turētajiem garantētajiem noguldījumiem. Ieguldījumu neieraksta tieši FITD bilancē, bet norāda atsevišķā pārskatā par konkrēto atbalsta pasākumu.

ex post

FITD

14

FITD

| (36) | Lēmumus par atbalsta pasākumiem pieņem abas FITD pārvaldes struktūras:






  1. | Pirmā ir valde (15), kas lēmumus pieņem ar to locekļu absolūto balsu vairākumu, kuri piedalās sapulcē, kad tiek pieņemts lēmums. Valdes priekšsēdētāju ieceļ valdes locekļi. Parastos locekļus izvēlas proporcionāli katrā bankā turētajiem garantētajiem noguldījumiem, tādējādi dodot priekšroku lielākiem ieguldījuma veicējiem, bet vienlaikus nodrošinot, ka ir pārstāvētas arī mazākas bankas (16). Valdes pārējie locekļi, kuri šobrīd ir 23, pārsvarā ir lielāko dalībbanku pārstāvji (17); pašlaik ir pa diviem pārstāvjiem no Unicredit, Intesa Sanpaolo un Monte dei Paschi di Siena. Arī Associazione Bancaria Italiana (ABI) priekšsēdētājs ir valdes loceklis. |
| --- | --- | --- |

(36)

Lēmumus par atbalsta pasākumiem pieņem abas FITD pārvaldes struktūras:

FITD

1.

Pirmā ir valde (15), kas lēmumus pieņem ar to locekļu absolūto balsu vairākumu, kuri piedalās sapulcē, kad tiek pieņemts lēmums. Valdes priekšsēdētāju ieceļ valdes locekļi. Parastos locekļus izvēlas proporcionāli katrā bankā turētajiem garantētajiem noguldījumiem, tādējādi dodot priekšroku lielākiem ieguldījuma veicējiem, bet vienlaikus nodrošinot, ka ir pārstāvētas arī mazākas bankas (16). Valdes pārējie locekļi, kuri šobrīd ir 23, pārsvarā ir lielāko dalībbanku pārstāvji (17); pašlaik ir pa diviem pārstāvjiem no Unicredit, Intesa Sanpaolo un Monte dei Paschi di Siena. Arī Associazione Bancaria Italiana (ABI) priekšsēdētājs ir valdes loceklis.

15

16

17

Unicredit

Intesa Sanpaolo

Monte dei Paschi di Siena

Associazione Bancaria Italiana

ABI

| 2. | Otrā pārvaldes struktūra ir izpildu komiteja (18), kas lēmumus pieņem ar to valdes locekļu vienkāršu balsu vairākumu, kuri piedalās sapulcē, kad tiek pieņemts lēmums. Tās locekļi ir valdes priekšsēdētājs, valdes priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir arī komitejas priekšsēdētāja vietnieks, un seši citi valdes locekļi. |
| --- | --- |

2.

Otrā pārvaldes struktūra ir izpildu komiteja (18), kas lēmumus pieņem ar to valdes locekļu vienkāršu balsu vairākumu, kuri piedalās sapulcē, kad tiek pieņemts lēmums. Tās locekļi ir valdes priekšsēdētājs, valdes priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir arī komitejas priekšsēdētāja vietnieks, un seši citi valdes locekļi.

18

| (37) | Par atbalsta pasākumiem finansējuma un garantiju veidā lemj izpildu komiteja (19), savukārt par pašu kapitāla daļu iegādi un citu tehnisku atbalstu jālemj valdei pēc izpildu komitejas priekšlikuma (20). |
| --- | --- |

(37)

Par atbalsta pasākumiem finansējuma un garantiju veidā lemj izpildu komiteja (19), savukārt par pašu kapitāla daļu iegādi un citu tehnisku atbalstu jālemj valdei pēc izpildu komitejas priekšlikuma (20).

19

20

3.   PASĀKUMI

PASĀKUMI

| (38) | FITD atbalsts, ko Banca d'Italia apstiprināja 2014. gada 7. jūlijā, sastāv no šādiem pasākumiem:
  1)   
  pasākums Nr. 1
  – EUR 265 miljoni kā neatmaksājams ieguldījums Tercas negatīvā pašu kapitāla segšanai;
  2)   
  pasākums Nr. 2
  – EUR 35 miljoni kā trīs gadu garantija, lai segtu kredītrisku, kas saistīts ar konkrētiem Tercas riska darījumiem attiecībā uz [...] (21). Minētos riska darījumus (divus vienā reizē atmaksājamus aizdevumus, kuru termiņš iestājās 2015. gada 31. martā) debitori pilnībā atmaksāja līdz ar to termiņa iestāšanos, un tādējādi arī garantijas termiņš beidzās bez garantijas izmantošanas;
  3)   
  pasākums Nr. 3
  – līdz EUR 30 miljoniem kā garantija, lai segtu papildu izmaksas, kas varētu rasties no nodokļa samaksas par pasākumu Nr. 1. Šādi nodokļu maksājumi būtu nepieciešami, ja pasākumu Nr. 1 neuzskatītu par atbrīvojamu no nodokļiem atbilstoši Itālijas tiesību aktiem (*1). Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem konkrētais nodokļu atbrīvojums attiecībā uz FITD veiktajiem atbalsta pasākumiem bija jāapstiprina Eiropas Komisijai. Konkrētajā gadījumā FITD izmaksāja Tercas pilnu summu – EUR 30 miljonus –, pirms Komisija bija pieņēmusi lēmumu par atbrīvojumu no nodokļiem. |
| --- | --- |

(38)

FITD atbalsts, ko Banca d'Italia apstiprināja 2014. gada 7. jūlijā, sastāv no šādiem pasākumiem:

FITD

Banca d'Italia

1)   
  pasākums Nr. 1
  – EUR 265 miljoni kā neatmaksājams ieguldījums Tercas negatīvā pašu kapitāla segšanai;

pasākums Nr. 1

Tercas

2)   
  pasākums Nr. 2
  – EUR 35 miljoni kā trīs gadu garantija, lai segtu kredītrisku, kas saistīts ar konkrētiem Tercas riska darījumiem attiecībā uz [...] (21). Minētos riska darījumus (divus vienā reizē atmaksājamus aizdevumus, kuru termiņš iestājās 2015. gada 31. martā) debitori pilnībā atmaksāja līdz ar to termiņa iestāšanos, un tādējādi arī garantijas termiņš beidzās bez garantijas izmantošanas;

pasākums Nr. 2

Tercas

21

3)   
  pasākums Nr. 3
  – līdz EUR 30 miljoniem kā garantija, lai segtu papildu izmaksas, kas varētu rasties no nodokļa samaksas par pasākumu Nr. 1. Šādi nodokļu maksājumi būtu nepieciešami, ja pasākumu Nr. 1 neuzskatītu par atbrīvojamu no nodokļiem atbilstoši Itālijas tiesību aktiem (*1). Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem konkrētais nodokļu atbrīvojums attiecībā uz FITD veiktajiem atbalsta pasākumiem bija jāapstiprina Eiropas Komisijai. Konkrētajā gadījumā FITD izmaksāja Tercas pilnu summu – EUR 30 miljonus –, pirms Komisija bija pieņēmusi lēmumu par atbrīvojumu no nodokļiem.

pasākums Nr. 3

*1

FITD

FITD

Tercas

4.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (39) | Lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji secināja, ka pasākumi, kas nebija paziņoti, varētu ietvert valsts atbalstu Līguma 107. panta nozīmē un ka ir šaubas par to saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(39)

Lēmumā sākt procedūru Komisija sākotnēji secināja, ka pasākumi, kas nebija paziņoti, varētu ietvert valsts atbalstu Līguma 107. panta nozīmē un ka ir šaubas par to saderību ar iekšējo tirgu.

| (40) | Komisijas sākotnējais konstatējums bija tāds, ka atbalsta pasākumi, ko plāno veikt FITD, ir attiecināmi uz Itālijas valsti un ka valsts kontrolē FITD līdzekļus. FITD rīkojās saskaņā ar valsts noteikto mandātu – pamats FITD atzīšanai par obligātu noguldījumu garantiju sistēmu bija Banku likums; tā 96.a pants ļāva FITD iejaukties citos veidos, kas nav atmaksājums noguldītājiem likvidācijas gadījumā, un FITD statūtus bija apstiprinājusi Banca d'Italia. Turklāt, kad FITD bija iejaukusies citos gadījumos, kuri nebija saistīti ar likvidāciju, vai citos veidos, tai vienmēr bija jāsaņem Itālijas valsts atļauja ar Banca d'Italia starpniecību. |
| --- | --- |

(40)

Komisijas sākotnējais konstatējums bija tāds, ka atbalsta pasākumi, ko plāno veikt FITD, ir attiecināmi uz Itālijas valsti un ka valsts kontrolē FITD līdzekļus. FITD rīkojās saskaņā ar valsts noteikto mandātu – pamats FITD atzīšanai par obligātu noguldījumu garantiju sistēmu bija Banku likums; tā 96.a pants ļāva FITD iejaukties citos veidos, kas nav atmaksājums noguldītājiem likvidācijas gadījumā, un FITD statūtus bija apstiprinājusi Banca d'Italia. Turklāt, kad FITD bija iejaukusies citos gadījumos, kuri nebija saistīti ar likvidāciju, vai citos veidos, tai vienmēr bija jāsaņem Itālijas valsts atļauja ar Banca d'Italia starpniecību.

FITD

FITD

FITD

FITD

FITD

FITD

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

| (41) | Attiecībā uz jautājumu, vai pastāv selektīva priekšrocība, Komisija norādīja, ka FITD nerīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks, jo FITD piešķīra neatmaksājamu ieguldījumu negatīvā pašu kapitāla segšanai un neiekasēja maksu par garantijām, kas izsniegtas par labu Tercas. Šie pasākumi ļāva Tercas izvairīties no tirgus pamešanas, kas tai, iespējams, būtu bijis jādara, ja šāda atbalsta nebūtu. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz jautājumu, vai pastāv selektīva priekšrocība, Komisija norādīja, ka FITD nerīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks, jo FITD piešķīra neatmaksājamu ieguldījumu negatīvā pašu kapitāla segšanai un neiekasēja maksu par garantijām, kas izsniegtas par labu Tercas. Šie pasākumi ļāva Tercas izvairīties no tirgus pamešanas, kas tai, iespējams, būtu bijis jādara, ja šāda atbalsta nebūtu.

FITD

FITD

Tercas

Tercas

| (42) | Komisija sākotnēji secināja, ka attiecīgie pasākumi ir selektīvi, ņemot vērā, ka tie attiecās tikai uz Tercas un izkropļoja konkurenci, novēršot Tercas maksātnespēju un aiziešanu no tirgus. Turklāt Tercas konkurēja ar ārvalstu uzņēmumiem, tādējādi ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(42)

Komisija sākotnēji secināja, ka attiecīgie pasākumi ir selektīvi, ņemot vērā, ka tie attiecās tikai uz Tercas un izkropļoja konkurenci, novēršot Tercas maksātnespēju un aiziešanu no tirgus. Turklāt Tercas konkurēja ar ārvalstu uzņēmumiem, tādējādi ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Tercas

Tercas

Tercas

| (43) | Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi Nr. 1, 2 un 3 ir atbalsts, tie ir piešķirti, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

(43)

Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi Nr. 1, 2 un 3 ir atbalsts, tie ir piešķirti, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktā noteiktos pienākumus.

5.   ITĀLIJAS UN IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

ITĀLIJAS UN IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

5.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

5.1.1.   Itālijas apsvērumi (22)

Itālijas apsvērumi

22

| (44) | Itālija norāda, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav obligāti, jo par to piemērošanas laiku, apjomu un izvēli lemj FITD pēc saviem ieskatiem. Turklāt pasākumi nav tieši salīdzināmi ar Banku likumā noteiktajiem obligātajiem pienākumiem, bet ir tieši vērsti uz to, lai sasniegtu atšķirīgu mērķi vai – jebkurā gadījumā – papildu mērķi, proti, palīdzēt grūtībās nonākušām bankām. Jebkāda mērķu sakritība attiecībā uz noguldītāju aizsardzību ir pilnīga nejaušība. Šajā saistībā Komisijas atsauce uz spriedumu Austrijas Zaļās elektroenerģijas likuma lietā (23) ir nevietā. Minētā lieta attiecās uz noteikumu, kas paredzēja nodokļu atbrīvojumu un kas pēc būtības bija publisks, un līdz ar to pamatoja pieņēmumu par pasākuma attiecināmību uz valsti. |
| --- | --- |

(44)

Itālija norāda, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav obligāti, jo par to piemērošanas laiku, apjomu un izvēli lemj FITD pēc saviem ieskatiem. Turklāt pasākumi nav tieši salīdzināmi ar Banku likumā noteiktajiem obligātajiem pienākumiem, bet ir tieši vērsti uz to, lai sasniegtu atšķirīgu mērķi vai – jebkurā gadījumā – papildu mērķi, proti, palīdzēt grūtībās nonākušām bankām. Jebkāda mērķu sakritība attiecībā uz noguldītāju aizsardzību ir pilnīga nejaušība. Šajā saistībā Komisijas atsauce uz spriedumu Austrijas Zaļās elektroenerģijas likuma lietā (23) ir nevietā. Minētā lieta attiecās uz noteikumu, kas paredzēja nodokļu atbrīvojumu un kas pēc būtības bija publisks, un līdz ar to pamatoja pieņēmumu par pasākuma attiecināmību uz valsti.

FITD

23

| (45) | Itālija arī apgalvo, ka Komisijas ierosinātā interpretācija, kas balstīta uz pieņēmumu, ka jebkura noguldījumu garantiju sistēmas iejaukšanās ietver valsts atbalstu, nav pamatota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/49/ES (24) (kuru Itālija nebija transponējusi un kuras transponēšanas termiņš pasākumu pieņemšanas brīdī vēl nebija beidzies). Komisijas interpretācija par šo punktu nav pamatota arī ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu (25). Proti, saskaņā ar minētā paziņojuma 63. punktu, lai noteiktu, vai konkrēts lēmums par noguldījumu garantiju fondiem ir attiecināms uz valsti, ir jāveic novērtējums katrā gadījumā atsevišķi, savukārt Direktīvas 2014/49/ES 11. pants neparedz vispārēju pienākumu iepriekš informēt par pasākumu, ko plāno veikt garantiju fonds. Iepriekšējs paziņojums Komisijai jāsniedz tikai tad, ja pēc konkrētā gadījuma izvērtēšanas tiek konstatēts, ka atbalsta pasākums ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(45)

Itālija arī apgalvo, ka Komisijas ierosinātā interpretācija, kas balstīta uz pieņēmumu, ka jebkura noguldījumu garantiju sistēmas iejaukšanās ietver valsts atbalstu, nav pamatota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/49/ES (24) (kuru Itālija nebija transponējusi un kuras transponēšanas termiņš pasākumu pieņemšanas brīdī vēl nebija beidzies). Komisijas interpretācija par šo punktu nav pamatota arī ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu (25). Proti, saskaņā ar minētā paziņojuma 63. punktu, lai noteiktu, vai konkrēts lēmums par noguldījumu garantiju fondiem ir attiecināms uz valsti, ir jāveic novērtējums katrā gadījumā atsevišķi, savukārt Direktīvas 2014/49/ES 11. pants neparedz vispārēju pienākumu iepriekš informēt par pasākumu, ko plāno veikt garantiju fonds. Iepriekšējs paziņojums Komisijai jāsniedz tikai tad, ja pēc konkrētā gadījuma izvērtēšanas tiek konstatēts, ka atbalsta pasākums ir valsts atbalsts.

24

25

| (46) | Saistībā ar FITD pasākuma attiecināmību uz Itāliju Itālija savu analīzi pamato ar spriedumā Stardust Marine lietā (26) noteikto attiecināmības kritēriju, kas, kā apgalvo Itālija, šajā gadījumā nav izpildīts turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. Pirmkārt, FITD ir privāttiesību struktūra, kā lēmumus pieņem kopsapulce un pārvaldes struktūras, kuru dalībnieki ir vienīgi dalībbanku pārstāvji, un kas rīkojas pilnīgi neatkarīgi. Lēmumu pieņemšanas process attiecībā uz atbalsta pasākumiem ir pilnīgi neatkarīgs, un nav noteikuma, kas paredz Banca d'Italia vai jebkuras citas publiskas iestādes aktīvu iesaistīšanos. Faktu, ka Banca d'Italia pārstāvis piedalās FITD pārvaldes struktūru sapulcēs, nevar uzskatīt par apliecinājumu tam, ka Banca d'Italia aktīvi iesaistās lēmumu pieņemšanas procesā, jo pārstāvim ir tikai pasīva novērotāja loma. |
| --- | --- |

(46)

Saistībā ar FITD pasākuma attiecināmību uz Itāliju Itālija savu analīzi pamato ar spriedumā Stardust Marine lietā (26) noteikto attiecināmības kritēriju, kas, kā apgalvo Itālija, šajā gadījumā nav izpildīts turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. Pirmkārt, FITD ir privāttiesību struktūra, kā lēmumus pieņem kopsapulce un pārvaldes struktūras, kuru dalībnieki ir vienīgi dalībbanku pārstāvji, un kas rīkojas pilnīgi neatkarīgi. Lēmumu pieņemšanas process attiecībā uz atbalsta pasākumiem ir pilnīgi neatkarīgs, un nav noteikuma, kas paredz Banca d'Italia vai jebkuras citas publiskas iestādes aktīvu iesaistīšanos. Faktu, ka Banca d'Italia pārstāvis piedalās FITD pārvaldes struktūru sapulcēs, nevar uzskatīt par apliecinājumu tam, ka Banca d'Italia aktīvi iesaistās lēmumu pieņemšanas procesā, jo pārstāvim ir tikai pasīva novērotāja loma.

FITD

Stardust Marine

26

FITD

Banca d'Italia

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

| (47) | Itālija arī apgalvo, ka Banca d'Italia pilnvaras apstiprināt FITD statūtus un to grozījumus un atļaut veikt individuālos pasākumus neietekmē FITD lēmumu neatkarīgo pieņemšanu, jo šādu pilnvaru ietvaros Banca d'Italia tikai piešķir ex post atļauju kā iestāde, kas uzrauga un vada krīžu pārvarēšanu atbilstoši Banku likumam. Banca d'Italia lēmums ir ratifikācija, kas aprobežojas tikai ar privāta lēmuma likumības oficiālu retrospektīvu pārbaudi, kurš jau visādā ziņā ir īstenots. Šādu analīzi apstiprina fakti un jo īpaši Banca d'Italia rīkojums par FITD pasākuma atļaušanu, kurā Banca d'Italia atzīst, ka tā nav veikusi izmeklēšanu par FITD izdarītajām izvēlēm pēc būtības. Lai pamatotu šo argumentu, Itālija norāda, ka ir velkamas skaidras paralēles starp pašreizējo lietu un Sicilcassa lietu (27), kurā Komisija secināja, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts, ņemot vērā privāto struktūru apņēmīgo dalību. |
| --- | --- |

(47)

Itālija arī apgalvo, ka Banca d'Italia pilnvaras apstiprināt FITD statūtus un to grozījumus un atļaut veikt individuālos pasākumus neietekmē FITD lēmumu neatkarīgo pieņemšanu, jo šādu pilnvaru ietvaros Banca d'Italia tikai piešķir ex post atļauju kā iestāde, kas uzrauga un vada krīžu pārvarēšanu atbilstoši Banku likumam. Banca d'Italia lēmums ir ratifikācija, kas aprobežojas tikai ar privāta lēmuma likumības oficiālu retrospektīvu pārbaudi, kurš jau visādā ziņā ir īstenots. Šādu analīzi apstiprina fakti un jo īpaši Banca d'Italia rīkojums par FITD pasākuma atļaušanu, kurā Banca d'Italia atzīst, ka tā nav veikusi izmeklēšanu par FITD izdarītajām izvēlēm pēc būtības. Lai pamatotu šo argumentu, Itālija norāda, ka ir velkamas skaidras paralēles starp pašreizējo lietu un Sicilcassa lietu (27), kurā Komisija secināja, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts, ņemot vērā privāto struktūru apņēmīgo dalību.

Banca d'Italia

FITD

FITD

Banca d'Italia

ex post

Banca d'Italia

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

FITD

Sicilcassa

27

| (48) | Itālija apgalvo, ka pierādījumi, uz kuriem Komisija atsaucas lēmumā sākt procedūru, neliecina par Banca d'Italia iejaukšanos FITD lēmumu pieņemšanas procesā. Pirmkārt, lai gan īpašo administratoru ieceļ Banca d'Italia, viņam nav pilnvaru tieši ietekmēt FITD lēmumu piešķirt finansējumu grūtībās nonākušai bankai. Īpašais administrators darbojas kā bankas, kurai piemēro īpašo administrēšanas procedūru, vadītājs un likumīgais pārstāvis, nevis Banca d'Italia vārdā, proti, viņš uzņemas visas ar privāttiesībām piešķirtās likvidēto pārvaldes struktūru pilnvaras. Otrkārt, Itālija noliedz, ka ir jebkādi reāli pierādījumi par Banca d'Italia iejaukšanos. FITD ģenerāldirektora 2014. gada 28. maija dienesta vēstules rindkopa, kurā minēts, ka Banca d'Italia pārstāvis ir “uzaicinājis Fondu panākt līdzsvarotu vienošanos ar BPB par negatīvā pašu kapitāla segšanu”, ir jāsaprot kā cerības paušana, bet katrā ziņā ne kā pavēle. Visbeidzot, Itālija norāda, ka nevienā no protokoliem, kas attiecas uz FITD pārvaldes struktūru pieņemtajiem lēmumiem par palīdzības sniegšanu Tercas, nav izklāstīta Banca d'Italia nostāja, kas varētu liecināt, ka Banca d'Italia īstenoja ietekmi attiecībā uz Fondu. |
| --- | --- |

(48)

Itālija apgalvo, ka pierādījumi, uz kuriem Komisija atsaucas lēmumā sākt procedūru, neliecina par Banca d'Italia iejaukšanos FITD lēmumu pieņemšanas procesā. Pirmkārt, lai gan īpašo administratoru ieceļ Banca d'Italia, viņam nav pilnvaru tieši ietekmēt FITD lēmumu piešķirt finansējumu grūtībās nonākušai bankai. Īpašais administrators darbojas kā bankas, kurai piemēro īpašo administrēšanas procedūru, vadītājs un likumīgais pārstāvis, nevis Banca d'Italia vārdā, proti, viņš uzņemas visas ar privāttiesībām piešķirtās likvidēto pārvaldes struktūru pilnvaras. Otrkārt, Itālija noliedz, ka ir jebkādi reāli pierādījumi par Banca d'Italia iejaukšanos. FITD ģenerāldirektora 2014. gada 28. maija dienesta vēstules rindkopa, kurā minēts, ka Banca d'Italia pārstāvis ir “uzaicinājis Fondu panākt līdzsvarotu vienošanos ar BPB par negatīvā pašu kapitāla segšanu”, ir jāsaprot kā cerības paušana, bet katrā ziņā ne kā pavēle. Visbeidzot, Itālija norāda, ka nevienā no protokoliem, kas attiecas uz FITD pārvaldes struktūru pieņemtajiem lēmumiem par palīdzības sniegšanu Tercas, nav izklāstīta Banca d'Italia nostāja, kas varētu liecināt, ka Banca d'Italia īstenoja ietekmi attiecībā uz Fondu.

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

BPB

FITD

Tercas

Banca d'Italia

Banca d'Italia

5.1.2.   Banca d'Italia apsvērumi (28)

Banca d'Italia apsvērumi

28

| (49) | Banca d'Italia savās piezīmēs par lēmumu sākt procedūru noliedz, ka FITD atbalsta pasākumi ir attiecināmi uz valsti, šādu iemeslu dēļ:






  1) | atbalstot kredītiestādes, FITD nepilda valsts politikas mandātu; |
| --- | --- | --- |

(49)

Banca d'Italia savās piezīmēs par lēmumu sākt procedūru noliedz, ka FITD atbalsta pasākumi ir attiecināmi uz valsti, šādu iemeslu dēļ:

Banca d'Italia

FITD

1)

atbalstot kredītiestādes, FITD nepilda valsts politikas mandātu;

FITD

| 2) | Banca d'Italia neizlemj kopīgi ar FITD iejaukties, lai atbalstītu konkrētu uzņēmumu – ne vispār, ne konkrētajā gadījumā –, un nepārbauda, vai FITD rīkojas atbilstoši tai piešķirtam valsts politikas mandātam; |
| --- | --- |

2)

Banca d'Italia neizlemj kopīgi ar FITD iejaukties, lai atbalstītu konkrētu uzņēmumu – ne vispār, ne konkrētajā gadījumā –, un nepārbauda, vai FITD rīkojas atbilstoši tai piešķirtam valsts politikas mandātam;

Banca d'Italia

FITD

FITD

| 3) | pašreizējā lieta būtiski atšķiras no Dānijas, Spānijas un Polijas veiktajiem valsts atbalsta pasākumiem, kas minēti lēmuma sākt procedūru 28. zemsvītras piezīmē, kurā Komisija konstatēja, ka līdzekļi, kas izmantoti pasākumos attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām, ir publisko iestāžu rīcībā un ka tāpēc pasākumi ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

3)

pašreizējā lieta būtiski atšķiras no Dānijas, Spānijas un Polijas veiktajiem valsts atbalsta pasākumiem, kas minēti lēmuma sākt procedūru 28. zemsvītras piezīmē, kurā Komisija konstatēja, ka līdzekļi, kas izmantoti pasākumos attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām, ir publisko iestāžu rīcībā un ka tāpēc pasākumi ir attiecināmi uz valsti.

| (50) | Attiecībā uz pirmo punktu Banca d'Italia norāda, ka noguldījumu garantiju sistēmu vienīgais valsts mandāts ir veikt atmaksājumus noguldītājiem – Banku likuma 96.a panta 1. punkta pēdējo teikumu, kas ļauj FITD iejaukties citos veidos, nevis veicot tiešus atmaksājumus iesaistītajiem noguldītājiem likvidācijas gadījumā, nevar interpretēt kā apliecinājumu FITD veikto pasākumu, kas nav atmaksājumi noguldītājiem, attiecināmībai uz valsti, un nevar arī uzskatīt, ka tas piešķir valsts mandātu FITD. Minētais noteikums tikai ļauj īstenot citus iejaukšanās veidus. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz pirmo punktu Banca d'Italia norāda, ka noguldījumu garantiju sistēmu vienīgais valsts mandāts ir veikt atmaksājumus noguldītājiem – Banku likuma 96.a panta 1. punkta pēdējo teikumu, kas ļauj FITD iejaukties citos veidos, nevis veicot tiešus atmaksājumus iesaistītajiem noguldītājiem likvidācijas gadījumā, nevar interpretēt kā apliecinājumu FITD veikto pasākumu, kas nav atmaksājumi noguldītājiem, attiecināmībai uz valsti, un nevar arī uzskatīt, ka tas piešķir valsts mandātu FITD. Minētais noteikums tikai ļauj īstenot citus iejaukšanās veidus.

Banca d'Italia

FITD

FITD

FITD

| (51) | Direktīvā 2014/49/ES ietvertā atsauce uz kredītiestāžu maksātnespēju tikai norāda, ka pasākumu mērķis pārsvarā ir ierobežot noguldījumu garantiju sistēmu iejaukšanās izmaksas, izvairoties no vajadzības veikt atmaksājumus noguldītājiem un tādējādi novēršot banku maksātnespēju. Tas, ka Direktīva 2014/49/ES neparedz nosacījumu, ka noguldījumu garantiju sistēmu atbalsta pasākumi jāpaziņo Komisijai, nozīmē, ka rīcības brīvības īstenošana attiecībā uz šādiem pasākumiem pati par sevi vēl neliecina, ka noguldījumu garantiju sistēmai tādējādi ir ticis piešķirts valsts mandāts. |
| --- | --- |

(51)

Direktīvā 2014/49/ES ietvertā atsauce uz kredītiestāžu maksātnespēju tikai norāda, ka pasākumu mērķis pārsvarā ir ierobežot noguldījumu garantiju sistēmu iejaukšanās izmaksas, izvairoties no vajadzības veikt atmaksājumus noguldītājiem un tādējādi novēršot banku maksātnespēju. Tas, ka Direktīva 2014/49/ES neparedz nosacījumu, ka noguldījumu garantiju sistēmu atbalsta pasākumi jāpaziņo Komisijai, nozīmē, ka rīcības brīvības īstenošana attiecībā uz šādiem pasākumiem pati par sevi vēl neliecina, ka noguldījumu garantiju sistēmai tādējādi ir ticis piešķirts valsts mandāts.

| (52) | Banca d'Italia arī apgalvo, ka FITD statūtu 29. pants, saskaņā ar kuru FITD var iejaukties, lai atbalstītu banku, kam piemērota īpašā administrēšanas procedūra, tikai tad, “ja ir pamatotas atveseļošanās izredzes un ja var pieņemt, ka izmaksas būs mazākas nekā likvidācijas gadījumā”, norāda uz ko tādu, kas krasi atšķiras no lēmumā sākt procedūru ietvertā Komisijas apgalvojuma, ka Itālija izvēlējās atļaut tās noguldījumu garantiju sistēmai iejaukties, “lai novērstu kredītiestādes maksātnespēju”. |
| --- | --- |

(52)

Banca d'Italia arī apgalvo, ka FITD statūtu 29. pants, saskaņā ar kuru FITD var iejaukties, lai atbalstītu banku, kam piemērota īpašā administrēšanas procedūra, tikai tad, “ja ir pamatotas atveseļošanās izredzes un ja var pieņemt, ka izmaksas būs mazākas nekā likvidācijas gadījumā”, norāda uz ko tādu, kas krasi atšķiras no lēmumā sākt procedūru ietvertā Komisijas apgalvojuma, ka Itālija izvēlējās atļaut tās noguldījumu garantiju sistēmai iejaukties, “lai novērstu kredītiestādes maksātnespēju”.

Banca d'Italia

FITD

FITD

| (53) | Visbeidzot, tas, ka Banca d'Italia ir jāapstiprina FITD veiktie atbalsta pasākumi, nepierāda, ka FITD īsteno mērķi, kas ir sabiedrības interesēs. Ja uzskatītu pretēji, tas nozīmētu, ka visas banku darbības, kam piemēro ECB vai Banca d'Italia uzraudzību, virza valsts politika. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (29) 19. pantu Banca d'Italia ir jārīkojas neatkarīgi no valsts. |
| --- | --- |

(53)

Visbeidzot, tas, ka Banca d'Italia ir jāapstiprina FITD veiktie atbalsta pasākumi, nepierāda, ka FITD īsteno mērķi, kas ir sabiedrības interesēs. Ja uzskatītu pretēji, tas nozīmētu, ka visas banku darbības, kam piemēro ECB vai Banca d'Italia uzraudzību, virza valsts politika. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (29) 19. pantu Banca d'Italia ir jārīkojas neatkarīgi no valsts.

Banca d'Italia

FITD

FITD

Banca d'Italia

29

Banca d'Italia

| (54) | Runājot par otro punktu – Banca d'Italia īsteno uzraudzības pilnvaras tikai attiecībā uz tādiem mērķiem kā noguldītāju aizsardzība, banku sistēmas stabilitāte un pareiza un pārdomāta banku pārvaldība (Banku likuma 5. pants). Banku likuma 96.b panta 1. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikts, ka Banca d'Italia“koordinē garantiju sistēmu darbību, pieņemot noteikumus par banku krīzēm un veicot uzraudzības darbības”, tikai piešķir Banca d'Italia vispārējas pilnvaras, kuru mērķis ir garantēt, ka noguldījumu garantiju sistēmu darbības ir saderīgas ar Banca d'Italia uzraudzības pilnvarām – šādas pilnvaras īsteno tikai, atļaujot veiktos pasākumus. |
| --- | --- |

(54)

Runājot par otro punktu – Banca d'Italia īsteno uzraudzības pilnvaras tikai attiecībā uz tādiem mērķiem kā noguldītāju aizsardzība, banku sistēmas stabilitāte un pareiza un pārdomāta banku pārvaldība (Banku likuma 5. pants). Banku likuma 96.b panta 1. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikts, ka Banca d'Italia“koordinē garantiju sistēmu darbību, pieņemot noteikumus par banku krīzēm un veicot uzraudzības darbības”, tikai piešķir Banca d'Italia vispārējas pilnvaras, kuru mērķis ir garantēt, ka noguldījumu garantiju sistēmu darbības ir saderīgas ar Banca d'Italia uzraudzības pilnvarām – šādas pilnvaras īsteno tikai, atļaujot veiktos pasākumus.

Banca d'Italia

Banca d'Italia

Banca d'Italia

Banca d'Italia

| (55) | Tā kā Banca d'Italia ir jārīkojas neatkarīgi no valsts, tās pilnvaru īstenošanu attiecībā uz FITD, kad FITD veic pasākumus kādas bankas atbalstam, nevar uzskatīt par valsts kontroli pār līdzekļu izmantošanu vai par saistītu ar jebkādu valsts mandātu. Tāpēc ir velkamas skaidras paralēles starp šo lietu un Doux Élevage lietu (30). |
| --- | --- |

(55)

Tā kā Banca d'Italia ir jārīkojas neatkarīgi no valsts, tās pilnvaru īstenošanu attiecībā uz FITD, kad FITD veic pasākumus kādas bankas atbalstam, nevar uzskatīt par valsts kontroli pār līdzekļu izmantošanu vai par saistītu ar jebkādu valsts mandātu. Tāpēc ir velkamas skaidras paralēles starp šo lietu un Doux Élevage lietu (30).

Banca d'Italia

FITD

FITD

Doux Élevage

30

| (56) | Turklāt Banca d'Italia norāda, ka tā nav sniegusi ieguldījumu FITD atbalsta pasākumu izstrādē vai īstenošanā un ka saziņu starp to un FITD, kas notikusi, pirms FITD oficiāli iesniedza pieteikumu Banca d'Italia atļaujas saņemšanai, nevar klasificēt kā ieguldījumu šādos pasākumos. Banca d'Italia tikai sniedza sākotnējās norādes, pilnībā pamatojoties uz leģislatīviem kritērijiem, kas piemērojami turpmākajai atļaujas procedūrai. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt Banca d'Italia norāda, ka tā nav sniegusi ieguldījumu FITD atbalsta pasākumu izstrādē vai īstenošanā un ka saziņu starp to un FITD, kas notikusi, pirms FITD oficiāli iesniedza pieteikumu Banca d'Italia atļaujas saņemšanai, nevar klasificēt kā ieguldījumu šādos pasākumos. Banca d'Italia tikai sniedza sākotnējās norādes, pilnībā pamatojoties uz leģislatīviem kritērijiem, kas piemērojami turpmākajai atļaujas procedūrai.

Banca d'Italia

FITD

FITD

FITD

Banca d'Italia

Banca d'Italia

| (57) | Faktam, ka Banca d'Italia iecēla un uzraudzīja īpašo administratoru, konkrētajā gadījumā nebija nozīmes, jo īpašā administratora darbību uzdevumi un mērķi būtiski neatšķiras no krīzē nonākuša privāta uzņēmuma “parasta” direktora darbību uzdevumiem un mērķiem, līdz ar to īpašais administrators nerīkojās Banca d'Italia vārdā. |
| --- | --- |

(57)

Faktam, ka Banca d'Italia iecēla un uzraudzīja īpašo administratoru, konkrētajā gadījumā nebija nozīmes, jo īpašā administratora darbību uzdevumi un mērķi būtiski neatšķiras no krīzē nonākuša privāta uzņēmuma “parasta” direktora darbību uzdevumiem un mērķiem, līdz ar to īpašais administrators nerīkojās Banca d'Italia vārdā.

Banca d'Italia

Banca d'Italia

| (58) | Banca d'Italia pārstāvis, kas piedalījās FITD valdes un izpildu komitejas sapulcēs, bija tikai novērotājs bez balsstiesībām. Faktam, ka strīdu starp FITD un BPB par Tercas negatīvā pašu kapitāla apjomu izšķīra Banca d'Italia izvirzīts šķīrējtiesnesis, nav nozīmes, jo puses bija tās, kas pilnīgi neatkarīgi un pēc savstarpējas vienošanās lūdza, lai Banca d'Italia iesaka personu, kuru tās vēlāk iecēla par šķīrējtiesnesi. BPB nebūtu piekritusi lūgt, lai Banca d'Italia izvirza šķīrējtiesnesi, ja Banca d'Italia būtu bijusi vadības un stratēģiska loma FITD darbībā. |
| --- | --- |

(58)

Banca d'Italia pārstāvis, kas piedalījās FITD valdes un izpildu komitejas sapulcēs, bija tikai novērotājs bez balsstiesībām. Faktam, ka strīdu starp FITD un BPB par Tercas negatīvā pašu kapitāla apjomu izšķīra Banca d'Italia izvirzīts šķīrējtiesnesis, nav nozīmes, jo puses bija tās, kas pilnīgi neatkarīgi un pēc savstarpējas vienošanās lūdza, lai Banca d'Italia iesaka personu, kuru tās vēlāk iecēla par šķīrējtiesnesi. BPB nebūtu piekritusi lūgt, lai Banca d'Italia izvirza šķīrējtiesnesi, ja Banca d'Italia būtu bijusi vadības un stratēģiska loma FITD darbībā.

Banca d'Italia

FITD

FITD

BPB

Tercas

Banca d'Italia

Banca d'Italia

BPB

Banca d'Italia

Banca d'Italia

FITD

| (59) | Attiecībā uz trešo punktu – pašreizējā lieta atšķiras no lietām, kuras minētas lēmuma sākt procedūru 44. apsvērumā un kurās Komisija konstatēja, ka noguldījumu garantiju sistēmas iejaukšanās banku pārstrukturēšanā un likvidācijā ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz trešo punktu – pašreizējā lieta atšķiras no lietām, kuras minētas lēmuma sākt procedūru 44. apsvērumā un kurās Komisija konstatēja, ka noguldījumu garantiju sistēmas iejaukšanās banku pārstrukturēšanā un likvidācijā ir valsts atbalsts.

| (60) | Dānijas likvidācijas sistēmas (31) gadījumā 1) valsts tiesību akti sīki reglamentēja atbalsta pasākumu nosacījumus, 2) par dažādo iespēju izmaksu novērtēšanu atbildīgo komiteju iecēla ekonomikas un finanšu ministrs, 3) minētajai komitejai tika prasīts novērtēt, vai pircējs spēs vadīt grūtībās nonākušo banku un vai risinājums ir komerciāli ilgtspējīgs, 4) noguldījumu garantiju sistēma lēmumu pieņēma, pamatojoties uz minētās komitejas novērtējumu un ieteikumu, 5) noguldījumu garantiju sistēmas valdi iecēla ekonomikas un finanšu ministrs un 6) vienošanās starp pircējbanku un noguldījumu garantiju sistēmu bija jāapstiprina ministram. |
| --- | --- |

(60)

Dānijas likvidācijas sistēmas (31) gadījumā 1) valsts tiesību akti sīki reglamentēja atbalsta pasākumu nosacījumus, 2) par dažādo iespēju izmaksu novērtēšanu atbildīgo komiteju iecēla ekonomikas un finanšu ministrs, 3) minētajai komitejai tika prasīts novērtēt, vai pircējs spēs vadīt grūtībās nonākušo banku un vai risinājums ir komerciāli ilgtspējīgs, 4) noguldījumu garantiju sistēma lēmumu pieņēma, pamatojoties uz minētās komitejas novērtējumu un ieteikumu, 5) noguldījumu garantiju sistēmas valdi iecēla ekonomikas un finanšu ministrs un 6) vienošanās starp pircējbanku un noguldījumu garantiju sistēmu bija jāapstiprina ministram.

31

| (61) | Polijas krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēmas (32) gadījumā noguldījumu garantiju sistēmas nodrošinātie stimuli bija daļa no krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēmas, ko izstrādāja Polijas iestādes un kas tika paziņota Komisijai kā valsts atbalsts. Noguldījumu garantiju sistēmu kontrolēja valdība ar balsstiesībām fonda valdē, un vairākos gadījumos finanšu ministrs bija tiesīgs iejaukties un pieņemt tiešus lēmumus, kas skar fonda darbību. Turklāt fonda valdes priekšsēdētājam, kuru iecēla finanšu ministrs, bija izšķirošā balss vienāda balsu skaita gadījumā. |
| --- | --- |

(61)

Polijas krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēmas (32) gadījumā noguldījumu garantiju sistēmas nodrošinātie stimuli bija daļa no krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēmas, ko izstrādāja Polijas iestādes un kas tika paziņota Komisijai kā valsts atbalsts. Noguldījumu garantiju sistēmu kontrolēja valdība ar balsstiesībām fonda valdē, un vairākos gadījumos finanšu ministrs bija tiesīgs iejaukties un pieņemt tiešus lēmumus, kas skar fonda darbību. Turklāt fonda valdes priekšsēdētājam, kuru iecēla finanšu ministrs, bija izšķirošā balss vienāda balsu skaita gadījumā.

32

| (62) | Attiecībā uz lēmumu par CAM un Banco CAM pārstrukturēšanu Spānijā (33) – Spānijas iestādes izmantoja finansiālu atbalstu, ko sniedza Organizētas banku pārstrukturēšanas fonds (34). Minētais fonds ir specializēts likvidācijas atbalsta fonds, ko kontrolē valsts un Spānijas noguldījumu garantiju fonds. Fonda lēmums iejaukties nebija tā neatkarīgs lēmums, bet bija daļa no plašāka pārstrukturēšanas un glābšanas pasākuma, par kuru izlēma un kuru īstenoja Spānijas iestādes. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz lēmumu par CAM un Banco CAM pārstrukturēšanu Spānijā (33) – Spānijas iestādes izmantoja finansiālu atbalstu, ko sniedza Organizētas banku pārstrukturēšanas fonds (34). Minētais fonds ir specializēts likvidācijas atbalsta fonds, ko kontrolē valsts un Spānijas noguldījumu garantiju fonds. Fonda lēmums iejaukties nebija tā neatkarīgs lēmums, bet bija daļa no plašāka pārstrukturēšanas un glābšanas pasākuma, par kuru izlēma un kuru īstenoja Spānijas iestādes.

CAM

Banco CAM

33

34

5.1.3.   Citu ieinteresēto personu apsvērumi

Citu ieinteresēto personu apsvērumi

| (63) | Pirmkārt, pārējās ieinteresētās personas, proti, FITD, BPB un Tercas, izsaka vispārēju piezīmi, ka līdzekļu publiskais raksturs un attiecināmība uz valsti ir divi atšķirīgi nosacījumi, kam abiem jābūt izpildītiem. Tādējādi privātas izcelsmes līdzekļus nevar uzskatīt par valsts līdzekļiem, pamatojoties uz novērtējumu, ka šādu līdzekļu izmantošana ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(63)

Pirmkārt, pārējās ieinteresētās personas, proti, FITD, BPB un Tercas, izsaka vispārēju piezīmi, ka līdzekļu publiskais raksturs un attiecināmība uz valsti ir divi atšķirīgi nosacījumi, kam abiem jābūt izpildītiem. Tādējādi privātas izcelsmes līdzekļus nevar uzskatīt par valsts līdzekļiem, pamatojoties uz novērtējumu, ka šādu līdzekļu izmantošana ir attiecināma uz valsti.

FITD

BPB

Tercas

| (64) | Minētās trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, norādīdama, ka ir ļoti liela iespēja, ka noguldījumu garantiju sistēmas nodrošina valsts atbalstu, jo minētās sistēmas darbojas atbilstoši valsts mandātam un ir publisko iestāžu kontrolē. Tās norāda, ka 2013. gada Banku darbības paziņojumā nekas nav minēts par noguldījumu garantiju sistēmām, kas veido valsts atbalstu, ka Direktīvā 94/19/EK nekas nav minēts par tādu pasākumu saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, kas veikti kā alternatīva atmaksājumu veikšanai noguldītājiem, un ka Direktīvā 2014/49/ES ir ievērota neitrāla nostāja par šādu pasākumu saderību ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(64)

Minētās trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, norādīdama, ka ir ļoti liela iespēja, ka noguldījumu garantiju sistēmas nodrošina valsts atbalstu, jo minētās sistēmas darbojas atbilstoši valsts mandātam un ir publisko iestāžu kontrolē. Tās norāda, ka 2013. gada Banku darbības paziņojumā nekas nav minēts par noguldījumu garantiju sistēmām, kas veido valsts atbalstu, ka Direktīvā 94/19/EK nekas nav minēts par tādu pasākumu saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, kas veikti kā alternatīva atmaksājumu veikšanai noguldītājiem, un ka Direktīvā 2014/49/ES ir ievērota neitrāla nostāja par šādu pasākumu saderību ar valsts atbalsta noteikumiem.

| (65) | Minētās ieinteresētās personas uzskata, ka Komisija nonāca pie pagaidu secinājuma, ka FITD darbība ir attiecināma uz valsti, pamatojoties tikai uz to, ka šāda darbība ir noteikta ar likumu, savukārt spriedumos PreussenElektra (35) un Doux Élevage lietās (36) Tiesa skaidri nosprieda, ka fakts, ka pasākums ir noteikts ar valsts tiesību aktiem, nevar padarīt šādu pasākumu par valsts atbalstu. Spriedumā Austrijas Zaļās elektroenerģijas likuma lietā (37) Vispārējā tiesa ņēma vērā daudzus papildu elementus, kas liecināja par visaptverošu valsts ietekmi un kontroli pār ÖMAG – akciju sabiedrību, kura bija atbildīga par konkrētā pasākuma kontroli. |
| --- | --- |

(65)

Minētās ieinteresētās personas uzskata, ka Komisija nonāca pie pagaidu secinājuma, ka FITD darbība ir attiecināma uz valsti, pamatojoties tikai uz to, ka šāda darbība ir noteikta ar likumu, savukārt spriedumos PreussenElektra (35) un Doux Élevage lietās (36) Tiesa skaidri nosprieda, ka fakts, ka pasākums ir noteikts ar valsts tiesību aktiem, nevar padarīt šādu pasākumu par valsts atbalstu. Spriedumā Austrijas Zaļās elektroenerģijas likuma lietā (37) Vispārējā tiesa ņēma vērā daudzus papildu elementus, kas liecināja par visaptverošu valsts ietekmi un kontroli pār ÖMAG – akciju sabiedrību, kura bija atbildīga par konkrētā pasākuma kontroli.

FITD

PreussenElektra

35

Doux Élevage

36

37

ÖMAG

| (66) | Minētās ieinteresētās personas uzskata, ka, pareizi interpretējot Itālijas tiesību aktus un FITD lēmumu pieņemšanas mehānismus attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir novērst neatgriezeniskas banku krīzes, kļūst acīmredzams, ka pierādījumi, uz kuriem Komisija atsaucās, lai pamatotu tās pagaidu secinājumu, ka FITD rīcība atbilst valsts mandātam, ir nepamatoti. Ieinteresētās personas šo argumentu pamato ar faktu, ka Banku likuma 96.a pants tikai paredz, ka garantiju sistēmas “drīkst iesaistīties citu veidu iejaukšanās pasākumos” (38). Pasākumi nav obligāti, un tas izslēdz saikni starp FITD rīcību un FITD konstitūcijā noteikto uzdevumu. |
| --- | --- |

(66)

Minētās ieinteresētās personas uzskata, ka, pareizi interpretējot Itālijas tiesību aktus un FITD lēmumu pieņemšanas mehānismus attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir novērst neatgriezeniskas banku krīzes, kļūst acīmredzams, ka pierādījumi, uz kuriem Komisija atsaucās, lai pamatotu tās pagaidu secinājumu, ka FITD rīcība atbilst valsts mandātam, ir nepamatoti. Ieinteresētās personas šo argumentu pamato ar faktu, ka Banku likuma 96.a pants tikai paredz, ka garantiju sistēmas “drīkst iesaistīties citu veidu iejaukšanās pasākumos” (38). Pasākumi nav obligāti, un tas izslēdz saikni starp FITD rīcību un FITD konstitūcijā noteikto uzdevumu.

FITD

mērķis ir novērst neatgriezeniskas banku krīzes

FITD

drīkst

38

FITD

FITD

| (67) | Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka citi rīcības veidi, kas nav atmaksājumi noguldītājiem, ir bijuši pieejami jau kopš FITD izveides 1987. gadā, tātad pirms Banku likuma 96.a panta stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(67)

Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka citi rīcības veidi, kas nav atmaksājumi noguldītājiem, ir bijuši pieejami jau kopš FITD izveides 1987. gadā, tātad pirms Banku likuma 96.a panta stāšanās spēkā.

FITD

| (68) | FITD apgalvo, ka tā ir privāttiesību struktūra, ko kontrolē un pārvalda tās dalībbankas, un ka tā darbojas kā instruments attiecībā uz pasākumiem, kas ir tieši attiecināmi uz dalībbankām, izmantojot līdzekļus, kas joprojām pieder dalībbankām. Turklāt lēmumu atbalstīt Tercas pieņēma FITD pārvaldes struktūras, ko veido vienīgi dalībbanku pārstāvji. Dokumentārie pierādījumi liecina, ka FITD pārvaldes struktūras rūpīgi novērtēja iespējamās alternatīvas un vismazāko izmaksu prasības piemērošanu, lai labāk aizsargātu dalībbanku intereses, samazinot iejaukšanās izmaksas un riskus. |
| --- | --- |

(68)

FITD apgalvo, ka tā ir privāttiesību struktūra, ko kontrolē un pārvalda tās dalībbankas, un ka tā darbojas kā instruments attiecībā uz pasākumiem, kas ir tieši attiecināmi uz dalībbankām, izmantojot līdzekļus, kas joprojām pieder dalībbankām. Turklāt lēmumu atbalstīt Tercas pieņēma FITD pārvaldes struktūras, ko veido vienīgi dalībbanku pārstāvji. Dokumentārie pierādījumi liecina, ka FITD pārvaldes struktūras rūpīgi novērtēja iespējamās alternatīvas un vismazāko izmaksu prasības piemērošanu, lai labāk aizsargātu dalībbanku intereses, samazinot iejaukšanās izmaksas un riskus.

FITD

Tercas

FITD

FITD

| (69) | FITD apgalvo, ka tās pārvaldes struktūra pati pēc saviem ieskatiem izlēma, vai, kad un kā veikt atbalsta pasākumus – vienīgā prasība bija tāda, ka rīcībai jārada mazākas izmaksas, nekā radītu atmaksājumi noguldītājiem. Veicot atbalsta pasākumus,
  FITD

  nerīkojas atbilstoši valsts mandātam.
  FITD statūti pilnībā atbilst tiesību aktiem, kas reglamentē attiecīgo nozari, pat tiktāl, ka tie neparedz nekādus alternatīvas rīcības veidus vai skaidri aizliedz jebkādu šādu rīcību. Neviena publiskā iestāde nevar likt FITD iejaukties, un Banca d'Italia vēlākā atļauja ir paredzēta vienīgi, lai nodrošinātu pārliecību, ka atbalsta saņēmējas bankas labā veiktā rīcība ir piemērota no prudenciālās uzraudzības viedokļa un ir saderīga ar vajadzību aizsargāt ieguldītājus un ar banku sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

(69)

FITD apgalvo, ka tās pārvaldes struktūra pati pēc saviem ieskatiem izlēma, vai, kad un kā veikt atbalsta pasākumus – vienīgā prasība bija tāda, ka rīcībai jārada mazākas izmaksas, nekā radītu atmaksājumi noguldītājiem. Veicot atbalsta pasākumus,
  FITD

  nerīkojas atbilstoši valsts mandātam.
  FITD statūti pilnībā atbilst tiesību aktiem, kas reglamentē attiecīgo nozari, pat tiktāl, ka tie neparedz nekādus alternatīvas rīcības veidus vai skaidri aizliedz jebkādu šādu rīcību. Neviena publiskā iestāde nevar likt FITD iejaukties, un Banca d'Italia vēlākā atļauja ir paredzēta vienīgi, lai nodrošinātu pārliecību, ka atbalsta saņēmējas bankas labā veiktā rīcība ir piemērota no prudenciālās uzraudzības viedokļa un ir saderīga ar vajadzību aizsargāt ieguldītājus un ar banku sistēmas stabilitāti.

FITD

ieskatiem

FITD

nerīkojas atbilstoši valsts mandātam.

FITD

aizliedz

FITD

Banca d'Italia

| (70) | Visas trīs ieinteresētās personas arī norāda, ka saskaņā ar FITD statūtiem dalība FITD nav obligāta un ka bankas var izvēlēties izveidot alternatīvu noguldījumu garantiju sistēmu, kurā iesaistīties. Tās norāda, ka pastāv noguldījumu garantiju sistēma – Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo –, kas īpaši paredzēta kredītiestāžu apvienības bankām (39), kuras nav FITD dalībnieces. |
| --- | --- |

(70)

Visas trīs ieinteresētās personas arī norāda, ka saskaņā ar FITD statūtiem dalība FITD nav obligāta un ka bankas var izvēlēties izveidot alternatīvu noguldījumu garantiju sistēmu, kurā iesaistīties. Tās norāda, ka pastāv noguldījumu garantiju sistēma – Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo –, kas īpaši paredzēta kredītiestāžu apvienības bankām (39), kuras nav FITD dalībnieces.

FITD

FITD

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

39

FITD

| (71) | Minētās ieinteresētās personas norāda, ka valsts neiejaucas ne FITD pārvaldes struktūru locekļu iecelšanā, ne tās lēmumu pieņemšanā (tas, ka Banca d'Italia piedalās kā novērotāja bez balsstiesībām, neietekmē FITD lēmumu neatkarīgo pieņemšanu). Tās apgalvo, ka Komisija savā lēmumā par Dānijas bankas Roskilde glābšanu (40) konstatēja, ka struktūra, kas bija sniegusi garantiju, pieņēma lēmumus neatkarīgi, pirms Komisija secināja, ka, garantijas piešķiršanā krīzē nonākušai bankai, kuru veica apvienība, ko veidoja vietējās bankas un finansēja tikai šādas bankas, lai atbalstītu finanšu iestādes, valsts līdzekļi nav iesaistīti. Atsaukdamās uz EARL Salvat père et fils lietu (41), visas trīs ieinteresētās personas pauž uzskatu, ka valsts atbalsts var būt tikai tad, ja pastāv valsts klātbūtne organizācijas lēmumu pieņemšanas struktūrās un ja valsts var uzspiest savus lēmumus. |
| --- | --- |

(71)

Minētās ieinteresētās personas norāda, ka valsts neiejaucas ne FITD pārvaldes struktūru locekļu iecelšanā, ne tās lēmumu pieņemšanā (tas, ka Banca d'Italia piedalās kā novērotāja bez balsstiesībām, neietekmē FITD lēmumu neatkarīgo pieņemšanu). Tās apgalvo, ka Komisija savā lēmumā par Dānijas bankas Roskilde glābšanu (40) konstatēja, ka struktūra, kas bija sniegusi garantiju, pieņēma lēmumus neatkarīgi, pirms Komisija secināja, ka, garantijas piešķiršanā krīzē nonākušai bankai, kuru veica apvienība, ko veidoja vietējās bankas un finansēja tikai šādas bankas, lai atbalstītu finanšu iestādes, valsts līdzekļi nav iesaistīti. Atsaukdamās uz EARL Salvat père et fils lietu (41), visas trīs ieinteresētās personas pauž uzskatu, ka valsts atbalsts var būt tikai tad, ja pastāv valsts klātbūtne organizācijas lēmumu pieņemšanas struktūrās un ja valsts var uzspiest savus lēmumus.

FITD

Banca d'Italia

FITD

Roskilde

40

EARL Salvat père et fils

41

| (72) | Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka FITD ir struktūra, kas pārstāv tās dalībbanku intereses, un ka pilnvaras, kas piešķirtas Banca d'Italia attiecībā uz FITD darbībām, tikai ļauj Banca d'Italia īstenot tās vispārējos uzraudzības mērķus un konkrēti – uzraudzīt tās pārraudzībā esošo struktūru pareizu un pārdomātu pārvaldību un aizsargāt noguldītāju intereses. Ņemot vērā, cik vispārīgs ir Banca d'Italia uzdevums koordinēt noguldījumu garantiju sistēmu darbību, piemērojot noteikumus par banku krīzēm un īstenojot pašai savas uzraudzības darbības, šādu uzdevumu nevar uzskatīt par apliecinājumu tam, ka valsts pastāvīgi kontrolē FITD līdzekļus. |
| --- | --- |

(72)

Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka FITD ir struktūra, kas pārstāv tās dalībbanku intereses, un ka pilnvaras, kas piešķirtas Banca d'Italia attiecībā uz FITD darbībām, tikai ļauj Banca d'Italia īstenot tās vispārējos uzraudzības mērķus un konkrēti – uzraudzīt tās pārraudzībā esošo struktūru pareizu un pārdomātu pārvaldību un aizsargāt noguldītāju intereses. Ņemot vērā, cik vispārīgs ir Banca d'Italia uzdevums koordinēt noguldījumu garantiju sistēmu darbību, piemērojot noteikumus par banku krīzēm un īstenojot pašai savas uzraudzības darbības, šādu uzdevumu nevar uzskatīt par apliecinājumu tam, ka valsts pastāvīgi kontrolē FITD līdzekļus.

FITD

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

Banca d'Italia

FITD

| (73) | Fakts, ka Banca d'Italia ieceļ īpašu administratoru krīzē nonākušai bankai, nenorāda uz saikni ar valsts sektoru, jo šādu pilnvaru juridiskais pamats (Banku likuma 70. pants un turpmākie panti) būtībā ir tehnisks un ir balstīts uz attiecīgās nozares specifiku. Turklāt tikai ar norādēm, ka pasākumam ir sabiedrības interešu mērķi, nepietiek, lai pierādītu, ka pasākums ir valsts atbalsts (42). |
| --- | --- |

(73)

Fakts, ka Banca d'Italia ieceļ īpašu administratoru krīzē nonākušai bankai, nenorāda uz saikni ar valsts sektoru, jo šādu pilnvaru juridiskais pamats (Banku likuma 70. pants un turpmākie panti) būtībā ir tehnisks un ir balstīts uz attiecīgās nozares specifiku. Turklāt tikai ar norādēm, ka pasākumam ir sabiedrības interešu mērķi, nepietiek, lai pierādītu, ka pasākums ir valsts atbalsts (42).

Banca d'Italia

42

| (74) | Banca d'Italia pilnvaras atļaut individuālus pasākumus atbilstoši Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunktam un FITD statūtu 3. panta 2. punktam neliedz FITD neatkarīgi izlemt, vai veikt alternatīvus pasākumus, un, ja veikt, kādam jābūt to termiņam, apjomam un veidam. Banca d'Italia atļauja veikt FITD darbības ir tikai ex post pārbaude par lēmumiem, ko neatkarīgi pieņem FITD, un šādu pārbaudi veic, lai aizsargātu vispārējās intereses, par kurām Banca d'Italia ir atbildīga. |
| --- | --- |

(74)

Banca d'Italia pilnvaras atļaut individuālus pasākumus atbilstoši Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunktam un FITD statūtu 3. panta 2. punktam neliedz FITD neatkarīgi izlemt, vai veikt alternatīvus pasākumus, un, ja veikt, kādam jābūt to termiņam, apjomam un veidam. Banca d'Italia atļauja veikt FITD darbības ir tikai ex post pārbaude par lēmumiem, ko neatkarīgi pieņem FITD, un šādu pārbaudi veic, lai aizsargātu vispārējās intereses, par kurām Banca d'Italia ir atbildīga.

Banca d'Italia

FITD

FITD

Banca d'Italia atļauja

FITD

ex post

FITD

Banca d'Italia

| (75) | Visas trīs ieinteresētās personas arī atsaucas uz Komisijas lēmumu par atbalstu Banco di Sicilia un Sicilcassa (43), kurā Komisija secināja, ka FITD iejaukšanās par labu minētajām bankām nav valsts atbalsts, neņemot vērā Banca d'Italia lomu attiecībā uz FITD darbībām. |
| --- | --- |

(75)

Visas trīs ieinteresētās personas arī atsaucas uz Komisijas lēmumu par atbalstu Banco di Sicilia un Sicilcassa (43), kurā Komisija secināja, ka FITD iejaukšanās par labu minētajām bankām nav valsts atbalsts, neņemot vērā Banca d'Italia lomu attiecībā uz FITD darbībām.

Banco di Sicilia

Sicilcassa

43

FITD

Banca d'Italia

FITD

| (76) | Minētās trīs ieinteresētās personas norāda, ka tāpat kā Doux Élevage lietā valsts uzraudzība pār FITD izpaužas tikai kā pilnībā formāla pārbaude par FITD rīcības spēkā esību un likumību; tā pat neietver pārbaudi par politisko atbilstību vai atbilstību publisko iestāžu īstenotajai politikai – tāpat kā Doux Élevage lietā, FITD pati izlemj, kā izmantot savus līdzekļus. Līdzīgi Pearle lietā (44) Nīderlandes valdība apstiprināja, ka statūti, ko pieņem tādas struktūras kā HBA un ar ko nosaka maksas, kādas tika noteiktas minētajā lietā, ir jāapstiprina publiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

(76)

Minētās trīs ieinteresētās personas norāda, ka tāpat kā Doux Élevage lietā valsts uzraudzība pār FITD izpaužas tikai kā pilnībā formāla pārbaude par FITD rīcības spēkā esību un likumību; tā pat neietver pārbaudi par politisko atbilstību vai atbilstību publisko iestāžu īstenotajai politikai – tāpat kā Doux Élevage lietā, FITD pati izlemj, kā izmantot savus līdzekļus. Līdzīgi Pearle lietā (44) Nīderlandes valdība apstiprināja, ka statūti, ko pieņem tādas struktūras kā HBA un ar ko nosaka maksas, kādas tika noteiktas minētajā lietā, ir jāapstiprina publiskajām iestādēm.

Doux Élevage

FITD

FITD

Doux Élevage

FITD

Pearle

44

HBA

| (77) | FITD norāda, ka, lai gan īpašo administratoru iecēla Banca d'Italia, viņš nav uzraudzības iestādes pārstāvis. Īpašais administrators darbojas ar plašu rīcības brīvību un pēc savas iniciatīvas. Viņš var tikai pieprasīt, lai FITD rīkojas, tomēr FITD nav saistoša šāda prasība, un FITD var brīvi veikt alternatīvus pasākumus savu dalībbanku vislabākajās interesēs. Pašreizējā gadījumā īpašais administrators neaizstāja bankas kopsapulci, kas bija vienīgā struktūra, kura pilnvarota apstiprināt ārkārtas darbības. Turklāt Banca d'Italia atļauja tiek piešķirta tikai pēc tam, kad FITD ir pieņēmusi savu neatkarīgo lēmumu iejaukties. Šāda atļauja ir daļa no Banca d'Italia parastās uzraudzības lomas. Banca d'Italia pārstāvis, kas piedalās FITD valdes un izpildu komitejas sapulcēs, ir tikai novērotājs bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

(77)

FITD norāda, ka, lai gan īpašo administratoru iecēla Banca d'Italia, viņš nav uzraudzības iestādes pārstāvis. Īpašais administrators darbojas ar plašu rīcības brīvību un pēc savas iniciatīvas. Viņš var tikai pieprasīt, lai FITD rīkojas, tomēr FITD nav saistoša šāda prasība, un FITD var brīvi veikt alternatīvus pasākumus savu dalībbanku vislabākajās interesēs. Pašreizējā gadījumā īpašais administrators neaizstāja bankas kopsapulci, kas bija vienīgā struktūra, kura pilnvarota apstiprināt ārkārtas darbības. Turklāt Banca d'Italia atļauja tiek piešķirta tikai pēc tam, kad FITD ir pieņēmusi savu neatkarīgo lēmumu iejaukties. Šāda atļauja ir daļa no Banca d'Italia parastās uzraudzības lomas. Banca d'Italia pārstāvis, kas piedalās FITD valdes un izpildu komitejas sapulcēs, ir tikai novērotājs bez balsstiesībām.

FITD

Banca d'Italia

FITD

FITD

FITD

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

Banca d'Italia

FITD

| (78) | Šķīrējtiesnesi strīda izšķiršanai starp FITD un BPB par Tercas negatīvā pašu kapitāla summu iecēla nevis Banca d'Italia, bet gan strīda puses (FITD un BPB) pēc Banca d'Italia ieteikuma. Turklāt šķīrējtiesneša iecelšanas mērķis bija izšķirt konkrēto strīdu; jebkāds lēmums par pasākumu rentabilitāti no dalībbanku viedokļa joprojām pilnībā bija FITD ziņā. |
| --- | --- |

(78)

Šķīrējtiesnesi strīda izšķiršanai starp FITD un BPB par Tercas negatīvā pašu kapitāla summu iecēla nevis Banca d'Italia, bet gan strīda puses (FITD un BPB) pēc Banca d'Italia ieteikuma. Turklāt šķīrējtiesneša iecelšanas mērķis bija izšķirt konkrēto strīdu; jebkāds lēmums par pasākumu rentabilitāti no dalībbanku viedokļa joprojām pilnībā bija FITD ziņā.

FITD

BPB

Tercas

Banca d'Italia

FITD

BPB

Banca d'Italia

FITD

| (79) | Komisijas minētās lietas par noguldījumu garantiju sistēmām nav salīdzināmas ar pašreizējo lietu. Visas trīs ieinteresētās personas šajā saistībā izvirzīja tādus pašus argumentus kā Itālija, piebilstot, ka Dānijas likvidācijas sistēmas un Polijas krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēmas lietas attiecās uz pasākumiem, ko veica garantiju sistēmas saistībā ar banku likvidāciju, nevis pasākumiem, ko veica preventīvos nolūkos un kas vērsti uz banku atveseļošanos ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(79)

Komisijas minētās lietas par noguldījumu garantiju sistēmām nav salīdzināmas ar pašreizējo lietu. Visas trīs ieinteresētās personas šajā saistībā izvirzīja tādus pašus argumentus kā Itālija, piebilstot, ka Dānijas likvidācijas sistēmas un Polijas krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēmas lietas attiecās uz pasākumiem, ko veica garantiju sistēmas saistībā ar banku likvidāciju, nevis pasākumiem, ko veica preventīvos nolūkos un kas vērsti uz banku atveseļošanos ilgtermiņā.

5.2.   Priekšrocība

Priekšrocība

5.2.1.   Itālijas apsvērumi

Itālijas apsvērumi

| (80) | Itālija norāda, ka Komisija piemēro tirgus ekonomikas dalībnieka principu, kas izstrādāts saistībā ar jaunākajām banku pārstrukturēšanas lietām (“sloga sadalījuma kritērijs”), neņemot vērā faktu, ka sloga sadalījuma kritērijam nav nozīmes, kad tiek novērtēta privātas struktūras rīcības racionalitāte, jo tā mērķis ir galvenokārt aizsargāt plašas sabiedrības (visu nodokļu maksātāju) intereses, nevis to personu (tādu kā FITD) specifiskās intereses, ko ietekmē bankas maksātnespēja. Turklāt FITD ievēroja vismazāko izmaksu principu. Izlemjot iejaukties, lai atbalstītu Tercas, FITD centās rast risinājumu, kas būtu finansiāli vismazāk apgrūtinošs tās dalībbankām, pamatojoties uz cienījama konsultāciju uzņēmuma atzinumu un ilgām apspriedēm valdē un izpildu komitejā. |
| --- | --- |

(80)

Itālija norāda, ka Komisija piemēro tirgus ekonomikas dalībnieka principu, kas izstrādāts saistībā ar jaunākajām banku pārstrukturēšanas lietām (“sloga sadalījuma kritērijs”), neņemot vērā faktu, ka sloga sadalījuma kritērijam nav nozīmes, kad tiek novērtēta privātas struktūras rīcības racionalitāte, jo tā mērķis ir galvenokārt aizsargāt plašas sabiedrības (visu nodokļu maksātāju) intereses, nevis to personu (tādu kā FITD) specifiskās intereses, ko ietekmē bankas maksātnespēja. Turklāt FITD ievēroja vismazāko izmaksu principu. Izlemjot iejaukties, lai atbalstītu Tercas, FITD centās rast risinājumu, kas būtu finansiāli vismazāk apgrūtinošs tās dalībbankām, pamatojoties uz cienījama konsultāciju uzņēmuma atzinumu un ilgām apspriedēm valdē un izpildu komitejā.

FITD

FITD

Tercas

FITD

| (81) | Itālija arī norāda, ka tad, kad Komisija salīdzināja Tercas reorganizāciju ar alternatīvo likvidācijas scenāriju, tā atsaucās uz nekorektiem skaitļiem. Atveseļošanas pasākuma un likvidācijas scenārija salīdzinājums būtu jāveic pēc tam, kad ir atskaitīta [...] pozīcija, kuras risks netika izvērtēts likvidācijas izmaksu aplēsē. Veicot šādu atskaitījumu, rezultātā aprēķinātās saistības nepārsniedz EUR 295 miljonus attiecībā uz glābšanas pasākumu, savukārt aplēstās likvidācijas scenārija izmaksas bija EUR 333 miljoni. Itālija secina, ka faktiskā starpība starp abiem scenārijiem bija gandrīz EUR 40 miljoni, nevis EUR 3 miljoni, kā Komisija sākotnēji paudusi lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(81)

Itālija arī norāda, ka tad, kad Komisija salīdzināja Tercas reorganizāciju ar alternatīvo likvidācijas scenāriju, tā atsaucās uz nekorektiem skaitļiem. Atveseļošanas pasākuma un likvidācijas scenārija salīdzinājums būtu jāveic pēc tam, kad ir atskaitīta [...] pozīcija, kuras risks netika izvērtēts likvidācijas izmaksu aplēsē. Veicot šādu atskaitījumu, rezultātā aprēķinātās saistības nepārsniedz EUR 295 miljonus attiecībā uz glābšanas pasākumu, savukārt aplēstās likvidācijas scenārija izmaksas bija EUR 333 miljoni. Itālija secina, ka faktiskā starpība starp abiem scenārijiem bija gandrīz EUR 40 miljoni, nevis EUR 3 miljoni, kā Komisija sākotnēji paudusi lēmumā sākt procedūru.

Tercas

| (82) | Itālija uzskata, ka FITD rīcība jebkurā gadījumā atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam. Pirmkārt, FITD nevarēja prasīt, lai Tercas piemēro sloga sadalījumu subordinētajiem kreditoriem, pārsniedzot individuālu aizdevumu līgumnosacījumus, kas paredz norakstīšanu tikai likvidācijas gadījumā. Otrkārt, sloga sadalījuma piemērošana subordinētajiem kreditoriem nebūtu nekādā veidā samazinājusi FITD dalībbanku izmaksas. Komisija kļūdījās, uzskatot, ka Tercas obligātas administratīvas likvidācijas (liquidazione coatta amministrativa) gadījumā dalībbanku un attiecīgi FTID izmaksas būtu samazinājušās, ja subordinētajiem kreditoriem būtu bijis jāsedz daļu no zaudējumiem. Pamatojoties uz FITD valdes un izpildu komitejas sapulču protokolos norādīto, Itālija apgalvo, ka pasākumi, ko galu galā veica FITD, ļāva izvairīties no iespējamām tiesvedībām, kas var tikt uzsāktas par subordinēto kreditoru zaudējumiem. Itālija norāda, ka FITD rīcība arī ļāva izvairīties no negatīvās ietekmes uz banku sistēmu reputāciju, ko būtu radījusi nespēja atmaksāt subordinētos aizdevumus Tercas obligātas administratīvas likvidācijas gadījumā. |
| --- | --- |

(82)

Itālija uzskata, ka FITD rīcība jebkurā gadījumā atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam. Pirmkārt, FITD nevarēja prasīt, lai Tercas piemēro sloga sadalījumu subordinētajiem kreditoriem, pārsniedzot individuālu aizdevumu līgumnosacījumus, kas paredz norakstīšanu tikai likvidācijas gadījumā. Otrkārt, sloga sadalījuma piemērošana subordinētajiem kreditoriem nebūtu nekādā veidā samazinājusi FITD dalībbanku izmaksas. Komisija kļūdījās, uzskatot, ka Tercas obligātas administratīvas likvidācijas (liquidazione coatta amministrativa) gadījumā dalībbanku un attiecīgi FTID izmaksas būtu samazinājušās, ja subordinētajiem kreditoriem būtu bijis jāsedz daļu no zaudējumiem. Pamatojoties uz FITD valdes un izpildu komitejas sapulču protokolos norādīto, Itālija apgalvo, ka pasākumi, ko galu galā veica FITD, ļāva izvairīties no iespējamām tiesvedībām, kas var tikt uzsāktas par subordinēto kreditoru zaudējumiem. Itālija norāda, ka FITD rīcība arī ļāva izvairīties no negatīvās ietekmes uz banku sistēmu reputāciju, ko būtu radījusi nespēja atmaksāt subordinētos aizdevumus Tercas obligātas administratīvas likvidācijas gadījumā.

FITD

FITD

Tercas

FITD

Tercas

liquidazione coatta amministrativa

FTID

FITD

FITD

FITD

Tercas

| (83) | Tāpēc Itālija uzskata, ka FITD lēmums neiesaistīt subordinēto aizdevumu turētājus bija saprātīgs, atbilstošs tirgus ekonomikas dalībnieka principam un novērsa papildu zaudējumu rašanos FITD un tās dalībbankām. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc Itālija uzskata, ka FITD lēmums neiesaistīt subordinēto aizdevumu turētājus bija saprātīgs, atbilstošs tirgus ekonomikas dalībnieka principam un novērsa papildu zaudējumu rašanos FITD un tās dalībbankām.

FITD

FITD

5.2.2.   Banca d'Italia apsvērumi

Banca d'Italia apsvērumi

| (84) | Komisija nesaņēma piezīmes no Banca d'Italia par veikto pasākumu selektīvo priekšrocību. |
| --- | --- |

(84)

Komisija nesaņēma piezīmes no Banca d'Italia par veikto pasākumu selektīvo priekšrocību.

Banca d'Italia

5.2.3.   Citu ieinteresēto personu apsvērumi

Citu ieinteresēto personu apsvērumi

| (85) | Attiecībā uz pasākumu ekonomisko pamatotību no tirgus ekonomikas dalībnieka principa viedokļa visas trīs pārējās ieinteresētās personas apgalvo, ka īstenotā rīcība bija racionāla un pamatota izvēle privātiem uzņēmumiem, kādi ir FITD un tās dalībbankas. Kā norāda minētās personas, pašreizējā lieta ir acīmredzami līdzīga Sicilcassa lietai, kurā Komisija secināja, ka attiecīgie pasākumi nav valsts atbalsts, ņemot vērā privāto struktūru apņēmīgo dalību. Tāpat kā Sicilcassa lietā, FITD šajā lietā rīkojās kā galvotāja par atmaksājumiem noguldītājiem saskaņā ar tiesību aktiem par noguldījumu garantiju sistēmām; par FITD darbībām izlēma tās pašas pārvaldes struktūras, pamatojoties uz tiem pašiem kritērijiem, un Banca d'Italia veica tās pašas funkcijas. Ieinteresētās personas norāda, ka Itālijā vairs nav valsts kontrolē esošu banku, tāpēc visi FITD dalībnieki ir privātbankas. Attiecīgi FITD var darboties tikai kā privāta struktūra. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz pasākumu ekonomisko pamatotību no tirgus ekonomikas dalībnieka principa viedokļa visas trīs pārējās ieinteresētās personas apgalvo, ka īstenotā rīcība bija racionāla un pamatota izvēle privātiem uzņēmumiem, kādi ir FITD un tās dalībbankas. Kā norāda minētās personas, pašreizējā lieta ir acīmredzami līdzīga Sicilcassa lietai, kurā Komisija secināja, ka attiecīgie pasākumi nav valsts atbalsts, ņemot vērā privāto struktūru apņēmīgo dalību. Tāpat kā Sicilcassa lietā, FITD šajā lietā rīkojās kā galvotāja par atmaksājumiem noguldītājiem saskaņā ar tiesību aktiem par noguldījumu garantiju sistēmām; par FITD darbībām izlēma tās pašas pārvaldes struktūras, pamatojoties uz tiem pašiem kritērijiem, un Banca d'Italia veica tās pašas funkcijas. Ieinteresētās personas norāda, ka Itālijā vairs nav valsts kontrolē esošu banku, tāpēc visi FITD dalībnieki ir privātbankas. Attiecīgi FITD var darboties tikai kā privāta struktūra.

FITD

Sicilcassa

Sicilcassa

FITD

FITD

Banca d'Italia

FITD

FITD

| (86) | Visas trīs ieinteresētās personas ir iepazinušās ar agrākām lietām, kas attiecas uz FITD veiktiem alternatīviem pasākumiem (45), un to ekonomisko pamatojumu, tostarp lietām par laikposmu, kad dalība noguldījumu garantiju sistēmā bija pilnīgi brīvprātīga. Privāti uzņēmumi ir izvēlējušies pievienoties noguldījumu garantiju sistēmai pat tad, kad tiem nebija juridiska pienākuma to darīt. Ieinteresētās personas noraida tēzi, ka tirgus ekonomikas dalībnieku neietekmētu noguldītājiem veicamo atmaksājumu izmaksas un ka tas nesniegtu neatmaksājamu ieguldījumu vai nesniegtu garantijas, kam nepiemēro prēmiju, kā Komisija norādījusi lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(86)

Visas trīs ieinteresētās personas ir iepazinušās ar agrākām lietām, kas attiecas uz FITD veiktiem alternatīviem pasākumiem (45), un to ekonomisko pamatojumu, tostarp lietām par laikposmu, kad dalība noguldījumu garantiju sistēmā bija pilnīgi brīvprātīga. Privāti uzņēmumi ir izvēlējušies pievienoties noguldījumu garantiju sistēmai pat tad, kad tiem nebija juridiska pienākuma to darīt. Ieinteresētās personas noraida tēzi, ka tirgus ekonomikas dalībnieku neietekmētu noguldītājiem veicamo atmaksājumu izmaksas un ka tas nesniegtu neatmaksājamu ieguldījumu vai nesniegtu garantijas, kam nepiemēro prēmiju, kā Komisija norādījusi lēmumā sākt procedūru.

FITD

45

neietekmētu noguldītājiem veicamo atmaksājumu izmaksas

neatmaksājamu

| (87) | Visas trīs ieinteresētās personas arī uzsver, ka FITD un tās dalībbanku rīcība jāvērtē nevis abstrakti, atsaucoties uz hipotētisku neregulētu scenāriju, bet gan pamatojoties uz tiesisko regulējumu, kādā tās darbojas. Ja – kā tas ir šajā gadījumā – pienākums atbilstoši tiesiskajam regulējumam atmaksāt noguldījumus līdz konkrētai robežvērtībai nozīmē, ka negatīvais pašu kapitāls jāsedz ar pasākumu, kas rada vismazākās izmaksas dalībbankām, tad negatīvā pašu kapitāla segšana ir visracionālākā izvēle no privāta tirgus ekonomikas dalībnieka viedokļa. |
| --- | --- |

(87)

Visas trīs ieinteresētās personas arī uzsver, ka FITD un tās dalībbanku rīcība jāvērtē nevis abstrakti, atsaucoties uz hipotētisku neregulētu scenāriju, bet gan pamatojoties uz tiesisko regulējumu, kādā tās darbojas. Ja – kā tas ir šajā gadījumā – pienākums atbilstoši tiesiskajam regulējumam atmaksāt noguldījumus līdz konkrētai robežvērtībai nozīmē, ka negatīvais pašu kapitāls jāsedz ar pasākumu, kas rada vismazākās izmaksas dalībbankām, tad negatīvā pašu kapitāla segšana ir visracionālākā izvēle no privāta tirgus ekonomikas dalībnieka viedokļa.

FITD

| (88) | Visas trīs ieinteresētās personas apstrīd Komisijas argumentu, ka izmaksas, kas rastos, veicot atmaksājumus noguldītājiem Tercas obligātas administratīvas likvidācijas gadījumā, nav jāņem vērā, kad piemēro tirgus ekonomikas dalībnieka principu, jo tās izriet no saistībām, kas uzliktas FITD kā noguldījumu garantiju sistēmai, kurai jāaizsargā noguldītāji sabiedrības interesēs. Tās apgalvo, ka lietā par Banco Espírito Santo noregulējumu Portugālē (46) Komisija uzskatīja, ka tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanas nolūkā būtu jāiekļauj izmaksas, kas rastos saistībā ar atmaksājumiem noguldītājiem likvidācijas gadījumā. Turklāt Komisija nevar salīdzināt pašreizējo lietu un Tiesas nolēmumu Land Burgenland lietā (47), jo tajā Tiesa nošķīra pasākumus, kas attiecināmi uz valsti, kura rīkojās kā akcionārs, un pasākumus, kuros valsts rīkojās kā publiska iestāde. |
| --- | --- |

(88)

Visas trīs ieinteresētās personas apstrīd Komisijas argumentu, ka izmaksas, kas rastos, veicot atmaksājumus noguldītājiem Tercas obligātas administratīvas likvidācijas gadījumā, nav jāņem vērā, kad piemēro tirgus ekonomikas dalībnieka principu, jo tās izriet no saistībām, kas uzliktas FITD kā noguldījumu garantiju sistēmai, kurai jāaizsargā noguldītāji sabiedrības interesēs. Tās apgalvo, ka lietā par Banco Espírito Santo noregulējumu Portugālē (46) Komisija uzskatīja, ka tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanas nolūkā būtu jāiekļauj izmaksas, kas rastos saistībā ar atmaksājumiem noguldītājiem likvidācijas gadījumā. Turklāt Komisija nevar salīdzināt pašreizējo lietu un Tiesas nolēmumu Land Burgenland lietā (47), jo tajā Tiesa nošķīra pasākumus, kas attiecināmi uz valsti, kura rīkojās kā akcionārs, un pasākumus, kuros valsts rīkojās kā publiska iestāde.

Tercas

FITD

Banco Espírito Santo

46

Land Burgenland

47

| (89) | Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka pasākumi tika izstrādāti, pamatojoties uz vismazāko izmaksu kritēriju, un ka tika piesaistīts cienījams revīzijas un konsultāciju uzņēmums, lai tas palīdzētu noteikt, kāds risinājums radītu vismazākās izmaksas un risku dalībbankām. Uz šāda pamata FITD izstrādāja pasākumu kopumu, kas ļāva tai ievērojami samazināt izmaksas dalībbankām, izvairīties no likvidācijas riskiem un novērst iespējamu negatīvu ārēju ietekmi, ko būtu izraisījusi Tercas obligāta administratīva likvidācija. |
| --- | --- |

(89)

Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka pasākumi tika izstrādāti, pamatojoties uz vismazāko izmaksu kritēriju, un ka tika piesaistīts cienījams revīzijas un konsultāciju uzņēmums, lai tas palīdzētu noteikt, kāds risinājums radītu vismazākās izmaksas un risku dalībbankām. Uz šāda pamata FITD izstrādāja pasākumu kopumu, kas ļāva tai ievērojami samazināt izmaksas dalībbankām, izvairīties no likvidācijas riskiem un novērst iespējamu negatīvu ārēju ietekmi, ko būtu izraisījusi Tercas obligāta administratīva likvidācija.

FITD

Tercas

| (90) | Attiecībā uz aprēķinu par to, vai atbalsta pasākumu kopējās izmaksas FITD bija mazākas nekā Tercas likvidācijas gadījumā, minētās trīs ieinteresētās personas norāda, ka garantijas izmaksas, kas rastos, lai segtu vienā reizē atmaksājamo aizdevumu, kuri piešķirti [...], kredītrisku, nevajadzēja iekļaut Komisijas izmaksu novērtējumā par atbalsta pasākumu. Tās netika iekļautas aplēstajās izmaksās, kas FITD būtu jāsedz Tercas likvidācijas gadījumā. Attiecīgi Komisijas aprēķins, saskaņā ar kuru ar konkrēto rīcību panāktie izmaksu ietaupījumi ir tikai EUR 3 miljoni, ir kļūdains. [...] ziņojumā, kurā bija norādīts risinājums, kas radītu vismazākās izmaksas un riskus FITD un tās dalībbankām, aplēstajās obligātās administratīvās likvidācijas izmaksās nebija iekļauts ar [...] aizdevumiem saistītais risks aptuveni EUR 35 miljonu apmērā. Lai korekti salīdzinātu abus scenārijus – atmaksājumus noguldītājiem un alternatīvu rīcību –, “atveseļošanas pasākuma un likvidācijas scenārija salīdzinājums būtu jāveic pēc tam, kad ir atskaitīta [...] pozīcija, kuras risks netika novērtēts likvidācijas izmaksu aplēsē” (48). Izrietošais salīdzinājums ir salīdzinājums starp saistībām, kas “nepārsniedz EUR 295 miljonus glābšanas pasākumam, un aplēstajām izmaksām EUR 333 miljonu apmērā, kas rastos likvidācijas gadījumā” (49). Tāpēc visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka faktiskā starpība starp abiem scenārijiem ir vismaz EUR 38 miljoni. Tās uzskata, ka šādu nostāju apstiprina fakts, ka aizdevumi, kas segti ar FITD garantiju, patiešām tika atmaksāti Tercas (50). FITD neveica nekādu maksājumu saistībā ar EUR 35 miljonu garantiju, ko Komisija kļūdas pēc iekļāva savā iejaukšanās izmaksu aprēķinā. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz aprēķinu par to, vai atbalsta pasākumu kopējās izmaksas FITD bija mazākas nekā Tercas likvidācijas gadījumā, minētās trīs ieinteresētās personas norāda, ka garantijas izmaksas, kas rastos, lai segtu vienā reizē atmaksājamo aizdevumu, kuri piešķirti [...], kredītrisku, nevajadzēja iekļaut Komisijas izmaksu novērtējumā par atbalsta pasākumu. Tās netika iekļautas aplēstajās izmaksās, kas FITD būtu jāsedz Tercas likvidācijas gadījumā. Attiecīgi Komisijas aprēķins, saskaņā ar kuru ar konkrēto rīcību panāktie izmaksu ietaupījumi ir tikai EUR 3 miljoni, ir kļūdains. [...] ziņojumā, kurā bija norādīts risinājums, kas radītu vismazākās izmaksas un riskus FITD un tās dalībbankām, aplēstajās obligātās administratīvās likvidācijas izmaksās nebija iekļauts ar [...] aizdevumiem saistītais risks aptuveni EUR 35 miljonu apmērā. Lai korekti salīdzinātu abus scenārijus – atmaksājumus noguldītājiem un alternatīvu rīcību –, “atveseļošanas pasākuma un likvidācijas scenārija salīdzinājums būtu jāveic pēc tam, kad ir atskaitīta [...] pozīcija, kuras risks netika novērtēts likvidācijas izmaksu aplēsē” (48). Izrietošais salīdzinājums ir salīdzinājums starp saistībām, kas “nepārsniedz EUR 295 miljonus glābšanas pasākumam, un aplēstajām izmaksām EUR 333 miljonu apmērā, kas rastos likvidācijas gadījumā” (49). Tāpēc visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka faktiskā starpība starp abiem scenārijiem ir vismaz EUR 38 miljoni. Tās uzskata, ka šādu nostāju apstiprina fakts, ka aizdevumi, kas segti ar FITD garantiju, patiešām tika atmaksāti Tercas (50). FITD neveica nekādu maksājumu saistībā ar EUR 35 miljonu garantiju, ko Komisija kļūdas pēc iekļāva savā iejaukšanās izmaksu aprēķinā.

FITD

Tercas

FITD

Tercas

FITD

48

49

FITD

Tercas

50

FITD

| (91) | Līdzīgi, lai novērtētu vismazākās izmaksas, summa EUR 30 miljoni, kas uzkrājusies no nodokļu atbrīvojuma, nav jāiekļauj izmaksās pilnā tās apmērā. Minētās izmaksas FITD rastos tikai tad, ja Komisija neatļautu konkrēto nodokļu pasākumu. |
| --- | --- |

(91)

Līdzīgi, lai novērtētu vismazākās izmaksas, summa EUR 30 miljoni, kas uzkrājusies no nodokļu atbrīvojuma, nav jāiekļauj izmaksās pilnā tās apmērā. Minētās izmaksas FITD rastos tikai tad, ja Komisija neatļautu konkrēto nodokļu pasākumu.

FITD

| (92) | Visas trīs ieinteresētās personas atsaucas uz aplēstajiem izdevumiem EUR 1,9 miljardu apmērā, kuri rastos likvidācijas gadījumā un no kuriem varētu atgūt tikai daļu ([...] ziņojumā tā aprēķināta EUR 1,5 miljardu apmērā). Tās apgalvo, ka noguldījumi EUR 1,9 miljardu apmērā, ko likvidācijas gadījumā nesegtu noguldījumu atmaksājumu sistēma, būtu radījuši dalībbanku un visas banku sistēmas kaitējuma risku. Šādam riskam varētu būt “potenciāli milzīgas” juridiskas sekas un sekas uz reputāciju. Ieinteresētās personas arī apgalvo, ka Tercas obligātās likvidācijas gadījumā subordinēto kreditoru izvirzītie kompensācijas prasījumi vēl vairāk vājinātu izredzes atgūt daļu no sākotnējām izmaksām, kas aplēstas EUR 1,9 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(92)

Visas trīs ieinteresētās personas atsaucas uz aplēstajiem izdevumiem EUR 1,9 miljardu apmērā, kuri rastos likvidācijas gadījumā un no kuriem varētu atgūt tikai daļu ([...] ziņojumā tā aprēķināta EUR 1,5 miljardu apmērā). Tās apgalvo, ka noguldījumi EUR 1,9 miljardu apmērā, ko likvidācijas gadījumā nesegtu noguldījumu atmaksājumu sistēma, būtu radījuši dalībbanku un visas banku sistēmas kaitējuma risku. Šādam riskam varētu būt “potenciāli milzīgas” juridiskas sekas un sekas uz reputāciju. Ieinteresētās personas arī apgalvo, ka Tercas obligātās likvidācijas gadījumā subordinēto kreditoru izvirzītie kompensācijas prasījumi vēl vairāk vājinātu izredzes atgūt daļu no sākotnējām izmaksām, kas aplēstas EUR 1,9 miljardu apmērā.

Tercas

| (93) | [...] ziņojums, pamatojoties uz kuru FITD aprēķināja vismazākās izmaksas, bija balstīts uz uzskaites stāvokli, kāds tas bija 2013. gada 31. decembrī, tomēr visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka BPB iesniedza atjauninātu novērtējumu par likvidācijas scenārija ietekmi uz FITD2014. gada 31. jūlijā, t. i., datumā, kad notika akcionāru ārkārtas sapulce par Tercas rekapitalizāciju un kad atbalsta pasākumi tika oficiāli noteikti. Atjauninātajā novērtējumā aplēstās izmaksas ir EUR [350–750] miljoni. Starpība starp šīm izmaksām un aplēsi, kas ietverta ziņojumā, kura pamatā ir stāvoklis uz 2013. gada 31. decembri, ir radusies tāpēc, ka tika pārklasificētas uzskaites pozīcijas, kas ierakstītas kā “ieņēmumus nesoši” uz 2013. gada 31. decembri un kā “ieņēmumus nenesoši” uz 2014. gada 31. jūliju, un tāpēc, ka palielinājās noguldījumu apjoms, kas FITD būtu jāatmaksā. |
| --- | --- |

(93)

[...] ziņojums, pamatojoties uz kuru FITD aprēķināja vismazākās izmaksas, bija balstīts uz uzskaites stāvokli, kāds tas bija 2013. gada 31. decembrī, tomēr visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka BPB iesniedza atjauninātu novērtējumu par likvidācijas scenārija ietekmi uz FITD2014. gada 31. jūlijā, t. i., datumā, kad notika akcionāru ārkārtas sapulce par Tercas rekapitalizāciju un kad atbalsta pasākumi tika oficiāli noteikti. Atjauninātajā novērtējumā aplēstās izmaksas ir EUR [350–750] miljoni. Starpība starp šīm izmaksām un aplēsi, kas ietverta ziņojumā, kura pamatā ir stāvoklis uz 2013. gada 31. decembri, ir radusies tāpēc, ka tika pārklasificētas uzskaites pozīcijas, kas ierakstītas kā “ieņēmumus nesoši” uz 2013. gada 31. decembri un kā “ieņēmumus nenesoši” uz 2014. gada 31. jūliju, un tāpēc, ka palielinājās noguldījumu apjoms, kas FITD būtu jāatmaksā.

FITD

BPB

FITD

Tercas

FITD

| (94) | Šīs citas ieinteresētās personas noraida Komisijas argumentu, ka FITD atbalsta pasākumu izmaksas varēja vēl vairāk samazināt, norakstot subordinēto parādu. Dienā, kad FITD izlēma iejaukties, iespēja rekapitalizēt subordinēto parādu nebija juridiski pamatota. Itālijas tiesību akti paredzēja parāda norakstīšanu tikai obligātas administratīvas likvidācijas gadījumā. Ja būtu mēģināts veikt šādu rekapitalizāciju, FITD dalībniekiem būtu nekavējoties radušies ļoti lieli izdevumi, un nebūtu pārliecības, ka tie tiktu atgūti. Strīdi ar subordinēto parādu turētājiem būtu palielinājuši likvidācijas procedūras izmaksas un FITD dalībnieku izmaksas, jo samazinātos likvidēto aktīvu vērtība. Vēlākajai plašākai ietekmei būtu negatīvas sekas uz klientu uzticību un banku sistēmas kā tādas reputāciju un stabilitāti. Turklāt visas trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka lielākā daļa Tercas subordinēto kreditoru bija individuāli noguldītāji un noguldījumu turētāji un ka īpašais administrators jau bija pieņēmis vienīgo iespējamo sloga sadalījuma pasākumu attiecībā pret subordinētajiem kreditoriem – atlikt kuponu maksājumus par Banco Popolare Sc turētajām obligācijām. |
| --- | --- |

(94)

Šīs citas ieinteresētās personas noraida Komisijas argumentu, ka FITD atbalsta pasākumu izmaksas varēja vēl vairāk samazināt, norakstot subordinēto parādu. Dienā, kad FITD izlēma iejaukties, iespēja rekapitalizēt subordinēto parādu nebija juridiski pamatota. Itālijas tiesību akti paredzēja parāda norakstīšanu tikai obligātas administratīvas likvidācijas gadījumā. Ja būtu mēģināts veikt šādu rekapitalizāciju, FITD dalībniekiem būtu nekavējoties radušies ļoti lieli izdevumi, un nebūtu pārliecības, ka tie tiktu atgūti. Strīdi ar subordinēto parādu turētājiem būtu palielinājuši likvidācijas procedūras izmaksas un FITD dalībnieku izmaksas, jo samazinātos likvidēto aktīvu vērtība. Vēlākajai plašākai ietekmei būtu negatīvas sekas uz klientu uzticību un banku sistēmas kā tādas reputāciju un stabilitāti. Turklāt visas trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka lielākā daļa Tercas subordinēto kreditoru bija individuāli noguldītāji un noguldījumu turētāji un ka īpašais administrators jau bija pieņēmis vienīgo iespējamo sloga sadalījuma pasākumu attiecībā pret subordinētajiem kreditoriem – atlikt kuponu maksājumus par Banco Popolare Sc turētajām obligācijām.

FITD

FITD

FITD

FITD

Tercas

Banco Popolare Sc

| (95) | Visbeidzot, šīs pārējās trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka [...] ziņojumā ietvertajā vismazāko izmaksu analīzē tika izvēlēts novērtēšanas scenārijs, kas nav vispesimistiskākais. Likvidācijas izmaksu aplēse tika veikta, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: a) iespēja atrast personu, kas vēlētos nopirkt dažas no filiālēm pat likvidācijas gadījumā, un b) uz citurieni nepārcelto darbinieku atlaišana, katram darbiniekam izmaksājot atlaišanas pabalstu 12 mēnešu algas apmērā. [...] ziņojums, pamatojoties uz kuru FITD pieņēma lēmumu iejaukties, bija balstīts uz viduvēju izredžu scenāriju, bet tika apsvērti arī citi sliktāki scenāriji. |
| --- | --- |

(95)

Visbeidzot, šīs pārējās trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka [...] ziņojumā ietvertajā vismazāko izmaksu analīzē tika izvēlēts novērtēšanas scenārijs, kas nav vispesimistiskākais. Likvidācijas izmaksu aplēse tika veikta, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: a) iespēja atrast personu, kas vēlētos nopirkt dažas no filiālēm pat likvidācijas gadījumā, un b) uz citurieni nepārcelto darbinieku atlaišana, katram darbiniekam izmaksājot atlaišanas pabalstu 12 mēnešu algas apmērā. [...] ziņojums, pamatojoties uz kuru FITD pieņēma lēmumu iejaukties, bija balstīts uz viduvēju izredžu scenāriju, bet tika apsvērti arī citi sliktāki scenāriji.

FITD

| (96) | Turklāt jāpieņem, ka FITD iejaukšanās neradīja priekšrocību Tercas, jo tā notika vienlaikus ar BPB veikto ievērojamo kapitāla iepludināšanu Tercas, kas ir pielīdzināma FITD rīcībai. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt jāpieņem, ka FITD iejaukšanās neradīja priekšrocību Tercas, jo tā notika vienlaikus ar BPB veikto ievērojamo kapitāla iepludināšanu Tercas, kas ir pielīdzināma FITD rīcībai.

FITD

Tercas

BPB

Tercas

FITD

| (97) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, īstenotā rīcība būtu jāuzskata par risinājumu, kas radīja vismazākās izmaksas un riskus FITD dalībbankām. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, īstenotā rīcība būtu jāuzskata par risinājumu, kas radīja vismazākās izmaksas un riskus FITD dalībbankām.

FITD

5.3.   Saderība

Saderība

5.3.1.   Itālijas apsvērumi

Itālijas apsvērumi

| (98) | Komisija nesaņēma piezīmes no Itālijas par pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(98)

Komisija nesaņēma piezīmes no Itālijas par pasākumu saderību.

5.3.2.   Banca d'Italia apsvērumi

Banca d'Italia apsvērumi

| (99) | Komisija nesaņēma piezīmes no Banca d'Italia par pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(99)

Komisija nesaņēma piezīmes no Banca d'Italia par pasākumu saderību.

Banca d'Italia

5.3.3.   Citu ieinteresēto personu apsvērumi

Citu ieinteresēto personu apsvērumi

| (100) | Pārējās trīs ieinteresētās personas norāda, ka pat tad, ja attiecīgie pasākumi būtu valsts atbalsts, tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu. Tās uzskata, ka Tercas pārstrukturēšanas plāns ļaus tai atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, ka FITD rīcība ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam un ka attiecīgie pasākumi ierobežo jebkādu iespējamo ietekmi uz tirgus konkurences struktūru. |
| --- | --- |

(100)

Pārējās trīs ieinteresētās personas norāda, ka pat tad, ja attiecīgie pasākumi būtu valsts atbalsts, tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu. Tās uzskata, ka Tercas pārstrukturēšanas plāns ļaus tai atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, ka FITD rīcība ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam un ka attiecīgie pasākumi ierobežo jebkādu iespējamo ietekmi uz tirgus konkurences struktūru.

Tercas

FITD

| (101) | Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu minētās trīs ieinteresētās personas norāda, ka īpašais administrators rīkojās, lai novērstu trūkumus Tercas organizācijā un iekšējā kontroles sistēmā. Viņš koncentrēja savu uzmanību uz pārvaldības neatbilstībām (kredīts, ieguldījumi pašu kapitālā, strīdi) un uz saistīto risku pareizu novērtēšanu (apšaubāmi iznākumi, norakstīšana, uzkrājumi). Viņš veica saistību un aktīvu īpatsvara pakāpenisku samazināšanu, lai kompensētu ievērojamo finansējuma samazinājumu, ko izraisīja klientu bāzes sarukums. Viņš racionalizēja struktūras (darījumdarbības modeļa pārskatīšana, paredzot slēgt konkrētas filiāles, štatu samazināšanas plāns, organizatorisko struktūru vienkāršošana, administratīvo izdevumu samazināšana), lai ievērojami ierobežotu izmaksas no strukturālā viedokļa. FITD un BPB īstenotā Tercas rekapitalizācija bija vislabākais veids, kā ātri novērst likviditātes deficītu. BPB uzņēmās ar Tercas atveseļošanu saistīto darījumdarbības risku, iepludinot ievērojamus finanšu un citus resursus, lai nodrošinātu tās darījumdarbības plāna panākumus. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu minētās trīs ieinteresētās personas norāda, ka īpašais administrators rīkojās, lai novērstu trūkumus Tercas organizācijā un iekšējā kontroles sistēmā. Viņš koncentrēja savu uzmanību uz pārvaldības neatbilstībām (kredīts, ieguldījumi pašu kapitālā, strīdi) un uz saistīto risku pareizu novērtēšanu (apšaubāmi iznākumi, norakstīšana, uzkrājumi). Viņš veica saistību un aktīvu īpatsvara pakāpenisku samazināšanu, lai kompensētu ievērojamo finansējuma samazinājumu, ko izraisīja klientu bāzes sarukums. Viņš racionalizēja struktūras (darījumdarbības modeļa pārskatīšana, paredzot slēgt konkrētas filiāles, štatu samazināšanas plāns, organizatorisko struktūru vienkāršošana, administratīvo izdevumu samazināšana), lai ievērojami ierobežotu izmaksas no strukturālā viedokļa. FITD un BPB īstenotā Tercas rekapitalizācija bija vislabākais veids, kā ātri novērst likviditātes deficītu. BPB uzņēmās ar Tercas atveseļošanu saistīto darījumdarbības risku, iepludinot ievērojamus finanšu un citus resursus, lai nodrošinātu tās darījumdarbības plāna panākumus.

Tercas

FITD

BPB

Tercas

BPB

Tercas

| (102) | BPB arī apgalvo, ka tā izstrādāja iejaukšanās stratēģiju, kas balstīta uz aizdevumu un noguldījumu drošības rezervju uzlabošanu (51), izmaksu racionalizāciju (52), grupu sinerģiju attīstīšanu, kredītu kvalitātes rūpīgu uzraudzību, samazinātas vērtības aktīvu pārvaldības optimizāciju, pārdodot ieņēmumus nenesošos aizdevumus, likviditātes profilu nostiprināšanu (53) un pārvaldības resursu izmantošanu. Atveseļošanas plāna strukturālie elementi tika izstrādāti BPB darījumdarbības plānā 2015.–2019. gadam. Šie elementi norāda uz secīgi saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir atjaunot Tercas rentabilitāti; tam, ka nav sīki izstrādāta pārstrukturēšanas plāna, nevajadzētu būt šķērslim, lai Komisija pozitīvi novērtētu “vispārējās programmas”, kas atbilst “saskaņotam virzienam” (54). |
| --- | --- |

(102)

BPB arī apgalvo, ka tā izstrādāja iejaukšanās stratēģiju, kas balstīta uz aizdevumu un noguldījumu drošības rezervju uzlabošanu (51), izmaksu racionalizāciju (52), grupu sinerģiju attīstīšanu, kredītu kvalitātes rūpīgu uzraudzību, samazinātas vērtības aktīvu pārvaldības optimizāciju, pārdodot ieņēmumus nenesošos aizdevumus, likviditātes profilu nostiprināšanu (53) un pārvaldības resursu izmantošanu. Atveseļošanas plāna strukturālie elementi tika izstrādāti BPB darījumdarbības plānā 2015.–2019. gadam. Šie elementi norāda uz secīgi saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir atjaunot Tercas rentabilitāti; tam, ka nav sīki izstrādāta pārstrukturēšanas plāna, nevajadzētu būt šķērslim, lai Komisija pozitīvi novērtētu “vispārējās programmas”, kas atbilst “saskaņotam virzienam” (54).

BPB

51

52

ieņēmumus nenesošos aizdevumus

53

BPB

Tercas

54

| (103) | Iejaukšanās bija ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam 1) 90.–93. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ, 2) jo tā bija vienīgā pamatotā iespēja, un 3) jo FITD tikai daļēji sniedza ieguldījumu negatīvā pašu kapitāla noregulēšanā un minimālo kapitāla rādītāju atjaunošanā. Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka, ņemot vērā Tercas zaudējumu apmēru, BPB īstenotajai Tercas pārņemšanai nebija citu alternatīvu, kas radītu vēl mazākas izmaksas, neraugoties uz īpašā administratora centieniem atrast citus pircējus (55). To, ka tika mēģināts samazināt izmaksas līdz nepieciešamajam minimumam, apliecina arī fakts, ka, lai panāktu vienošanos par Tercas negatīvā pašu kapitāla faktisko summu, puses vērsās šķīrējtiesā, kā rezultātā BPB pieprasītā kopējā summa samazinājās no EUR [300–800] miljoniem līdz EUR 265 miljoniem. |
| --- | --- |

(103)

Iejaukšanās bija ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam 1) 90.–93. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ, 2) jo tā bija vienīgā pamatotā iespēja, un 3) jo FITD tikai daļēji sniedza ieguldījumu negatīvā pašu kapitāla noregulēšanā un minimālo kapitāla rādītāju atjaunošanā. Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka, ņemot vērā Tercas zaudējumu apmēru, BPB īstenotajai Tercas pārņemšanai nebija citu alternatīvu, kas radītu vēl mazākas izmaksas, neraugoties uz īpašā administratora centieniem atrast citus pircējus (55). To, ka tika mēģināts samazināt izmaksas līdz nepieciešamajam minimumam, apliecina arī fakts, ka, lai panāktu vienošanos par Tercas negatīvā pašu kapitāla faktisko summu, puses vērsās šķīrējtiesā, kā rezultātā BPB pieprasītā kopējā summa samazinājās no EUR [300–800] miljoniem līdz EUR 265 miljoniem.

FITD

Tercas

BPB

Tercas

55

Tercas

BPB

| (104) | Iejaukšanās izmaksas tika vēl vairāk ierobežotas ar sloga sadalījuma pasākumiem. Pamatkapitāls tika samazināts līdz nullei, un rezultātā akcionāri zaudēja visus savus ieguldījumus. Turklāt, kad bija iespējams, tika apturēti subordinēto obligāciju kuponu maksājumi. Pārējās ieinteresētās personas apgalvo, ka citu veidu “upuri” no subordinēto parādu turētāju puses nebija juridiski pamatoti, jo saskaņā ar pašreizējiem tiesību aktiem subordinēto parādu turētājiem var likt uzņemties daļu zaudējumu tikai obligātās administratīvās likvidācijas gadījumā. Tomēr tas, ka subordinēto parādu turētājiem nevarēja uzlikt vēl lielāku slogu, neizraisīja publisko finanšu izmaksu palielināšanos, jo iejaukšanās resursus nodrošināja vienīgi privātpersonas. Turklāt subordinēto parādu turētāju pašuzupurēšanās būtu varējusi radīt papildu izmaksas un ievērojamus riskus FITD dalībbankām. Sekas būtu Tercas sabrukums, Tercas klientu ierosinātas tiesvedības riski un negatīva ietekme uz Tercas reputāciju un banku sistēmas vispārējo stabilitāti. Visbeidzot, tas, ka subordinēto parādu turētājiem netika uzlikts vēl lielāk slogs, neradīja bezrūpīgas rīcības risku, jo negatīvā pašu kapitāla segšanas izmaksas pilnībā kompensēja banku sistēma, neradot papildu izmaksas nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

(104)

Iejaukšanās izmaksas tika vēl vairāk ierobežotas ar sloga sadalījuma pasākumiem. Pamatkapitāls tika samazināts līdz nullei, un rezultātā akcionāri zaudēja visus savus ieguldījumus. Turklāt, kad bija iespējams, tika apturēti subordinēto obligāciju kuponu maksājumi. Pārējās ieinteresētās personas apgalvo, ka citu veidu “upuri” no subordinēto parādu turētāju puses nebija juridiski pamatoti, jo saskaņā ar pašreizējiem tiesību aktiem subordinēto parādu turētājiem var likt uzņemties daļu zaudējumu tikai obligātās administratīvās likvidācijas gadījumā. Tomēr tas, ka subordinēto parādu turētājiem nevarēja uzlikt vēl lielāku slogu, neizraisīja publisko finanšu izmaksu palielināšanos, jo iejaukšanās resursus nodrošināja vienīgi privātpersonas. Turklāt subordinēto parādu turētāju pašuzupurēšanās būtu varējusi radīt papildu izmaksas un ievērojamus riskus FITD dalībbankām. Sekas būtu Tercas sabrukums, Tercas klientu ierosinātas tiesvedības riski un negatīva ietekme uz Tercas reputāciju un banku sistēmas vispārējo stabilitāti. Visbeidzot, tas, ka subordinēto parādu turētājiem netika uzlikts vēl lielāk slogs, neradīja bezrūpīgas rīcības risku, jo negatīvā pašu kapitāla segšanas izmaksas pilnībā kompensēja banku sistēma, neradot papildu izmaksas nodokļu maksātājiem.

FITD

Tercas

Tercas

Tercas

| (105) | Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka subordinētā parāda pārvēršanas vai norakstīšanas neesība atbilst Banku darbības paziņojuma 42. punktam, kurā ir skaidri noteikts, ka noguldītāju ieguldījumi nav obligāts sloga sadalījuma komponents. Tā atbilst arī paziņojuma 45. punktam, kas pieļauj izņēmumu attiecībā uz subordinēto parādu pārvēršanas vai norakstīšanas principu, ja “šādu pasākumu īstenošana varētu apdraudēt finanšu stabilitāti vai izraisīt nesamērīgas sekas”. |
| --- | --- |

(105)

Visas trīs ieinteresētās personas norāda, ka subordinētā parāda pārvēršanas vai norakstīšanas neesība atbilst Banku darbības paziņojuma 42. punktam, kurā ir skaidri noteikts, ka noguldītāju ieguldījumi nav obligāts sloga sadalījuma komponents. Tā atbilst arī paziņojuma 45. punktam, kas pieļauj izņēmumu attiecībā uz subordinēto parādu pārvēršanas vai norakstīšanas principu, ja “šādu pasākumu īstenošana varētu apdraudēt finanšu stabilitāti vai izraisīt nesamērīgas sekas”.

| (106) | Visas trīs ieinteresētās personas arī norāda, ka ienākuma no ieguldījumiem neesība vai nepietiekamība ir pieņemama, ja – kā tas ir šajā gadījumā – to kompensē padziļināta un plaša pārstrukturēšana un pamato pircēja meklēšana krīzē nonākušai bankai. |
| --- | --- |

(106)

Visas trīs ieinteresētās personas arī norāda, ka ienākuma no ieguldījumiem neesība vai nepietiekamība ir pieņemama, ja – kā tas ir šajā gadījumā – to kompensē padziļināta un plaša pārstrukturēšana un pamato pircēja meklēšana krīzē nonākušai bankai.

| (107) | Turklāt iejaukšanās neizkropļo iekšējo tirgu, ņemot vērā, ka:






  1) | Tercas darbību apjoms ir mazs, un to ģeogrāfiskais aptvērums ir ierobežots; |
| --- | --- | --- |

(107)

Turklāt iejaukšanās neizkropļo iekšējo tirgu, ņemot vērā, ka:

1)

Tercas darbību apjoms ir mazs, un to ģeogrāfiskais aptvērums ir ierobežots;

Tercas

| 2) | BPB bija vienīgais tirgus dalībnieks, kas izrādīja reālu interesi par kapitāla iepludināšanu Tercas, un Komisija ir noteikusi, ka maksātnespējīgas bankas, kuras darbība ir iespējamā atbalsta saņēmējs, pārdošana privātam tirgus dalībniekam atvērtā pārdošanas procesā ir iespējamu konkurences izkropļojumu sava veida mazināšana (56); |
| --- | --- |

2)

BPB bija vienīgais tirgus dalībnieks, kas izrādīja reālu interesi par kapitāla iepludināšanu Tercas, un Komisija ir noteikusi, ka maksātnespējīgas bankas, kuras darbība ir iespējamā atbalsta saņēmējs, pārdošana privātam tirgus dalībniekam atvērtā pārdošanas procesā ir iespējamu konkurences izkropļojumu sava veida mazināšana (56);

BPB

Tercas

56

| 3) | Tercas pārstrukturēšanas plāns bija pietiekami tālejošs un paredzēja Tercas integrāciju BPB. |
| --- | --- |

3)

Tercas pārstrukturēšanas plāns bija pietiekami tālejošs un paredzēja Tercas integrāciju BPB.

Tercas

Tercas

BPB

| (108) | Tercas nodošana BPB bija vienīgā reālā iespēja, kā atrisināt Itālijas uzraudzības iestādes aktualizētās problēmas un novērst iespējamu konkurences izkropļošanu. Turklāt pārstrukturēšanas darījuma nolūkos bija vajadzīga pilnīga Tercas rekapitalizācija un BPB kapitāla ievērojama palielināšana. |
| --- | --- |

(108)

Tercas nodošana BPB bija vienīgā reālā iespēja, kā atrisināt Itālijas uzraudzības iestādes aktualizētās problēmas un novērst iespējamu konkurences izkropļošanu. Turklāt pārstrukturēšanas darījuma nolūkos bija vajadzīga pilnīga Tercas rekapitalizācija un BPB kapitāla ievērojama palielināšana.

Tercas

BPB

Tercas

BPB

| (109) | Visbeidzot, atsaukdamās uz Komisijas agrākiem lēmumiem (57), minētās pārējās ieinteresētās personas apgalvo, ka Tercas rekapitalizāciju un tās iekļaušanu BPB pēc tam, kad FITD bija bez atlīdzības segusi tās negatīvo pašu kapitālu, var uzskatīt par pamatotu, ņemot vērā, ka šie pasākumi bija nepieciešami, lai nodrošinātu uzņēmuma aktīvu nodošanu un īstenotu padziļinātu un visaptverošu bankas pārstrukturēšanu. Pašreizējā gadījumā neviena no iespējām, kas ļautu pārvarēt Tercas dziļo krīzi, nebūtu nodrošinājusi ienākumu no ieguldījumiem. Ja FITD būtu pieprasījusi šādu ienākumu, Tercas pašu kapitāla stāvoklis būtu pasliktinājies, tādējādi palielinot pircējbankas izmaksas. |
| --- | --- |

(109)

Visbeidzot, atsaukdamās uz Komisijas agrākiem lēmumiem (57), minētās pārējās ieinteresētās personas apgalvo, ka Tercas rekapitalizāciju un tās iekļaušanu BPB pēc tam, kad FITD bija bez atlīdzības segusi tās negatīvo pašu kapitālu, var uzskatīt par pamatotu, ņemot vērā, ka šie pasākumi bija nepieciešami, lai nodrošinātu uzņēmuma aktīvu nodošanu un īstenotu padziļinātu un visaptverošu bankas pārstrukturēšanu. Pašreizējā gadījumā neviena no iespējām, kas ļautu pārvarēt Tercas dziļo krīzi, nebūtu nodrošinājusi ienākumu no ieguldījumiem. Ja FITD būtu pieprasījusi šādu ienākumu, Tercas pašu kapitāla stāvoklis būtu pasliktinājies, tādējādi palielinot pircējbankas izmaksas.

57

Tercas

BPB

FITD

Tercas

FITD

Tercas

6.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (110) | Līguma 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” Jābūt izpildītiem visiem šiem nosacījumiem. Turpmāk Komisija novērtēs, vai tie ir izpildīti attiecībā uz FITD veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(110)

Līguma 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” Jābūt izpildītiem visiem šiem nosacījumiem. Turpmāk Komisija novērtēs, vai tie ir izpildīti attiecībā uz FITD veiktajiem pasākumiem.

FITD

| (111) | Itālija nepaziņoja lēmuma sākt procedūru 4. apsvērumā minēto nodokļu atbrīvojuma shēmu. Saskaņā ar Komisijai pašlaik pieejamo informāciju minētā shēma netika piemērota konkrētajā gadījumā, tādējādi tā neietilpst šā lēmuma darbības jomā. |
| --- | --- |

(111)

Itālija nepaziņoja lēmuma sākt procedūru 4. apsvērumā minēto nodokļu atbrīvojuma shēmu. Saskaņā ar Komisijai pašlaik pieejamo informāciju minētā shēma netika piemērota konkrētajā gadījumā, tādējādi tā neietilpst šā lēmuma darbības jomā.

6.1.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (112) | Tiesa ir vairākkārt apstiprinājusi, ka visiem finanšu līdzekļiem, ko publiskās iestādes var faktiski izmantot, lai atbalstītu uzņēmumus, piemēro valsts atbalsta kontroli, un nav nozīmes, vai šie līdzekļi ir pastāvīgā valsts īpašumā vai nav. Obligāts ieguldījums, ko piemēro, pārvalda un sadala saskaņā ar tiesību aktiem vai citām valsts tiesību normām, nozīmē, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi, pat ja tos nepārvalda publiskas iestādes (58). Tas vien, ka līdzekļi tiek finansēti no privāta ieguldījuma, neliedz tos uzskatīt par valsts līdzekļiem. Noteicošais faktors ir nevis līdzekļu tiešā izcelsme, bet gan tas, cik lielā mērā publiskā iestāde iejaucas šādu pasākumu un to finansēšanas metožu noteikšanā (59). |
| --- | --- |

(112)

Tiesa ir vairākkārt apstiprinājusi, ka visiem finanšu līdzekļiem, ko publiskās iestādes var faktiski izmantot, lai atbalstītu uzņēmumus, piemēro valsts atbalsta kontroli, un nav nozīmes, vai šie līdzekļi ir pastāvīgā valsts īpašumā vai nav. Obligāts ieguldījums, ko piemēro, pārvalda un sadala saskaņā ar tiesību aktiem vai citām valsts tiesību normām, nozīmē, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi, pat ja tos nepārvalda publiskas iestādes (58). Tas vien, ka līdzekļi tiek finansēti no privāta ieguldījuma, neliedz tos uzskatīt par valsts līdzekļiem. Noteicošais faktors ir nevis līdzekļu tiešā izcelsme, bet gan tas, cik lielā mērā publiskā iestāde iejaucas šādu pasākumu un to finansēšanas metožu noteikšanā (59).

58

59

| (113) | Turklāt, kā Tiesa norādīja spriedumos Ladbroke (60), Stardust Marine un Doux Élevage lietās, līdzekļi, kas paliek valsts kontrolē un tādējādi ir pieejami publiskām iestādēm, ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(113)

Turklāt, kā Tiesa norādīja spriedumos Ladbroke (60), Stardust Marine un Doux Élevage lietās, līdzekļi, kas paliek valsts kontrolē un tādējādi ir pieejami publiskām iestādēm, ir valsts līdzekļi.

Ladbroke

60

Stardust Marine

Doux Élevage

| (114) | Doux Élevage lietā starpnozaru organizācijas darbības tika finansētas no līdzekļiem, ko nodrošināja maksājumi, kurus valsts noteica par obligātiem – Tiesa nosprieda, ka nevar secināt, ka organizācijas darbības ir attiecināmas uz valsti. Tiesa norādīja, ka līdzekļu izmantošanas mērķus pilnībā noteica organizācija un ka maksājumu obligātais raksturs minētajā lietā nebija “atkarīgs no tādu noteiktu valsts mērķu sasniegšanas, ko paredz un definē valsts iestādes”. Valsts tikai pārbaudīja starpnozaru organizāciju veiktās maksājumu iekasēšanas spēkā esību un likumību, t. i., procesuālo regulējumu, un tai nebija pilnvaru ietekmēt līdzekļu pārvaldību. |
| --- | --- |

(114)

Doux Élevage lietā starpnozaru organizācijas darbības tika finansētas no līdzekļiem, ko nodrošināja maksājumi, kurus valsts noteica par obligātiem – Tiesa nosprieda, ka nevar secināt, ka organizācijas darbības ir attiecināmas uz valsti. Tiesa norādīja, ka līdzekļu izmantošanas mērķus pilnībā noteica organizācija un ka maksājumu obligātais raksturs minētajā lietā nebija “atkarīgs no tādu noteiktu valsts mērķu sasniegšanas, ko paredz un definē valsts iestādes”. Valsts tikai pārbaudīja starpnozaru organizāciju veiktās maksājumu iekasēšanas spēkā esību un likumību, t. i., procesuālo regulējumu, un tai nebija pilnvaru ietekmēt līdzekļu pārvaldību.

Doux Élevage

| (115) | Tāpēc saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru pasākums ir attiecināms uz valsti un finansēts no valsts līdzekļiem, ja vairāku rādītāju kopums liecina, ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem valsts īsteno kontroli un ietekmi, lai nodrošinātu, ka privātas struktūras līdzekļu izmantojums atbilst valsts politikas mērķim, kāds šādai struktūrai ir uzticēts. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru pasākums ir attiecināms uz valsti un finansēts no valsts līdzekļiem, ja vairāku rādītāju kopums liecina, ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem valsts īsteno kontroli un ietekmi, lai nodrošinātu, ka privātas struktūras līdzekļu izmantojums atbilst valsts politikas mērķim, kāds šādai struktūrai ir uzticēts.

| (116) | Spriedumā Stardust Marine lietā Tiesa arī nosprieda, ka tāda atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti, kuru veic struktūra, kas ir prima facie neatkarīga un pati par sevi nav daļa no valsts, var izsecināt no vairākiem rādītājiem, kas izriet no lietas apstākļiem. Viens no šādiem rādītājiem – attiecīgā struktūra nevarētu pieņemt lēmumu, kas, iespējams, ietver valsts atbalstu, neņemot vērā publisko iestāžu norādījumus. Secinot, ka uzņēmuma īstenots atbalsta pasākums ir attiecināms uz valsti, konkrētos apstākļos būtiska nozīme varētu būt citiem rādītājiem. |
| --- | --- |

(116)

Spriedumā Stardust Marine lietā Tiesa arī nosprieda, ka tāda atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti, kuru veic struktūra, kas ir prima facie neatkarīga un pati par sevi nav daļa no valsts, var izsecināt no vairākiem rādītājiem, kas izriet no lietas apstākļiem. Viens no šādiem rādītājiem – attiecīgā struktūra nevarētu pieņemt lēmumu, kas, iespējams, ietver valsts atbalstu, neņemot vērā publisko iestāžu norādījumus. Secinot, ka uzņēmuma īstenots atbalsta pasākums ir attiecināms uz valsti, konkrētos apstākļos būtiska nozīme varētu būt citiem rādītājiem.

Stardust Marine

prima facie

| (117) | Attiecībā uz pasākumiem, kuru dēļ Komisija sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru šajā lietā, jāatgādina, ka Direktīvā 94/19/EK Savienības likumdevējs ieviesa noguldījumu garantiju sistēmas, kuru politikas mērķis ir saglabāt un paaugstināt “banku sistēmas stabilitāti” (61), un pilnvaroja šādas sistēmas aizsargāt noguldītājus (62). Direktīva 94/19/EK nosaka dalībvalstīm pienākumu ieviest vienu vai vairākas noguldījumu garantiju sistēmas, kam jāveic atmaksājumi noguldītājiem kredītiestādes maksātnespējas gadījumā. Direktīvā 94/19/EK nav runas par iespēju īstenot cita veida iejaukšanos, tāpēc dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem izlemt, vai atļaut noguldījumu garantiju sistēmām īstenot plašākas funkcijas, nevis tikai veikt atmaksājumus, un izmantot pieejamos finanšu resursus citos veidos. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz pasākumiem, kuru dēļ Komisija sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru šajā lietā, jāatgādina, ka Direktīvā 94/19/EK Savienības likumdevējs ieviesa noguldījumu garantiju sistēmas, kuru politikas mērķis ir saglabāt un paaugstināt “banku sistēmas stabilitāti” (61), un pilnvaroja šādas sistēmas aizsargāt noguldītājus (62). Direktīva 94/19/EK nosaka dalībvalstīm pienākumu ieviest vienu vai vairākas noguldījumu garantiju sistēmas, kam jāveic atmaksājumi noguldītājiem kredītiestādes maksātnespējas gadījumā. Direktīvā 94/19/EK nav runas par iespēju īstenot cita veida iejaukšanos, tāpēc dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem izlemt, vai atļaut noguldījumu garantiju sistēmām īstenot plašākas funkcijas, nevis tikai veikt atmaksājumus, un izmantot pieejamos finanšu resursus citos veidos.

61

62

| (118) | Situācija nemainās arī, ja piemēro arī Direktīvu 2014/49/ES, kurā gan ir plašāks izklāsts par šādu alternatīvu pasākumu raksturu. Pasākumu mērķim jābūt novērst kredītiestādes maksātnespēju nolūkā izvairīties ne tikai no “izmaksām, ko rada zaudējumu atmaksāšana noguldītājiem”, bet arī “kredītiestādes maksātnespējas izmaksām ekonomikai kopumā” un “citas nelabvēlīgas ietekmes”, piemēram, “nelabvēlīgas ietekmes uz finanšu stabilitāti un noguldītāju uzticību” (63). |
| --- | --- |

(118)

Situācija nemainās arī, ja piemēro arī Direktīvu 2014/49/ES, kurā gan ir plašāks izklāsts par šādu alternatīvu pasākumu raksturu. Pasākumu mērķim jābūt novērst kredītiestādes maksātnespēju nolūkā izvairīties ne tikai no “izmaksām, ko rada zaudējumu atmaksāšana noguldītājiem”, bet arī “kredītiestādes maksātnespējas izmaksām ekonomikai kopumā” un “citas nelabvēlīgas ietekmes”, piemēram, “nelabvēlīgas ietekmes uz finanšu stabilitāti un noguldītāju uzticību” (63).

63

| (119) | Saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES dalībvalstis var atļaut noguldījumu garantiju sistēmu izmantošanu arī, lai saglabātu noguldītāju piekļuvi segtajiem noguldījumiem – gan sākotnējā, pirmā līmeņa posmā, gan saistībā ar valsts maksātnespējas procedūrām (64). Komisija norāda, ka pretēji pārējo ieinteresēto personu nostājai, kas minēta 79. apsvērumā, noguldījumu garantiju sistēmas veikti alternatīvi pasākumi var būt atbalsts neatkarīgi no tā, vai to mērķis ir novērst kredītiestādes maksātnespēju vai tie tiek veikti saistībā ar likvidāciju. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES dalībvalstis var atļaut noguldījumu garantiju sistēmu izmantošanu arī, lai saglabātu noguldītāju piekļuvi segtajiem noguldījumiem – gan sākotnējā, pirmā līmeņa posmā, gan saistībā ar valsts maksātnespējas procedūrām (64). Komisija norāda, ka pretēji pārējo ieinteresēto personu nostājai, kas minēta 79. apsvērumā, noguldījumu garantiju sistēmas veikti alternatīvi pasākumi var būt atbalsts neatkarīgi no tā, vai to mērķis ir novērst kredītiestādes maksātnespēju vai tie tiek veikti saistībā ar likvidāciju.

64

| (120) | Uzkrājumu un noguldītāju aizsardzībai Itālijas tiesību aktos ir īpaša loma – saskaņā ar Itālijas Konstitūcijas 47. pantu “Republika [...] aizsargā visu veidu uzkrājumus” (65). Banca d'Italia ir publisko tiesību struktūra, un jau šā iemesla dēļ vien tās rīcība ir attiecināma uz dalībvalsti, turklāt šī struktūra nav izslēgta no Līguma 107. panta darbības jomas, pamatojoties uz to, ka tā ir konstitucionāli neatkarīga (66); tās uzdevums ir aizsargāt Itālijas banku sistēmas stabilitāti (67) un noguldītājus (68). |
| --- | --- |

(120)

Uzkrājumu un noguldītāju aizsardzībai Itālijas tiesību aktos ir īpaša loma – saskaņā ar Itālijas Konstitūcijas 47. pantu “Republika [...] aizsargā visu veidu uzkrājumus” (65). Banca d'Italia ir publisko tiesību struktūra, un jau šā iemesla dēļ vien tās rīcība ir attiecināma uz dalībvalsti, turklāt šī struktūra nav izslēgta no Līguma 107. panta darbības jomas, pamatojoties uz to, ka tā ir konstitucionāli neatkarīga (66); tās uzdevums ir aizsargāt Itālijas banku sistēmas stabilitāti (67) un noguldītājus (68).

65

Banca d'Italia

66

67

68

| (121) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Banku likuma 96.a pants jāinterpretē kā noguldītāju aizsardzības valsts mandāta īpaša definīcija, kas ir piemērojama Itālijā atzītām noguldījumu garantiju sistēmām. Banku likuma 96.a panta 1. punktā iekļaujot pēdējo teikumu, saskaņā ar kuru noguldījumu garantiju sistēmas “var iesaistīties citu veidu iejaukšanās pasākumos” papildus atmaksājumu veikšanai noguldītājiem, Itālijas iestādes ir izvēlējušās atļaut to atzītajām noguldījumu garantiju sistēmām izmantot no dalībbankām iekasētos resursus dažādu veidu darbībai. Tāpēc Banku likuma 96.a pants ir pamats, lai atzītu FITD par obligātu noguldījumu garantiju sistēmu Itālijā, un tajā pašā laikā minētais pants piešķir FITD pilnvaras veikt atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Banku likuma 96.a pants jāinterpretē kā noguldītāju aizsardzības valsts mandāta īpaša definīcija, kas ir piemērojama Itālijā atzītām noguldījumu garantiju sistēmām. Banku likuma 96.a panta 1. punktā iekļaujot pēdējo teikumu, saskaņā ar kuru noguldījumu garantiju sistēmas “var iesaistīties citu veidu iejaukšanās pasākumos” papildus atmaksājumu veikšanai noguldītājiem, Itālijas iestādes ir izvēlējušās atļaut to atzītajām noguldījumu garantiju sistēmām izmantot no dalībbankām iekasētos resursus dažādu veidu darbībai. Tāpēc Banku likuma 96.a pants ir pamats, lai atzītu FITD par obligātu noguldījumu garantiju sistēmu Itālijā, un tajā pašā laikā minētais pants piešķir FITD pilnvaras veikt atbalsta pasākumus.

FITD

FITD

| (122) | No šāda viedokļa tam, ka FITD ir organizēta kā konsorcijs atbilstoši privāttiesībām (69), nav nozīmes, jo tikai faktu, ka struktūra ir nodibināta atbilstoši vispārējām tiesībām, nevar uzskatīt par pietiekamu, lai izslēgtu iespējamību, ka šādas struktūras veikts atbalsta pasākums varētu būt attiecināms uz valsti, kā Tiesa to nospriedusi Stardust Marine lietā. FITD mērķi – darboties tās dalībnieku vispārējās interesēs, stiprinot noguldījumu drošību, un aizsargāt banku sistēmas reputāciju – nepārprotami atbilst sabiedrības interesēm. Tomēr tas vēl nenozīmē, ka konkrētais uzņēmums būtu varējis pieņemt savu lēmumu, neņemot vērā publisko iestāžu prasības. Turklāt nav nepieciešams, lai valsts ietekme izrietētu no publiskas iestādes juridiski saistoša akta. Autonomija, kāda principā ir uzņēmumam, neizslēdz praktisku valsts iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(122)

No šāda viedokļa tam, ka FITD ir organizēta kā konsorcijs atbilstoši privāttiesībām (69), nav nozīmes, jo tikai faktu, ka struktūra ir nodibināta atbilstoši vispārējām tiesībām, nevar uzskatīt par pietiekamu, lai izslēgtu iespējamību, ka šādas struktūras veikts atbalsta pasākums varētu būt attiecināms uz valsti, kā Tiesa to nospriedusi Stardust Marine lietā. FITD mērķi – darboties tās dalībnieku vispārējās interesēs, stiprinot noguldījumu drošību, un aizsargāt banku sistēmas reputāciju – nepārprotami atbilst sabiedrības interesēm. Tomēr tas vēl nenozīmē, ka konkrētais uzņēmums būtu varējis pieņemt savu lēmumu, neņemot vērā publisko iestāžu prasības. Turklāt nav nepieciešams, lai valsts ietekme izrietētu no publiskas iestādes juridiski saistoša akta. Autonomija, kāda principā ir uzņēmumam, neizslēdz praktisku valsts iesaistīšanos.

FITD

69

Stardust Marine

FITD

| (123) | Jebkurā gadījumā Savienības un Itālijas tiesību akti piešķir Banca d'Italia pilnvaras un līdzekļus, lai nodrošinātu, ka visas darbības, ko veic FITD kā atbilstoši Banku likumam atzīta noguldījumu garantiju sistēma, atbilst minētajam valsts politikas mandātam un veicina noguldītāju aizsardzību. Tas ir skaidri formulēts Banku likuma 96.b panta 1. punkta ievada teikumā, kurā pirms visu to pilnvaru uzskaitījuma, kādas Banca d'Italia īsteno attiecībā uz Itālijas noguldījumu garantiju sistēmām, ir minēts, ka šādas pilnvaras jāīsteno, “ņemot vērā ieguldītāju aizsardzību un banku sistēmas stabilitāti”. |
| --- | --- |

(123)

Jebkurā gadījumā Savienības un Itālijas tiesību akti piešķir Banca d'Italia pilnvaras un līdzekļus, lai nodrošinātu, ka visas darbības, ko veic FITD kā atbilstoši Banku likumam atzīta noguldījumu garantiju sistēma, atbilst minētajam valsts politikas mandātam un veicina noguldītāju aizsardzību. Tas ir skaidri formulēts Banku likuma 96.b panta 1. punkta ievada teikumā, kurā pirms visu to pilnvaru uzskaitījuma, kādas Banca d'Italia īsteno attiecībā uz Itālijas noguldījumu garantiju sistēmām, ir minēts, ka šādas pilnvaras jāīsteno, “ņemot vērā ieguldītāju aizsardzību un banku sistēmas stabilitāti”.

Banca d'Italia

FITD

Banca d'Italia

| (124) | Ņemot vērā šos faktus un atšķirībā no Doux Élevage lietas, kurā valsts pārvaldes veiktā ex post apstiprinājuma mērķis pēc būtības bija pilnībā procesuāls, Banca d'Italia ir jāapstiprina ikviens FITD īstenots iejaukšanās pasākums pēc būtības, novērtējot, vai tas atbilst ar Banku likumu FITD piešķirtajam valsts mandātam. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā šos faktus un atšķirībā no Doux Élevage lietas, kurā valsts pārvaldes veiktā ex post apstiprinājuma mērķis pēc būtības bija pilnībā procesuāls, Banca d'Italia ir jāapstiprina ikviens FITD īstenots iejaukšanās pasākums pēc būtības, novērtējot, vai tas atbilst ar Banku likumu FITD piešķirtajam valsts mandātam.

Doux Élevage

ex post

Banca d'Italia

FITD

FITD

| (125) | Itālija ir apstiprinājusi, ka, ja ievērotu šādu argumentāciju, banku prudenciālā uzraudzība būtu jāuzskata par valsts kontroles īstenošanu un banku līdzekļi attiecīgi būtu jāuzskata par valsts līdzekļiem (53. apsvērums) – ir skaidrs, ka šajā gadījumā tas ir nebūtiski. Komisija tikai piebildīs, ka Banca d'Italia īstenotajai banku uzraudzībai mērķis nav pārliecināties par uzraudzītajām bankām uzticētā valsts politikas mandāta izpildi. |
| --- | --- |

(125)

Itālija ir apstiprinājusi, ka, ja ievērotu šādu argumentāciju, banku prudenciālā uzraudzība būtu jāuzskata par valsts kontroles īstenošanu un banku līdzekļi attiecīgi būtu jāuzskata par valsts līdzekļiem (53. apsvērums) – ir skaidrs, ka šajā gadījumā tas ir nebūtiski. Komisija tikai piebildīs, ka Banca d'Italia īstenotajai banku uzraudzībai mērķis nav pārliecināties par uzraudzītajām bankām uzticētā valsts politikas mandāta izpildi.

Banca d'Italia

| (126) | Valsts mandāta un saistītās valsts kontroles prioritāte ir atzīta FITD statūtos (70), kas nosaka, ka visiem atbalsta pasākumiem jāatbilst laiksakritīgiem nosacījumiem, proti, jābūt pamatotām atveseļošanās izredzēm un var pieņemt, ka izmaksas Fondam būs mazākas nekā likvidācijas gadījumā veiktu pasākumu izmaksas (“vismazāko izmaksu princips”). Šādi laiksakritīgi nosacījumi nozīmē, ka lēmums veikt atbalsta pasākumus ir pieļaujams tikai tad, ja tas ļauj FITD izpildīt tā valsts mandātu – aizsargāt noguldītājus. Šo prioritāti apliecina prasība par Banca d'Italia apstiprinājumu saskaņā ar Banku likumu. |
| --- | --- |

(126)

Valsts mandāta un saistītās valsts kontroles prioritāte ir atzīta FITD statūtos (70), kas nosaka, ka visiem atbalsta pasākumiem jāatbilst laiksakritīgiem nosacījumiem, proti, jābūt pamatotām atveseļošanās izredzēm un var pieņemt, ka izmaksas Fondam būs mazākas nekā likvidācijas gadījumā veiktu pasākumu izmaksas (“vismazāko izmaksu princips”). Šādi laiksakritīgi nosacījumi nozīmē, ka lēmums veikt atbalsta pasākumus ir pieļaujams tikai tad, ja tas ļauj FITD izpildīt tā valsts mandātu – aizsargāt noguldītājus. Šo prioritāti apliecina prasība par Banca d'Italia apstiprinājumu saskaņā ar Banku likumu.

FITD

70

FITD

Banca d'Italia

| (127) | Turklāt Banku likums piešķir Banca d'Italia plašas pilnvaras attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām:






  1) | Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia“jāapstiprina garantiju sistēmu iejaukšanās pasākumi”; |
| --- | --- | --- |

(127)

Turklāt Banku likums piešķir Banca d'Italia plašas pilnvaras attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām:

Banca d'Italia

1)

Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia“jāapstiprina garantiju sistēmu iejaukšanās pasākumi”;

Banca d'Italia

| 2) | Banku likuma 96.b panta 1. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia ir “jākoordinē garantiju sistēmu darbība, paredzot noteikumus, kas reglamentē banku krīzes, un īstenojot pašai savu uzraudzības darbību” (71); |
| --- | --- |

2)

Banku likuma 96.b panta 1. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia ir “jākoordinē garantiju sistēmu darbība, paredzot noteikumus, kas reglamentē banku krīzes, un īstenojot pašai savu uzraudzības darbību” (71);

Banca d'Italia

71

| 3) | Banku likuma 96.b panta 1. punkta a) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia ir “jāatzīst garantiju sistēmas, apstiprinot to statūtus, ar nosacījumu, ka sistēmām nepiemīt iezīmes, kuru dēļ varētu rasties neproporcionāls maksātnespējas risku sadalījums banku sistēmā” (72); |
| --- | --- |

3)

Banku likuma 96.b panta 1. punkta a) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia ir “jāatzīst garantiju sistēmas, apstiprinot to statūtus, ar nosacījumu, ka sistēmām nepiemīt iezīmes, kuru dēļ varētu rasties neproporcionāls maksātnespējas risku sadalījums banku sistēmā” (72);

Banca d'Italia

72

| 4) | Banku likuma 96.b panta 1. punkta h) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia“var pieņemt noteikumus, ar ko īsteno noteikumus, kuri izklāstīti” Banku likuma IV iedaļā, attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām (73). |
| --- | --- |

4)

Banku likuma 96.b panta 1. punkta h) apakšpunkts nosaka, ka Banca d'Italia“var pieņemt noteikumus, ar ko īsteno noteikumus, kuri izklāstīti” Banku likuma IV iedaļā, attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām (73).

Banca d'Italia

73

| (128) | Papildus pilnvarām attiecībā uz FITD, kas ar Banku likumu tādējādi piešķirtas Banca d'Italia, tikai bankas, kam piemēro īpašo administrēšanas procedūru, var pretendēt uz FITD atbalsta pasākumiem (74). Īpašo administrēšanas procedūru bankai piemēro pēc Banca d'Italia ierosinājuma ar Ekonomikas un finanšu ministrijas rīkojumu. Saskaņā ar FITD statūtiem šajā posmā “Fonds iejaucas (...) gadījumos, kad dalībbankām, kam atļauts darboties Itālijā, piemēro īpašo administrēšanas procedūru” (75). Tikai bankas īpašais administrators var nosūtīt FITD iejaukšanās pieprasījumu, kas pēc tam jāapstiprina bankas akcionāru sapulcē. Īpašais administrators ir amatpersona, kura pārstāv sabiedrības intereses, un viņu ieceļ un uzrauga Banca d'Italia. Banca d'Italia ir arī pilnvarota atsaukt vai aizstāt īpašo administratoru (76) un sniegt norādījumus par īpašu aizsardzības pasākumu un ierobežojumu piemērošanu bankas vadībai (77). Tādējādi FITD iejaukšanos iniciē amatpersona Banca d'Italia kontrolē. |
| --- | --- |

(128)

Papildus pilnvarām attiecībā uz FITD, kas ar Banku likumu tādējādi piešķirtas Banca d'Italia, tikai bankas, kam piemēro īpašo administrēšanas procedūru, var pretendēt uz FITD atbalsta pasākumiem (74). Īpašo administrēšanas procedūru bankai piemēro pēc Banca d'Italia ierosinājuma ar Ekonomikas un finanšu ministrijas rīkojumu. Saskaņā ar FITD statūtiem šajā posmā “Fonds iejaucas (...) gadījumos, kad dalībbankām, kam atļauts darboties Itālijā, piemēro īpašo administrēšanas procedūru” (75). Tikai bankas īpašais administrators var nosūtīt FITD iejaukšanās pieprasījumu, kas pēc tam jāapstiprina bankas akcionāru sapulcē. Īpašais administrators ir amatpersona, kura pārstāv sabiedrības intereses, un viņu ieceļ un uzrauga Banca d'Italia. Banca d'Italia ir arī pilnvarota atsaukt vai aizstāt īpašo administratoru (76) un sniegt norādījumus par īpašu aizsardzības pasākumu un ierobežojumu piemērošanu bankas vadībai (77). Tādējādi FITD iejaukšanos iniciē amatpersona Banca d'Italia kontrolē.

FITD

Banca d'Italia

FITD

74

Banca d'Italia

FITD

75

FITD

Banca d'Italia

Banca d'Italia

76

77

FITD

Banca d'Italia

| (129) | Attiecībā uz pilnvarām atļaut noguldījumu garantiju sistēmu darbības Komisija norāda, ka, ņemot vērā atļaujas jēdzienu, ir vajadzīgs administratīvs akts, kam noteikti jābūt izdotam pirms atļaujamā pasākuma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā Banca d'Italia pilnvaru īstenošana attiecībā uz FITD pasākumiem, lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti un noguldītāju aizsardzību, būtu neefektīva. Praksē šāda atļauja jāpiešķir posmā, kad FITD vēl var atkārtoti izvērtēt un mainīt ierosināto pasākumu, ja Banca d'Italia iebilst pret to. Atļauju nevar uzskatīt par piešķirtu pēc FITD lēmuma iejaukties (kā par to liecina Itālijas, FITD, Tercas un BPB argumenti (78)). Šajā saistībā būtiska nozīme ir faktam, ka Banca d'Italia piedalās kā novērotāja visās FITD valdes un izpildu komitejas sapulcēs (79) (pretēji Itālijas, FITD, Tercas un BPB apgalvojumiem (80)), jo tādējādi Banca d'Italia ir iespējas jau agrīnā posmā darīt zināmas jebkuras bažas par plānoto iejaukšanos. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz pilnvarām atļaut noguldījumu garantiju sistēmu darbības Komisija norāda, ka, ņemot vērā atļaujas jēdzienu, ir vajadzīgs administratīvs akts, kam noteikti jābūt izdotam pirms atļaujamā pasākuma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā Banca d'Italia pilnvaru īstenošana attiecībā uz FITD pasākumiem, lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti un noguldītāju aizsardzību, būtu neefektīva. Praksē šāda atļauja jāpiešķir posmā, kad FITD vēl var atkārtoti izvērtēt un mainīt ierosināto pasākumu, ja Banca d'Italia iebilst pret to. Atļauju nevar uzskatīt par piešķirtu pēc FITD lēmuma iejaukties (kā par to liecina Itālijas, FITD, Tercas un BPB argumenti (78)). Šajā saistībā būtiska nozīme ir faktam, ka Banca d'Italia piedalās kā novērotāja visās FITD valdes un izpildu komitejas sapulcēs (79) (pretēji Itālijas, FITD, Tercas un BPB apgalvojumiem (80)), jo tādējādi Banca d'Italia ir iespējas jau agrīnā posmā darīt zināmas jebkuras bažas par plānoto iejaukšanos.

Banca d'Italia

FITD

FITD

Banca d'Italia

FITD

FITD

Tercas

BPB

78

Banca d'Italia

FITD

79

FITD

Tercas

BPB

80

Banca d'Italia

| (130) | Rezumējot – publiskajām iestādēm ir pilnvaras iniciēt rīcību pēc to pieprasījuma un atbilstoši savām pilnvarām atļaut pēc būtības rīcību, ko tās ietekmē, pirms faktiski tiek pieņemts lēmums par šādu rīcību. To ietekme visā procedūrā izpaužas arī tādējādi, ka tās piedalās visās lēmumu pieņemšanas sapulcēs, kurās tās var darīt zināmas savas bažas. Lai gan Banca d'Italia atļauja principā jāuzskata par ex ante, nevis ex post atļauju (81), Komisija tomēr norāda, ka pat ex post kontroli var ņemt vērā kā vienu no attiecināmības rādītājiem, kas minēti spriedumā Stardust Marine lietā. |
| --- | --- |

(130)

Rezumējot – publiskajām iestādēm ir pilnvaras iniciēt rīcību pēc to pieprasījuma un atbilstoši savām pilnvarām atļaut pēc būtības rīcību, ko tās ietekmē, pirms faktiski tiek pieņemts lēmums par šādu rīcību. To ietekme visā procedūrā izpaužas arī tādējādi, ka tās piedalās visās lēmumu pieņemšanas sapulcēs, kurās tās var darīt zināmas savas bažas. Lai gan Banca d'Italia atļauja principā jāuzskata par ex ante, nevis ex post atļauju (81), Komisija tomēr norāda, ka pat ex post kontroli var ņemt vērā kā vienu no attiecināmības rādītājiem, kas minēti spriedumā Stardust Marine lietā.

Banca d'Italia

ex ante

ex post

81

ex post

Stardust Marine

| (131) | Publiskajām iestādēm pieejamās pilnvaras faktiski tika īstenotas saistībā ar konkrēto atbalsta pasākumu pieņemšanu:






  1) | dokumenti, ko Itālija paziņoja Komisijai, liecina, ka Banca d'Italia atļāva konkrētos pasākumus attiecībā uz Tercas, ņemot vērā noguldītāju un klientu intereses Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē (82). Tādējādi Banca d'Italia atļāva konkrētos FITD pasākumus, ņemot vērā īpašas valsts publisko tiesību normas; |
| --- | --- | --- |

(131)

Publiskajām iestādēm pieejamās pilnvaras faktiski tika īstenotas saistībā ar konkrēto atbalsta pasākumu pieņemšanu:

1)

dokumenti, ko Itālija paziņoja Komisijai, liecina, ka Banca d'Italia atļāva konkrētos pasākumus attiecībā uz Tercas, ņemot vērā noguldītāju un klientu intereses Banku likuma 96.b panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē (82). Tādējādi Banca d'Italia atļāva konkrētos FITD pasākumus, ņemot vērā īpašas valsts publisko tiesību normas;

Banca d'Italia

Tercas

82

Banca d'Italia

FITD

| 2) | sarunas starp BPB un Tercas īpašo administratoru tika veiktas, “tās koordinējot ar Itālijas Banku” (83); |
| --- | --- |

2)

sarunas starp BPB un Tercas īpašo administratoru tika veiktas, “tās koordinējot ar Itālijas Banku” (83);

BPB

Tercas

83

| 3) | Banca d'Italia“aicināja”FITD“mēģināt panākt līdzsvarotu vienošanos ar BPB” par Tercas negatīvā pašu kapitāla segšanu, ņemot vērā Tercas un tās meitasuzņēmuma Caripe likvidācijas iespējamo negatīvo ietekmi (84). |
| --- | --- |

3)

Banca d'Italia“aicināja”FITD“mēģināt panākt līdzsvarotu vienošanos ar BPB” par Tercas negatīvā pašu kapitāla segšanu, ņemot vērā Tercas un tās meitasuzņēmuma Caripe likvidācijas iespējamo negatīvo ietekmi (84).

Banca d'Italia

FITD

BPB

Tercas

Tercas

Caripe

84

| (132) | Komisija secina, ka atšķirībā no situācijas Doux Élevage lietā, kurā Tiesa konstatēja, ka iejaukšanās mērķus pilnībā noteica attiecīgā organizācija, šajā lietā katrā ziņā nav tā, ka iejaukšanās mērķus pilnībā nosaka FITD. Tie ir sīki noteikti FITD piešķirtajā valsts mandātā atbilstoši Banku likumam, un pēc būtības tos kontrolē publiskās iestādes. FITD patiešām var brīvi izvēlēties neiejaukties, bet tas neietekmē Komisijas secinājumu par FITD faktiski īstenoto rīcību. |
| --- | --- |

(132)

Komisija secina, ka atšķirībā no situācijas Doux Élevage lietā, kurā Tiesa konstatēja, ka iejaukšanās mērķus pilnībā noteica attiecīgā organizācija, šajā lietā katrā ziņā nav tā, ka iejaukšanās mērķus pilnībā nosaka FITD. Tie ir sīki noteikti FITD piešķirtajā valsts mandātā atbilstoši Banku likumam, un pēc būtības tos kontrolē publiskās iestādes. FITD patiešām var brīvi izvēlēties neiejaukties, bet tas neietekmē Komisijas secinājumu par FITD faktiski īstenoto rīcību.

Doux Élevage

FITD

FITD

FITD

FITD

| (133) | Papildus iepriekš pierādītajai ievērojamajai valsts kontrolei Komisijai ir arī jāuzsver, ka ieguldījums FITD līdzekļos, kas izmantoti iejaukšanās pasākumam, bija obligāts. |
| --- | --- |

(133)

Papildus iepriekš pierādītajai ievērojamajai valsts kontrolei Komisijai ir arī jāuzsver, ka ieguldījums FITD līdzekļos, kas izmantoti iejaukšanās pasākumam, bija obligāts.

FITD

| (134) | Kā aprakstīts 2.3. iedaļā, dalība FITD Itālijas bankām ir obligāta (85). Šajā saistībā atsauce uz Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (sk. 70. apsvērumu), kuras mērķis bija apliecināt, ka dalība FITD bija brīvprātīga, ir kļūdaina, jo saskaņā ar Banku likumu (86) Itālijas kredītiestāžu apvienības bankām ir jāizveido atsevišķa noguldījumu garantiju sistēma pašām savā tīklā; attiecīgi kredītiestāžu apvienības bankas nevar būt FITD dalībnieces, un otrādi – bankas, kas nav kredītiestāžu apvienības bankas, nevar būt Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo dalībnieces, un tām jābūt FITD dalībniecēm. Līdz ar to FITD statūtu noteikums (87), kas ļauj dalībbankām atsaukt savu dalību un ko ieinteresētās personas uzsvērušas savās piezīmēs (sk. 70. apsvērumu), ir tikai teorētiska iespējamība, kas nevar īstenoties praksē, jo šādas bankas nevar kļūt par jebkuras citas atzītas noguldījumu garantiju sistēmas dalībniecēm. |
| --- | --- |

(134)

Kā aprakstīts 2.3. iedaļā, dalība FITD Itālijas bankām ir obligāta (85). Šajā saistībā atsauce uz Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (sk. 70. apsvērumu), kuras mērķis bija apliecināt, ka dalība FITD bija brīvprātīga, ir kļūdaina, jo saskaņā ar Banku likumu (86) Itālijas kredītiestāžu apvienības bankām ir jāizveido atsevišķa noguldījumu garantiju sistēma pašām savā tīklā; attiecīgi kredītiestāžu apvienības bankas nevar būt FITD dalībnieces, un otrādi – bankas, kas nav kredītiestāžu apvienības bankas, nevar būt Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo dalībnieces, un tām jābūt FITD dalībniecēm. Līdz ar to FITD statūtu noteikums (87), kas ļauj dalībbankām atsaukt savu dalību un ko ieinteresētās personas uzsvērušas savās piezīmēs (sk. 70. apsvērumu), ir tikai teorētiska iespējamība, kas nevar īstenoties praksē, jo šādas bankas nevar kļūt par jebkuras citas atzītas noguldījumu garantiju sistēmas dalībniecēm.

FITD

85

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

FITD

86

FITD

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

FITD

FITD

87

| (135) | Turklāt lēmumu veikt atbalsta pasākumus pieņem FITD pārvaldes struktūras. Neatkarīgi no to individuālajām interesēm dalībbankas nevar ne uzlikt veto šādam lēmumam, ne atteikties no pasākumiem (88), un tām ir jāsniedz ieguldījums izlemtās darbības finansēšanā. Tas, ka šādi līdzekļi tiek uzskaitīti nevis FITD bilancē, bet atsevišķos pārskatos, ir tikai formalitāte, jo līdzekļus tieši pārvalda FITD. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt lēmumu veikt atbalsta pasākumus pieņem FITD pārvaldes struktūras. Neatkarīgi no to individuālajām interesēm dalībbankas nevar ne uzlikt veto šādam lēmumam, ne atteikties no pasākumiem (88), un tām ir jāsniedz ieguldījums izlemtās darbības finansēšanā. Tas, ka šādi līdzekļi tiek uzskaitīti nevis FITD bilancē, bet atsevišķos pārskatos, ir tikai formalitāte, jo līdzekļus tieši pārvalda FITD.

FITD

88

FITD

FITD

| (136) | Tas liek Komisijai secināt, ka iejaukšanās ir attiecināma uz FITD, nevis tās dalībniekiem, un ka pasākumu veikšanai izmantotie līdzekļi ir FITD, nevis dalībbanku līdzekļi. |
| --- | --- |

(136)

Tas liek Komisijai secināt, ka iejaukšanās ir attiecināma uz FITD, nevis tās dalībniekiem, un ka pasākumu veikšanai izmantotie līdzekļi ir FITD, nevis dalībbanku līdzekļi.

FITD

FITD

| (137) | Tā kā gan dalība FITD, gan ieguldījums atbalsta pasākumos, par kuriem izlemj FITD, ir obligāti, Komisija secina, ka bankai, lai tā Itālijā varētu darboties kā banka, kura nav kredītiestāžu apvienības banka, saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem ir obligāti jāsniedz ieguldījums FITD atbalsta pasākumu izmaksu segšanā. Šādu atbalsta pasākumu finansēšanai izmantotie līdzekļi tiek skaidri pieprasīti, pārvaldīti un sadalīti atbilstoši tiesību aktiem un citiem normatīviem aktiem, un tādējādi tie ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(137)

Tā kā gan dalība FITD, gan ieguldījums atbalsta pasākumos, par kuriem izlemj FITD, ir obligāti, Komisija secina, ka bankai, lai tā Itālijā varētu darboties kā banka, kura nav kredītiestāžu apvienības banka, saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem ir obligāti jāsniedz ieguldījums FITD atbalsta pasākumu izmaksu segšanā. Šādu atbalsta pasākumu finansēšanai izmantotie līdzekļi tiek skaidri pieprasīti, pārvaldīti un sadalīti atbilstoši tiesību aktiem un citiem normatīviem aktiem, un tādējādi tie ir valsts līdzekļi.

FITD

FITD

FITD

| (138) | Attiecīgi Komisija secina, ka pašreizējā gadījumā gan principā, gan no praktiskā viedokļa Itālijas iestādes pastāvīgi kontrolē FITD līdzekļu izmantošanas atbilstību valsts mērķiem un ietekmē to, kā FITD izmanto šādus līdzekļus. |
| --- | --- |

(138)

Attiecīgi Komisija secina, ka pašreizējā gadījumā gan principā, gan no praktiskā viedokļa Itālijas iestādes pastāvīgi kontrolē FITD līdzekļu izmantošanas atbilstību valsts mērķiem un ietekmē to, kā FITD izmanto šādus līdzekļus.

FITD

FITD

| (139) | Jo īpaši ņemot vērā, ka publiskajām iestādēm ir oficiālas pilnvaras gan pieprasīt iejaukšanos, gan apstiprināt pēc būtības rīcību, kas tiek īstenota attiecībā uz valsts mandāta izpildi (126. apsvērums), Komisija secina: nevar uzskatīt, ka Banca d'Italia loma aprobežojas tikai ar informatīvu pasākumu vai tikai ar oficiālu spēkā esības un likumības pārbaudi (89). |
| --- | --- |

(139)

Jo īpaši ņemot vērā, ka publiskajām iestādēm ir oficiālas pilnvaras gan pieprasīt iejaukšanos, gan apstiprināt pēc būtības rīcību, kas tiek īstenota attiecībā uz valsts mandāta izpildi (126. apsvērums), Komisija secina: nevar uzskatīt, ka Banca d'Italia loma aprobežojas tikai ar informatīvu pasākumu vai tikai ar oficiālu spēkā esības un likumības pārbaudi (89).

Banca d'Italia

89

| (140) | Konkrēti – spriedumā Doux Élevage lietā Tiesa norādīja, ka maksājumu obligātais raksturs konkrētajā lietā nebija atkarīgs no “tādu noteiktu valsts mērķu sasniegšanas, ko paredz un definē valsts iestādes”. Tomēr FITD darbības patiešām ir atkarīgas no noteiktiem valsts mērķiem, ko paredz un definē valsts jeb publiskās iestādes un ko kontrolē šādas iestādes, proti, no politikas mērķiem aizsargāt noguldītājus. |
| --- | --- |

(140)

Konkrēti – spriedumā Doux Élevage lietā Tiesa norādīja, ka maksājumu obligātais raksturs konkrētajā lietā nebija atkarīgs no “tādu noteiktu valsts mērķu sasniegšanas, ko paredz un definē valsts iestādes”. Tomēr FITD darbības patiešām ir atkarīgas no noteiktiem valsts mērķiem, ko paredz un definē valsts jeb publiskās iestādes un ko kontrolē šādas iestādes, proti, no politikas mērķiem aizsargāt noguldītājus.

Doux Élevage

FITD

| (141) | Konkrētie pasākumi ir Banca d'Italia uzraudzībā, un attiecīgi tie cita starpā tiek uzraudzīti, ņemot vērā Banca d'Italia mērķus, viens no kuriem ir finanšu sistēmas stabilitātes saglabāšana. Šajā saistībā ir jāatgādina šādi fakti:






  1) | Banca d'Italia nozīme Itālijas banku sistēmas stabilitātes nodrošināšanā un noguldītāju aizsardzībā; |
| --- | --- | --- |

(141)

Konkrētie pasākumi ir Banca d'Italia uzraudzībā, un attiecīgi tie cita starpā tiek uzraudzīti, ņemot vērā Banca d'Italia mērķus, viens no kuriem ir finanšu sistēmas stabilitātes saglabāšana. Šajā saistībā ir jāatgādina šādi fakti:

Banca d'Italia

Banca d'Italia

1)

Banca d'Italia nozīme Itālijas banku sistēmas stabilitātes nodrošināšanā un noguldītāju aizsardzībā;

Banca d'Italia

| 2) | plašās pilnvaras, ko Banca d'Italia var īstenot, lai nodrošinātu, ka FITD ņem vērā šīs prasības. |
| --- | --- |

2)

plašās pilnvaras, ko Banca d'Italia var īstenot, lai nodrošinātu, ka FITD ņem vērā šīs prasības.

Banca d'Italia

FITD

| (142) | Iepriekš 127.–131. apsvērumā minētie faktori (tiesību akti, kas nosaka konkrētajai organizācijai stingru kontroli, un efektīva koordinācija, ko īsteno Banca d'Italia, lai nodrošinātu, ka FITD sniedz ieguldījumu nozīmīgu valsts mērķu sasniegšanā) liecina, ka FITD ir izņēmuma juridiskais statuss salīdzinājumā ar parastajiem privātajiem konsorcijiem atbilstoši Itālijas tiesību aktiem un ka FITD mērķis, ko apliecina tai piešķirtais valsts mandāts, nepārprotami pārsniedz, piemēram, CIDEF (90) mērķi, kas tika novērtēts spriedumā Doux Élevage lietā. Šāds izņēmuma statuss ir vērā ņemams attiecināmības rādītājs pēc Stardust Marine kritērija. |
| --- | --- |

(142)

Iepriekš 127.–131. apsvērumā minētie faktori (tiesību akti, kas nosaka konkrētajai organizācijai stingru kontroli, un efektīva koordinācija, ko īsteno Banca d'Italia, lai nodrošinātu, ka FITD sniedz ieguldījumu nozīmīgu valsts mērķu sasniegšanā) liecina, ka FITD ir izņēmuma juridiskais statuss salīdzinājumā ar parastajiem privātajiem konsorcijiem atbilstoši Itālijas tiesību aktiem un ka FITD mērķis, ko apliecina tai piešķirtais valsts mandāts, nepārprotami pārsniedz, piemēram, CIDEF (90) mērķi, kas tika novērtēts spriedumā Doux Élevage lietā. Šāds izņēmuma statuss ir vērā ņemams attiecināmības rādītājs pēc Stardust Marine kritērija.

Banca d'Italia

FITD

FITD

FITD

CIDEF

90

Doux Élevage

Stardust Marine

| (143) | Ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, pasākumu saturs, virziens un mērķis apliecina to, cik maza ir iespējamība, ka publiskajām iestādēm nav bijis teikšanas pasākumu pieņemšanā. Pasākumi ne tikai piešķīra konkurences priekšrocību uzņēmumam, bet arī novērsa tā pilnīgu sabrukumu, pateicoties valsts atbalstam, kas tika sniegts ar 38. apsvērumā aprakstītajiem pasākumiem Nr. 1, 2 un 3, lai aizsargātu noguldītājus un Itālijas banku sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, pasākumu saturs, virziens un mērķis apliecina to, cik maza ir iespējamība, ka publiskajām iestādēm nav bijis teikšanas pasākumu pieņemšanā. Pasākumi ne tikai piešķīra konkurences priekšrocību uzņēmumam, bet arī novērsa tā pilnīgu sabrukumu, pateicoties valsts atbalstam, kas tika sniegts ar 38. apsvērumā aprakstītajiem pasākumiem Nr. 1, 2 un 3, lai aizsargātu noguldītājus un Itālijas banku sistēmas stabilitāti.

| (144) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi, ka konkrētais pasākums ir attiecināms uz valsti un finansēts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(144)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi, ka konkrētais pasākums ir attiecināms uz valsti un finansēts no valsts līdzekļiem.

| (145) | Pat ja daži no faktoriem, ko Komisija ņēmusi vērā, katrs pats par sevi nav bijuši pietiekami, lai pamatotu secinājumu, ka pasākumi ir attiecināmi uz valsti, no 118.–144. apsvēruma ir skaidrs, ka izvērtētie pierādījumi visi kopumā liecina: Komisijas veiktais pasākumu novērtējums norāda uz FITD rīcības attiecināmību uz valsti. |
| --- | --- |

(145)

Pat ja daži no faktoriem, ko Komisija ņēmusi vērā, katrs pats par sevi nav bijuši pietiekami, lai pamatotu secinājumu, ka pasākumi ir attiecināmi uz valsti, no 118.–144. apsvēruma ir skaidrs, ka izvērtētie pierādījumi visi kopumā liecina: Komisijas veiktais pasākumu novērtējums norāda uz FITD rīcības attiecināmību uz valsti.

FITD

| (146) | Attiecībā uz Itālijas un ieinteresēto personu piezīmēm saistībā ar Komisijas lēmumu par atbalstu Banco di Sicilia un Sicilcassa vispirms jāatgādina, ka “valsts atbalsta esība” ir objektīvs jēdziens, ko nevar noteikt, pamatojoties uz iespējamu praksi, ko Komisija it kā izmantojusi savos lēmumos, pat ja šāda prakse tiek pierādīta. Komisija arī norāda, ka tad, kad tika apstiprināti Tercas atbalsta pasākumi, atšķirībā no 1999. gada Komisija jau bija diezgan sīki izstrādājusi un publicējusi nostādnes par to, kādos apstākļos garantiju sistēmas sniegts atbalsts ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz Itālijas un ieinteresēto personu piezīmēm saistībā ar Komisijas lēmumu par atbalstu Banco di Sicilia un Sicilcassa vispirms jāatgādina, ka “valsts atbalsta esība” ir objektīvs jēdziens, ko nevar noteikt, pamatojoties uz iespējamu praksi, ko Komisija it kā izmantojusi savos lēmumos, pat ja šāda prakse tiek pierādīta. Komisija arī norāda, ka tad, kad tika apstiprināti Tercas atbalsta pasākumi, atšķirībā no 1999. gada Komisija jau bija diezgan sīki izstrādājusi un publicējusi nostādnes par to, kādos apstākļos garantiju sistēmas sniegts atbalsts ir valsts atbalsts.

Banco di Sicilia

Sicilcassa

Tercas

| (147) | Turklāt, kad tika pieņemts lēmums Sicilcassa lietā, Komisija savu novērtējumu par attiecināmību vēl nebija pielāgojusi, ņemot vērā Savienības tiesību tiesu konstatējumus spriedumā Stardust Marine lietā un vēlākos spriedumos. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt, kad tika pieņemts lēmums Sicilcassa lietā, Komisija savu novērtējumu par attiecināmību vēl nebija pielāgojusi, ņemot vērā Savienības tiesību tiesu konstatējumus spriedumā Stardust Marine lietā un vēlākos spriedumos.

Sicilcassa

Stardust Marine

| (148) | Pretēji Itālijas un ieinteresēto personu argumentiem Komisijas prakse tās lēmumu pieņemšanā par noguldījumu garantiju sistēmu iejaukšanos (91) ir ļoti pārliecinoša norāde, ka FITD rīcība pēc būtības ir valsts atbalsts. Ņemot vērā iepriekš minēto, lēmums Sicilcassa lietā nerada pamatu, lai Itālija un ieinteresētās personas atsauktos uz tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(148)

Pretēji Itālijas un ieinteresēto personu argumentiem Komisijas prakse tās lēmumu pieņemšanā par noguldījumu garantiju sistēmu iejaukšanos (91) ir ļoti pārliecinoša norāde, ka FITD rīcība pēc būtības ir valsts atbalsts. Ņemot vērā iepriekš minēto, lēmums Sicilcassa lietā nerada pamatu, lai Itālija un ieinteresētās personas atsauktos uz tiesisko paļāvību.

91

FITD

Sicilcassa

6.1.2.   Selektīva priekšrocība, kas izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm

Selektīva priekšrocība, kas izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (149) | FITD veiktie atbalsta pasākumi piešķīra selektīvu priekšrocību Tercas, un FITD nerīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks. Pasākumi Nr. 1, 2 un 3, attiecībā uz kuriem nav cerību vai iespējamības, ka tie radīs jebkādu ienākumu no ieguldījumiem, nav pasākumi, ko veiktu tirgus ekonomikas dalībnieks. Tie liecina, ka FITD rīkojās nevis kā tirgus ekonomikas operators, bet gan kā struktūra, kas izpilda valsts mandātu (92). Visi trīs pasākumi ir palīdzības sniegšana bez maksas, atlīdzības vai saistīta ienākuma, kuru kopējā ietekme izpaudās tādējādi, ka Tercas nebija jāpamet tirgus, kā tas, iespējams, notiktu, ja šāda atbalsta nebūtu, un tādējādi tie radīja selektīvu priekšrocību Tercas. |
| --- | --- |

(149)

FITD veiktie atbalsta pasākumi piešķīra selektīvu priekšrocību Tercas, un FITD nerīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks. Pasākumi Nr. 1, 2 un 3, attiecībā uz kuriem nav cerību vai iespējamības, ka tie radīs jebkādu ienākumu no ieguldījumiem, nav pasākumi, ko veiktu tirgus ekonomikas dalībnieks. Tie liecina, ka FITD rīkojās nevis kā tirgus ekonomikas operators, bet gan kā struktūra, kas izpilda valsts mandātu (92). Visi trīs pasākumi ir palīdzības sniegšana bez maksas, atlīdzības vai saistīta ienākuma, kuru kopējā ietekme izpaudās tādējādi, ka Tercas nebija jāpamet tirgus, kā tas, iespējams, notiktu, ja šāda atbalsta nebūtu, un tādējādi tie radīja selektīvu priekšrocību Tercas.

FITD

Tercas

FITD

FITD

92

Tercas

Tercas

| (150) | Pat ja pieņemtu, ka pasākumi būtu jānovērtē, ņemot vērā salīdzināmā situācijā esoša tirgus ekonomikas dalībnieka rīcību, attiecīgajai dalībvalstij jebkurā gadījumā būtu jāiesniedz Komisijai objektīvi un pārbaudāmi pierādījumi, ka lēmums par atbalstu tika pieņemts, pirms tam veicot ekonomisko novērtējumu, kas salīdzināms ar novērtējumu, kuru varētu veikt racionāls privāts tirgus dalībnieks līdzīgā situācijā, lai noteiktu pasākuma rentabilitāti nākotnē. Pašreizējā gadījumā Komisijai nav iesniegti pierādījumi, ka FITD pieprasīja darījumdarbības plānu vai aprēķinu par ienākumu no ieguldītā kapitāla, kas ir būtiskas prasības jebkura privāta tirgus dalībnieka ieguldījumu lēmuma gadījumā. |
| --- | --- |

(150)

Pat ja pieņemtu, ka pasākumi būtu jānovērtē, ņemot vērā salīdzināmā situācijā esoša tirgus ekonomikas dalībnieka rīcību, attiecīgajai dalībvalstij jebkurā gadījumā būtu jāiesniedz Komisijai objektīvi un pārbaudāmi pierādījumi, ka lēmums par atbalstu tika pieņemts, pirms tam veicot ekonomisko novērtējumu, kas salīdzināms ar novērtējumu, kuru varētu veikt racionāls privāts tirgus dalībnieks līdzīgā situācijā, lai noteiktu pasākuma rentabilitāti nākotnē. Pašreizējā gadījumā Komisijai nav iesniegti pierādījumi, ka FITD pieprasīja darījumdarbības plānu vai aprēķinu par ienākumu no ieguldītā kapitāla, kas ir būtiskas prasības jebkura privāta tirgus dalībnieka ieguldījumu lēmuma gadījumā.

FITD

| (151) | Itālija un ieinteresētās personas apgalvo, ka minētie pasākumi faktiski bija atbilstoši tirgus ekonomikas dalībnieka principam (93), jo īpaši tāpēc, ka attiecīgā rīcība ļāva FITD ierobežot izmaksas, kas tai citā gadījumā būtu radušās, proti, izmaksas saistībā ar atmaksājumu veikšanu noguldītājiem Tercas obligātās administratīvās likvidācijas posmā. |
| --- | --- |

(151)

Itālija un ieinteresētās personas apgalvo, ka minētie pasākumi faktiski bija atbilstoši tirgus ekonomikas dalībnieka principam (93), jo īpaši tāpēc, ka attiecīgā rīcība ļāva FITD ierobežot izmaksas, kas tai citā gadījumā būtu radušās, proti, izmaksas saistībā ar atmaksājumu veikšanu noguldītājiem Tercas obligātās administratīvās likvidācijas posmā.

93

FITD

Tercas

| (152) | Ieinteresētās personas arī apgalvo, ka FITD darbības ietilpst dalībbanku privātās autonomijas jomā. |
| --- | --- |

(152)

Ieinteresētās personas arī apgalvo, ka FITD darbības ietilpst dalībbanku privātās autonomijas jomā.

FITD

| (153) | Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi acīmredzami ir attiecināmi uz FITD, ko kontrolē publiskās iestādes (sk. novērtējumu 134.–136. apsvērumā), nevis uz dalībbankām. Jebkāds salīdzinājums ar rīcību, ko FITD īstenojusi, pirms dalībbankām bija juridisks pienākums būt par FITD dalībniecēm, ir nenozīmīgs, ņemot vērā, ka pašlaik dalībbankām nav iespējas atteikties no konkrētiem pasākumiem, kā paskaidrots 134. un 135. apsvērumā. Vēl jo vairāk par to liecina mehānisms, ko FITD izmanto, lemjot par šādiem pasākumiem, kā aprakstīts 36. apsvērumā, un kas ir izdevīgs lielām bankām (94) tādā ziņā, ka lēmumus iejaukties var pieņemt arī tad, ja vairākums dalībbanku to nevēlas. |
| --- | --- |

(153)

Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi acīmredzami ir attiecināmi uz FITD, ko kontrolē publiskās iestādes (sk. novērtējumu 134.–136. apsvērumā), nevis uz dalībbankām. Jebkāds salīdzinājums ar rīcību, ko FITD īstenojusi, pirms dalībbankām bija juridisks pienākums būt par FITD dalībniecēm, ir nenozīmīgs, ņemot vērā, ka pašlaik dalībbankām nav iespējas atteikties no konkrētiem pasākumiem, kā paskaidrots 134. un 135. apsvērumā. Vēl jo vairāk par to liecina mehānisms, ko FITD izmanto, lemjot par šādiem pasākumiem, kā aprakstīts 36. apsvērumā, un kas ir izdevīgs lielām bankām (94) tādā ziņā, ka lēmumus iejaukties var pieņemt arī tad, ja vairākums dalībbanku to nevēlas.

FITD

FITD

FITD

FITD

94

| (154) | Tādējādi attiecīgās izmaksas izriet no pienākumiem, kas uzlikti FITD kā noguldījumu garantiju sistēmai, kura rīkojas atbilstoši valsts mandātam aizsargāt noguldītājus. Nevienam tirgus ekonomikas dalībniekam nebūtu jāpilda pienākumi, kas izriet no valsts mandāta, piemēram, pienākums veikt atmaksājumus noguldītājiem Tercas likvidācijas gadījumā. Saskaņā ar iedibināto judikatūru pienākumus, kas izriet no valsts mandāta, nevar ņemt vērā, piemērojot tirgus ekonomikas dalībnieka principu (95). |
| --- | --- |

(154)

Tādējādi attiecīgās izmaksas izriet no pienākumiem, kas uzlikti FITD kā noguldījumu garantiju sistēmai, kura rīkojas atbilstoši valsts mandātam aizsargāt noguldītājus. Nevienam tirgus ekonomikas dalībniekam nebūtu jāpilda pienākumi, kas izriet no valsts mandāta, piemēram, pienākums veikt atmaksājumus noguldītājiem Tercas likvidācijas gadījumā. Saskaņā ar iedibināto judikatūru pienākumus, kas izriet no valsts mandāta, nevar ņemt vērā, piemērojot tirgus ekonomikas dalībnieka principu (95).

FITD

Tercas

95

| (155) | Tāpēc, neņemot vērā pienākumus, kas izriet no FITD valsts mandāta, Komisija secina, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu pieņēmis nevienu no attiecīgajiem trim pasākumiem. Faktam, ka nav darījumdarbības plāna un nekādu izredžu, ka varētu tikt gūts ienākums no ieguldījumiem, ir svarīga nozīme šajā novērtējumā, un jau tas vien apstiprina šādu secinājumu. |
| --- | --- |

(155)

Tāpēc, neņemot vērā pienākumus, kas izriet no FITD valsts mandāta, Komisija secina, ka tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu pieņēmis nevienu no attiecīgajiem trim pasākumiem. Faktam, ka nav darījumdarbības plāna un nekādu izredžu, ka varētu tikt gūts ienākums no ieguldījumiem, ir svarīga nozīme šajā novērtējumā, un jau tas vien apstiprina šādu secinājumu.

FITD

| (156) | Visbeidzot, BPB un Tercas apgalvo, ka FITD rīcību var uzskatīt par vienlaicīgu ar ieguldījumu, ko BPB veica kā privāts uzņēmējs. Komisija norāda, ka šāda veida vienlaicīgam ieguldījumam jāatbilst pilnīgi vienādiem nosacījumiem, ko piemēro gan privātiem, gan publiskiem līdzieguldītājiem. Ir skaidrs, ka šis nosacījums šajā gadījumā nav izpildīts. BPB ieguva pilnas īpašumtiesības uz Tercas, savukārt FITD nesaņēma nekādu ienākumu no saviem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(156)

Visbeidzot, BPB un Tercas apgalvo, ka FITD rīcību var uzskatīt par vienlaicīgu ar ieguldījumu, ko BPB veica kā privāts uzņēmējs. Komisija norāda, ka šāda veida vienlaicīgam ieguldījumam jāatbilst pilnīgi vienādiem nosacījumiem, ko piemēro gan privātiem, gan publiskiem līdzieguldītājiem. Ir skaidrs, ka šis nosacījums šajā gadījumā nav izpildīts. BPB ieguva pilnas īpašumtiesības uz Tercas, savukārt FITD nesaņēma nekādu ienākumu no saviem ieguldījumiem.

BPB

Tercas

FITD

BPB

BPB

Tercas

FITD

| (157) | Iepriekš 149.–156. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ pasākumi, ko FITD veica Tercas labā, nodrošināja Tercas priekšrocību, proti, neatmaksājamu ieguldījumu tās negatīvā pašu kapitāla segšanai, bezatlīdzības garantiju par dažiem kredītriska darījumiem attiecībā uz [...] un nosacītu neatmaksājamu ieguldījumu pēc vajadzības, lai daļēji atbrīvotu Tercas no tās nodokļu saistībām atbilstoši tobrīd piemērojamiem ienākumu nodokļu noteikumiem. Šie pasākumi visi kopumā novērsa Tercas aiziešanu no tirgus. Normālos tirgus apstākļos Tercas nevarētu izmantot šādu pasākumu priekšrocības. |
| --- | --- |

(157)

Iepriekš 149.–156. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ pasākumi, ko FITD veica Tercas labā, nodrošināja Tercas priekšrocību, proti, neatmaksājamu ieguldījumu tās negatīvā pašu kapitāla segšanai, bezatlīdzības garantiju par dažiem kredītriska darījumiem attiecībā uz [...] un nosacītu neatmaksājamu ieguldījumu pēc vajadzības, lai daļēji atbrīvotu Tercas no tās nodokļu saistībām atbilstoši tobrīd piemērojamiem ienākumu nodokļu noteikumiem. Šie pasākumi visi kopumā novērsa Tercas aiziešanu no tirgus. Normālos tirgus apstākļos Tercas nevarētu izmantot šādu pasākumu priekšrocības.

FITD

Tercas

Tercas

Tercas

Tercas

Tercas

| (158) | Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie attiecas tikai uz Tercas. Šādi atbalsta pasākumi ir pieejami tikai bankām, kam piemēro īpašo administrēšanas procedūru, un tikai individuālos gadījumos. Attiecīgi Komisija uzskata, ka šajā lēmumā novērtētie pasākumi bija paredzēti tikai un vienīgi Tercas, lai novērstu tās aiziešanu no tirgus, un tāpēc bija selektīvi. |
| --- | --- |

(158)

Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie attiecas tikai uz Tercas. Šādi atbalsta pasākumi ir pieejami tikai bankām, kam piemēro īpašo administrēšanas procedūru, un tikai individuālos gadījumos. Attiecīgi Komisija uzskata, ka šajā lēmumā novērtētie pasākumi bija paredzēti tikai un vienīgi Tercas, lai novērstu tās aiziešanu no tirgus, un tāpēc bija selektīvi.

Tercas

Tercas

| (159) | Visbeidzot, priekšrocības, kas ar FITD rīcību piešķirtas Tercas, izkropļo konkurenci, novēršot Tercas maksātnespēju un aiziešanu no tirgus. Tercas konkurē ar ārvalstu uzņēmumiem, tādējādi ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(159)

Visbeidzot, priekšrocības, kas ar FITD rīcību piešķirtas Tercas, izkropļo konkurenci, novēršot Tercas maksātnespēju un aiziešanu no tirgus. Tercas konkurē ar ārvalstu uzņēmumiem, tādējādi ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FITD

Tercas

Tercas

Tercas

| (160) | Attiecībā uz pasākumu Nr. 1 dotācija EUR 265 miljonu apmērā tika juridiski piešķirta kā neatmaksājams ieguldījums Tercas negatīvā pašu kapitāla segšanai bez jebkāda atlīdzības elementa. Komisija uzskata, ka atbalsta elements ir pilna summa, tas ir, EUR 265 miljoni. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz pasākumu Nr. 1 dotācija EUR 265 miljonu apmērā tika juridiski piešķirta kā neatmaksājams ieguldījums Tercas negatīvā pašu kapitāla segšanai bez jebkāda atlīdzības elementa. Komisija uzskata, ka atbalsta elements ir pilna summa, tas ir, EUR 265 miljoni.

Tercas

| (161) | Attiecībā uz pasākumu Nr. 2 EUR 35 miljonu garantija tika piešķirta uz termiņu līdz trīs gadiem, lai segtu kredītrisku, kas saistīts ar konkrētiem Tercas riska darījumiem attiecībā uz [...]. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par garantijām (96) atbalsta elements būtu jāaprēķina kā bruto dotācijas ekvivalents starpībai starp prēmiju, kas atbalsta saņēmējam būtu jāmaksā tirgu dalībniekam, lai iegūtu šādu garantiju, un prēmiju, ko tas faktiski samaksājis par to pašu garantiju, kad tā bija spēkā. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz pasākumu Nr. 2 EUR 35 miljonu garantija tika piešķirta uz termiņu līdz trīs gadiem, lai segtu kredītrisku, kas saistīts ar konkrētiem Tercas riska darījumiem attiecībā uz [...]. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par garantijām (96) atbalsta elements būtu jāaprēķina kā bruto dotācijas ekvivalents starpībai starp prēmiju, kas atbalsta saņēmējam būtu jāmaksā tirgu dalībniekam, lai iegūtu šādu garantiju, un prēmiju, ko tas faktiski samaksājis par to pašu garantiju, kad tā bija spēkā.

Tercas

96

| (162) | Komisijai nav informācijas par to, kādu maksu tirgus dalībnieks būtu iekasējis par to, ka tiek apdrošināts kredītriska darījums attiecībā uz [...] vai [...] kredītkvalitāte. Tomēr, ņemot vērā, ka tobrīd riska darījums bija peļņu nesošs un ka aizdevums galu galā tika atmaksāts noteiktajā termiņā, kā arī daudz ievērojamākos atbalsta apjomus, kas piešķirti ar pasākumiem Nr. 1 un 3, Komisija uzskata, ka ir pietiekami noteikt zemāku robežu šajā lietā iesaistītā atbalsta summas aplēsei. |
| --- | --- |

(162)

Komisijai nav informācijas par to, kādu maksu tirgus dalībnieks būtu iekasējis par to, ka tiek apdrošināts kredītriska darījums attiecībā uz [...] vai [...] kredītkvalitāte. Tomēr, ņemot vērā, ka tobrīd riska darījums bija peļņu nesošs un ka aizdevums galu galā tika atmaksāts noteiktajā termiņā, kā arī daudz ievērojamākos atbalsta apjomus, kas piešķirti ar pasākumiem Nr. 1 un 3, Komisija uzskata, ka ir pietiekami noteikt zemāku robežu šajā lietā iesaistītā atbalsta summas aplēsei.

| (163) | Šādu zemāku robežu var noteikt, kā kritēriju izmantojot vidējās trīsgadu kredītriska mijmaiņas līgumu vērtības (97), kādas tās bija brīdī, kad atbalsts tika piešķirts Itālijas lielākajiem nefinanšu uzņēmumiem, kuri aktīvi tirgo kredītriska mijmaiņas līgumus. Šāda vidējā vērtība ir 53 bāzes punkti (98). Ņemot vērā, ka garantija sedza riska darījumus EUR 35 miljonu vērtībā un bija spēkā tikai deviņus mēnešus, garantijas prēmijas atpirkuma summa ir EUR 0,14 miljoni. Līgumos nebija paredzēta nekāda prēmija FITD, ko var atskaitīt no minētās summas, un Komisija attiecīgi uzskata, ka atbalsta summa ir EUR 0,14 miljoni. |
| --- | --- |

(163)

Šādu zemāku robežu var noteikt, kā kritēriju izmantojot vidējās trīsgadu kredītriska mijmaiņas līgumu vērtības (97), kādas tās bija brīdī, kad atbalsts tika piešķirts Itālijas lielākajiem nefinanšu uzņēmumiem, kuri aktīvi tirgo kredītriska mijmaiņas līgumus. Šāda vidējā vērtība ir 53 bāzes punkti (98). Ņemot vērā, ka garantija sedza riska darījumus EUR 35 miljonu vērtībā un bija spēkā tikai deviņus mēnešus, garantijas prēmijas atpirkuma summa ir EUR 0,14 miljoni. Līgumos nebija paredzēta nekāda prēmija FITD, ko var atskaitīt no minētās summas, un Komisija attiecīgi uzskata, ka atbalsta summa ir EUR 0,14 miljoni.

97

98

FITD

| (164) | Attiecībā uz pasākumu Nr. 3 Komisija norāda, ka saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem nodokļu atbrīvojums bija jāpaziņo Eiropas Komisijai, kurai tas bija jāapstiprina. Ne laikā, kad tika piešķirts atbalsts, ne vēlāk Komisija nebija pieņēmusi lēmumu par pasākumu Nr. 3, tāpēc jāuzskata, ka garantijas termiņš ir iestājies. Nodokļu atbrīvojums netika oficiāli paziņots Komisijai, un tas nozīmē, ka to nevarēja piemērot. Tādējādi Komisija nevar uzskatīt attiecīgo pasākumu par garantiju – tas drīzāk jāuzskata par vēl vienu neatmaksājamu ieguldījumu bez atlīdzības. Komisija uzskata, ka atbalsta elements ir pilna summa, tas ir, EUR 30 miljoni. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz pasākumu Nr. 3 Komisija norāda, ka saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem nodokļu atbrīvojums bija jāpaziņo Eiropas Komisijai, kurai tas bija jāapstiprina. Ne laikā, kad tika piešķirts atbalsts, ne vēlāk Komisija nebija pieņēmusi lēmumu par pasākumu Nr. 3, tāpēc jāuzskata, ka garantijas termiņš ir iestājies. Nodokļu atbrīvojums netika oficiāli paziņots Komisijai, un tas nozīmē, ka to nevarēja piemērot. Tādējādi Komisija nevar uzskatīt attiecīgo pasākumu par garantiju – tas drīzāk jāuzskata par vēl vienu neatmaksājamu ieguldījumu bez atlīdzības. Komisija uzskata, ka atbalsta elements ir pilna summa, tas ir, EUR 30 miljoni.

6.1.3.   Secinājumi par atbalsta esību

Secinājumi par atbalsta esību

| (165) | Iepriekš 149.–164. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka pasākumi Nr. 1 (neatmaksājams ieguldījums EUR 265 miljonu apmērā), Nr. 2 (garantija par summu EUR 35 miljoni kredītriska darījumiem attiecībā uz [...] ar atbalsta elementu EUR 0,14 miljoni) un Nr. 3 (vēl viens neatmaksājams ieguldījums EUR 30 miljonu apmērā) par kopējo summu EUR 295,14 miljoni, ko FITD piešķīra kā valsts atbalstu, radīja Tercas selektīvu priekšrocību, kas izkropļoja konkurenci un ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. Minētā selektīvā priekšrocība tika piešķirta no valsts līdzekļiem, FITD īstenojot rīcību, kas 112.–148. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir attiecināma uz valsti. Atbalsts tika piešķirts 2014. gada 7. jūlijā. |
| --- | --- |

(165)

Iepriekš 149.–164. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka pasākumi Nr. 1 (neatmaksājams ieguldījums EUR 265 miljonu apmērā), Nr. 2 (garantija par summu EUR 35 miljoni kredītriska darījumiem attiecībā uz [...] ar atbalsta elementu EUR 0,14 miljoni) un Nr. 3 (vēl viens neatmaksājams ieguldījums EUR 30 miljonu apmērā) par kopējo summu EUR 295,14 miljoni, ko FITD piešķīra kā valsts atbalstu, radīja Tercas selektīvu priekšrocību, kas izkropļoja konkurenci un ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. Minētā selektīvā priekšrocība tika piešķirta no valsts līdzekļiem, FITD īstenojot rīcību, kas 112.–148. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir attiecināma uz valsti. Atbalsts tika piešķirts 2014. gada 7. jūlijā.

FITD

Tercas

FITD

6.2.   Atbalsta saņēmējs

Atbalsta saņēmējs

| (166) | Komisija atgādina, ka tā novērtēja, ka visi trīs attiecīgie pasākumi rada priekšrocību Tercas, tāpēc Komisija uzskata, ka tie ir bijuši labvēlīgi Tercas saimnieciskajai darbībai, novēršot Tercas aiziešanu no tirgus un ļaujot tai turpināt saimniecisko darbību pircējuzņēmuma, t. i., BPB, sastāvā. |
| --- | --- |

(166)

Komisija atgādina, ka tā novērtēja, ka visi trīs attiecīgie pasākumi rada priekšrocību Tercas, tāpēc Komisija uzskata, ka tie ir bijuši labvēlīgi Tercas saimnieciskajai darbībai, novēršot Tercas aiziešanu no tirgus un ļaujot tai turpināt saimniecisko darbību pircējuzņēmuma, t. i., BPB, sastāvā.

Tercas

Tercas

Tercas

BPB

| (167) | Lai noteiktu, vai bankas darbību pārdošana ietver valsts atbalstu pircējam, atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojuma 79., 80. un 81. punktam un Pārstrukturēšanas paziņojuma (99) 20. punktam Komisijai ir jānovērtē, vai ir izpildītas konkrētas prasības. Tai jo īpaši ir jāizvērtē, vai i) pārdošanas process bija atklāts, bez nosacījumiem un nediskriminējošs, ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus nosacījumiem un iii) vai kredītiestāde vai valdība maksimāli palielināja iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(167)

Lai noteiktu, vai bankas darbību pārdošana ietver valsts atbalstu pircējam, atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojuma 79., 80. un 81. punktam un Pārstrukturēšanas paziņojuma (99) 20. punktam Komisijai ir jānovērtē, vai ir izpildītas konkrētas prasības. Tai jo īpaši ir jāizvērtē, vai i) pārdošanas process bija atklāts, bez nosacījumiem un nediskriminējošs, ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus nosacījumiem un iii) vai kredītiestāde vai valdība maksimāli palielināja iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu.

99

| (168) | Kā minēts lēmumā sākt procedūru, Komisijai nav pierādījumu, lai secinātu, ka i) pārdošanas process nebija atklāts, bez nosacījumiem un nediskriminējošs, ii) ka pārdošana nenotika atbilstoši tirgus nosacījumiem vai iii) ka Itālijas iestādes maksimāli nepalielināja pārdošanas cenu attiecībā uz Tercas. |
| --- | --- |

(168)

Kā minēts lēmumā sākt procedūru, Komisijai nav pierādījumu, lai secinātu, ka i) pārdošanas process nebija atklāts, bez nosacījumiem un nediskriminējošs, ii) ka pārdošana nenotika atbilstoši tirgus nosacījumiem vai iii) ka Itālijas iestādes maksimāli nepalielināja pārdošanas cenu attiecībā uz Tercas.

Tercas

| (169) | Komisija secina, ka vienīgais atbalsta pasākuma labuma guvējs ir Tercas un ka pircējam, t. i., BPB, atbalsts netika piešķirts. |
| --- | --- |

(169)

Komisija secina, ka vienīgais atbalsta pasākuma labuma guvējs ir Tercas un ka pircējam, t. i., BPB, atbalsts netika piešķirts.

Tercas

BPB

7.   ATBALSTA LIKUMĪBA

ATBALSTA LIKUMĪBA

| (170) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka identificētie pasākumi ietver valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un ir piešķirti, pārkāpjot ar Līguma 108. panta 3. punktu noteikto paziņošanas pienākumu un īstenošanas aizliegumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākumi, kas piešķirti Tercas, ir nelikumīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(170)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka identificētie pasākumi ietver valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un ir piešķirti, pārkāpjot ar Līguma 108. panta 3. punktu noteikto paziņošanas pienākumu un īstenošanas aizliegumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākumi, kas piešķirti Tercas, ir nelikumīgs valsts atbalsts.

Tercas

8.   ATBALSTA SADERĪBA

ATBALSTA SADERĪBA

8.1.   Juridiskais pamats saderības novērtējumam

Juridiskais pamats saderības novērtējumam

| (171) | Itālija nav apgalvojusi, ka pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. Nav piemērojams neviens no Līguma 107. panta 2. punkta noteikumiem. Tāpat ir skaidrs, ka nav piemērojams 107. panta 3. punkta a) un d) apakšpunkts, savukārt 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta prasības ir stingrākas nekā tās, ko Komisija pašlaik piemēro grūtībās nonākušām finanšu iestādēm atbilstoši 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tāpēc Komisija izvērtēs FITD iejaukšanās saderību, pamatojoties vienīgi uz pēdējo minēto noteikumu. |
| --- | --- |

(171)

Itālija nav apgalvojusi, ka pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. Nav piemērojams neviens no Līguma 107. panta 2. punkta noteikumiem. Tāpat ir skaidrs, ka nav piemērojams 107. panta 3. punkta a) un d) apakšpunkts, savukārt 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta prasības ir stingrākas nekā tās, ko Komisija pašlaik piemēro grūtībās nonākušām finanšu iestādēm atbilstoši 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tāpēc Komisija izvērtēs FITD iejaukšanās saderību, pamatojoties vienīgi uz pēdējo minēto noteikumu.

FITD

| (172) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ļauj Komisijai atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka pasaules finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un ka pasākumi banku atbalstam var būt piemēroti šādu traucējumu novēršanai. Šis viedoklis ir ticis secīgi izklāstīts un izvērsts septiņos krīzes paziņojumos (100) un atkārtoti apliecināts 2013. gada Banku darbības paziņojumā, kurā Komisija norāda iemeslus, kāpēc tā uzskata, ka prasības 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanai joprojām ir izpildītas. |
| --- | --- |

(172)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ļauj Komisijai atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka pasaules finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un ka pasākumi banku atbalstam var būt piemēroti šādu traucējumu novēršanai. Šis viedoklis ir ticis secīgi izklāstīts un izvērsts septiņos krīzes paziņojumos (100) un atkārtoti apliecināts 2013. gada Banku darbības paziņojumā, kurā Komisija norāda iemeslus, kāpēc tā uzskata, ka prasības 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanai joprojām ir izpildītas.

100

| (173) | Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst 107. panta 3. punktā noteiktajiem vispārējiem saderības principiem, tos vērtējot Līguma vispārējo mērķu kontekstā. Tāpēc iepriekšējos lēmumos (101) Komisija ir noteikusi, ka ikvienam atbalsta pasākumam vai sistēmai jāatbilst šādiem trīs kritērijiem: i) piemērotība, ii) nepieciešamība un iii) samērīgums. |
| --- | --- |

(173)

Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst 107. panta 3. punktā noteiktajiem vispārējiem saderības principiem, tos vērtējot Līguma vispārējo mērķu kontekstā. Tāpēc iepriekšējos lēmumos (101) Komisija ir noteikusi, ka ikvienam atbalsta pasākumam vai sistēmai jāatbilst šādiem trīs kritērijiem: i) piemērotība, ii) nepieciešamība un iii) samērīgums.

101

| (174) | 2013. gada Banku darbības paziņojums ir piemērojams valsts atbalstam, kas piešķirts, sākot no 2013. gada 1. augusta. FITD iejaukšanos Banca d'Italia atļāva 2014. gada 7. jūlijā. |
| --- | --- |

(174)

2013. gada Banku darbības paziņojums ir piemērojams valsts atbalstam, kas piešķirts, sākot no 2013. gada 1. augusta. FITD iejaukšanos Banca d'Italia atļāva 2014. gada 7. jūlijā.

FITD

Banca d'Italia

| (175) | Lai noteiktu, vai pasākumi ir saderīgi ar attiecīgajiem krīzes paziņojumiem, Komisija atbalstu, kas piešķirts ar visu trīs pasākumu starpniecību, novērtēs šādi:
  1.   
  Pasākums Nr. 1
  – lai veiktu izvērtējumu atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam, neatmaksājamais ieguldījums EUR 265 miljonu apmērā tiks uzskatīts par rekapitalizāciju, neraugoties uz to, ka tas atšķiras no standarta rekapitalizācijas pasākuma tādā ziņā, ka piešķīrēja iestāde neieguva nekādas tiesības un netika samaksāta atlīdzība.
  2.   
  Pasākums Nr. 2
  – EUR 35 miljonu garantiju, kas paredzēta, lai segtu kredītrisku, kurš saistīts ar konkrētiem Tercas riska darījumiem attiecībā uz [...], un ietver atbalsta elementu EUR 0,14 miljonu apmērā, var novērtēt atbilstoši Paziņojumam par samazinātas vērtības aktīviem (102) un arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam, un Pārstrukturēšanas paziņojumam kā atbalstu Tercas pārstrukturēšanai.
  3.   
  Pasākums Nr. 3
  – Tā kā Komisija nebija pieņēmusi lēmumu, EUR 30 miljonu garantija tiks novērtēta kā papildu atbalsts neatmaksājama ieguldījuma veidā. Attiecīgi tā jāuzskata par rekapitalizāciju, kas izvērtējama tāpat kā pasākums Nr. 1. |
| --- | --- |

(175)

Lai noteiktu, vai pasākumi ir saderīgi ar attiecīgajiem krīzes paziņojumiem, Komisija atbalstu, kas piešķirts ar visu trīs pasākumu starpniecību, novērtēs šādi:

1.   
  Pasākums Nr. 1
  – lai veiktu izvērtējumu atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam, neatmaksājamais ieguldījums EUR 265 miljonu apmērā tiks uzskatīts par rekapitalizāciju, neraugoties uz to, ka tas atšķiras no standarta rekapitalizācijas pasākuma tādā ziņā, ka piešķīrēja iestāde neieguva nekādas tiesības un netika samaksāta atlīdzība.

Pasākums Nr. 1

2.   
  Pasākums Nr. 2
  – EUR 35 miljonu garantiju, kas paredzēta, lai segtu kredītrisku, kurš saistīts ar konkrētiem Tercas riska darījumiem attiecībā uz [...], un ietver atbalsta elementu EUR 0,14 miljonu apmērā, var novērtēt atbilstoši Paziņojumam par samazinātas vērtības aktīviem (102) un arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam, un Pārstrukturēšanas paziņojumam kā atbalstu Tercas pārstrukturēšanai.

Pasākums Nr. 2

Tercas

102

Tercas

3.   
  Pasākums Nr. 3
  – Tā kā Komisija nebija pieņēmusi lēmumu, EUR 30 miljonu garantija tiks novērtēta kā papildu atbalsts neatmaksājama ieguldījuma veidā. Attiecīgi tā jāuzskata par rekapitalizāciju, kas izvērtējama tāpat kā pasākums Nr. 1.

Pasākums Nr. 3

| (176) | Komisija vispirms novērtēs pasākuma Nr. 2 saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā Paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem, un tad veiks visu trīs pasākumu kopēju novērtējumu atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam. |
| --- | --- |

(176)

Komisija vispirms novērtēs pasākuma Nr. 2 saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā Paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem, un tad veiks visu trīs pasākumu kopēju novērtējumu atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam.

8.2.   Pasākuma Nr. 2 saderība ar Paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem

Pasākuma Nr. 2 saderība ar Paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem

| (177) | Pasākums Nr. 2 jānovērtē, piemērojot Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem uzskaitītos saderības kritērijus, jo tā mērķis ir “atbrīvot saņēmējbanku no nepieciešamības reģistrēt vai nu zaudējumus, vai rezervi iespējamiem zaudējumiem saistībā ar tās samazinātas vērtības aktīviem (vai atlīdzināt no tiem izrietošās sekas)”. Minētie kritēriji ir šādi: i) aktīvu atbilstīgums, ii) pārskatāmība un informācijas izpaušana par vērtības samazināšanos, iii) aktīvu pārvaldība, iv) pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai un v) atlīdzības piemērotība un sloga sadalījums. |
| --- | --- |

(177)

Pasākums Nr. 2 jānovērtē, piemērojot Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem uzskaitītos saderības kritērijus, jo tā mērķis ir “atbrīvot saņēmējbanku no nepieciešamības reģistrēt vai nu zaudējumus, vai rezervi iespējamiem zaudējumiem saistībā ar tās samazinātas vērtības aktīviem (vai atlīdzināt no tiem izrietošās sekas)”. Minētie kritēriji ir šādi: i) aktīvu atbilstīgums, ii) pārskatāmība un informācijas izpaušana par vērtības samazināšanos, iii) aktīvu pārvaldība, iv) pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai un v) atlīdzības piemērotība un sloga sadalījums.

8.2.1.   Aktīvu atbilstīgums

Aktīvu atbilstīgums

| (178) | Saistībā ar aktīvu atbilstīgumu Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.4. iedaļā norādīts, ka aktīvu glābšanai nepieciešams skaidri norādīt samazinātas vērtības aktīvus un ka atbilstīgumam tiek piemēroti noteikti ierobežojumi. |
| --- | --- |

(178)

Saistībā ar aktīvu atbilstīgumu Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.4. iedaļā norādīts, ka aktīvu glābšanai nepieciešams skaidri norādīt samazinātas vērtības aktīvus un ka atbilstīgumam tiek piemēroti noteikti ierobežojumi.

| (179) | Lai gan Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem kā atbilstīgi ir minēti aktīvi, kas izraisījuši finanšu krīzi, tas arī ļauj dalībvalstīm “attiecināt atbilstīgumu arī uz labi definētām aktīvu kategorijām, kas atbilst sistēmiskajiem draudiem, ja ir pienācīgs pamatojums un nav kvantitatīvu ierobežojumu”. Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 35. punktā ir noteikts, ka “aktīvus, kurus šobrīd nevar uzskatīt par samazinātas vērtības aktīviem, nevajadzētu iekļaut glābšanas programmā”. |
| --- | --- |

(179)

Lai gan Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem kā atbilstīgi ir minēti aktīvi, kas izraisījuši finanšu krīzi, tas arī ļauj dalībvalstīm “attiecināt atbilstīgumu arī uz labi definētām aktīvu kategorijām, kas atbilst sistēmiskajiem draudiem, ja ir pienācīgs pamatojums un nav kvantitatīvu ierobežojumu”. Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 35. punktā ir noteikts, ka “aktīvus, kurus šobrīd nevar uzskatīt par samazinātas vērtības aktīviem, nevajadzētu iekļaut glābšanas programmā”.

| (180) | Šajā gadījumā FITD 2014. gada jūlija ziņojumā ir norādīts, ka pasākumā Nr. 2 minētie riska darījumi attiecas uz ieņēmumus nesošiem, bet problemātiskiem aizdevumiem. Saskaņā ar Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.4. iedaļā izklāstītajiem kritērijiem ieņēmumus nesoši aktīvi nav atbilstīgi. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 neatbilst Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem noteiktajiem aktīvu atbilstīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(180)

Šajā gadījumā FITD 2014. gada jūlija ziņojumā ir norādīts, ka pasākumā Nr. 2 minētie riska darījumi attiecas uz ieņēmumus nesošiem, bet problemātiskiem aizdevumiem. Saskaņā ar Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.4. iedaļā izklāstītajiem kritērijiem ieņēmumus nesoši aktīvi nav atbilstīgi. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 neatbilst Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem noteiktajiem aktīvu atbilstīguma kritērijiem.

FITD

8.2.2.   Pārskatāmība un informācijas izpaušana, pārvaldība un novērtēšana

Pārskatāmība un informācijas izpaušana, pārvaldība un novērtēšana

| (181) | Saskaņā ar Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.1. iedaļu Komisija pieprasa pilnīgu ex ante pārskatāmību un informācijas izpaušanu par to aktīvu vērtības samazināšanos, uz kuriem attiecināmi glābšanas pasākumi. Tomēr Komisija nav saņēmusi informāciju par attiecīgajiem riska darījumiem vai par pamatā esošo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(181)

Saskaņā ar Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.1. iedaļu Komisija pieprasa pilnīgu ex ante pārskatāmību un informācijas izpaušanu par to aktīvu vērtības samazināšanos, uz kuriem attiecināmi glābšanas pasākumi. Tomēr Komisija nav saņēmusi informāciju par attiecīgajiem riska darījumiem vai par pamatā esošo uzņēmumu.

ex ante

| (182) | Turklāt ne attiecīgā dalībvalsts, ne ieinteresētās personas nav iesniegušas samazinātas vērtības aktīvu novērtējumu, kā paredzēts Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.5. iedaļā, un nav arī informācijas, kas Komisijai ļautu secināt, ka ir veikta aktīvu nodalīšana funkcionālā un organizatoriskā līmenī, kā to paredz paziņojuma 5.6. iedaļa. |
| --- | --- |

(182)

Turklāt ne attiecīgā dalībvalsts, ne ieinteresētās personas nav iesniegušas samazinātas vērtības aktīvu novērtējumu, kā paredzēts Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.5. iedaļā, un nav arī informācijas, kas Komisijai ļautu secināt, ka ir veikta aktīvu nodalīšana funkcionālā un organizatoriskā līmenī, kā to paredz paziņojuma 5.6. iedaļa.

| (183) | Komisija secina, ka kritēriji attiecībā uz pārskatāmību un informācijas izpaušanu nav izpildīti un ka nav pierādījumu, pamatojoties uz kuriem Komisija varētu secināt, ka kritēriji attiecībā uz pārvaldību un novērtēšanu ir izpildīti. |
| --- | --- |

(183)

Komisija secina, ka kritēriji attiecībā uz pārskatāmību un informācijas izpaušanu nav izpildīti un ka nav pierādījumu, pamatojoties uz kuriem Komisija varētu secināt, ka kritēriji attiecībā uz pārvaldību un novērtēšanu ir izpildīti.

8.2.3.   Sloga sadalījums un atlīdzība

Sloga sadalījums un atlīdzība

| (184) | Saistībā ar atlīdzību Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.2. iedaļā ir atkārtots vispārējais princips, kas paredz, ka parasti bankām ir jāsedz pilnā apmērā zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem, un jāparedz pareiza atlīdzība, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un sloga sadalījumu. |
| --- | --- |

(184)

Saistībā ar atlīdzību Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem 5.2. iedaļā ir atkārtots vispārējais princips, kas paredz, ka parasti bankām ir jāsedz pilnā apmērā zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem, un jāparedz pareiza atlīdzība, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un sloga sadalījumu.

| (185) | Kā aprakstīts 195.–212. apsvērumā, nav veikti pienācīgi sloga sadalījuma pasākumi. Turklāt Komisija norāda, ka par garantiju, kas saistīta ar riska darījumu attiecībā uz [...], netika paredzēta atlīdzība. |
| --- | --- |

(185)

Kā aprakstīts 195.–212. apsvērumā, nav veikti pienācīgi sloga sadalījuma pasākumi. Turklāt Komisija norāda, ka par garantiju, kas saistīta ar riska darījumu attiecībā uz [...], netika paredzēta atlīdzība.

| (186) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 neatbilst nevienai no Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem noteiktajām kumulatīvajām prasībām. Attiecīgi pasākumu Nr. 2 nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(186)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums Nr. 2 neatbilst nevienai no Paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem noteiktajām kumulatīvajām prasībām. Attiecīgi pasākumu Nr. 2 nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

8.3.   Pasākumu Nr. 1, 2 un 3 saderība ar 2013. gada Banku paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu

Pasākumu Nr. 1, 2 un 3 saderība ar 2013. gada Banku paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (187) | Pasākumu Nr. 1 un 3 juridiskā forma ir neatmaksājama dotācija, t. i., skaidras naudas ieguldījums bez atlīdzības apmaiņā pret to (īpašumtiesību vai atlīdzības veidā). 2013. gada Banku darbības paziņojumā noteiktajos atbilstības kritērijos dotācijas kā tādas netiek aplūkotas. |
| --- | --- |

(187)

Pasākumu Nr. 1 un 3 juridiskā forma ir neatmaksājama dotācija, t. i., skaidras naudas ieguldījums bez atlīdzības apmaiņā pret to (īpašumtiesību vai atlīdzības veidā). 2013. gada Banku darbības paziņojumā noteiktajos atbilstības kritērijos dotācijas kā tādas netiek aplūkotas.

| (188) | Vienīgais dotācijai līdzīgais atbalsta veids, kas paredzēts 2013. gada Banku darbības paziņojumā, ir atbalsts rekapitalizācijai. Tomēr attiecībā uz rekapitalizāciju ir jābūt izpildītiem vairākiem atbilstības kritērijiem, proti, ir jābūt i) kapitāla piesaistīšanas plānam, kurā izklāstītas visas attiecīgajai bankai pieejamās iespējas kapitāla piesaistīšanai no privātiem avotiem, ii) pārstrukturēšanas plānam, kas ļauj atjaunot finanšu iestādes dzīvotspēju, iii) pietiekamam atbalsta saņēmēja ieguldījumam, kapitāla un subordinētā parāda instrumentu turētājiem sniedzot savu ieguldījumu, ciktāl iespējams (sloga sadalījums), un iv) pasākumiem, kas ir pietiekami, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus. Kaut arī Tercas īpašais administrators var būt īstenojis kapitāla piesaistīšanas plānu (sk. 15. apsvērumu), Komisijai nav iesniegti pierādījumi, ka ir izpildītas šajā lēmumā aprakstītās atbilstības prasības. |
| --- | --- |

(188)

Vienīgais dotācijai līdzīgais atbalsta veids, kas paredzēts 2013. gada Banku darbības paziņojumā, ir atbalsts rekapitalizācijai. Tomēr attiecībā uz rekapitalizāciju ir jābūt izpildītiem vairākiem atbilstības kritērijiem, proti, ir jābūt i) kapitāla piesaistīšanas plānam, kurā izklāstītas visas attiecīgajai bankai pieejamās iespējas kapitāla piesaistīšanai no privātiem avotiem, ii) pārstrukturēšanas plānam, kas ļauj atjaunot finanšu iestādes dzīvotspēju, iii) pietiekamam atbalsta saņēmēja ieguldījumam, kapitāla un subordinētā parāda instrumentu turētājiem sniedzot savu ieguldījumu, ciktāl iespējams (sloga sadalījums), un iv) pasākumiem, kas ir pietiekami, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus. Kaut arī Tercas īpašais administrators var būt īstenojis kapitāla piesaistīšanas plānu (sk. 15. apsvērumu), Komisijai nav iesniegti pierādījumi, ka ir izpildītas šajā lēmumā aprakstītās atbilstības prasības.

Tercas

| (189) | Būtībā neatmaksājamie ieguldījumi atbilstoši pasākumiem Nr. 1 un 3 tika veikti, lai Tercas negatīvo pašu kapitālu palielinātu līdz nullei, pirms tās darbību pārņem BPB. Komisija līdzīgus darījumus iepriekš ir atzinusi par saderīgiem ar iekšējo tirgu, bet tikai kā atbalstu noregulējuma atvieglošanai vai organizētai bankas likvidācijai (103). Tā kā Itālijas gadījumā pasākumi Tercas atbalstam nebija saistīti ne ar noregulējumu, ne ar likvidācijas sistēmām, Komisija nevar vadīties no tādas pašas argumentācijas Tercas gadījumā. Tāpēc tai attiecīgais pasākums jānovērtē kā rekapitalizācijas atbalsts. |
| --- | --- |

(189)

Būtībā neatmaksājamie ieguldījumi atbilstoši pasākumiem Nr. 1 un 3 tika veikti, lai Tercas negatīvo pašu kapitālu palielinātu līdz nullei, pirms tās darbību pārņem BPB. Komisija līdzīgus darījumus iepriekš ir atzinusi par saderīgiem ar iekšējo tirgu, bet tikai kā atbalstu noregulējuma atvieglošanai vai organizētai bankas likvidācijai (103). Tā kā Itālijas gadījumā pasākumi Tercas atbalstam nebija saistīti ne ar noregulējumu, ne ar likvidācijas sistēmām, Komisija nevar vadīties no tādas pašas argumentācijas Tercas gadījumā. Tāpēc tai attiecīgais pasākums jānovērtē kā rekapitalizācijas atbalsts.

Tercas

BPB

103

Tercas

Tercas

| (190) | Pasākums Nr. 2 bija paredzēts, lai aizsargātu Tercas no iespējamiem zaudējumiem, ko var radīt tās riska darījumi attiecībā uz [...]. Tādējādi tas ir līdzīgs rekapitalizācijas atbalstam, kas paredzēts Tercas pārstrukturēšanai. Neatkarīgi no tā, vai pasākums Nr. 2 atbilst Paziņojumam par samazinātas vērtības aktīviem, lai to atzītu par saderīgu, tam jāatbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam. Turklāt nebūtu iespējams novērtēt pasākumus Nr. 1 un 3 atbilstoši minētajiem paziņojumiem, neņemot vērā pasākumu Nr. 2. |
| --- | --- |

(190)

Pasākums Nr. 2 bija paredzēts, lai aizsargātu Tercas no iespējamiem zaudējumiem, ko var radīt tās riska darījumi attiecībā uz [...]. Tādējādi tas ir līdzīgs rekapitalizācijas atbalstam, kas paredzēts Tercas pārstrukturēšanai. Neatkarīgi no tā, vai pasākums Nr. 2 atbilst Paziņojumam par samazinātas vērtības aktīviem, lai to atzītu par saderīgu, tam jāatbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam. Turklāt nebūtu iespējams novērtēt pasākumus Nr. 1 un 3 atbilstoši minētajiem paziņojumiem, neņemot vērā pasākumu Nr. 2.

Tercas

Tercas

8.3.1.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (191) | 2013. gada Banku darbības paziņojumā ir noteikts, ka ir vajadzīgs gan kapitāla piesaistīšanas plāns, lai nodrošinātu, ka pirms valsts atbalsta pieprasīšanas ir izmantoti visi iespējamie privātā kapitāla avoti, gan pārstrukturēšanas plāns, lai pierādītu ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Ilgtermiņa dzīvotspēja ir nodrošināta, kad banka spēj konkurēt tirgū par kapitālu pēc saviem ieskatiem saskaņā ar attiecīgām regulatīvām prasībām. Lai banka to varētu izdarīt, tai ir jāspēj segt visas savas izmaksas un, ievērojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktu dzīvotspēju var atjaunot arī, pārdodot banku. |
| --- | --- |

(191)

2013. gada Banku darbības paziņojumā ir noteikts, ka ir vajadzīgs gan kapitāla piesaistīšanas plāns, lai nodrošinātu, ka pirms valsts atbalsta pieprasīšanas ir izmantoti visi iespējamie privātā kapitāla avoti, gan pārstrukturēšanas plāns, lai pierādītu ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Ilgtermiņa dzīvotspēja ir nodrošināta, kad banka spēj konkurēt tirgū par kapitālu pēc saviem ieskatiem saskaņā ar attiecīgām regulatīvām prasībām. Lai banka to varētu izdarīt, tai ir jāspēj segt visas savas izmaksas un, ievērojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktu dzīvotspēju var atjaunot arī, pārdodot banku.

| (192) | Ieinteresētās personas apgalvo, ka īpašais administrators veica pasākumus, “lai novērstu trūkumus Tercas organizācijā un iekšējā kontroles sistēmā”. BPB arī apgalvo, ka atveseļošanas plāna strukturālie elementi tika izstrādāti BPB darījumdarbības plānā 2015.–2019. gadam. |
| --- | --- |

(192)

Ieinteresētās personas apgalvo, ka īpašais administrators veica pasākumus, “lai novērstu trūkumus Tercas organizācijā un iekšējā kontroles sistēmā”. BPB arī apgalvo, ka atveseļošanas plāna strukturālie elementi tika izstrādāti BPB darījumdarbības plānā 2015.–2019. gadam.

Tercas

BPB

BPB

| (193) | Komisija norāda, ka tā nav saņēmusi pārstrukturēšanas vai atveseļošanas plānu, kas apliecinātu ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, lai gan Itālijai tika izteikta oficiāla prasība iesniegt šādu plānu. |
| --- | --- |

(193)

Komisija norāda, ka tā nav saņēmusi pārstrukturēšanas vai atveseļošanas plānu, kas apliecinātu ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, lai gan Itālijai tika izteikta oficiāla prasība iesniegt šādu plānu.

| (194) | Komisija atzīst, ka tā var izvērtēt pārstrukturēšanas plānu, kas iesniegts pēc rekapitalizācijas pasākuma īstenošanas. 2013. gada Banku darbības plānā ir paredzēta šāda iespēja, jo īpaši gadījumā, ja atbalsts ir paziņots un īstenots kā glābšanas atbalsts atbilstoši stingriem nosacījumiem. Tomēr, tā kā nav paziņots neviens glābšanas pasākums, un ņemot vērā pieejamo informāciju un jo īpaši pārstrukturēšanas plāna neesību, Komisija nevar uzskatīt, ka prasība par ilgtermiņa dzīvotspējas apliecināšanu ar sīki izstrādātu pārstrukturēšanas plānu ir izpildīta. |
| --- | --- |

(194)

Komisija atzīst, ka tā var izvērtēt pārstrukturēšanas plānu, kas iesniegts pēc rekapitalizācijas pasākuma īstenošanas. 2013. gada Banku darbības plānā ir paredzēta šāda iespēja, jo īpaši gadījumā, ja atbalsts ir paziņots un īstenots kā glābšanas atbalsts atbilstoši stingriem nosacījumiem. Tomēr, tā kā nav paziņots neviens glābšanas pasākums, un ņemot vērā pieejamo informāciju un jo īpaši pārstrukturēšanas plāna neesību, Komisija nevar uzskatīt, ka prasība par ilgtermiņa dzīvotspējas apliecināšanu ar sīki izstrādātu pārstrukturēšanas plānu ir izpildīta.

8.3.2.   Atbalsta ierobežošana līdz minimumam un sloga sadalījums

Atbalsta ierobežošana līdz minimumam un sloga sadalījums

| (195) | Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, norādīts, ka ir nepieciešams atbilstīgs saņēmēja ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu konkurences izkropļojumus un bezrūpīgas rīcības risku. Šajā nolūkā paziņojumā noteikts, ka: i) gan pārstrukturēšanas izmaksām, gan atbalsta summai jābūt ierobežotai un ii) slogs pēc iespējas jādala esošajiem akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem. |
| --- | --- |

(195)

Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, norādīts, ka ir nepieciešams atbilstīgs saņēmēja ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu konkurences izkropļojumus un bezrūpīgas rīcības risku. Šajā nolūkā paziņojumā noteikts, ka: i) gan pārstrukturēšanas izmaksām, gan atbalsta summai jābūt ierobežotai un ii) slogs pēc iespējas jādala esošajiem akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem.

| (196) | Saskaņā ar paziņojuma 29. punktu Komisija atbalsta pasākumus var apstiprināt tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts pierāda, ka tā ir izmantojusi visus iespējamos pasākumus, lai ierobežotu šādu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam. Tādēļ dalībvalstis pirms pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas vai kā daļu no pārstrukturēšanas plāna ir aicinātas iesniegt kapitāla piesaistīšanas plānu. |
| --- | --- |

(196)

Saskaņā ar paziņojuma 29. punktu Komisija atbalsta pasākumus var apstiprināt tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts pierāda, ka tā ir izmantojusi visus iespējamos pasākumus, lai ierobežotu šādu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam. Tādēļ dalībvalstis pirms pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas vai kā daļu no pārstrukturēšanas plāna ir aicinātas iesniegt kapitāla piesaistīšanas plānu.

| (197) | Saskaņā ar paziņojuma 44. punktu “pakārtotais parāds principā ir jāpārvērš vai jānoraksta pirms valsts atbalsta piešķiršanas. Valsts atbalsts ir jāpiešķir tikai pēc tam, kad jebkuru zaudējumu kompensēšanai pilnībā ir ieguldīts pašu kapitāls, hibrīdkapitāls un pakārtotais parāds”. |
| --- | --- |

(197)

Saskaņā ar paziņojuma 44. punktu “pakārtotais parāds principā ir jāpārvērš vai jānoraksta pirms valsts atbalsta piešķiršanas. Valsts atbalsts ir jāpiešķir tikai pēc tam, kad jebkuru zaudējumu kompensēšanai pilnībā ir ieguldīts pašu kapitāls, hibrīdkapitāls un pakārtotais parāds”.

| (198) | Saskaņā ar paziņojuma 47. punktu, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam, iespējami agrākā posmā ir jānovērš līdzekļu aizplūšana. |
| --- | --- |

(198)

Saskaņā ar paziņojuma 47. punktu, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam, iespējami agrākā posmā ir jānovērš līdzekļu aizplūšana.

| (199) | Paziņojuma 52. punktā ir noteikts, ka Komisija atļauj glābšanas atbalstu rekapitalizācijas pasākumu veidā (un ļauj pārstrukturēšanas plānu iesniegt pēc pasākuma īstenošanas) tikai tad, ja glābšanas atbalsts netraucē izpildīt paziņojumā noteiktās sloga sadalījuma prasības. |
| --- | --- |

(199)

Paziņojuma 52. punktā ir noteikts, ka Komisija atļauj glābšanas atbalstu rekapitalizācijas pasākumu veidā (un ļauj pārstrukturēšanas plānu iesniegt pēc pasākuma īstenošanas) tikai tad, ja glābšanas atbalsts netraucē izpildīt paziņojumā noteiktās sloga sadalījuma prasības.

| (200) | Komisija ņem vērā, ka Tercas tika veikta pilnīga akcionāru pašu kapitāla norakstīšana. |
| --- | --- |

(200)

Komisija ņem vērā, ka Tercas tika veikta pilnīga akcionāru pašu kapitāla norakstīšana.

Tercas

| (201) | Tomēr atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumā noteiktajām prasībām Tercas subordinētajam un konsolidētajam parādam (ieskaitot tās meitasuzņēmumu Caripe) EUR 189 miljonu apmērā (uz 2014. gada 31. martu) vajadzēja būt pārvērstam vai norakstītam atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumā noteiktajām prasībām, lai samazinātu kapitāla iztrūkumu un atbalsta summu. Nenotika ne šāda pārvēršana, ne norakstīšana, un saskaņā ar Tercas sniegto informāciju pārvaldītājsabiedrības emitētajam subordinētajam parādam EUR 36 miljonu apmērā termiņš bija iestājies, un tas tika atmaksāts 2014. gada decembrī. Komisijai nav informācijas par to, vai jebkādam Caripe emitētam subordinētajam parādam termiņš bija iestājies un vai šāds parāds tika atmaksāts. |
| --- | --- |

(201)

Tomēr atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumā noteiktajām prasībām Tercas subordinētajam un konsolidētajam parādam (ieskaitot tās meitasuzņēmumu Caripe) EUR 189 miljonu apmērā (uz 2014. gada 31. martu) vajadzēja būt pārvērstam vai norakstītam atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumā noteiktajām prasībām, lai samazinātu kapitāla iztrūkumu un atbalsta summu. Nenotika ne šāda pārvēršana, ne norakstīšana, un saskaņā ar Tercas sniegto informāciju pārvaldītājsabiedrības emitētajam subordinētajam parādam EUR 36 miljonu apmērā termiņš bija iestājies, un tas tika atmaksāts 2014. gada decembrī. Komisijai nav informācijas par to, vai jebkādam Caripe emitētam subordinētajam parādam termiņš bija iestājies un vai šāds parāds tika atmaksāts.

Tercas

Caripe

Tercas

Caripe

| (202) | Komisija uzskata, ka līdzekļu aizplūšana bija saistīta ar minētā subordinētā parāda termiņa iestāšanos un ka vēlāk veiktā izmaksa principā ir pretrunā nosacījumiem, ar kādiem rekapitalizācijas atbalstu var atzīt par saderīgu atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam. |
| --- | --- |

(202)

Komisija uzskata, ka līdzekļu aizplūšana bija saistīta ar minētā subordinētā parāda termiņa iestāšanos un ka vēlāk veiktā izmaksa principā ir pretrunā nosacījumiem, ar kādiem rekapitalizācijas atbalstu var atzīt par saderīgu atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam.

| (203) | Ieinteresētās personas apgalvo, ka iespēja rekapitalizēt subordinēto parādu nebija juridiski pamatota atbilstoši spēkā esošajiem Itālijas tiesību aktiem un ka parādu var norakstīt tikai obligātās administratīvās likvidācijas gadījumā. 2013. gada Banku darbības plānā ir izklāstīti faktori, kurus Komisija ņems vērā, lai noteiktu, vai valsts atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un starp kuriem ir rekapitalizācijas prasība. Šāds sloga sadalījums ir iespējams likvidācijā, kā tas ir saprotams no Banca Romagna lietā (104) pieņemtā lēmuma konteksta – minētajā lēmumā Itālijas piešķirtais atbalsts tika apstiprināts, un sloga sadalījuma prasības attiecībā uz subordinēto parādu bija izpildītas. |
| --- | --- |

(203)

Ieinteresētās personas apgalvo, ka iespēja rekapitalizēt subordinēto parādu nebija juridiski pamatota atbilstoši spēkā esošajiem Itālijas tiesību aktiem un ka parādu var norakstīt tikai obligātās administratīvās likvidācijas gadījumā. 2013. gada Banku darbības plānā ir izklāstīti faktori, kurus Komisija ņems vērā, lai noteiktu, vai valsts atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un starp kuriem ir rekapitalizācijas prasība. Šāds sloga sadalījums ir iespējams likvidācijā, kā tas ir saprotams no Banca Romagna lietā (104) pieņemtā lēmuma konteksta – minētajā lēmumā Itālijas piešķirtais atbalsts tika apstiprināts, un sloga sadalījuma prasības attiecībā uz subordinēto parādu bija izpildītas.

Banca Romagna

104

| (204) | Ieinteresētās personas atsaucas uz 2013. gada Banku darbības paziņojuma 42. punktu, tomēr Komisija norāda, ka 42. punktā runa ir par augstākas prioritātes parādu turētājiem, nevis subordinēto parādu turētājiem. |
| --- | --- |

(204)

Ieinteresētās personas atsaucas uz 2013. gada Banku darbības paziņojuma 42. punktu, tomēr Komisija norāda, ka 42. punktā runa ir par augstākas prioritātes parādu turētājiem, nevis subordinēto parādu turētājiem.

| (205) | Ieinteresētās personas arī atsaucas uz paziņojuma 45. punktu, kas pieļauj izņēmumu attiecībā uz subordinēto kreditoru pārvēršanas vai norakstīšanas principu, ja šādu pasākumu īstenošana varētu apdraudēt finanšu stabilitāti vai izraisīt nesamērīgas sekas. |
| --- | --- |

(205)

Ieinteresētās personas arī atsaucas uz paziņojuma 45. punktu, kas pieļauj izņēmumu attiecībā uz subordinēto kreditoru pārvēršanas vai norakstīšanas principu, ja šādu pasākumu īstenošana varētu apdraudēt finanšu stabilitāti vai izraisīt nesamērīgas sekas.

| (206) | Komisija norāda, ka atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam subordinēto parādu turētāju sloga sadalījums tika piemērots lielai daļai no visas banku sistēmas Slovēnijā (105) un Portugāles trešajai lielākajai bankai (106). Tas tika piemērots arī lielai daļai banku sistēmas Spānijā pirms 2013. gada Banku darbības paziņojuma pieņemšanas, neapdraudot finanšu stabilitāti un neizraisot nesamērīgas sekas. Ņemot vērā, ka Tercas nav liela banka, Komisija nevar pieņemt, ka šajā gadījumā pastāv šāds risks. Vienīgie gadījumi, kad Komisija ir pieņēmusi atkāpi no parastā sloga sadalījuma nesamērīgu seku dēļ, šajā kontekstā nav būtiski (107). |
| --- | --- |

(206)

Komisija norāda, ka atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumam subordinēto parādu turētāju sloga sadalījums tika piemērots lielai daļai no visas banku sistēmas Slovēnijā (105) un Portugāles trešajai lielākajai bankai (106). Tas tika piemērots arī lielai daļai banku sistēmas Spānijā pirms 2013. gada Banku darbības paziņojuma pieņemšanas, neapdraudot finanšu stabilitāti un neizraisot nesamērīgas sekas. Ņemot vērā, ka Tercas nav liela banka, Komisija nevar pieņemt, ka šajā gadījumā pastāv šāds risks. Vienīgie gadījumi, kad Komisija ir pieņēmusi atkāpi no parastā sloga sadalījuma nesamērīgu seku dēļ, šajā kontekstā nav būtiski (107).

105

106

Tercas

107

| (207) | Komisija secina, ka subordinēto parāda instrumentu turētāji nesniedza maksimāli iespējamo ieguldījumu un ka FITD rīcība neatbilst būtiskam 2013. gada Banku darbības paziņojuma aspektam. |
| --- | --- |

(207)

Komisija secina, ka subordinēto parāda instrumentu turētāji nesniedza maksimāli iespējamo ieguldījumu un ka FITD rīcība neatbilst būtiskam 2013. gada Banku darbības paziņojuma aspektam.

FITD

| (208) | FITD savās iesniegtajās piezīmēs norāda, ka pārstrukturēšana bija saistīta ar Tercas pilnīgu rekapitalizāciju, kura īstenota ar BPB iejaukšanos, kas veicināja kapitāla palielināšanu, piesaistot kapitālu tirgū. Turpretī 2013. gada Banku darbības paziņojuma 34. punktā ir paredzēts, ka pēc kapitāla piesaistīšanas plāna iesniegšanas dalībvalstij jānosaka atlikušā kapitāla iztrūkums, kas jāsedz, izmantojot valsts atbalstu. Tomēr, kā atzīts BPB un Tercas iesniegtajos apsvērumos, BPB īstenoja rekapitalizāciju ar nosacījumu, ka FITD vispirms segs negatīvo pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(208)

FITD savās iesniegtajās piezīmēs norāda, ka pārstrukturēšana bija saistīta ar Tercas pilnīgu rekapitalizāciju, kura īstenota ar BPB iejaukšanos, kas veicināja kapitāla palielināšanu, piesaistot kapitālu tirgū. Turpretī 2013. gada Banku darbības paziņojuma 34. punktā ir paredzēts, ka pēc kapitāla piesaistīšanas plāna iesniegšanas dalībvalstij jānosaka atlikušā kapitāla iztrūkums, kas jāsedz, izmantojot valsts atbalstu. Tomēr, kā atzīts BPB un Tercas iesniegtajos apsvērumos, BPB īstenoja rekapitalizāciju ar nosacījumu, ka FITD vispirms segs negatīvo pašu kapitālu.

FITD

Tercas

BPB

BPB

Tercas

BPB

FITD

| (209) | BPB un Tercas arī apgalvo, ka attiecīgie pasākumi bija ierobežoti līdz minimumam, kas bija nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, proti, nodrošināt Tercas rentabilitāti ilgtermiņā. Tās min šādus iemeslus: 1) FITD ieguldījums atbilst FITD statūtos noteiktajam “vismazāko izmaksu” kritērijam, 2) tā bija vienīgā pamatotā iespēja, ņemot vērā Tercas stāvokļa pasliktināšanos un vajadzību atrast pircēju, un 3) FITD tikai daļēji sniedza ieguldījumu negatīvā pašu kapitāla noregulēšanā un minimālo kapitāla rādītāju atjaunošanā, proti, FITD ieguldīja EUR 265 miljonus no vajadzīgajiem EUR 495 miljoniem. |
| --- | --- |

(209)

BPB un Tercas arī apgalvo, ka attiecīgie pasākumi bija ierobežoti līdz minimumam, kas bija nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, proti, nodrošināt Tercas rentabilitāti ilgtermiņā. Tās min šādus iemeslus: 1) FITD ieguldījums atbilst FITD statūtos noteiktajam “vismazāko izmaksu” kritērijam, 2) tā bija vienīgā pamatotā iespēja, ņemot vērā Tercas stāvokļa pasliktināšanos un vajadzību atrast pircēju, un 3) FITD tikai daļēji sniedza ieguldījumu negatīvā pašu kapitāla noregulēšanā un minimālo kapitāla rādītāju atjaunošanā, proti, FITD ieguldīja EUR 265 miljonus no vajadzīgajiem EUR 495 miljoniem.

BPB

Tercas

Tercas

FITD

FITD

Tercas

FITD

FITD

| (210) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka FITD statūtos noteiktajam mazāko izmaksu kritērijam nav nozīmes, novērtējot pasākumu saderību. Attiecībā uz saderību pašreizējā gadījumā būtiski ir tikai tas, vai nodrošinātais valsts atbalsts ir pietiekams, lai atjaunotu attiecīgās finanšu iestādes ilgtermiņa dzīvotspēju, un vai tas ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, pietiekami ierobežojot konkurences izkropļojumus. Arguments, ka piešķirtais atbalsts bija mazāks nekā kapitāla prasību izpildei vajadzīgā summa, nepierāda, ka atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(210)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka FITD statūtos noteiktajam mazāko izmaksu kritērijam nav nozīmes, novērtējot pasākumu saderību. Attiecībā uz saderību pašreizējā gadījumā būtiski ir tikai tas, vai nodrošinātais valsts atbalsts ir pietiekams, lai atjaunotu attiecīgās finanšu iestādes ilgtermiņa dzīvotspēju, un vai tas ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, pietiekami ierobežojot konkurences izkropļojumus. Arguments, ka piešķirtais atbalsts bija mazāks nekā kapitāla prasību izpildei vajadzīgā summa, nepierāda, ka atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam.

FITD

| (211) | Kā minēts 194. apsvērumā, no sniegtās informācijas Komisijai nav saprotams, vai atbalsts patiešām bija pietiekams dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt atbalsts acīmredzami nebija ierobežots līdz minimumam, jo netika rekapitalizēts subordinētais parāds. |
| --- | --- |

(211)

Kā minēts 194. apsvērumā, no sniegtās informācijas Komisijai nav saprotams, vai atbalsts patiešām bija pietiekams dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt atbalsts acīmredzami nebija ierobežots līdz minimumam, jo netika rekapitalizēts subordinētais parāds.

| (212) | Jāpiebilst, ka tad, ja FITD būtu rīkojusies atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumā izklāstītajai pieejai, būtu bijis iespējams FITD izmaksas samazināt vēl vairāk, pilnīgi norakstot subordinēto parādu EUR 169 miljonu apmērā (EUR 88 miljoni attiecībā uz Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA un EUR 81 miljons attiecībā uz Caripe), tādējādi ievērojami samazinot slogu dalībvalstij. Šāda norakstīšana būtu bijusi juridiski iespējama likvidācijas gadījumā (108). |
| --- | --- |

(212)

Jāpiebilst, ka tad, ja FITD būtu rīkojusies atbilstoši 2013. gada Banku darbības paziņojumā izklāstītajai pieejai, būtu bijis iespējams FITD izmaksas samazināt vēl vairāk, pilnīgi norakstot subordinēto parādu EUR 169 miljonu apmērā (EUR 88 miljoni attiecībā uz Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA un EUR 81 miljons attiecībā uz Caripe), tādējādi ievērojami samazinot slogu dalībvalstij. Šāda norakstīšana būtu bijusi juridiski iespējama likvidācijas gadījumā (108).

FITD

FITD

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA

Caripe

108

8.3.3.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (213) | Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā ir noteikts, ka finanšu iestādes pārstrukturēšanā jāiekļauj konkurences izkropļojumu novēršanas pasākumi. Šādi pasākumi būtu jāpielāgo, lai novērstu traucējumus tirgos, kuros atbalsta saņēmēja banka darbojas pēc pārstrukturēšanas. |
| --- | --- |

(213)

Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā ir noteikts, ka finanšu iestādes pārstrukturēšanā jāiekļauj konkurences izkropļojumu novēršanas pasākumi. Šādi pasākumi būtu jāpielāgo, lai novērstu traucējumus tirgos, kuros atbalsta saņēmēja banka darbojas pēc pārstrukturēšanas.

| (214) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 34. punkts paredz, ka atbilstīga atlīdzība par publisko kapitālu ir viens no labākajiem līdzekļiem, kā ierobežot konkurences izkropļojumus, jo tādējādi samazinās atbalsta apjoms. |
| --- | --- |

(214)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 34. punkts paredz, ka atbilstīga atlīdzība par publisko kapitālu ir viens no labākajiem līdzekļiem, kā ierobežot konkurences izkropļojumus, jo tādējādi samazinās atbalsta apjoms.

| (215) | Nevienā no konkrētajiem trim pasākumiem nav it nekāda elementa, kas liecinātu, ka ir nodrošināta atlīdzība par FITD ieguldījumu vai jebkāda prēmija par garantiju, vai jebkāda tiesību (t. i., parasto akciju) iegūšana vai līdzdalība nākotnes ieņēmumos. Tāpat nav arī zaudējumu apvērses mehānisma, kas ļautu atgūt daļu atbalsta no Tercas pēc tam, kad tā atjauno savu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(215)

Nevienā no konkrētajiem trim pasākumiem nav it nekāda elementa, kas liecinātu, ka ir nodrošināta atlīdzība par FITD ieguldījumu vai jebkāda prēmija par garantiju, vai jebkāda tiesību (t. i., parasto akciju) iegūšana vai līdzdalība nākotnes ieņēmumos. Tāpat nav arī zaudējumu apvērses mehānisma, kas ļautu atgūt daļu atbalsta no Tercas pēc tam, kad tā atjauno savu dzīvotspēju.

FITD

Tercas

| (216) | FITD apgalvo, ka tad, kad tiek veikti pasākumi negatīvā pašu kapitāla segšanai, lai maksātnespējīgu uzņēmumu varētu nopirkt citas personas, ir normāli, ka atlīdzība nav paredzēta. Komisija norāda, ka attiecīgie pasākumi bija palīdzības piešķīrumi, kuru tiešā ietekme izpaudās tādējādi, ka Tercas nebija jāaiziet no tirgus, kā tai būtu bijis jādara, ja šāda atbalsta nebūtu. Tāpēc tie jāuzskata par būtiskiem konkurences izkropļojumiem. Attiecīgi, kā norādīts 189. apsvērumā, Komisija uzskata šādus pasākumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu tikai tad, ja atbalsts tiek piešķirts noregulējuma atvieglošanai vai organizētai likvidācijai. |
| --- | --- |

(216)

FITD apgalvo, ka tad, kad tiek veikti pasākumi negatīvā pašu kapitāla segšanai, lai maksātnespējīgu uzņēmumu varētu nopirkt citas personas, ir normāli, ka atlīdzība nav paredzēta. Komisija norāda, ka attiecīgie pasākumi bija palīdzības piešķīrumi, kuru tiešā ietekme izpaudās tādējādi, ka Tercas nebija jāaiziet no tirgus, kā tai būtu bijis jādara, ja šāda atbalsta nebūtu. Tāpēc tie jāuzskata par būtiskiem konkurences izkropļojumiem. Attiecīgi, kā norādīts 189. apsvērumā, Komisija uzskata šādus pasākumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu tikai tad, ja atbalsts tiek piešķirts noregulējuma atvieglošanai vai organizētai likvidācijai.

FITD

Tercas

| (217) | FITD apgalvo, ka Komisija iepriekš ir pieņēmusi zemu atlīdzības līmeni vai pat atlīdzības neesību, piemēram, Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) vai Banco CAM (111) lietās. |
| --- | --- |

(217)

FITD apgalvo, ka Komisija iepriekš ir pieņēmusi zemu atlīdzības līmeni vai pat atlīdzības neesību, piemēram, Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) vai Banco CAM (111) lietās.

FITD

Banco de Valencia

BVA

109

Banco Português de Negócios

BNP

110

Banco CAM

111

| (218) | Komisija norāda, ka visi minētie lēmumi – ciktāl atļautais atbalsts nebija noregulējuma veicināšanai vai organizētai likvidācijai paredzēts atbalsts (189. apsvērums) – tika pieņemti, pirms 2013. gada Banku darbības paziņojums kļuva piemērojams. |
| --- | --- |

(218)

Komisija norāda, ka visi minētie lēmumi – ciktāl atļautais atbalsts nebija noregulējuma veicināšanai vai organizētai likvidācijai paredzēts atbalsts (189. apsvērums) – tika pieņemti, pirms 2013. gada Banku darbības paziņojums kļuva piemērojams.

| (219) | Komisija norāda, ka pēc būtības visās trīs lietās, uz kurām atsaucas ieinteresētās personas, tika īstenoti īpaši pamatīgi pārstrukturēšanas pasākumi atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām. Visās trīs lietās banka un tās zīmols galu galā “pazuda” no tirgus. Turklāt katrā no tām ievērojami samazinājās darbības apjoms (CAM gadījumā par aptuveni 50 % samazinājās filiāļu skaits un par aptuveni 35 % samazinājās darbinieku skaits; BVA gadījumā par aptuveni 90 % samazinājās filiāļu skaits un par aptuveni 50 % samazinājās darbinieku skaits, un BPN gadījumā par 65 % samazinājās bilance un tika slēgti visi darbības virzieni, izņemot mazumtirdzniecību). |
| --- | --- |

(219)

Komisija norāda, ka pēc būtības visās trīs lietās, uz kurām atsaucas ieinteresētās personas, tika īstenoti īpaši pamatīgi pārstrukturēšanas pasākumi atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām. Visās trīs lietās banka un tās zīmols galu galā “pazuda” no tirgus. Turklāt katrā no tām ievērojami samazinājās darbības apjoms (CAM gadījumā par aptuveni 50 % samazinājās filiāļu skaits un par aptuveni 35 % samazinājās darbinieku skaits; BVA gadījumā par aptuveni 90 % samazinājās filiāļu skaits un par aptuveni 50 % samazinājās darbinieku skaits, un BPN gadījumā par 65 % samazinājās bilance un tika slēgti visi darbības virzieni, izņemot mazumtirdzniecību).

CAM

BVA

BPN

| (220) | Komisija norāda, ka turpretī Tercas gadījumā gan filiāļu, gan darbinieku skaits jāsamazina par aptuveni [...] %, savukārt visi darbības virzieni tiks saglabāti. Zīmola nosaukums “Tercas” turpina pastāvēt, un tiek turpināta darbība līdzšinējā jomā. |
| --- | --- |

(220)

Komisija norāda, ka turpretī Tercas gadījumā gan filiāļu, gan darbinieku skaits jāsamazina par aptuveni [...] %, savukārt visi darbības virzieni tiks saglabāti. Zīmola nosaukums “Tercas” turpina pastāvēt, un tiek turpināta darbība līdzšinējā jomā.

Tercas

Tercas

| (221) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pretēji FITD, BPB un Tercas apgalvojumiem reorganizācija, ko plāno īstenot Tercas, nav tik plaša kā to minētajos piemēros un nepamato to, ka nav pilnīgi nekādas atlīdzības par pasākumiem. |
| --- | --- |

(221)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pretēji FITD, BPB un Tercas apgalvojumiem reorganizācija, ko plāno īstenot Tercas, nav tik plaša kā to minētajos piemēros un nepamato to, ka nav pilnīgi nekādas atlīdzības par pasākumiem.

FITD

BPB

Tercas

Tercas

| (222) | FITD arī apgalvo, ka darbības ietekme uz tirgu pati par sevi ir ierobežota, jo arī Tercas darbības apjoms un ģeogrāfiskais aptvērums ir ierobežots – Terca darbojas galvenokārt Abruco reģionā. |
| --- | --- |

(222)

FITD arī apgalvo, ka darbības ietekme uz tirgu pati par sevi ir ierobežota, jo arī Tercas darbības apjoms un ģeogrāfiskais aptvērums ir ierobežots – Terca darbojas galvenokārt Abruco reģionā.

FITD

Tercas

Terca

| (223) | Tomēr saskaņā ar statistikas datiem, kas bija pieejami no Banca d'Italia 2014. gada beigās, Abruco reģionā aktīvi darbojas 12 bankas, tostarp vismaz viena liela Eiropas finanšu iestāde. Ņemot vērā, ka Terca darbojas finanšu nozarē, ka 2011. gadā tai bija 163 filiāles Abruco reģionā un ka tā konkurē ar vairākām citām Eiropas finanšu iestādēm, kurām ir filiāles tajā pašā reģionā, jebkura tai piešķirta priekšrocība varētu radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(223)

Tomēr saskaņā ar statistikas datiem, kas bija pieejami no Banca d'Italia 2014. gada beigās, Abruco reģionā aktīvi darbojas 12 bankas, tostarp vismaz viena liela Eiropas finanšu iestāde. Ņemot vērā, ka Terca darbojas finanšu nozarē, ka 2011. gadā tai bija 163 filiāles Abruco reģionā un ka tā konkurē ar vairākām citām Eiropas finanšu iestādēm, kurām ir filiāles tajā pašā reģionā, jebkura tai piešķirta priekšrocība varētu radīt konkurences izkropļojumus.

Banca d'Italia

Terca

| (224) | Ņemot vērā, ka nebija atlīdzības par FITD pasākumiem, un salīdzinoši nelielo Tercas darbības apjoma samazinājumu apvienojumā ar faktu, ka Tercas zīmols turpina pastāvēt, Komisija uzskata, ka nav veikti pietiekami aizsardzības pasākumi, lai novērstu iespējamus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(224)

Ņemot vērā, ka nebija atlīdzības par FITD pasākumiem, un salīdzinoši nelielo Tercas darbības apjoma samazinājumu apvienojumā ar faktu, ka Tercas zīmols turpina pastāvēt, Komisija uzskata, ka nav veikti pietiekami aizsardzības pasākumi, lai novērstu iespējamus konkurences izkropļojumus.

FITD

Tercas

Tercas

8.4.   Secinājums par atbalsta saderību

Secinājums par atbalsta saderību

| (225) | Rezumējot – Komisijai nav pamatojuma, lai secinātu, ka visi trīs pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(225)

Rezumējot – Komisijai nav pamatojuma, lai secinātu, ka visi trīs pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

| (226) | Jo īpaši iesniegtie dokumenti pierāda, ka pasākumi neparedz sloga sadalījumu, kas vajadzīgs saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu, un neatbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kopējām prasībām attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta saderību, t. i., ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumi. |
| --- | --- |

(226)

Jo īpaši iesniegtie dokumenti pierāda, ka pasākumi neparedz sloga sadalījumu, kas vajadzīgs saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu, un neatbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kopējām prasībām attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta saderību, t. i., ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumi.

9.   ATBALSTA ATGŪŠANA

ATBALSTA ATGŪŠANA

| (227) | Saskaņā ar Līgumu un Tiesas iedibināto judikatūru, ja Komisija ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (112). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka attiecīgās valsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (113). |
| --- | --- |

(227)

Saskaņā ar Līgumu un Tiesas iedibināto judikatūru, ja Komisija ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (112). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka attiecīgās valsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (113).

112

113

| (228) | Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja atbalsta saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi ir zaudējis savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (114). |
| --- | --- |

(228)

Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja atbalsta saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi ir zaudējis savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (114).

114

| (229) | Atbilstoši judikatūrai Regulas (ES) 2015/1589 (115) 16. panta 1. punktā ir noteikts: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [...]. Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Savienības tiesību vispārēju principu.” |
| --- | --- |

(229)

Atbilstoši judikatūrai Regulas (ES) 2015/1589 (115) 16. panta 1. punktā ir noteikts: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [...]. Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Savienības tiesību vispārēju principu.”

115

| (230) | Ne Itālija, ne trešās personas nav oficiāli prasījušas, lai netiek izdots atbalsta atgūšanas rīkojums, jo tas būtu pretrunā Savienības tiesību vispārējam principam. Tomēr, ņemot vērā Komisijas līdzšinējo informācijas apmaiņu ar Itāliju un trešajām personām, Komisija uzskata, ka būtu atbilstoši novērtēt, vai šajā gadījumā atbalsta atgūšanas rīkojums būtu pretrunā kādam Savienības tiesību vispārējam principam. |
| --- | --- |

(230)

Ne Itālija, ne trešās personas nav oficiāli prasījušas, lai netiek izdots atbalsta atgūšanas rīkojums, jo tas būtu pretrunā Savienības tiesību vispārējam principam. Tomēr, ņemot vērā Komisijas līdzšinējo informācijas apmaiņu ar Itāliju un trešajām personām, Komisija uzskata, ka būtu atbilstoši novērtēt, vai šajā gadījumā atbalsta atgūšanas rīkojums būtu pretrunā kādam Savienības tiesību vispārējam principam.

| (231) | Ņemot vērā 2013. gada Banku darbības paziņojuma 63. punktā ietverto atsauci uz noguldījumu garantiju sistēmu rīcību un Komisijas praksi iepriekšējo lēmumu pieņemšanā (116), neviena banka vai dalībvalsts 2014. gada jūnijā nevarēja paredzēt, ka garantiju sistēmu veiktos pasākumus varētu neuzskatīt par valsts atbalstu. Turklāt nelikumīga atbalsta saņēmējs nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, pirms Komisija ir pieņēmusi galīgo lēmumu atbilstoši Līguma 108. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(231)

Ņemot vērā 2013. gada Banku darbības paziņojuma 63. punktā ietverto atsauci uz noguldījumu garantiju sistēmu rīcību un Komisijas praksi iepriekšējo lēmumu pieņemšanā (116), neviena banka vai dalībvalsts 2014. gada jūnijā nevarēja paredzēt, ka garantiju sistēmu veiktos pasākumus varētu neuzskatīt par valsts atbalstu. Turklāt nelikumīga atbalsta saņēmējs nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, pirms Komisija ir pieņēmusi galīgo lēmumu atbilstoši Līguma 108. panta 3. punktam.

116

| (232) | Principā Komisija novērtē atbalsta pasākuma saderību, pamatojoties uz kritērijiem, kas piemērojami dienā, kad tā pieņem lēmumu. Saderības kritēriji, kas noteikti 2013. gada Banku darbības paziņojumā, ir piemērojami no 2013. gada 1. augusta, tātad tie bija piemērojami vairāk nekā 11 mēnešus pirms attiecīgo pasākumu veikšanas. Nevarēja būt tā, ka pastāvēja juridiskās noteiktības problēma, jo 2013. gada Banku darbības paziņojums bija jauns pasākums. |
| --- | --- |

(232)

Principā Komisija novērtē atbalsta pasākuma saderību, pamatojoties uz kritērijiem, kas piemērojami dienā, kad tā pieņem lēmumu. Saderības kritēriji, kas noteikti 2013. gada Banku darbības paziņojumā, ir piemērojami no 2013. gada 1. augusta, tātad tie bija piemērojami vairāk nekā 11 mēnešus pirms attiecīgo pasākumu veikšanas. Nevarēja būt tā, ka pastāvēja juridiskās noteiktības problēma, jo 2013. gada Banku darbības paziņojums bija jauns pasākums.

| (233) | Atbalsta atgūšana ir negatīva lēmuma parastas sekas nelikumīga atbalsta gadījumā un kā tāda nav uzskatāma par nesamērīgām sekām. |
| --- | --- |

(233)

Atbalsta atgūšana ir negatīva lēmuma parastas sekas nelikumīga atbalsta gadījumā un kā tāda nav uzskatāma par nesamērīgām sekām.

| (234) | Savienības tiesu judikatūrā ir stingri noteikts, kādos gadījumos dalībvalstij ir pilnīgi neiespējami izpildīt atbalsta atgūšanas rīkojumu. Proti, finanšu grūtības, kas atbalsta saņēmējam rastos, ja atbalsts būtu jāatgūst, nenozīmē, ka atgūšana ir neiespējama. Komisija secina, ka šajā gadījumā nevar atsaukties uz pilnīgu neiespējamību atgūt atbalstu. |
| --- | --- |

(234)

Savienības tiesu judikatūrā ir stingri noteikts, kādos gadījumos dalībvalstij ir pilnīgi neiespējami izpildīt atbalsta atgūšanas rīkojumu. Proti, finanšu grūtības, kas atbalsta saņēmējam rastos, ja atbalsts būtu jāatgūst, nenozīmē, ka atgūšana ir neiespējama. Komisija secina, ka šajā gadījumā nevar atsaukties uz pilnīgu neiespējamību atgūt atbalstu.

| (235) | Tādējādi, ņemot vērā, ka konkrētie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, un ka atbalsta atgūšana nebūtu pretrunā Savienības tiesību vispārējam principam, atbalsts ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds tirgū bija iepriekš. Laikposms, par kuru atbalsts ir jāatgūst, sākas no brīža, kad atbalsta saņēmējs pirmoreiz saņēmis priekšrocību, tas ir, kad atbalsts ir nodots saņēmēja rīcībā, un ilgst līdz faktiskās atgūšanas datumam, un atgūstamajām summām jāpieskaita procenti par laikposmu līdz faktiskās atgūšanas datumam. Šajā gadījumā datums, kad atbalsts nodots uzņēmuma rīcībā, ir ieguldījuma samaksas datums attiecībā uz pasākumu Nr. 1 un garantijas nodrošināšanas datums attiecībā uz pasākumiem Nr. 2 un 3. |
| --- | --- |

(235)

Tādējādi, ņemot vērā, ka konkrētie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, un ka atbalsta atgūšana nebūtu pretrunā Savienības tiesību vispārējam principam, atbalsts ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds tirgū bija iepriekš. Laikposms, par kuru atbalsts ir jāatgūst, sākas no brīža, kad atbalsta saņēmējs pirmoreiz saņēmis priekšrocību, tas ir, kad atbalsts ir nodots saņēmēja rīcībā, un ilgst līdz faktiskās atgūšanas datumam, un atgūstamajām summām jāpieskaita procenti par laikposmu līdz faktiskās atgūšanas datumam. Šajā gadījumā datums, kad atbalsts nodots uzņēmuma rīcībā, ir ieguldījuma samaksas datums attiecībā uz pasākumu Nr. 1 un garantijas nodrošināšanas datums attiecībā uz pasākumiem Nr. 2 un 3.

10.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (236) | Komisija secina, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi pasākumu Nr. 1, kas ir neatmaksājams ieguldījums EUR 265 miljonu apmērā, pasākumu Nr. 2, kas ir garantija par summu EUR 35 miljoni kredītriska darījumiem attiecībā uz [...] ar atbalsta elementu EUR 0,14 miljoni, un pasākumu Nr. 3, kas ir vēl viens neatmaksājams ieguldījums EUR 30 miljonu apmērā, par kopējo summu EUR 295,14 miljoni, kas piešķirti kā valsts atbalsts 2014. gada 7. jūlijā, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Attiecīgi nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts, kam pieskaitīti atgūšanas procenti, būtu jāatgūst no saņēmēja, t. i., Tercas, |
| --- | --- |

(236)

Komisija secina, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi pasākumu Nr. 1, kas ir neatmaksājams ieguldījums EUR 265 miljonu apmērā, pasākumu Nr. 2, kas ir garantija par summu EUR 35 miljoni kredītriska darījumiem attiecībā uz [...] ar atbalsta elementu EUR 0,14 miljoni, un pasākumu Nr. 3, kas ir vēl viens neatmaksājams ieguldījums EUR 30 miljonu apmērā, par kopējo summu EUR 295,14 miljoni, kas piešķirti kā valsts atbalsts 2014. gada 7. jūlijā, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Attiecīgi nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts, kam pieskaitīti atgūšanas procenti, būtu jāatgūst no saņēmēja, t. i., Tercas,

Tercas

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kas īstenots ar pasākumu Nr. 1, kas ir neatmaksājams ieguldījums EUR 265 miljonu apmērā, pasākumu Nr. 2, kas ir garantija par summu EUR 35 miljoni kredītriska darījumiem attiecībā uz [...] ar atbalsta elementu EUR 0,14 miljoni, un pasākumu Nr. 3, kas ir vēl viens neatmaksājams ieguldījums EUR 30 miljonu apmērā, par kopējo summu EUR 295,14 miljoni, ko Itālija nelikumīgi piešķīrusi Tercas2014. gada 7. jūlijā, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Itālija atgūst 1. pantā minēto atbalstu no tā saņēmēja.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentu likmi aprēķina gan parāda pamatsummai, gan procentiem līdz atbalsta atmaksāšanas dienai saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (117) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (118), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Itālija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc lēmuma paziņošanas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas ir jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas ir jāatgūst no saņēmēja;

| b) | jau veikto vai plānoto pasākumu sīku aprakstu atbilstīgi šim lēmumam; |
| --- | --- |

b)

jau veikto vai plānoto pasākumu sīku aprakstu atbilstīgi šim lēmumam;

| c) | dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atbalstu atmaksāt. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atbalstu atmaksāt.

2.   Itālija informē Komisiju par veikto valsts pasākumu gaitu, lai īstenotu šo lēmumu, līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Tā pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem atbilstīgi šim lēmumam. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, kas jau ir atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 136, 24.4.2015., 17. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  
  Banca d'Italia veica Tercas pārbaudi laikposmā no 2011. gada 5. decembra līdz 2012. gada 23. martam. Tā konstatēja vairākus pārkāpumus un vairākas neatbilstības normām saistībā ar 1) bankas vadību un pārvaldību, 2) iekšējās revīzijas funkciju, 3) kreditēšanas procesu un 4) informācijas izpaušanu pārvaldes struktūrām un uzraudzības struktūrai.

3

Banca d'Italia

Tercas

(4)  Pamatojoties uz nopietniem administratīviem un tiesību aktu pārkāpumiem.

4

(5)  Sk. 38. apsvērumu.

5

(6)  Šajā apsvērumā norādītie skaitļi attiecas tikai uz Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA, nevis uz visu Tercas grupu.

6

Tercas

Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA

Tercas

(7)  Akcionāru sapulces protokols (repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014
  ), notārs Vicenzo Galeota.

7

repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014

Vicenzo Galeota

(8)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.).

9

(10)  Direktīvas 94/19/EK 3. panta 1. punkts.

10

(11)  
  “
  Le banche italiane aderiscono a uno dei sistemi di garanzia dei depositanti istituiti e riconosciuti in Italia. Le banche di credito cooperative aderiscono al sistema di garanzia dei depositanti costituito nel loro ambito.
  ”

11

Le banche italiane aderiscono a uno dei sistemi di garanzia dei depositanti istituiti e riconosciuti in Italia. Le banche di credito cooperative aderiscono al sistema di garanzia dei depositanti costituito nel loro ambito.

(12)  
  FITD savā tīmekļa vietnē ir norādījusi sevi kā obligāto konsorciju (consorzio obbligatorio).

12

FITD

consorzio obbligatorio

(13)  Kredītiestāžu apvienības bankas nevar kļūt par FITD dalībniecēm. Tām jābūt Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo – kredītiestāžu apvienības banku tīklā izveidotas noguldījumu garantiju sistēmas – dalībniecēm.

13

FITD

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

(14)  Sk. FITD statūtu 25. pantu un statūtu pielikuma 9.–14. pantu.

14

FITD

(15)  Sk. FITD statūtu (Statuto) 3.–15. pantu.

15

FITD

Statuto

(16)  
  Consiglio: Sk. FITD statūtu 12. panta 3. punktu.

16

Consiglio:

FITD

(17)  Sk. FITD statūtu 13. panta 10. punktu. Pašlaik ir pa vienam pārstāvim no šādām bankām: Credem, Credito Valtellinese, BNL, Deutsche Bank, Cariparma, Veneto Banca, CheBanca, BPM, Banco Desio e della Brianza, UBI, Banca di Credito Popolare Torre del Greco, Cassa di Risparmio di Rimini, Banca Popolare Pugliese, Unipol Banca, Banco Popolare, Banca Popolare dell'Emilia Romagna un Banca del Piemonte. Unicredit, Intesa Sanpaolo un Monte dei Paschi di Siena katru pārstāv divi locekļi.

17

FITD

Credem

Credito Valtellinese

BNL

Deutsche Bank

Cariparma

Veneto Banca

CheBanca

BPM

Banco Desio e della Brianza

UBI

Banca di Credito Popolare Torre del Greco

Cassa di Risparmio di Rimini, Banca Popolare Pugliese

Unipol Banca

Banco Popolare

Banca Popolare dell'Emilia Romagna

Banca del Piemonte

Unicredit

Intesa Sanpaolo

Monte dei Paschi di Siena

(18)  
  Comitato di gestione – sk. FITD statūtu 16.–18. pantu.

18

Comitato di gestione –

FITD

(19)  Sk. FITD statūtu 17. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

19

FITD

(20)  Sk. FITD statūtu 14. panta 1. punkta e) apakšpunktu.

20

FITD

(21)  Konfidenciāla informācija.

21

(*1)  2014. gada Stabilitātes likuma (Likums Nr. 147/2013) 1. panta 627. un 628. punkts: “627. Attiecībā uz to banku ekonomisko un finanšu reorganizāciju, kurām piemēro īpašu administrēšanas procedūru, FITD veiktie atbalsta pasākumi nav daļa no šādu banku ieņēmumiem. 628. Šā panta 627. punkts stājas spēkā tikai pēc Eiropas Komisijas apstiprinājuma.” (627. Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti. 628. L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea.)

*1

FITD

Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti. 628. L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea.

(22)  Itālijas publiskā iestāde, kas iesniedza piezīmes Komisijai, ir Itālijas ekonomikas un finanšu ministrs.

22

(23)  Spriedums Austrija/Komisija (Austrijas Zaļās elektroenerģijas likums), T-251/11, EU:T:2014:1060.

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/49/ES par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

24

(25)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

25

(26)  Spriedums Francija/Komisija, C-482/99, EU:C:2002:294.

26

(27)  Komisijas 1999. gada 10. novembra Lēmums 2000/600/EK, ar ko nosacīti apstiprina Itālijas piešķirto atbalstu valsts bankām Banco di Sicilia un Sicilcassa (OV L 256, 10.10.2000., 21. lpp.).

27

Banco di Sicilia

Sicilcassa

(28)  
  Banca d'Italia iesniedza piezīmes kā trešā persona, tāpēc tās nav izklāstītas kopā ar Itālijas piezīmēm šajā iedaļā. Tomēr, tā kā Banca d'Italia ir publiska iestāde un tās rīcība attiecīgi ir dalībvalsts rīcība – tātad tā nav izslēgta no Līguma 107. panta piemērošanas jomas, pamatojoties uz to, ka tā ir konstitucionāli neatkarīga struktūra –, atsauces uz Itāliju šā lēmuma iedaļā “Pasākumu novērtējums” jāsaprot kā atsauces arī uz Banca d'Italia.

28

Banca d'Italia

Banca d'Italia

Banca d'Italia

(29)  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

29

(30)  Spriedums Doux Élevage SNC un citi, C-677/11, EU:C:2013:348, jo īpaši 41. punkts.

30

Doux Élevage SNC

(31)  Komisijas 2011. gada 1. augusta lēmums lietā SA.33001 (11/N) – Dānija – B daļa – Grozījumi Dānijas likvidācijas sistēmā attiecībā uz kredītiestādēm (OV C 271, 14.9.2011., 1. lpp.).

31

(32)  Komisijas 2014. gada 18. februāra lēmums lietā SA.37425 (2013/N) – Polija – Organizēta krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēma (OV C 210, 4.7.2014., 1. lpp.).

32

(33)  Komisijas 2012. gada 30. maija lēmums lietā SA.34255 (12/N) – Spānija – CAM un Banco CAM pārstrukturēšana (OV C 173, 19.6.2013., 1. lpp.).

33

CAM

Banco CAM

(34)  
  Fondo de Restructuración Ordenada Bancaria.

34

Fondo de Restructuración Ordenada Bancaria.

(35)  Lieta C-379/98, EU:C:2001:160, jo īpaši 61. punkts un turpmākie punkti.

35

(36)  Sk. 30. zemsvītras piezīmi.

36

(37)  Sk. 23. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Izcēlums pievienots.

38

(39)  
  Banche di credito cooperativo.

39

Banche di credito cooperativo

(40)  Komisijas 2008. gada 31. jūlija lēmums lietā NN 36/08 – Dānija – Roskilde bank A/S (OV C 238, 17.9.2008., 5. lpp.).

40

Roskilde bank A/S

(41)  Spriedums EARL Salvat père & fils/Komisija, T-136/05, EU:T:2007:295, 154. punkts.

41

EARL Salvat père & fils

(42)  Ģenerāladvokāta Wathelet atzinums Doux Élevage lietā.

42

Wathelet

Doux Élevage

(43)  Sk. 27. zemsvītras piezīmi.

43

(44)  Spriedums Pearle un citi, C-345/02, EU:C:2004:448.

44

Pearle

(45)  
  Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT) un Cassa di Risparmi e Depositi di Prato.

45

Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT)

Cassa di Risparmi e Depositi di Prato

(46)  Komisijas 2014. gada 3. augusta lēmums lietā SA.39250 (2014/N) – Portugāle – Banco Espírito Santo SA noregulējums (OV C 393, 7.11.2014., 1. lpp.), 75.–77. apsvērums.

46

Banco Espírito Santo SA

(47)  Spriedums Land Burgenland un citi/Komisija, C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, EU:C:2013:682, 60. punkts.

47

Land Burgenland

(48)  
  FITD izpildu komitejas 2014. gada 30. maija sapulces protokols, 4. lpp., FITD ģenerāldirektora 2014. gada 28. maija ziņojums, dokuments Nr. 7/2014, 5. lpp.

48

FITD

FITD

(49)  Sk. FIDT ģenerāldirektora 2014. gada 28. maija ziņojumu, dokuments Nr. 7/2014, 5. lpp.

49

FIDT

(50)  Sk. Tercas paziņojumu FITD, 2015. gada 1. aprīlis

50

Tercas

FITD

(51)  [...]

51

(52)  [...]

52

(53)  [...]

53

(54)  
  BPB atsaucas uz Komisijas nostāju spriedumā BP Chemicals/Komisija, T-11/95, EU:T:1998:199, saskaņā ar kuru “pārstrukturēšanas plāna formulēšana nav statisks pasākums” (sprieduma 105. punkts). Līdzīgi BPB apgalvo, ka daži nesenie Komisijas lēmumi apliecina: tas, ka netiek tūlīt iesniegts pārstrukturēšanas plāns, neliedz pieņemt lēmumu, kurā konstatē, ka konkrēts pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Sk. Komisijas 2014. gada 13. februāra lēmumu lietā SA.36663 (2014/NN) – Spānija – Atbalsta pasākums par labu SGR (OV C 120, 23.4.2014., 1. lpp.) un Komisijas 2014. gada 23. jūlija Lēmumu (ES) 2015/1092 par valsts atbalstu SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), ko Grieķija sniegusi Grieķijas Nacionālās bankas grupai saistībā ar: National Bank of Greece S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, First Business Bank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A., Probank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A., kooperatīvās bankas Lesvos-Limnos, kooperatīvās bankas Achaia un kooperatīvās bankas Lamia noregulējumu (OV L 183, 10.7.2015., 29. lpp.).

54

BPB

BP Chemicals

BPB

SGR

National Bank of Greece S.A.

First Business Bank S.A.

National Bank of Greece S.A.

Probank S.A.

National Bank of Greece S.A.

Lesvos-Limnos

Achaia

Lamia

(55)  Sk. īpašā administratora pieteikumu par FITD iejaukšanos, 2013. gada 25. oktobris, 3. lpp.; “alternatīvu risinājumu trūkums” attiecībā uz BPB ierosināto darījumu tika atzīts arī FITD izpildu komitejas 2013. gada 28. oktobra sapulces protokolā, 4. lpp.

55

FITD

BPB

FITD

(56)  Sk. 31. zemsvītras piezīmi.

56

(57)  Komisijas 2012. gada 27. marta lēmums lietā SA.26909 (2011/C) – Portugāle – Banco Português de Negócios (BPN), 247. un 248. punkts; Komisijas 2014. gada 18. februāra lēmums – Polija – Organizēta krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēma, minēts iepriekš, 65. punkts; Komisijas 2012. gada 30. maija lēmums – Spānija – CAM un Banco CAM pārstrukturēšana, minēts iepriekš, 113. punkts, sk. arī 119. un 120. punktu.

57

Banco Português de Negócios (BPN)

Polija – Organizēta krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēma,

– Spānija – CAM un Banco CAM pārstrukturēšana,

(58)  Spriedums Itālija/Komisija, 173/73, EU:C:1974:71, 16. punkts; spriedums Compagnie Commerciale de l'Ouest/Receveur principal des douanes de La Pallice-Port, no C-78/90 līdz C-83/90, EU:C:1992:118, 35. punkts; spriedums Essent Netwerk Noord un citi, C-206/06, EU:C:2008:413, 58.–74. punkts; spriedums Elliniki Nafpigokataskevastiki un citi/Komisija, T-384/08, EU:T:2011:650, 87. punkts.

58

Compagnie Commerciale de l'Ouest

Receveur principal des douanes de La Pallice-Port

Essent Netwerk Noord

Elliniki Nafpigokataskevastiki

(59)  Spriedums Francija/Komisija, T-139/09, EU:T:2012:496, 63. un 64. punkts.

59

(60)  Spriedums Francija/Ladbroke Racing un Komisija, C-83/98 P, EU:C:2000:248, 50. punkts: “(...) pat ja (...) atbilstošās summas nav pastāvīgi valsts iestāžu rīcībā, ar faktu vien, ka šīs summas nepārtraukti ir valsts kontrolē un tādējādi kompetento valsts iestāžu rīcībā, ir pietiekoši, lai tās tiktu kvalificētas par valsts līdzekļiem.”

60

Ladbroke Racing

(61)  Sk. cita starpā Direktīvas 94/19/EK 1. un 16. apsvērumu.

61

(62)  Sk. Direktīvas 94/19/EK 3. pantu un 1., 2., 3., 11., 12., 15., 16., 20., 21., 24. un 25. apsvērumu.

62

(63)  Sk. cita starpā Direktīvas 2014/49/ES 3., 4. un 16. apsvērumu.

63

(64)  Sk. Direktīvas 2014/49/ES 11. panta 3. un 6. punktu.

64

(65)  
  “
  La Repubblica (...) tutela il risparmio in tutte le sue forme.
  ”

65

La Repubblica (...) tutela il risparmio in tutte le sue forme.

(66)  Sk. spriedumu Air France/Komisija, T-358/94, EU:T:1996:194, 59.–62. punktu, kurā Vispārējā tiesa nosprieda, ka Francijas Caisse des Dépôts et Consignations rīcība katrā ziņā ir attiecināma uz valsti, pamatojoties uz to, ka tā ir valsts sektora iestāde, un piebilda, ka šo secinājumu nemaina argumenti, ka konkrētā struktūra ir neatkarīga no pārējām valsts iestādēm.

66

Air France

Caisse des Dépôts et Consignations

(67)  Kā norādīts Banca d'Italia tīmekļa vietnē, “ar tiesību aktiem Itālijas Bankai ir uzticēta atbildība par valsts finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu” (L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale); https://www.bancaditalia.it/compiti/stabilita-finanziaria/. Banca d'Italia ir Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas, Finanšu stabilitātes padomes un Eurosistēmas/Eiropas Centrālo banku sistēmas Finanšu stabilitātes komitejas locekle.

67

Banca d'Italia

L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale

Banca d'Italia

(68)  
  Banca d'Italia tīmekļa vietnē (sadaļā “Banku un finanšu sistēmas uzraudzība”) ir arī norādīts: “Itālijas Banka arī atbild par banku klientu un finanšu starpnieku aizsardzību – tā ir būtiska daļa no banku darbības un finanšu uzraudzības, kas tiek īstenota līdztekus pārējiem Bankas uzraudzības pienākumiem” (Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza).

68

Banca d'Italia

Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza

(69)  
  FITD statūtu 1. pants.

69

FITD

(70)  Statūtu 29. panta 1. punkts.

70

(71)  
  “Ņemot vērā noguldītāju aizsardzību un banku sistēmas stabilitāti, Banca d'Italia [...] koordinē garantiju sistēmu darbību, paredzot noteikumus, kas reglamentē banku krīzes, un īstenojot pašai savu uzraudzības darbību” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza).

71

Banca d'Italia

La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza

(72)  
  “Ņemot vērā noguldītāju aizsardzību un banku sistēmas stabilitāti, Banca d'Italia (...) atzīst garantiju sistēmas, apstiprinot to statūtus, ar nosacījumu, ka sistēmām nepiemīt iezīmes, kuru dēļ varētu rasties neproporcionāls maksātnespējas risku sadalījums banku sistēmā” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario (...) riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario).

72

Banca d'Italia

La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario (...) riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario

(73)  
  “Ņemot vērā noguldītāju aizsardzību un banku sistēmas stabilitāti, Banca d'Italia (...) pieņem noteikumus, ar ko īsteno noteikumus, kuri izklāstīti šajā sadaļā” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario (...) emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione).

73

Banca d'Italia

La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario (...) emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione

(74)  
  FITD statūtu 29. panta 1. punkts.

74

FITD

(75)  
  FITD statūtu 4. pants.

75

FITD

(76)  Banku likuma 71. panta 3. punkts.

76

(77)  Banku likuma 72. panta 4. punkts: “
  Banca d'Italia, sniedzot norādījumus īpašajiem administratoriem un uzraudzības komitejas locekļiem, var piemērot īpašus aizsardzības pasākumus un ierobežojumus bankas vadībai. Īpašie administratori un uzraudzības komitejas locekļi ir personīgi atbildīgi, ja netiek izpildīti Banca d'Italia norādījumi” (La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia).

77

Banca d'Italia

Banca d'Italia

La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia

(78)  Sk. 47., 56. un 69. apsvērumu.

78

(79)  
  FITD statūtu 13. panta 6. punkts un 16. panta 1. punkta d) apakšpunkts.

79

FITD

(80)  Sk. 46., 58. un 71. apsvērumu.

80

(81)  Sk., piemēram, Irene Mecatti piezīmi par Banku likuma 96.–96.c pantu, kas ietverta M. Porzio, V. Santoro, F. Belli, G. Losappio un M. Rispoli Farina izdevumā Testo unico bancario, Commentario, Giuffrè Editore, 2010. gads: “katra noguldījumu garantiju sistēmas iejaukšanās iepriekš jāapstiprina Banca d'Italia (96.b panta 1. punkta d) apakšpunkts)” (ogni intervento dei spd deve essere preventivamente autorizzato della BI (art. 96-ter, co. 1, lett. d)); uzsvaru pievienojis autors.

81

Irene Mecatti

M. Porzio

V. Santoro

F. Belli

G. Losappio

M. Rispoli Farina

Testo unico bancario, Commentario

Giuffrè Editore

iepriekš

Banca d'Italia

ogni intervento dei spd deve essere

autorizzato della BI (art. 96-ter, co. 1, lett. d))

(82)  Sk. Banca d'Italia
  2013. gada 4. novembra un 2014. gada 7. jūlija vēstules, kurās FITD tika atļauts piešķirt konkrētos atbalsta pasākumus (8. un 9. pielikums Itālijas 2014. gada 14. novembra atbildei uz Komisijas 2014. gada 10. oktobra informācijas pieprasījumu).

82

Banca d'Italia

FITD

(83)  
  FITD valdes 2014. gada 30. maija sapulces protokolam pievienotais ziņojums, 1. lpp. (3.9. pielikums Itālijas 2014. gada 14. novembra atbildei uz Komisijas 2014. gada 10. oktobra informācijas pieprasījumu): “Šo faktoru attīstība ir novedusi pie niansētām sarunām ar BPB un īpašo administratoru, tās koordinējot ar Banca d'Italia, lai identificētu Fonda iejaukšanās mehānismus, kas maksimāli palielinātu atbalsta pasākumu efektivitāti plašāka Tercas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas plāna ietvaros, pamatojoties uz BPB īstenoto rekapitalizāciju” (L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB).

83

FITD

BPB

Banca d'Italia

Tercas

BPB

L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB

(84)  
  FITD izpildu komitejas 2014. gada 30. maija sapulces protokolam pievienotais ziņojums, 4. lpp. (3.9. pielikums Itālijas 2014. gada 14. novembra atbildei uz Komisijas 2014. gada 10. oktobra informācijas pieprasījumu): “
  Banca d'Italia (...) aicināja Fondu mēģināt panākt līdzsvarotu vienošanos ar BPB par Tercas negatīvā pašu kapitāla segšanu” (La Banca d'Italia (...) ha invitato il Fondo a ricercare un'intesa equilibrata con BPB per la copertura del deficit patrimoniale).

84

FITD

Banca d'Italia

BPB

Tercas

La Banca d'Italia (...) ha invitato il Fondo a ricercare un'intesa equilibrata con BPB per la copertura del deficit patrimoniale

(85)  Lai gan juridiski ir iespējams atsaukt savu dalību no FITD, bankām ir juridisks pienākums būt par noguldījumu garantiju sistēmas dalībniecēm. Turklāt, kā minēts 33. apsvērumā, dalība FITD tām Itālijas bankām, kas nav kredītiestāžu apvienības bankas, ir obligāta šādu iemeslu dēļ: 1) ņemot vērā, ka komercbankām Itālijā nav pieejama cita noguldījumu garantiju sistēma, dalība FITD ir de facto obligāta; 2) FITD statūti nosaka, ka visām Itālijas bankām, kas nav kredītiestāžu apvienības bankas, jābūt FITD dalībniecēm.

85

FITD

FITD

FITD

de facto

FITD

FITD

(86)  Banku likuma 96. pants.

86

(87)  
  FITD statūtu 8. pants.

87

FITD

(88)  Lēmumus iejaukties pieņem valde vai izpildu komiteja ar 36. apsvērumā norādīto balsu vairākumu.

88

(89)  Sk. sprieduma Doux Élevage lietā 38. punktu.

89

Doux Élevage

(90)  
  Comité interprofessionnel de la dinde française.

90

Comité interprofessionnel de la dinde française

(91)  Sk. lēmumu lietā SA.33001 (2011/N) – Dānija – B daļa – Grozījumi Dānijas likvidācijas sistēmā attiecībā uz kredītiestādēm, 43.–49. apsvērumu; lēmumu lietā SA.34255 (2012/N) – Spānija – CAM un Banco CAM pārstrukturēšana, 76.–87. apsvērumu; lēmumu lietā SA.37425 (2013/N) – Polija – Organizēta krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēma, 44.–53. apsvērumu; lēmumu lietā NN 36/2008 – Dānija – Roskilde bank A/S, 28.–31. apsvērumu; lēmumu lietā NN 61/2009 – Spānija – Caja Castilla-La Mancha glābšana un pārstrukturēšana, 97.–106. apsvērumu.

91

CAM

Banco CAM

Roskilde bank A/S

Caja Castilla-La Mancha

(92)  Sk. spriedumu Komisija/EDF, C-124/10P, EU:C:2012:318, 80. un 81. punktu.

92

EDF

(93)  Sk. 80.–97. apsvērumu.

93

(94)  Četrām lielajām bankām, kam ir garantēta pārstāvība valdē un divas balsis katrai, visām kopā ir vajadzīgi vēl tikai pieci pārstāvji, lai tām būtu vairākums (13 balsis).

94

(95)  Sk. spriedumu Land Burgenland un citi/Komisija, C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, EU:C:2013:682, 52. punkts.

95

Land Burgenland

(96)  Komisijas paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.).

96

(97)  Kredītriska mijmaiņas līgums ir īpaša veida mijmaiņas līgums, kura mērķis ir pārnest finanšu produktu kredītrisku starp divām vai vairākām pusēm. Kredītriska mijmaiņas līguma pircējs veic vairākus maksājumus pārdevējam un apmaiņā pret to saņem atmaksu gadījumā, ja pamatā esošais parādnieks kļūst maksātnespējīgs.

97

(98)  
  ENI, ENEL, Telecom Italia un Atlantia vidējās trīsgadu kredītriska mijmaiņas līgumu vērtības uz 2014. gada 1. jūliju.

98

ENI

ENEL

Telecom Italia

Atlantia

(99)  Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (“Pārstrukturēšanas paziņojums”).

99

(100)  Paziņojums – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (“Rekapitalizācijas paziņojums”) (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.); Pārstrukturēšanas paziņojums; Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“2011. gada Pagarināšanas paziņojums”) (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.) un 2013. gada Banku darbības paziņojums.

100

(101)  Sk. Komisijas 2013. gada 6. septembra lēmumu valsts atbalsta lietā SA.37314 – Glābšanas atbalsts par labu Probanka (OV C 314, 29.10.2013., 1. lpp.) un Komisijas 2013. gada 6. septembra lēmumu valsts atbalsta lietā SA.37315 – Glābšanas atbalsts par labu Factor Banka (OV C 314, 29.10.2013., 2. lpp.).

101

Probanka

Factor Banka

(102)  Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

102

(103)  Lēmums lietā SA.39250 (2014/N) – Portugāle – Banco Espírito Santo, S.A. noregulējums; Komisijas lēmums lietā SA.41503 (2015/N) – Grieķija – Panellinia Bank noregulējums, izdodot pārveduma rīkojumu Piraeus bank (OV C 325, 2.10.2015., 1. lpp.); Komisijas 2015. gada 2. jūlija lēmums lietā SA.41924 (2015/N) – Itālija – Banca Romagna Cooperativa noregulējums (veicot likvidāciju) (OV C 369, 6.11.2015., 1. lpp.).

103

Banco Espírito Santo, S.A

Panellinia Bank

Piraeus bank

Banca Romagna Cooperativa

(104)  Sk. 103. zemsvītras piezīmi.

104

(105)  Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmums lietā SA.35709 (2013/N) – Slovēnija – Nova Kreditna Banka Maribor dd (NKBM) pārstrukturēšana (OV C 120, 23.4.2014., 1. lpp.); Komisijas 2013. gada 18. decembra Lēmums 2014/535/ES par valsts atbalstu SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) – NLB pārstrukturēšana – Slovēnija, ko Slovēnija plāno īstenot Nova Ljubljanska banka d.d. labā (OV L 246, 21.8.2014., 28. lpp.); Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmums lietā SA.37690 (2013/N) – Slovēnija – Glābšanas atbalsts par labu Abanka dd (OV C 37, 7.2.2014., 1. lpp.); Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmums lietā SA.37642 (13/N) – Slovēnija – Organizēta Probanka d.d. likvidācija (OV C 69, 7.3.2014., 1. lpp.) un Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmums lietā SA 37643 (2013/N) – Slovēnija – Organizēta Factor Banka likvidācija (OV C 69, 7.3.2014., 1. lpp.).

105

Nova Kreditna Banka Maribor dd

NKBM

NLB

Nova Ljubljanska banka d.d.

Abanka dd

Probanka d.d.

Factor Banka

(106)  Lēmums lietā SA.39250 (2014/N) – Portugāle – Banco Espírito Santo, S.A. noregulējums.

106

Banco Espírito Santo, S.A.

(107)  Situācija Tercas gadījumā nav salīdzināma ar Eurobank lietā pieņemto lēmumu, kurā Komisija atzina, ka dažas sekas būtu nesamērīgas gadījumā, ja valsts pilnīgi norakstītu rekapitalizācijas pasākumu bez vajadzības galu galā nodrošināt jebkādu kapitālu, jo visu jauno kapitālu būtu parakstījuši privāti avoti. Komisijas 2014. gada 29. aprīļa Lēmums 2014/885/ES par valsts atbalstu SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) un SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ko Grieķija sniegusi Eurobank Group saistībā ar Eurobank Ergasias S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu; atbalstu Proton bank pārstrukturēšanai Nea Proton izveides un kapitalizācijas un New Proton Bank papildu rekapitalizācijas rezultātā, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds; Hellenic Postbank noregulējumu pagaidu bankas izveides rezultātā (OV L 357, 12.12.2014., 112. lpp.).

107

Tercas

Eurobank

Eurobank Group

Eurobank Ergasias S.A.

Proton bank

Nea Proton

New Proton Bank

Hellenic Postbank

(108)  Sk. 103. zemsvītras piezīmi.

108

(109)  Komisijas 2012. gada 28. novembra lēmums lietā SA.34053 (12/N) – Spānija – Banco de Valencia S.A. rekapitalizācija un pārstrukturēšana (OV C 75, 14.3.2013., 1. lpp.).

109

Banco de Valencia S.A.

(110)  Komisijas 2012. gada 27. marta Lēmums 2012/660/ES par pasākumiem SA. 26909 (2011/C), kurus īstenojusi Portugāle Banco Português de Negócios (BPN pārstrukturēšanai (OV L 301, 30.10.2012., 1. lpp.).

110

Banco Português de Negócios

BPN

(111)  Komisijas 2010. gada 29. jūnija lēmums lietā NN 61/09 – Spānija – Caja Castilla-La Mancha glābšana un pārstrukturēšana (OV C 289, 26.10.2010., 1. lpp.).

111

Caja Castilla-La Mancha

(112)  Sk. spriedumu Komisija/Vācija, 70/72, EU:C:1973:87, 13. punktu.

112

(113)  Sk. spriedumu Spānija/Komisija, C-278/92, C-279/92 un C-280/92, EU:C:1994:325, 75. punktu.

113

(114)  Sk. spriedumu Beļģija/Komisija, C-75/97, EU:C:1999:311, 64. un 65. punktu.

114

(115)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

115

(116)  Sk. lēmumu lietā SA.33001 (2011/N) – Dānija – B daļa – Grozījumi Dānijas likvidācijas sistēmā attiecībā uz kredītiestādēm, 43.–49. apsvērumu; lēmumu lietā SA.34255 (2012/N) – Spānija – CAM un Banco CAM pārstrukturēšana, 76.–87. apsvērumu; un lēmumu lietā SA.37425 (2013/N) – Polija – Organizēta krājaizdevu sabiedrību likvidācijas sistēma, 44.–53. apsvērumu.

116

CAM

Banco CAM

(117)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

117

(118)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

118

---

| 28.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1209

(2016. gada 12. jūlijs),

ar ko aizstāj pielikumu Īstenošanas lēmumam 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4283)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu, 20. panta 3. punktu, 22. panta a) punktu, 36. panta 4. punktu un 37. panta 7. punktu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2) un jo īpaši tā 8. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu, 20. panta 4. punktu, 22. panta a) punktu, 51. panta 4. punktu un 52. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | 2013. gada 9. aprīlī sāka darboties otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II). Tā ietver pietiekamu informāciju, kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Turklāt, lai SIS II varētu darboties efektīvi, dalībvalstis apmainās ar papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem. Šo papildinformācijas apmaiņu veic SIRENE biroji. |
| --- | --- |

(1)

2013. gada 9. aprīlī sāka darboties otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II). Tā ietver pietiekamu informāciju, kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Turklāt, lai SIS II varētu darboties efektīvi, dalībvalstis apmainās ar papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem. Šo papildinformācijas apmaiņu veic SIRENE biroji.

| (2) | Lai atvieglotu darbu SIRENE birojiem un SIS II lietotājiem, kas ikdienas darbā ir iesaistīti SIRENE darbībās, 2008. gadā tika pieņemta SIRENE rokasgrāmata, izmantojot agrākā pirmā pīlāra tiesību aktu, proti, Komisijas Lēmumu 2008/333/EK (3), kā arī agrākā trešā pīlāra instrumentu Komisijas Lēmumu 2008/334/TI (4). Minētie lēmumi tika aizstāti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/115/ES (5), lai labāk atspoguļotu lietotāju un SIRENE darbībās iesaistīto darbinieku darbības vajadzības, lai uzlabotu darba procedūru saskanīgumu un nodrošinātu tehnisko noteikumu atbilstību reālajai situācijai. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglotu darbu SIRENE birojiem un SIS II lietotājiem, kas ikdienas darbā ir iesaistīti SIRENE darbībās, 2008. gadā tika pieņemta SIRENE rokasgrāmata, izmantojot agrākā pirmā pīlāra tiesību aktu, proti, Komisijas Lēmumu 2008/333/EK (3), kā arī agrākā trešā pīlāra instrumentu Komisijas Lēmumu 2008/334/TI (4). Minētie lēmumi tika aizstāti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/115/ES (5), lai labāk atspoguļotu lietotāju un SIRENE darbībās iesaistīto darbinieku darbības vajadzības, lai uzlabotu darba procedūru saskanīgumu un nodrošinātu tehnisko noteikumu atbilstību reālajai situācijai.

| (3) | 2015. gada sākumā notika SIRENE rokasgrāmatas vispārēja pārskatīšana un atjaunināšana, un rezultātā tika pieņemts Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/219 (6). Konkrēti Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/219 paredzēti pasākumi bija domāti, lai paātrinātu informācijas apmaiņu par subjektiem, uz kuriem attiecas diskrētas un īpašas pārbaudes un kuri iesaistīti terorismā vai smagos noziegumos. Ņemot vērā terorisma draudu pieaugumu, jo īpaši pēc 2015. gada 7. janvāra uzbrukumiem Parīzē, šādus pasākumu bija nepieciešams pieņemt steidzami, tāpēc Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/219 nācās pieņemt bez pilnīga teksta horvātu valodā. Šo trūkumu nepieciešams labot, atkārtoti pieņemot Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/219 noteikumus visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

(3)

2015. gada sākumā notika SIRENE rokasgrāmatas vispārēja pārskatīšana un atjaunināšana, un rezultātā tika pieņemts Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/219 (6). Konkrēti Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/219 paredzēti pasākumi bija domāti, lai paātrinātu informācijas apmaiņu par subjektiem, uz kuriem attiecas diskrētas un īpašas pārbaudes un kuri iesaistīti terorismā vai smagos noziegumos. Ņemot vērā terorisma draudu pieaugumu, jo īpaši pēc 2015. gada 7. janvāra uzbrukumiem Parīzē, šādus pasākumu bija nepieciešams pieņemt steidzami, tāpēc Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/219 nācās pieņemt bez pilnīga teksta horvātu valodā. Šo trūkumu nepieciešams labot, atkārtoti pieņemot Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/219 noteikumus visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

| (4) | Lai atvieglotu informācijas apmaiņu par personām, ko tur aizdomās par terorismu, un personām, kuras iesaistītas smagos noziegumos, ir nepieciešams, neskarot brīdinājumu prioritātes noteikumus, paredzēt atbrīvojumu no noteikumiem par brīdinājumu savietojamību attiecībā uz brīdinājumiem par diskrētām un īpašām pārbaudēm. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tiešajiem lietotājiem dalībvalstīs būtu iespējams veikt darbības, kas saistītas ar prioritāriem brīdinājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Lai atvieglotu informācijas apmaiņu par personām, ko tur aizdomās par terorismu, un personām, kuras iesaistītas smagos noziegumos, ir nepieciešams, neskarot brīdinājumu prioritātes noteikumus, paredzēt atbrīvojumu no noteikumiem par brīdinājumu savietojamību attiecībā uz brīdinājumiem par diskrētām un īpašām pārbaudēm. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tiešajiem lietotājiem dalībvalstīs būtu iespējams veikt darbības, kas saistītas ar prioritāriem brīdinājumiem.

| (5) | Tā kā Regula (EK) Nr. 1987/2006 pilnveido Šengenas acquis, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija 2007. gada 15. jūnija vēstulē paziņoja par šā acquis transponēšanu savos tiesību aktos. Dānija piedalās Lēmuma 2007/533/TI īstenošanā. Tādēļ tai ir pienākums īstenot šo lēmumu. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Regula (EK) Nr. 1987/2006 pilnveido Šengenas acquis, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija 2007. gada 15. jūnija vēstulē paziņoja par šā acquis transponēšanu savos tiesību aktos. Dānija piedalās Lēmuma 2007/533/TI īstenošanā. Tādēļ tai ir pienākums īstenot šo lēmumu.

| (6) | Apvienotā Karaliste piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (7). |
| --- | --- |

(6)

Apvienotā Karaliste piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (7).

| (7) | Īrija piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (8). |
| --- | --- |

(7)

Īrija piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (8).

| (8) | Šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

| (9) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (10). |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (10).

| (10) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana (11), kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (12) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI (13) 3. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana (11), kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (12) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI (13) 3. pantu.

| (11) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES (15) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2011/350/ES (16) 3. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES (15) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2011/350/ES (16) 3. pantu.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/115/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 12. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  
  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

1

(2)  
  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

2

(3)  Komisijas 2008. gada 4. marta Lēmums 2008/333/EK, ar kuru pieņem SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 123, 8.5.2008., 1. lpp.).

3

SIRENE

SIS II

(4)  Komisijas 2008. gada 4. marta Lēmums 2008/334/TI, ar kuru pieņem SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 123, 8.5.2008., 39. lpp.).

4

SIRENE

SIS II

(5)  Komisijas 2013. gada 26. februāra Īstenošanas lēmums 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 71, 14.3.2013., 1. lpp.).

5

SIRENE

SIS II

(6)  Komisijas 2015. gada 29. janvāra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/219, ar ko aizstāj pielikumuĪstenošanas lēmumam 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrāspaaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 44, 18.2.2015., 75. lpp.).

6

SIRENE

SIS II

(7)  Padomes 2000. gada 29. maija Lēmums 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

7

acquis

(8)  Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

8

acquis

(9)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

9

(10)  Padomes 1999. gada 17. maija Lēmums 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

10

acquis

(11)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

11

(12)  Padomes 2008. gada 28. janvāra Lēmums 2008/146/EK par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

12

acquis

(13)  Padomes 2008. gada 28. janvāra Lēmums 2008/149/TI par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.).

13

acquis

(14)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

14

(15)  Padomes 2011. gada 7. marta Lēmums 2011/349/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un policijas sadarbību (OV L 160, 18.6.2011., 1. lpp.).

15

acquis

(16)  Padomes 2011. gada 7. marta Lēmums 2011/350/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

16

acquis

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

SIRENE rokasgrāmata un citi īstenošanas pasākumi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II)

SATURS

| IEVADS | 42 |
| --- | --- |

| 1. | SIRENE BIROJI UN PAPILDINFORMĀCIJA | 44 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | SIRENE birojs | 44 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SIRENE rokasgrāmata | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SIRENE rokasgrāmatas papildinājumi | 45 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ieteikumu katalogs Šengenas acquis un paraugprakses pareizai piemērošanai (Šengenas Informācijas sistēma) | 45 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | SIRENE biroju loma policijas sadarbības jomā Eiropas Savienībā | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | SIS II datu un papildu informācijas nodošana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | SIRENE biroju un Eiropola attiecības | 46 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | SIRENE biroju un Eurojust attiecības | 46 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | SIRENE biroju un Interpola attiecības | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | SIS II brīdinājumu prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Komunikācijas kanālu izvēle | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Interpola informācijas izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Pozitīva atbilde un brīdinājuma dzēšana | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.5.

| 1.9. | Standarti | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Pieejamība | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Nepārtrauktība | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Konfidencialitāte | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Pieejamība | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | Paziņojumi | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | Komunikācijas valoda | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Tīkls, ziņojumi un pastkastītes | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Komunikācija ārkārtas apstākļos | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | SIRENE adrešu grāmata (SAB) | 48 |
| --- | --- | --- |

1.11.

| 1.12. | SIRENE darbplūsmas sistēma | 49 |
| --- | --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Atbilžu sniegšanas termiņi | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās, tostarp steidzama ziņošana par pozitīvu atbildi | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

| 1.14. | Transliterācijas/transkripcijas noteikumi | 49 |
| --- | --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Datu kvalitāte | 49 |
| --- | --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Arhivēšana | 50 |
| --- | --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Personāls | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.

| 1.17.1. | SIRENE biroju vadītāji | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.1.

| 1.17.2. | SIRENE kontaktpersona (SIRCoP) | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.2.

| 1.17.3. | Zināšanas | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.3.

| 1.17.4. | Mācības | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.4.

| 1.17.5. | Darbinieku apmaiņa | 52 |
| --- | --- | --- |

1.17.5.

| 2. | VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS | 52 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Definīcijas | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vairāki brīdinājumi (SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts) | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Brīdinājumu savietojamība | 53 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Brīdinājumu prioritātes secība | 54 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Nesavietojamības pārbaudes un vairāku brīdinājumu ievadīšana | 55 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija | 56 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 57 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ja nav iespējams izpildīt pozitīvai atbildei sekojošās procedūras (SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants) | 57 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II (SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts) | 58 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Apzīmēšana ar karodziņu | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Ievads | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Konsultēšanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot karodziņu | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Karodziņa dzēšanas lūgums | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas (SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants) | 59 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tiesības piekļūt datiem un tos labot (SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants) | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

| 2.9. | Dzēšana, beidzoties brīdinājuma saglabāšanas nosacījumiem | 60 |
| --- | --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Personvārdu ievadīšana | 61 |
| --- | --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Dažādas identitātes kategorijas | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte (SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants) | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

| 2.12. | Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Darbības noteikumi | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.1.

| 2.13. | Biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.

| 2.13.1. | Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.1.

| 2.13.2. | Apmaiņa ar pirkstu nospiedumiem un fotogrāfijām | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

| 2.13.3. | Tehniskās prasības | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.3.

| 2.13.4. | Biometrisko datu formāts un kvalitāte | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14. | Speciālie meklēšanas veidi | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.

| 2.14.1. | Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.1.

| 2.14.2. | Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību (FAST) līdzdalību | 65 |
| --- | --- | --- |

2.14.2.

| 3. | BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT (SIS II LĒMUMA 26. PANTS) | 65 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Brīdinājuma ievadīšana | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vairāki brīdinājumi | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 66 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 66 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Attiecībā uz pagaidu apcietināšanu nosūtāma papildinformācija | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | Apzīmēšana ar karodziņu | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Sistemātiski lūgumi apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI (1) | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7. | SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu | 67 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 68 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu | 68 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Papildinformācijas apmaiņa par tranzītu caur citu dalībvalsti | 68 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Brīdinājumu dzēšana pēc nodošanas vai izdošanas | 68 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 4. | BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU (SIS II REGULAS 24. PANTS) | 69 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Brīdinājuma ievadīšana | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vairāki brīdinājumi | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 70 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Šengenas konvencijas 25. pantā noteiktās īpašās procedūras | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā | 71 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Vispārīgie noteikumi par 4.5. punktā minētajām procedūrām | 72 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes un atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās | 72 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos | 73 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Informācijas apmaiņa, ja, neesot pozitīvai atbildei, dalībvalsts atklāj, ka ir brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir tiesības brīvi pārvietoties | 74 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu dzēšana | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | BRĪDINĀJUMI PAR PAZUDUŠĀM PERSONĀM (SIS II LĒMUMA 32. PANTS) | 75 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Vairāki brīdinājumi | 75 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 75 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Apzīmēšana ar karodziņu | 75 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Aprakstošu datu sniegšana par pazudušām nepilngadīgām personām un citām personām, ko uzskata par apdraudētām | 75 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 76 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Brīdinājumu dzēšana par pazudušām personām | 76 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Nepilngadīgās personas | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Pieaugušie, ja nav jāveic nekādi aizsardzības pasākumi | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Pieaugušie, kuriem nepieciešami aizsardzības pasākumi | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

| 6. | BRĪDINĀJUMI PAR PERSONĀM, KURAS MEKLĒ TIESAS PROCESAM (SIS II LĒMUMA 34. PANTS) | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Vairāki brīdinājumi | 77 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 77 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 77 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 77 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Brīdinājumu dzēšana par personām, kuras meklē tiesas procesam | 78 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | BRĪDINĀJUMI PAR DISKRĒTĀM UN ĪPAŠĀM PĀRBAUDĒM (SIS II LĒMUMA 36. PANTS) | 78 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Vairāki brīdinājumi | 78 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 78 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 78 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Citu dalībvalstu informēšana, izdodot brīdinājumus | 78 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Apzīmēšana ar karodziņu | 79 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 79 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Brīdinājumu dzēšana par diskrētām un īpašām pārbaudēm | 79 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas | 79 |
| --- | --- | --- |

7.8.

| 8. | BRĪDINĀJUMI PAR PRIEKŠMETIEM, KAS JĀKONFISCĒ VAI JĀIZMANTO PAR PIERĀDĪJUMU (SIS II LĒMUMA 38. PANTS) | 79 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Vairāki brīdinājumi | 79 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Brīdinājumi par transportlīdzekļiem | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | VIN (TIN) dvīņi | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.3. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 81 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Brīdinājumu dzēšana par priekšmetiem, ko meklē, lai konfiscētu vai lai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā, dzēšana | 81 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 9. | AUTOMĀTISKĀS NUMURA ZĪMES ATPAZĪŠANAS (ANPR) SISTĒMAS | 82 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIKA | 83 |
| --- | --- | --- |

10.

IEVADS

Šengenas zona

1985. gada 14. jūnijā nelielā Luksemburgas pilsētā Šengenā Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes un Nīderlandes Karalistes valdības parakstīja nolīgumu ar mērķi atļaut “(...) visiem dalībvalstu pilsoņiem brīvi šķērsot iekšējās robežas (...)” un atļaut “brīvu preču un pakalpojumu apriti”.

Piecas dibinātājvalstis 1990. gada 19. jūnijā parakstīja Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (2), kurai vēlāk 1990. gada 27. novembrī pievienojās Itālijas Republika, 1991. gada 25. jūnijā pievienojās Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, 1992. gada 6. novembrī pievienojās Grieķijas Republika, 1995. gada 28. aprīlī pievienojās Austrijas Republika un 1996. gada 19. decembrī – Dānijas Karaliste, Zviedrijas Karaliste un Somijas Republika.

No 1995. gada 26. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Beļģijā, Vācijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Spānijā un Portugālē (3). No 1998. gada 31. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Austrijā un Itālijā (4); no 2000. gada 26. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Grieķijā (5) un, visbeidzot, no 2001. gada 25. marta – Norvēģijā, Islandē, Zviedrijā, Dānijā un Somijā (6).

Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās tikai atsevišķu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecīgi saskaņā ar Lēmumu 2000/365/EK un Lēmumu 2002/192/EK.

Attiecībā uz Apvienoto Karalisti noteikumi, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste vēlējās piedalīties (izņemot SIS), ir piemērojami no 2005. gada 1. janvāra
   (7).

Šengenas acquis tika iestrādāts Eiropas Savienības tiesību sistēmā, izmantojot protokolus, kas pievienoti Amsterdamas līgumam (8) 1999. gadā. Padome 1999. gada 12. maijā pieņēma lēmumu, kurā tika noteikts katra Šengenas acquis veidojošā noteikuma vai lēmuma juridiskais pamats saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem.

No 2004. gada 1. maija Šengenas acquis, kas Eiropas Savienības tiesību sistēmā ir iekļauts ar Protokolu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (turpmāk “Šengenas protokols”), kā arī akti, kas to pilnveido vai ir citādi ar to saistīti, ir saistoši Čehijas Republikai, Igaunijas Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Ungārijai, Maltas Republikai, Polijas Republikai, Slovēnijas Republikai un Slovākijas Republikai. Šīs dalībvalstis 2007. gada 21. decembrī kļuva par pilntiesīgām Šengenas zonas dalībniecēm.

Kipra ir parakstījusi Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, bet saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu bauda izņēmuma statusu.

Bulgārijas Republika un Rumānija pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī; no minētās dienas Šengenas acquis un akti, kas to pilnveido vai ir citādi ar to saistīti, ir tām saistoši, ievērojot to 2005. gada Pievienošanās aktā paredzēto izņēmumu.

Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā. Tā Šengenas acquis piemēro, ievērojot tās 2011. gada Pievienošanās aktā paredzēto izņēmumu.

Daži Šengenas acquis noteikumi ir piemērojami no jaunu dalībvalstu pievienošanās ES. Citi noteikumi šajās dalībvalstīs ir piemērojami tikai saskaņā ar šim nolūkam pieņemtu Padomes lēmumu. Visbeidzot, Padome pieņem lēmumu par robežkontroles atcelšanu pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamām Šengenas novērtēšanas procedūrām ir pārbaudīts, vai attiecīgajā dalībvalstī ir ievēroti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai piemērotu visas attiecīgā acquis daļas, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

Šengenas zonai ir pievienojušās dažas citas Eiropas valstis. Norvēģijas Karaliste un Islandes Republika 1999. gada 18. maijā noslēdza ar dalībvalstīm asociācijas nolīgumus (9), lai pievienotos Šengenas konvencijai.

Šveices Konfederācija 2004. gadā parakstīja nolīgumu ar Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), pamatojoties uz to, 2008. gada 12. decembrī kļuva tā par Šengenas zonas dalībnieci.

Pamatojoties uz 2008. gadā parakstīto Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11), Lihtenšteinas Firstiste 2011. gada 19. decembrī kļuva par Šengenas zonas dalībnieci.

Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II)

SIS II, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (SIS II regula) un Lēmumu 2007/533/TI (SIS II lēmums) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (kopā dēvēti “
  SIS II tiesību akti”), kā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 (12), ir kopīga informācijas sistēma, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm sadarboties, veicot informācijas apmaiņu, un ir būtisks instruments, lai piemērotu Eiropas Savienības tiesību sistēmā iekļautā Šengenas acquis noteikumus. No 2013. gada 9. aprīļa, kad sāka piemērot šos tiesību aktus, tika atcelta Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, IV sadaļa. Ar SIS II aizstāj pirmās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu, kas sāka darboties 1995. gadā un tika paplašināta 2005. un 2007. gadā.

Kā noteikts SIS II tiesību aktu 1. pantā, SIS II mērķis ir “(...) nodrošināt augstu drošības līmeni Eiropas Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp dalībvalstu teritorijā nodrošināt sabiedrības drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un saglabāšanu un piemērot (EK) Līguma (turpmāk – “EK līgums”) IV sadaļas trešās daļas noteikumus par personu pārvietošanos to teritorijās, izmantojot šīs sistēmas izplatīto informāciju”.

Saskaņā ar SIS II tiesību aktiem, izmantojot automatizētu konsultēšanās procedūru, SIS II nodrošina piekļuvi brīdinājumiem par personām un priekšmetiem šādām iestādēm:

| a) | iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (13); |
| --- | --- |

a)

iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (13);

| b) | iestādēm, kas valstī veic un koordinē citus policijas un muitas pārbaudes pasākumus; |
| --- | --- |

b)

iestādēm, kas valstī veic un koordinē citus policijas un muitas pārbaudes pasākumus;

| c) | valstu tiesu iestādēm un to koordinācijas iestādēm; |
| --- | --- |

c)

valstu tiesu iestādēm un to koordinācijas iestādēm;

| d) | iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu izsniegšanu; centrālajām iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu pieteikumu izskatīšanu; iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju izsniegšanu un tiesību aktu administrēšanu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem sakarā ar to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuri attiecas uz personu pārvietošanos; |
| --- | --- |

d)

iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu izsniegšanu; centrālajām iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu pieteikumu izskatīšanu; iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju izsniegšanu un tiesību aktu administrēšanu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem sakarā ar to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuri attiecas uz personu pārvietošanos;

| e) | iestādēm, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1986/2006). |
| --- | --- |

e)

iestādēm, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1986/2006).

Saskaņā ar SIS II lēmumu piekļuve atsevišķām brīdinājumu kategorijām ir arī Eiropolam un Eurojust.

SIS II veido šādi komponenti:

| 1) | centrālā sistēma (centrālā SIS II), ko veido:






  a) | tehniskā nodrošinājuma vienība (CS-SIS), kurā ietverta datubāze (SIS II datubāze); |
| --- | --- | --- |

1)

centrālā sistēma (centrālā SIS II), ko veido:

a)

tehniskā nodrošinājuma vienība (CS-SIS), kurā ietverta datubāze (SIS II datubāze);

| b) | vienota valsts saskarne (NI-SIS); |
| --- | --- |

b)

vienota valsts saskarne (NI-SIS);

| 2) | katras dalībvalsts valsts sistēma (N.SIS II), kas sastāv no valsts datu sistēmām, kuras ir savienotas ar centrālo SIS II. N.SIS II var ietvert datu datni (“valsts kopija”), kurā ir ietverta pilnīga vai daļēja SIS II datubāzes kopija; |
| --- | --- |

2)

katras dalībvalsts valsts sistēma (N.SIS II), kas sastāv no valsts datu sistēmām, kuras ir savienotas ar centrālo SIS II. N.SIS II var ietvert datu datni (“valsts kopija”), kurā ir ietverta pilnīga vai daļēja SIS II datubāzes kopija;

| 3) | tāda komunikācijas infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS, kura nodrošina kodētu virtuālu tīklu SIS II datiem un datu apmaiņai starp SIRENE birojiem, kā noteikts turpmāk. |
| --- | --- |

3)

tāda komunikācijas infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS, kura nodrošina kodētu virtuālu tīklu SIS II datiem un datu apmaiņai starp SIRENE birojiem, kā noteikts turpmāk.

1.   SIRENE BIROJI UN PAPILDINFORMĀCIJA

1.1.   
  SIRENE birojs

SIS II ietver tikai būtiski svarīgu informāciju (t. i., brīdinājumu datus), kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Papildus tam saskaņā ar SIS II tiesību aktiem dalībvalstis veic ar brīdinājumu saistītas papildinformācijas apmaiņu, kas nepieciešama, lai īstenotu konkrētus noteikumus, kuri paredzēti SIS II tiesību aktos, un lai SIS II pienācīgi darbotos tiklab uz divpusēja, kā daudzpusēja pamata.

Šai struktūrai, kas izveidota, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu, ir dots nosaukums SIRENE, kas ir struktūras definīcijas angļu valodā akronīms: Supplementary Information Request at the National Entries.

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 7. panta 2. punktu katra dalībvalsts izveido SIRENE biroju. Tas ir vienots dalībvalstu kontaktpunkts, kas pilnībā darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu saistībā ar brīdinājumu ievadīšanu un lai būtu iespējams veikt atbilstošas darbības gadījumos, kad pozitīvu atbilžu rezultātā tiek atrastas personas un priekšmeti, par kuriem SIS II ir ievadīti dati. SIRENE biroju galvenie uzdevumi ietver (14) visas papildinformācijas apmaiņas nodrošināšanu saskaņā ar šīs SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem, kā noteikts SIS II tiesību aktu kopīgajā 8. pantā, šādos gadījumos:

| a) | lai dalībvalstis varētu konsultēties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumus (piemēram, ievadot brīdinājumus par apcietināšanu); |
| --- | --- |

a)

lai dalībvalstis varētu konsultēties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumus (piemēram, ievadot brīdinājumus par apcietināšanu);

| b) | pēc pozitīvas atbildes, lai varētu attiecīgi rīkoties (piemēram, konstatēt atbilstību brīdinājumam); |
| --- | --- |

b)

pēc pozitīvas atbildes, lai varētu attiecīgi rīkoties (piemēram, konstatēt atbilstību brīdinājumam);

| c) | ja pieprasīto darbību nevar veikt (piemēram, apzīmējot ar karodziņu); |
| --- | --- |

c)

ja pieprasīto darbību nevar veikt (piemēram, apzīmējot ar karodziņu);

| d) | attiecībā uz SIS II datu kvalitāti (piemēram, ja dati ievadīti nelikumīgi vai tajos ir faktu kļūdas), ieskaitot izejošo brīdinājumu validēšanu un ienākošo brīdinājumu pārbaudīšanu, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz SIS II datu kvalitāti (piemēram, ja dati ievadīti nelikumīgi vai tajos ir faktu kļūdas), ieskaitot izejošo brīdinājumu validēšanu un ienākošo brīdinājumu pārbaudīšanu, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos;

| e) | attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti (piemēram, pārbaudot vairāku brīdinājumu esību); |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti (piemēram, pārbaudot vairāku brīdinājumu esību);

| f) | attiecībā uz datu subjektu tiesībām, jo īpaši tiesībām piekļūt datiem. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz datu subjektu tiesībām, jo īpaši tiesībām piekļūt datiem.

Dalībvalstis ir aicinātas organizēt visu valsts iestāžu, kuras ir atbildīgas par policijas starptautisko sadarbību, tostarp SIRENE birojus, darbu strukturēti, lai izvairītos no kompetences konfliktiem un darba dublēšanās.

1.2.   
  SIRENE rokasgrāmata

SIRENE rokasgrāmata ir norādījumu kopums, kurā ir sīki aprakstīti noteikumi un procedūras, kas reglamentē divpusēju vai daudzpusēju papildinformācijas apmaiņu.

1.3.   
  SIRENE rokasgrāmatas papildinājumi

Tā kā daži tehniska rakstura noteikumi tieši ietekmē lietotāju, tostarp SIRENE biroju, darbu dalībvalstīs, ir lietderīgi iekļaut šos noteikumus SIRENE rokasgrāmatā. Tāpēc šīs rokasgrāmatas papildinājumos cita starpā paredzēti noteikumi par transliterāciju, kodu tabulas, papildinformācijas paziņošanas veidlapas un citi datu apstrādei vajadzīgi tehniski īstenošanas pasākumi.

1.4.   Ieteikumu katalogs Šengenas acquis un paraugprakses pareizai piemērošanai (Šengenas Informācijas sistēma)

Kataloga uzdevums ir sniegt dalībvalstīm juridiski nesaistošus ieteikumus un paraugprakses piemērus, ņemot vērā uzkrāto pieredzi. Katalogs turklāt ir izmantojams kā atsauces līdzeklis, lai izvērtētu, vai SIS II tiesību akti tiek īstenoti pareizi. Tātad tajā iekļautā informācija būtu pēc iespējas jāievēro.

1.5.   
  SIRENE biroju loma policijas sadarbības jomā Eiropas Savienībā

Papildinformācijas apmaiņa neskar uzdevumus, kas SIRENE birojiem policijas starptautiskās sadarbības jomā ir uzticēti valsts tiesību aktos, ar kuriem īsteno citus Eiropas Savienības tiesību aktus.

SIRENE birojiem papildu uzdevumus var uzticēt jo īpaši saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Pamatlēmumu 2006/960/TI, Šengenas konvencijas 39. un 46. pantu, ciktāl tie nav aizstāti ar Pamatlēmumu 2006/960/TI, Šengenas konvencijas 40. vai 41. pantu, kā arī gadījumos, kad informācija attiecas uz savstarpējas tiesiskās palīdzības jomu.

Ja SIRENE birojs no cita SIRENE biroja saņem pieprasījumu, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir ārpus tā kompetences, tas nekavējoties nosūta šo pieprasījumu kompetentajai iestādei un par šo darbību informē pieprasītāju SIRENE biroju. Vajadzības gadījumā tas sniedz atbalstu pieprasītājam SIRENE birojam, lai atvieglotu komunikāciju.

1.5.1.   
  SIS II datu un papildu informācijas nodošana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām

Saskaņā ar SIS II regulas 39. pantu un SIS II lēmuma 54. pantu datus, kas apstrādāti SIS II, piemērojot šos divus juridiskos instrumentus, nenodod un nedara pieejamus trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Šis aizliegums attiecas uz papildinformācijas nodošanu trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. SIS II lēmuma 55. pantā paredzēta atkāpe no šā vispārīgā noteikuma attiecībā uz datu apmaiņu ar Interpolu par zagtām, nelikumīgi piesavinātām, pazaudētām vai nederīgām pasēm, ievērojot minētajā pantā ietvertos nosacījumus.

1.6.   
  SIRENE biroju un Eiropola attiecības

Eiropolam ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 36. un 38. pantu. Saskaņā ar Eiropola lēmumu (15) Eiropols var lūgt attiecīgajām dalībvalstīm sīkāku informāciju. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir ļoti ieteicams izveidot sadarbību ar Eiropola valsts vienību (ENU), lai nodrošinātu, ka SIRENE birojs tiek informēts par visu papildinformācijas apmaiņu starp Eiropolu un ENU par brīdinājumiem SIS II. Izņēmuma gadījumos, kad komunikāciju par SIS II brīdinājumiem valsts līmenī veic ENU, par šo faktu būtu jāinformē visas komunikācijā iesaistītās personas, jo īpaši SIRENE birojs, lai izvairītos no neskaidrībām.

1.7.   
  SIRENE biroju un Eurojust attiecības

Eurojust valstu locekļiem un viņu asistentiem ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 32., 34. un 38. pantu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar tiem būtu jāizveido sadarbība, lai pozitīvas atbildes gadījumā nodrošinātu raitu informācijas apmaiņu. Jo īpaši attiecībā uz papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem SIS II, SIRENE birojam vajadzētu būt Eurojust valstu locekļu un viņu asistentu kontaktpunktam.

1.8.   
  SIRENE

  biroju un Interpola attiecības (16)

SIS II loma nav ne aizstāt, ne dublēt Interpola lomu. Lai gan uzdevumi var pārklāties, regulējošie principi rīcībai un sadarbībai starp dalībvalstīm Šengenas ietvaros ievērojami atšķiras no tiem, kas ir Interpola darbības pamatā. Tāpēc ir nepieciešams izstrādāt sadarbības noteikumus starp SIRENE birojiem un VCB (valstu centrālajiem birojiem) valstu līmenī.

Ievēro turpmāk minētos principus.

1.8.1.   SIS II brīdinājumu prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem

Attiecībā uz dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem SIS II brīdinājumiem un informācijas apmaiņai saistībā ar šiem brīdinājumiem vienmēr ir piešķirama prioritāte salīdzinājumā ar tiem brīdinājumiem un informācijas apmaiņu, kas tiek veikta ar Interpola starpniecību. Jo īpaši svarīgi tas ir gadījumos, kad starp brīdinājumiem ir pretruna.

1.8.2.   Komunikācijas kanālu izvēle

Ievēro principu, ka Šengenas brīdinājumiem ir priekšroka salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, un nodrošina, ka to ievēro arī dalībvalstu VCB. Pēc tam, kad ir izveidots SIS II brīdinājums, visu komunikāciju, kas ir saistīta ar šo brīdinājumu un tā izveidošanas iemeslu un veicamās darbības izpildi, nodrošina SIRENE biroji. Ja dalībvalsts vēlas mainīt komunikācijas kanālus, pirms tam jākonsultējas ar pārējām iesaistītajām personām. Šāda kanālu maiņa ir iespējama tikai īpašos gadījumos.

1.8.3.   Interpola informācijas izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs

Tā kā SIS II brīdinājumiem ir piešķirta prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, Interpola brīdinājumu izmantošana attiecas tikai uz ārkārtas gadījumiem (t. i., kad nav piemērojams neviens noteikums ne SIS II Konvencijā, ne tehniskajos noteikumos, uz kuru pamata var ievadīt brīdinājumu SIS II, vai arī ja nav pieejama visa nepieciešamā informācija, lai izveidotu SIS II brīdinājumu). Šengenas zonā būtu jāizvairās no paralēliem SIS II un Interpola brīdinājumiem. Brīdinājumus, ko izplata ar Interpola kanālu starpniecību un kas aptver arī Šengenas zonu vai tās daļas, apzīmē ar norādi: “izņemot Šengenas valstis”.

1.8.4.   Pozitīva atbilde un brīdinājuma dzēšana

Lai nodrošinātu, ka SIRENE birojs veic koordinatora uzdevumus SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudei, dalībvalstis nodrošina, ka SIRENE biroji un VCB cits citu informē par pozitīvajām atbildēm un brīdinājumu dzēšanu.

1.8.5.   Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB

Saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem katra dalībvalsts veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu valsts līmenī starp SIRENE biroju un VCB.

1.9.   Standarti

Ar SIRENE biroju starpniecību veiktās sadarbības pamatā ir turpmāk minētie standarti.

1.9.1.   Pieejamība

Katrs SIRENE birojs pilnībā darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā, lai varētu reaģēt 1.13. punktā noteiktajā termiņā. Arī tehniskās un juridiskās analīzes, atbalsta un risinājumu pieejamību nodrošina 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā.

1.9.2.   Nepārtrauktība

Katrā SIRENE birojā izveido iekšējo struktūru, kas garantē vadības, personāla un tehniskās infrastruktūras nepārtrauktību.

1.9.3.   Konfidencialitāte

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 11. pantu uz visu SIRENE personālu attiecas atbilstoši valsts noteikumi par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti. Šīs prasības ir spēkā arī pēc tam, kad darbinieki vairs neieņem attiecīgos amatus vai netiek nodarbināti.

1.9.4.   Pieejamība

Lai izpildītu prasību sniegt papildinformāciju, SIRENE darbiniekiem ir tieša vai netieša piekļuvei visai attiecīgajai valsts informācijai un ekspertu padomiem.

1.10.   Paziņojumi

1.10.1.   Komunikācijas valoda

Lai panāktu SIRENE biroju divpusējas komunikācijas augstāko efektivitāti, izmanto abām pusēm saprotamu valodu.

1.10.2.   Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz informācijas apmaiņu starp SIRENE birojiem ir noteiktas dokumentā “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem (DEBS)”. Šie norādījumi tiek ievēroti.

1.10.3.   Tīkls, ziņojumi un pastkastītes

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 8. panta 1. punktu SIRENE biroji komunikācijai izmanto kodētu virtuālu tīklu, kas atvēlēts vienīgi SIS II datiem un SIRENE biroju savstarpējai papildinformācijas apmaiņai. Tikai tad, ja šis kanāls nav pieejams, var izmantot citu atbilstīgi nodrošinātu un atbilstošu komunikācijas līdzekli. Iespēja izvēlēties kanālu nozīmē, ka par to lemj katrā gadījumā atsevišķi atbilstoši tehniskajām iespējām un drošības un kvalitātes prasībām, kurām komunikācijai jāatbilst.

Rakstiskos ziņojumus iedala divās kategorijās: brīvā teksta ziņojumi un standartveida veidlapas. Rokasgrāmatas 3. papildinājumā ir sniegts to veidlapu apraksts, ar kurām apmainās SIRENE biroji, un sniegti norādījumi par lauku paredzamo saturu, tostarp par to, vai lauki ir vai nav obligāti.

Iepriekšminētajā tīklā ir četras dažādas pastkastītes brīvā teksta ziņojumiem un SIRENE veidlapām.

| Pastkastīte | Pastkastītes adrese | Nolūks |
| --- | --- | --- |
| Operatīvā | oper@xx.sirenemail2.eu | Izmanto veidlapu un pielikumu apmaiņai starp SIRENE birojiem. |
| Tehniskā | tech@xx.sirenemail2.eu | Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE biroju tehniskā atbalsta darbiniekiem. |
| SIRENE biroju vadītāji | director@xx.sirenemail2.eu | Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai ar SIRENE biroju vadītājiem. |
| E-pasts | message@xx.sirenemail2.eu | Izmanto brīvā teksta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE birojiem. |

Pastkastīte

Pastkastītes adrese

Nolūks

Operatīvā

oper@xx.sirenemail2.eu

Izmanto veidlapu un pielikumu apmaiņai starp SIRENE birojiem.

Tehniskā

tech@xx.sirenemail2.eu

Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE biroju tehniskā atbalsta darbiniekiem.

SIRENE biroju vadītāji

director@xx.sirenemail2.eu

Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai ar SIRENE biroju vadītājiem.

E-pasts

message@xx.sirenemail2.eu

Izmanto brīvā teksta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE birojiem.

Testēšanas nolūkiem pastāv otrs domēns (17) (testxx.sirenemail2.eu), kurā testēšanas nolūkiem ir iespējams replicēt jebkuru no tabulā norādītajām pastkastītēm, neskarot tiešo ziņojumu apmaiņu un darbplūsmas vidi.

Piemēro DEBS aprakstītos, sīki izstrādātos noteikumus par SIRENE pastkastītēm un SIRENE veidlapu nosūtīšanu.

SIRENE darbplūsmas sistēma (sk. 1.12. punktu) uzrauga operatīvo un e-pasta pastkastīti (oper un message), lai konstatētu ienākošās veidlapas, saistītos e-pasta ziņojumus un pielikumus. Steidzamus ziņojumus sūta tikai uz operatīvo pastkastīti.

1.10.4.   Komunikācija ārkārtas apstākļos

Gadījumos, kad parastie komunikācijas kanāli nav pieejami un standarta veidlapas ir jāsūta, piemēram, pa faksu, piemēro DEBS aprakstīto procedūru.

1.11.   
  SIRENE adrešu grāmata (SAB)

SIRENE biroju kontaktinformāciju un ar savstarpēju komunikāciju un sadarbību saistītu būtisku informāciju vāc un iekļauj SIRENE adrešu grāmatā (SAB). Komisija atjauninās SAB. Atjaunināto SAB Komisija izdod vismaz divreiz gadā. Katrs SIRENE birojs nodrošina, lai

| a) | SAB informācija netiktu atklāta trešām personām; |
| --- | --- |

a)

SAB informācija netiktu atklāta trešām personām;

| b) | SIRENE personāls būtu informēts par SAB un to izmantotu; |
| --- | --- |

b)

SIRENE personāls būtu informēts par SAB un to izmantotu;

| c) | ikviens SAB iekļautās informācijas atjauninājums tiktu nekavējoties paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

c)

ikviens SAB iekļautās informācijas atjauninājums tiktu nekavējoties paziņots Komisijai.

1.12.   
  SIRENE darbplūsmas sistēma

SIRENE biroju darba apjoma efektīvu pārvaldību vislabāk var nodrošināt, ja katram SIRENE birojam ir datorizēta pārvaldības sistēma (darbplūsmas sistēma), kas ļauj lielā mērā automatizēt ikdienas darbplūsmas pārvaldību.

Lai nodrošinātu darbplūsmu gadījumos, kad SIRENE birojā rodas nopietna ārkārtas situācija, SIRENE birojam var būt rezerves datora un datubāzes sistēma citā vietā. Tai būtu jāietver pietiekama rezerves elektroapgāde un komunikācijas nodrošinājums.

SIRENE darbplūsmas sistēmai būtu jāsniedz atbilstošs IT atbalsts, lai nodrošinātu tās augstu pieejamības līmeni.

1.13.   Atbilžu sniegšanas termiņi

SIRENE birojs pēc iespējas drīz atbild uz visiem informācijas pieprasījumiem par brīdinājumiem un procedūrām pozitīvu atbilžugadījumā, kurus citas dalībvalstis iesniegušas ar savu SIRENE biroju starpniecību. Jebkurā gadījumā atbilde ir jāsniedz 12 stundu laikā. (Sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību SIRENE veidlapās).

Ikdienas darba prioritātes ir atkarīgas no brīdinājuma veida un lietas nozīmīguma.

1.13.1.   Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās, tostarp steidzama ziņošana par pozitīvu atbildi

SIRENE veidlapas, kas SIRENE birojam, kuram tiek lūgta darbība, jāizskata visaugstākās prioritātes kārtā, laukā 311 (“Svarīgs paziņojums”) var apzīmēt ar norādi “STEIDZAMI”, minot steidzamības iemeslu. Steidzamības iemeslu izskaidro SIRENE veidlapu attiecīgajos laukos. Ja nepieciešama steidzama atbilde, var izmantot arī komunikāciju vai paziņošanu pa tālruni.

Ja to prasa saistībā ar brīdinājumu konstatēta pozitīvas atbildes apstākļi, piemēram, patiesa steidzamība vai ļoti svarīga nozīme, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas konstatējusi atbilstību brīdinājumam, vajadzības gadījumā pēc G veidlapas nosūtīšanas informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvu atbildi pa tālruni.

1.14.   Transliterācijas/transkripcijas noteikumi

Transliterācijas un transkripcijas definīcijas un noteikumi ir izklāstīti 1. papildinājumā. Tos ievēro komunikācijā starp SIRENE birojiem (sk. arī 2.10. punktu par personvārdu ievadīšanu).

1.15.   Datu kvalitāte

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 7. panta 2. punktu SIRENE biroji koordinē SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudi. SIRENE birojiem vajadzētu būt nepieciešamajai valsts līmeņa kompetencei, lai veiktu šos uzdevumus. Tāpēc nosaka atbilstošu valsts datu kvalitātes revīzijas veidu, kas ietver pārskatu par brīdinājumu/pozitīvu atbilžu skaitu un datu saturu.

Lai katrs SIRENE birojs varētu veikt datu kvalitātes pārbaudes koordinatora uzdevumus, jānodrošina nepieciešamais IT atbalsts un attiecīgās tiesības sistēmās.

Sadarbībā ar valsts SIRENE biroju dalībvalstīm būtu jānosaka valsts standarti lietotāju apmācībai par datu kvalitātes principiem un praksi. Dalībvalstis var aicināt SIRENE biroju personālu iesaistīties visu to iestāžu apmācībā, kuras ievada brīdinājumus, uzsverot datu kvalitātes un SIS II maksimālas izmantošanas nozīmi.

1.16.   Arhivēšana

| a) | Visas dalībvalstis izveido nosacījumus informācijas uzglabāšanai. |
| --- | --- |

a)

Visas dalībvalstis izveido nosacījumus informācijas uzglabāšanai.

| b) | Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs glabā visu informāciju par saviem brīdinājumiem tā, lai tā būtu pieejama pārējām dalībvalstīm, tostarp atsauci uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam. |
| --- | --- |

b)

Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs glabā visu informāciju par saviem brīdinājumiem tā, lai tā būtu pieejama pārējām dalībvalstīm, tostarp atsauci uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam.

| c) | Arhīvi katrā SIRENE birojā nodrošina ātru piekļuvi būtiskajai informācijai, lai ievērotu ļoti īsos informācijas nosūtīšanas termiņus. |
| --- | --- |

c)

Arhīvi katrā SIRENE birojā nodrošina ātru piekļuvi būtiskajai informācijai, lai ievērotu ļoti īsos informācijas nosūtīšanas termiņus.

| d) | Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 12. panta 4. punktu personas datus, kas pēc informācijas apmaiņas glabājas SIRENE biroja datnēs, glabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem dati sniegti. Parasti šo informāciju dzēš uzreiz pēc tam, kad attiecīgais brīdinājums ir dzēsts no SIS II, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā pēc viena gada. Tomēr datus, kas attiecas uz kādu konkrētu brīdinājumu, ko dalībvalsts izdevusi, vai uz brīdinājumu, ar kuru saistībā tās teritorijā veikta darbība, saskaņā ar valsts tiesību aktiem var uzglabāt ilgāk. |
| --- | --- |

d)

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 12. panta 4. punktu personas datus, kas pēc informācijas apmaiņas glabājas SIRENE biroja datnēs, glabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem dati sniegti. Parasti šo informāciju dzēš uzreiz pēc tam, kad attiecīgais brīdinājums ir dzēsts no SIS II, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā pēc viena gada. Tomēr datus, kas attiecas uz kādu konkrētu brīdinājumu, ko dalībvalsts izdevusi, vai uz brīdinājumu, ar kuru saistībā tās teritorijā veikta darbība, saskaņā ar valsts tiesību aktiem var uzglabāt ilgāk.

| e) | Papildinformāciju, ko nosūtījušas citas dalībvalstis, glabā saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts datu aizsardzības tiesību aktiem. Piemēro arī SIS II tiesību aktu kopīgo 12. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (18) un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (19). |
| --- | --- |

e)

Papildinformāciju, ko nosūtījušas citas dalībvalstis, glabā saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts datu aizsardzības tiesību aktiem. Piemēro arī SIS II tiesību aktu kopīgo 12. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (18) un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (19).

| f) | Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš pēc attiecīgā brīdinājuma dzēšanas. |
| --- | --- |

f)

Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš pēc attiecīgā brīdinājuma dzēšanas.

| g) | Piekļuvi arhīviem reģistrē, kontrolē un atļauj vienīgi norīkotiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

g)

Piekļuvi arhīviem reģistrē, kontrolē un atļauj vienīgi norīkotiem darbiniekiem.

1.17.   Personāls

Augsta līmeņa pieredzējuši darbinieki ir tāds darbaspēks, kas spēj darboties pēc savas iniciatīvas un līdz ar to spēj efektīvi izskatīt lietas. Tāpēc ir vēlama zema kadru mainība, kam ir nepieciešams nepārprotams vadības atbalsts, lai izveidotu decentralizētu darba vidi. Dalībvalstis ir aicinātas veikt atbilstošus pasākumus, lai izvairītos no kvalifikācijas un pieredzes zuduma, ko rada kadru mainība.

1.17.1.   SIRENE biroju vadītāji

SIRENE biroju vadītājiem būtu jātiekas vismaz divreiz gadā, lai novērtētu dienestu sadarbības kvalitāti, sarežģījumu gadījumā apspriestu nepieciešamos tehniskos vai organizatoriskos pasākumus un vajadzības gadījumā precizētu procedūras. SIRENE biroju vadītāju tikšanos rīko dalībvalsts, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts.

1.17.2.   SIRENE kontaktpersona (SIRCoP)

Gadījumos, kad standarta procedūras var būt nepietiekamas, SIRENE kontaktpersona (SIRCoP) var izskatīt lietas, kuru virzība ir sarežģīta, problemātiska vai sensitīva un problēmas atrisināšanai var būt nepieciešama zināma kvalitātes nodrošināšana un/vai ilgstošāka saziņa ar citu SIRENE biroju. SIRENE kontaktpersona nav paredzēta steidzamiem gadījumiem, kad principā izmanto diennakts klientu apkalpošanas dienestu.

SIRENE kontaktpersona var formulēt priekšlikumus, lai uzlabotu kvalitāti, un izklāstīt šādu problēmu iespējamos risinājumus ilgtermiņā.

SIRENE kontaktpersonas parasti var sazināties ar citām SIRENE kontaktpersonām tikai darba laikā.

Gada novērtējumu veic ikgadējā statistikas pārskata ietvaros, kā izklāstīts 5. papildinājumā, pamatojoties uz šādiem rādītājiem:

| a) | SIRCoP iesaistīšanās gadījumu skaits katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

SIRCoP iesaistīšanās gadījumu skaits katrā dalībvalstī;

| b) | saziņas iemesls; |
| --- | --- |

b)

saziņas iemesls;

| c) | iesaistīšanās rezultāti, pamatojoties uz pārskata periodā pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

c)

iesaistīšanās rezultāti, pamatojoties uz pārskata periodā pieejamo informāciju.

1.17.3.   Zināšanas

SIRENE biroja darbinieku valodu zināšanas aptver pēc iespējas plašu valodu klāstu, bet dienesta pienākumus pildošie darbinieki spēj sazināties ar visiem SIRENE birojiem.

Viņiem ir nepieciešamās zināšanas par:

| — | valsts, Eiropas un starptautisko tiesību aspektiem, |
| --- | --- |

—

valsts, Eiropas un starptautisko tiesību aspektiem,

| — | savas valsts tiesībaizsardzības iestādēm un |
| --- | --- |

—

savas valsts tiesībaizsardzības iestādēm un

| — | valsts un Eiropas tiesu un imigrācijas administrācijas sistēmām. |
| --- | --- |

—

valsts un Eiropas tiesu un imigrācijas administrācijas sistēmām.

Viņiem ir jābūt pilnvarām patstāvīgi izskatīt jebkuru ienākošo lietu.

Operatoriem, pildot dienesta pienākumus ārpus darba laika, ir tāda pati kompetence, zināšanas un pilnvaras, un viņiem ir jābūt iespējai vērsties pie ekspertiem, kas ir pieejami pēc pieprasījuma.

SIRENE birojā jābūt pieejamām speciālajām juridiskajām zināšanām, lai aptvertu gan parastos, gan izņēmuma gadījumus. Atkarībā no gadījuma to var nodrošināt jebkurš darbinieks, kam ir nepieciešamā juridiskā izglītība, vai eksperti no tiesu iestādēm.

1.17.4.   Mācības

Valsts līmenis

Valsts līmenī nodrošina pietiekamu apmācību, lai darbinieki atbilstu šajā rokasgrāmatā noteiktajiem standartiem. Pirms darbiniekiem piešķir atļauju apstrādāt SIS II uzglabātos datus, viņus pienācīgi apmāca jo īpaši par datu drošību un datu aizsardzības noteikumiem, kā arī informē par jebkuru attiecīgi piemērojamu kriminālatbildību un sodiem.

Eiropas līmenis

Kopīgus mācību kursus organizē ne retāk kā vienu reizi gadā, lai veicinātu sadarbību starp SIRENE birojiem, ļaujot darbiniekiem tikties ar kolēģiem no citiem SIRENE birojiem, dalīties informācijā par darba metodēm valstī un veidot konsekventu un līdzvērtīgu zināšanu līmeni. Tas turklāt ļauj darbiniekiem izprast sava darba nozīmīgumu un vajadzību pēc savstarpējas solidaritātes dalībvalstu kopējās drošības labad.

Mācībām būtu jānotiek saskaņā ar SIRENE instruktoru rokasgrāmatu.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1077/2011 (20) 3. pantu Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“Aģentūra”) veic uzdevumus saistībā ar mācībām par SIS II tehnisko izmantošanu, jo īpaši SIRENE personāla mācībām.

1.17.5.   Darbinieku apmaiņa

Cik vien iespējams, SIRENE birojiem vajadzētu arī paredzēt darbinieku apmaiņu ar citiem SIRENE birojiem vismaz reizi gadā. Šāda apmaiņa ir paredzēta, lai uzlabotu darbinieku zināšanas par darba metodēm, lai parādītu, kā ir organizēti citi SIRENE biroji, un veidotu personīgos kontaktus ar kolēģiem citās dalībvalstīs.

2.   VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS

Turpmāk aprakstītās procedūras ir piemērojamas visām brīdinājumu kategorijām. Katrai brīdinājumu kategorijai konkrēti atbilstošās procedūras ir atrodamas attiecīgajās šīs rokasgrāmatas nodaļās.

2.1.   Definīcijas

| “Izdevēja dalībvalsts” – dalībvalsts, kas SIS II ievadījusi brīdinājumu. |
| --- |

“Izdevēja dalībvalsts” – dalībvalsts, kas SIS II ievadījusi brīdinājumu.

| “Izpildītāja dalībvalsts” – dalībvalsts, kas izpilda pēc pozitīvas atbildes veicamās darbības. |
| --- |

“Izpildītāja dalībvalsts” – dalībvalsts, kas izpilda pēc pozitīvas atbildes veicamās darbības.

| “Paziņotājs SIRENE birojs” – SIRENE birojs dalībvalstī, kurai ir tās personas pirkstu nospiedumi vai attēli, par kuru cita dalībvalsts ir ievadījusi ziņojumu. |
| --- |

“Paziņotājs SIRENE birojs” – SIRENE birojs dalībvalstī, kurai ir tās personas pirkstu nospiedumi vai attēli, par kuru cita dalībvalsts ir ievadījusi ziņojumu.

| “Pozitīva atbilde” sistēmā SIS II ir tad, ja:





  a) | lietotājs veic meklēšanu; |
| --- | --- |

“Pozitīva atbilde” sistēmā SIS II ir tad, ja:

a)

lietotājs veic meklēšanu;

| b) | meklēšanā tiek konstatēts, ka SIS II ir ārvalsts brīdinājums; |
| --- | --- |

b)

meklēšanā tiek konstatēts, ka SIS II ir ārvalsts brīdinājums;

| c) | dati, kas attiecas uz SIS II atrodamo brīdinājumu, atbilst meklētajiem datiem; un |
| --- | --- |

c)

dati, kas attiecas uz SIS II atrodamo brīdinājumu, atbilst meklētajiem datiem; un

| d) | pēc pozitīvas atbildes tiek pieprasītas turpmākas darbības. |
| --- | --- |

d)

pēc pozitīvas atbildes tiek pieprasītas turpmākas darbības.

| “Karodziņš” – derīguma apturēšana valsts līmenī, ko var pievienot brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par pārbaudēm, ja dalībvalsts uzskata, ka brīdinājuma izpilde nav saderīga ar tās tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām vai būtiskām valsts interesēm. Ja brīdinājums ir apzīmēts ar karodziņu, pieprasīto darbību, kas jāveic, pamatojoties uz brīdinājumu, šīs dalībvalsts teritorijā neveic. |
| --- |

“Karodziņš” – derīguma apturēšana valsts līmenī, ko var pievienot brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par pārbaudēm, ja dalībvalsts uzskata, ka brīdinājuma izpilde nav saderīga ar tās tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām vai būtiskām valsts interesēm. Ja brīdinājums ir apzīmēts ar karodziņu, pieprasīto darbību, kas jāveic, pamatojoties uz brīdinājumu, šīs dalībvalsts teritorijā neveic.

2.2.   Vairāki brīdinājumi (SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts)

Par vienu personu vai priekšmetu viena dalībvalsts SIS II drīkst ievadīt tikai vienu brīdinājumu.

Tādēļ, ja ir iespējams un nepieciešams, otro un turpmākos brīdinājumus par to pašu personu vai priekšmetu glabā pieejamus valsts līmenī tā, lai tos varētu ievadīt, kad pirmajam brīdinājumam beidzas termiņš vai tas tiek dzēsts.

Dažādas dalībvalstis par vieniem un tiem pašiem subjektiem var ievadīt vairākus brīdinājumus. Svarīgi, lai tas neradītu neskaidrības lietotājiem un lai viņiem būtu skaidrs, kādi pasākumi jāveic, lai ievadītu brīdinājumu, un kāda procedūra jāievēro, konstatējot pozitīvu atbildi. Tāpēc jāizveido procedūras vairāku brīdinājumu atklāšanai, kā arī prioritātes mehānisms to ievadīšanai SIS II.

Tam ir nepieciešamas:

| — | pārbaudes pirms brīdinājuma ievadīšanas, lai noteiktu, vai subjekts jau nav SIS II, |
| --- | --- |

—

pārbaudes pirms brīdinājuma ievadīšanas, lai noteiktu, vai subjekts jau nav SIS II,

| — | konsultēšanās ar pārējām dalībvalstīm, ja brīdinājuma ievadīšana izraisa vairākus brīdinājumus, kas nav savietojami. |
| --- | --- |

—

konsultēšanās ar pārējām dalībvalstīm, ja brīdinājuma ievadīšana izraisa vairākus brīdinājumus, kas nav savietojami.

2.2.1.   Brīdinājumu savietojamība

Brīdinājumu par vienu un to pašu personu vai priekšmetu var ievadīt vairākas dalībvalstis, ja brīdinājumi ir savietojami.

Izdodot brīdinājumu par diskrētām vai īpašām pārbaudēm, dalībvalstis var izdarīt atkāpi no noteikumiem par savietojamību, jo īpaši attiecībā uz brīdinājumiem, ko izdod ar valsts drošību saistītu iemeslu dēļ. Minētā atkāpe neskar 2.2.2. punktā izklāstīto brīdinājumu prioritātes secību un konsultēšanās procedūru.

Brīdinājumu par personām savietojamības tabula

| Secība pēc nozīmīguma | Brīdinājums par apcietināšanu | Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu | Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) | Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par īpašu pārbaudi | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi | Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) | Brīdinājums par tiesas procesu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brīdinājums par apcietināšanu | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu | jā | jā | nē | nē | nē | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) (aizsardzība) | jā | nē | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) (atrašanās vieta) | jā | nē | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par tiesas procesu | jā | nē | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |

Secība pēc nozīmīguma

Brīdinājums par apcietināšanu

Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu

Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība)

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta)

Brīdinājums par tiesas procesu

Brīdinājums par apcietināšanu

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu

jā

jā

nē

nē

nē

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) (aizsardzība)

jā

nē

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) (atrašanās vieta)

jā

nē

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par tiesas procesu

jā

nē

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājumu par priekšmetiem savietojamības tabula

| Secība pēc nozīmīguma | Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu | Dokuments, kas anulēts ceļošanai | Brīdinājums par konfiskāciju | Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par īpašu pārbaudi | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Dokuments, kas anulēts ceļošanai | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par konfiskāciju | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā |

Secība pēc nozīmīguma

Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu

Dokuments, kas anulēts ceļošanai

Brīdinājums par konfiskāciju

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Dokuments, kas anulēts ceļošanai

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par konfiskāciju

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

2.2.2.   Brīdinājumu prioritātes secība

Nesavietojamu brīdinājumu gadījumā brīdinājumu par personām prioritātes secība ir šāda:

| — | apcietināšana ar mērķi nodot vai izdot (Lēmuma 26. pants), |
| --- | --- |

—

apcietināšana ar mērķi nodot vai izdot (Lēmuma 26. pants),

| — | atteikums ieceļot vai uzturēties Šengenas zonā (Regulas 24. pants), |
| --- | --- |

—

atteikums ieceļot vai uzturēties Šengenas zonā (Regulas 24. pants),

| — | aizsardzības piešķiršana (Lēmuma 32. pants), |
| --- | --- |

—

aizsardzības piešķiršana (Lēmuma 32. pants),

| — | īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants). |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants).

| — | atrašanās vietas paziņošana (Lēmuma 32. un 34. pants). |
| --- | --- |

—

atrašanās vietas paziņošana (Lēmuma 32. un 34. pants).

Brīdinājumu par priekšmetiem prioritātes secība ir šāda:

| — | izmantošana par pierādījumu (Lēmuma 38. pants), |
| --- | --- |

—

izmantošana par pierādījumu (Lēmuma 38. pants),

| — | dokumenta, kas anulēts ceļošanai, konfiskācija (Lēmuma 38. pants), |
| --- | --- |

—

dokumenta, kas anulēts ceļošanai, konfiskācija (Lēmuma 38. pants),

| — | konfiskācija (lēmuma 38. pants), |
| --- | --- |

—

konfiskācija (lēmuma 38. pants),

| — | īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants). |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants).

Atkāpes no šādas prioritātes secības var tikt veiktas pēc dalībvalstu konsultēšanās, ja tiek apdraudētas būtiskas valsts intereses.

2.2.3.   Nesavietojamības pārbaudes un vairāku brīdinājumu ievadīšana

Lai izvairītos no vairākiem nesavietojamiem brīdinājumiem, ir svarīgi precīzi atšķirt personas vai priekšmetus, kam ir līdzīgs raksturojums. Tādēļ ir būtiska konsultēšanās un sadarbība starp SIRENE birojiem, un katra dalībvalsts izveido atbilstošas tehniskās procedūras, lai pirms ievadīšanas atklātu šādus gadījumus.

Ja brīdinājuma pieprasījums ir pretrunā tās pašas dalībvalsts ievadītam brīdinājumam, SIRENE birojs nodrošina, lai saskaņā ar valsts procedūru SIS II būtu tikai viens brīdinājums.

Lai pārbaudītu, vai par vienu un to pašu personu vai priekšmetu nav vairāku brīdinājumu, piemēro šādu procedūru:

| a) | nosakot, vai nepastāv vairāki brīdinājumi, salīdzina šādus obligātos identitātes apraksta elementus:






  i) | par personu:






  — | uzvārds, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

nosakot, vai nepastāv vairāki brīdinājumi, salīdzina šādus obligātos identitātes apraksta elementus:

i)

par personu:

—

uzvārds,

| — | vārds, |
| --- | --- |

—

vārds,

| — | dzimšanas datums, |
| --- | --- |

—

dzimšanas datums,

| — | dzimums; |
| --- | --- |

—

dzimums;

| ii) | par transportlīdzekli:






  — | VIN (TIN) numurs, |
| --- | --- | --- |

ii)

par transportlīdzekli:

—

VIN (TIN) numurs,

| — | reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts, |
| --- | --- |

—

reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts,

| — | marka, |
| --- | --- |

—

marka,

| — | tips; |
| --- | --- |

—

tips;

| iii) | par gaisa kuģi:






  — | gaisa kuģa kategorija, |
| --- | --- | --- |

iii)

par gaisa kuģi:

—

gaisa kuģa kategorija,

| — | ICAO reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

—

ICAO reģistrācijas numurs;

| iv) | par kuģi:






  — | kuģa kategorija, |
| --- | --- | --- |

iv)

par kuģi:

—

kuģa kategorija,

| — | korpusu skaits, |
| --- | --- |

—

korpusu skaits,

| — | kuģa ārējais identifikācijas numurs (nav obligāts, bet var izmantot); |
| --- | --- |

—

kuģa ārējais identifikācijas numurs (nav obligāts, bet var izmantot);

| v) | par konteineru:






  — | BIC numurs (21); |
| --- | --- | --- |

v)

par konteineru:

—

BIC numurs (21);

| b) | ievadot jaunu brīdinājumu par transportlīdzekli vai citu priekšmetu ar VIN (TIN) vai reģistrācijas numuru, sk. 8.2.1. punktā aprakstītās procedūras; |
| --- | --- |

b)

ievadot jaunu brīdinājumu par transportlīdzekli vai citu priekšmetu ar VIN (TIN) vai reģistrācijas numuru, sk. 8.2.1. punktā aprakstītās procedūras;

| c) | citiem priekšmetiem vairāku brīdinājumu atklāšanai piemērotākie ir obligāti aizpildāmie lauki, kuri visi jāizmanto, sistēmai veicot automātisko salīdzināšanu. |
| --- | --- |

c)

citiem priekšmetiem vairāku brīdinājumu atklāšanai piemērotākie ir obligāti aizpildāmie lauki, kuri visi jāizmanto, sistēmai veicot automātisko salīdzināšanu.

Lai gadījumos, kad kļūst skaidrs, ka diviem līdzīgiem priekšmetiem ir viens un tas pats sērijas numurs, SIS II atšķirtu citu kategoriju priekšmetus, izmanto 8.2.1. punktā (vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude) aprakstītās procedūras.

Ja pārbaudes rezultāti liecina par to, ka dati attiecas uz divām dažādām personām vai priekšmetiem, SIRENE birojam ir jāapstiprina jauna brīdinājuma ievadīšanas pieprasījums (22).

Gadījumos, kad pēc vairāku brīdinājumu esības pārbaudes izrādās, ka informācija ir identiska un attiecas uz vienu un to pašu personu vai priekšmetu, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura gatavojas ievadīt jaunu brīdinājumu, konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, ja brīdinājumi ir nesavietojami.

Lai pārbaudītu brīdinājumu savietojamību, piemēro šādu procedūru:

| a) | pirms brīdinājuma ievadīšanas obligāti jāveic pārbaude, lai pārliecinātos, ka nav nesavietojamu brīdinājumu; |
| --- | --- |

a)

pirms brīdinājuma ievadīšanas obligāti jāveic pārbaude, lai pārliecinātos, ka nav nesavietojamu brīdinājumu;

| b) | ja ir cits brīdinājums, kas ir savietojams, SIRENE birojiem nav savstarpēji jākonsultējas. Taču, ja jānoskaidro, vai brīdinājums attiecas uz vienu un to pašu personu, SIRENE birojs konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot L veidlapu; |
| --- | --- |

b)

ja ir cits brīdinājums, kas ir savietojams, SIRENE birojiem nav savstarpēji jākonsultējas. Taču, ja jānoskaidro, vai brīdinājums attiecas uz vienu un to pašu personu, SIRENE birojs konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot L veidlapu;

| c) | ja brīdinājumi nav savietojami, SIRENE biroji savstarpēji konsultējas, izmantojot E veidlapu, lai rezultātā tiktu ievadīts tikai viens brīdinājums; |
| --- | --- |

c)

ja brīdinājumi nav savietojami, SIRENE biroji savstarpēji konsultējas, izmantojot E veidlapu, lai rezultātā tiktu ievadīts tikai viens brīdinājums;

| d) | brīdinājumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot konsultēšanās ar citām dalībvalstīm rezultātus; |
| --- | --- |

d)

brīdinājumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot konsultēšanās ar citām dalībvalstīm rezultātus;

| e) | ja brīdinājumam, kas nav savietojams ar esošajiem brīdinājumiem, pēc konsultēšanās tiek piešķirta prioritāte, tad, jauno brīdinājumu ievadot, dalībvalstis, kuras ir ievadījušas citus brīdinājumus, tos dzēš. Visas domstarpības dalībvalstis risina ar SIRENE biroju starpniecību; |
| --- | --- |

e)

ja brīdinājumam, kas nav savietojams ar esošajiem brīdinājumiem, pēc konsultēšanās tiek piešķirta prioritāte, tad, jauno brīdinājumu ievadot, dalībvalstis, kuras ir ievadījušas citus brīdinājumus, tos dzēš. Visas domstarpības dalībvalstis risina ar SIRENE biroju starpniecību;

| f) | dalībvalstis, kas nevar ievadīt brīdinājumu, var pieteikties, lai CS-SIS tām paziņotu par brīdinājuma dzēšanu; |
| --- | --- |

f)

dalībvalstis, kas nevar ievadīt brīdinājumu, var pieteikties, lai CS-SIS tām paziņotu par brīdinājuma dzēšanu;

| g) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura nav varējusi ievadīt brīdinājumu, var lūgt tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ievadījusi brīdinājumu, to informēt par pozitīvu atbildi attiecībā uz šo brīdinājumu. |
| --- | --- |

g)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura nav varējusi ievadīt brīdinājumu, var lūgt tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ievadījusi brīdinājumu, to informēt par pozitīvu atbildi attiecībā uz šo brīdinājumu.

2.2.4.   Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija

Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās SIS II regulas īstenošanā, līdz ar to tās nevar piekļūt brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu (SIS II regulas 24. un 26. pants). Tomēr tām ir saistoši noteikumi par brīdinājumu savietojamību, kā noteikts 2.2. punktā, un jo īpaši tās piemēro 2.2.3. punktā minēto procedūru.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | ja Apvienotā Karaliste vai Īrija ievadītu brīdinājumu, kas varētu nebūt savietojams ar esošo brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu saskaņā ar 2.2.1. punktu, centrālā SIS II šīm divām dalībvalstīm paziņo par iespējamo nesavietojamību, paziņojot vienīgi esošā brīdinājuma Šengenas identifikācijas numuru; |
| --- | --- |

a)

ja Apvienotā Karaliste vai Īrija ievadītu brīdinājumu, kas varētu nebūt savietojams ar esošo brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu saskaņā ar 2.2.1. punktu, centrālā SIS II šīm divām dalībvalstīm paziņo par iespējamo nesavietojamību, paziņojot vienīgi esošā brīdinājuma Šengenas identifikācijas numuru;

| b) | ja attiecībā uz Apvienotās Karalistes vai Īrijas ievadītu brīdinājumu tiek ziņots par iespējamu nesavietojamību ar citas dalībvalsts ievadītu brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu, Apvienotās Karalistes vai Īrijas SIRENE birojs ar izdevēju dalībvalsti sāk konsultēšanos, izmantojot brīvā teksta ziņojumus, un konsultēšanās laikā potenciāli nesavietojamos brīdinājumus dzēš; |
| --- | --- |

b)

ja attiecībā uz Apvienotās Karalistes vai Īrijas ievadītu brīdinājumu tiek ziņots par iespējamu nesavietojamību ar citas dalībvalsts ievadītu brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu, Apvienotās Karalistes vai Īrijas SIRENE birojs ar izdevēju dalībvalsti sāk konsultēšanos, izmantojot brīvā teksta ziņojumus, un konsultēšanās laikā potenciāli nesavietojamos brīdinājumus dzēš;

| c) | atkarībā no konsultēšanās rezultātiem Apvienotā Karaliste vai Īrija var atkārtoti iekļaut brīdinājumu, kas bija izrādījies nesavietojams. |
| --- | --- |

c)

atkarībā no konsultēšanās rezultātiem Apvienotā Karaliste vai Īrija var atkārtoti iekļaut brīdinājumu, kas bija izrādījies nesavietojams.

2.3.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Ja lietotājs pēc pozitīvas atbildes pieprasa papildinformāciju, SIRENE birojs nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un lūdz nepieciešamo informāciju. Vajadzības gadījumā SIRENE biroji darbojas kā starpnieki starp valsts iestādēm un sniedz papildinformāciju, kas attiecas uz konkrēto brīdinājumu, vai veic tās apmaiņu.

Ja nav norādīts citādi, izdevēju dalībvalsti informē par pozitīvo atbildi un tās rezultātu (sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību).

Piemēro šādu procedūru:

| a) | neskarot šīs rokasgrāmatas 2.4. punktu, par vienu pozitīvu atbildi attiecībā uz personu vai priekšmetu, par kuru ir ievadīts brīdinājums, principā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot vienu G veidlapu; |
| --- | --- |

a)

neskarot šīs rokasgrāmatas 2.4. punktu, par vienu pozitīvu atbildi attiecībā uz personu vai priekšmetu, par kuru ir ievadīts brīdinājums, principā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot vienu G veidlapu;

| b) | paziņojot izdevējai dalībvalstij par pozitīvu atbildi, G veidlapas laukā 090 norāda SIS II tiesību aktu piemērojamo pantu, vajadzības gadījumā pievienojot papildu informāciju (piemēram, NEPILNGADĪGAIS).

  G veidlapā sniedz cik iespējams daudz informācijas par pozitīvo atbildi, tostarp laukā 088 – par veikto darbību. Laukā 089 izdevējai dalībvalstij var lūgt sniegt papildinformāciju; |
| --- | --- |

b)

paziņojot izdevējai dalībvalstij par pozitīvu atbildi, G veidlapas laukā 090 norāda SIS II tiesību aktu piemērojamo pantu, vajadzības gadījumā pievienojot papildu informāciju (piemēram, NEPILNGADĪGAIS).

G veidlapā sniedz cik iespējams daudz informācijas par pozitīvo atbildi, tostarp laukā 088 – par veikto darbību. Laukā 089 izdevējai dalībvalstij var lūgt sniegt papildinformāciju;

| c) | ja izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs pēc G veidlapas nosūtīšanas plāno sniegt sīkāku informāciju, tas izmanto M veidlapu; |
| --- | --- |

c)

ja izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs pēc G veidlapas nosūtīšanas plāno sniegt sīkāku informāciju, tas izmanto M veidlapu;

| d) | nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas pēc tā lūguma jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas pēc tā lūguma jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam.

Procedūru ziņošanai par pozitīvām atbildēm, kas gūtas, izmantojot automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas, sk. 9. punktā.

2.4.   Ja nav iespējams izpildīt pozitīvai atbildei sekojošās procedūras (SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants)

Saskaņā ar SIS II lēmuma 48. pantu un SIS II regulas 33. pantu piemēro šādas procedūras:

| a) | dalībvalsts, kas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, noteikti nespēj izpildīt minēto procedūru, ar sava SIRENE biroja starpniecību nekavējoties informē izdevēju dalībvalsti par to, ka tā nespēj izpildīt pieprasīto rīcību, un H veidlapas laukā 083 norāda iemeslus; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, noteikti nespēj izpildīt minēto procedūru, ar sava SIRENE biroja starpniecību nekavējoties informē izdevēju dalībvalsti par to, ka tā nespēj izpildīt pieprasīto rīcību, un H veidlapas laukā 083 norāda iemeslus;

| b) | attiecīgās dalībvalstis var vienoties par veicamo darbību saskaņā ar saviem tiesību aktiem un SIS II tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās dalībvalstis var vienoties par veicamo darbību saskaņā ar saviem tiesību aktiem un SIS II tiesību aktiem.

2.5.   Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II (SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts)

SIS II ievadītos datus drīkst apstrādāt tikai mērķiem, kas noteikti katrai brīdinājumu kategorijai.

Tomēr, ja ir saņemta izdevējas dalībvalsts iepriekšēja atļauja, datus drīkst apstrādāt citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti, lai novērstu tūlītējus nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai un drošībai, pamatojoties uz svarīgiem valsts drošības apsvērumiem, vai lai novērstu smagu noziedzīgu nodarījumu.

Ja dalībvalsts gatavojas apstrādāt SIS II datus citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | dalībvalsts, kas gatavojas izmantot datus citādam mērķim, ar sava SIRENE biroja starpniecību izskaidro dalībvalstij, kas ievadījusi brīdinājumu, iemeslus datu apstrādei citam mērķim, izmantojot I veidlapu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kas gatavojas izmantot datus citādam mērķim, ar sava SIRENE biroja starpniecību izskaidro dalībvalstij, kas ievadījusi brīdinājumu, iemeslus datu apstrādei citam mērķim, izmantojot I veidlapu;

| b) | izdevēja dalībvalsts pēc iespējas drīz izskata iespēju apmierināt šo lūgumu un ar sava SIRENE biroja starpniecību, izmantojot M veidlapu, informē otru dalībvalsti par savu lēmumu; |
| --- | --- |

b)

izdevēja dalībvalsts pēc iespējas drīz izskata iespēju apmierināt šo lūgumu un ar sava SIRENE biroja starpniecību, izmantojot M veidlapu, informē otru dalībvalsti par savu lēmumu;

| c) | vajadzības gadījumā dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, var izsniegt atļauju saskaņā ar konkrētiem datu izmantošanas nosacījumiem. Šo atļauju nosūta, izmantojot M veidlapu. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, var izsniegt atļauju saskaņā ar konkrētiem datu izmantošanas nosacījumiem. Šo atļauju nosūta, izmantojot M veidlapu.

Kad dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, ir devusi piekrišanu, otra dalībvalsts izmanto datus tikai mērķim, kuram tā ir saņēmusi atļauju. Tā ņem vērā visus nosacījumus, kādus noteikusi izdevēja dalībvalsts.

2.6.   Apzīmēšana ar karodziņu

2.6.1.   Ievads

| a) | SIS II lēmuma 24. pantā ir paredzēti šādi gadījumi, kad dalībvalsts var lūgt atļauju izmantot karodziņu:






  i) | ja kāda dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 26., 32. vai 36. pantu ievadīta brīdinājuma īstenošana nav saderīga ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai būtiskām valsts interesēm, tā var pieprasīt brīdinājumam pievienot karodziņu, ar ko norāda, ka saskaņā ar brīdinājumu veicamā darbība tās teritorijā netiks veikta. Karodziņu pievieno izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs; |
| --- | --- | --- |

a)

SIS II lēmuma 24. pantā ir paredzēti šādi gadījumi, kad dalībvalsts var lūgt atļauju izmantot karodziņu:

i)

ja kāda dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 26., 32. vai 36. pantu ievadīta brīdinājuma īstenošana nav saderīga ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai būtiskām valsts interesēm, tā var pieprasīt brīdinājumam pievienot karodziņu, ar ko norāda, ka saskaņā ar brīdinājumu veicamā darbība tās teritorijā netiks veikta. Karodziņu pievieno izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs;

| ii) | lai dalībvalstīm dotu iespēju pieprasīt karodziņu pievienot saskaņā ar 26. pantu izdotam brīdinājumam, visām dalībvalstīm automātiski paziņo par ikvienu jaunu šajā kategorijā izdotu brīdinājumu, veicot papildinformācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

ii)

lai dalībvalstīm dotu iespēju pieprasīt karodziņu pievienot saskaņā ar 26. pantu izdotam brīdinājumam, visām dalībvalstīm automātiski paziņo par ikvienu jaunu šajā kategorijā izdotu brīdinājumu, veicot papildinformācijas apmaiņu;

| iii) | ja īpaši steidzamos un nopietnos gadījumos brīdinājuma izdevēja dalībvalsts lūdz veikt rīcību, brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts apsver, vai tā var ļaut atcelt pēc tās lūguma pievienoto karodziņu. Ja brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts var to darīt, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka rīcību var veikt nekavējoties. |
| --- | --- |

iii)

ja īpaši steidzamos un nopietnos gadījumos brīdinājuma izdevēja dalībvalsts lūdz veikt rīcību, brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts apsver, vai tā var ļaut atcelt pēc tās lūguma pievienoto karodziņu. Ja brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts var to darīt, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka rīcību var veikt nekavējoties.

| b) | Alternatīva procedūra pastāv tikai attiecībā uz brīdinājumiem par apcietināšanu (sk. 3.6. punktu). |
| --- | --- |

b)

Alternatīva procedūra pastāv tikai attiecībā uz brīdinājumiem par apcietināšanu (sk. 3.6. punktu).

| c) | Ja karodziņu pievieno brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par diskrētām vai īpašām pārbaudēm, attiecīgais brīdinājums neparādās uz ekrāna, kad lietotājs sistēmā meklē informāciju. |
| --- | --- |

c)

Ja karodziņu pievieno brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par diskrētām vai īpašām pārbaudēm, attiecīgais brīdinājums neparādās uz ekrāna, kad lietotājs sistēmā meklē informāciju.

| d) | Neskarot 3.6.1. punktu, dalībvalsts nelūdz veikt apzīmēšanu ar karodziņu, pamatojoties uz to, ka attiecīgā dalībvalsts ir izdevēja dalībvalsts. Karodziņi tiek lūgti katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

d)

Neskarot 3.6.1. punktu, dalībvalsts nelūdz veikt apzīmēšanu ar karodziņu, pamatojoties uz to, ka attiecīgā dalībvalsts ir izdevēja dalībvalsts. Karodziņi tiek lūgti katrā gadījumā atsevišķi.

2.6.2.   Konsultēšanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot karodziņu

Karodziņu pievieno vienīgi pēc citas dalībvalsts lūgumu vai piekrišanas.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | ja dalībvalsts lūdz pievienot karodziņu, tā, izmantojot F veidlapu un norādot pievienošanas iemeslu, lūdz, lai izdevēja dalībvalsts pievieno karodziņu. Šim nolūkam izmanto lauku 071, bet laukā 080 paskaidro karodziņa pievienošanas iemeslu. Citai papildinformācijai attiecībā uz brīdinājumu izmanto lauku 083; |
| --- | --- |

a)

ja dalībvalsts lūdz pievienot karodziņu, tā, izmantojot F veidlapu un norādot pievienošanas iemeslu, lūdz, lai izdevēja dalībvalsts pievieno karodziņu. Šim nolūkam izmanto lauku 071, bet laukā 080 paskaidro karodziņa pievienošanas iemeslu. Citai papildinformācijai attiecībā uz brīdinājumu izmanto lauku 083;

| b) | dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, nekavējoties to apzīmē ar lūgto karodziņu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, nekavējoties to apzīmē ar lūgto karodziņu;

| c) | kad ir veikta informācijas apmaiņa, pamatojoties uz informāciju, ko konsultēšanās procesā sniegusi dalībvalsts, kura lūdz pievienot karodziņu, brīdinājumu var nākties grozīt vai dzēst vai pieprasījumu var atsaukt, atstājot brīdinājumu negrozītu. |
| --- | --- |

c)

kad ir veikta informācijas apmaiņa, pamatojoties uz informāciju, ko konsultēšanās procesā sniegusi dalībvalsts, kura lūdz pievienot karodziņu, brīdinājumu var nākties grozīt vai dzēst vai pieprasījumu var atsaukt, atstājot brīdinājumu negrozītu.

2.6.3.   Karodziņa dzēšanas lūgums

Dalībvalstis lūdz dzēst iepriekš lūgto karodziņu, tiklīdz vairs nav spēkā karodziņa pievienošanas iemesls. Tas jo īpaši var notikt, ja ir grozīti valsts tiesību akti vai turpmākā informācijas apmaiņā par lietu atklājas, ka vairs nepastāv SIS II lēmuma 24. panta 1. punktā vai 25. pantā minētie apstākļi.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | SIRENE birojs, kas iepriekš ir lūdzis pievienot karodziņu, lūdz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju dzēst karodziņu, izmantojot F veidlapu. Šim nolūkam izmanto lauku 075 (23). Sīkākai informācijai par valsts tiesību aktiem izmanto lauku 080, bet papildinformācijai, kas izskaidro karodziņa dzēšanas iemeslu, un citai papildinformācijai, kas attiecas uz brīdinājumu, vajadzības gadījumā izmanto lauku 083; |
| --- | --- |

a)

SIRENE birojs, kas iepriekš ir lūdzis pievienot karodziņu, lūdz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju dzēst karodziņu, izmantojot F veidlapu. Šim nolūkam izmanto lauku 075 (23). Sīkākai informācijai par valsts tiesību aktiem izmanto lauku 080, bet papildinformācijai, kas izskaidro karodziņa dzēšanas iemeslu, un citai papildinformācijai, kas attiecas uz brīdinājumu, vajadzības gadījumā izmanto lauku 083;

| b) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs karodziņu nekavējoties dzēš. |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs karodziņu nekavējoties dzēš.

2.7.   Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas (SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants)

Ja datos konstatē faktu kļūdas vai tie ir nelikumīgi uzglabāti SIS II, papildinformācijas apmaiņu veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti SIS II regulas 34. panta 2. punktā un SIS II lēmuma 49. panta 2. punktā, kuros noteikts, ka vienīgi brīdinājuma izdevēja dalībvalsts ir tiesīga grozīt, papildināt, labot, atjaunināt vai dzēst ievadītos datus.

Dalībvalsts, kas ir konstatējusi, ka datos ir kļūda vai tie ir uzglabāti nelikumīgi, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā desmit kalendārās dienās pēc tam, kad tai kļuvis zināms minētais pierādījums, kas norāda uz kļūdu, ar sava SIRENE biroja starpniecību informē brīdinājuma izdevēju dalībvalsti. Informācijas apmaiņa būtu jāveic, izmantojot J veidlapu.

| a) | Atbilstīgi konsultēšanās rezultātiem izdevējai dalībvalstij var nākties dzēst vai labot datus saskaņā ar savām valsts procedūrām attiecīgo labojumu veikšanai. |
| --- | --- |

a)

Atbilstīgi konsultēšanās rezultātiem izdevējai dalībvalstij var nākties dzēst vai labot datus saskaņā ar savām valsts procedūrām attiecīgo labojumu veikšanai.

| b) | Ja divu mēnešu laikā vienošanās netiek panākta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatējusi kļūdu vai to, ka dati ir uzglabāti nelikumīgi, iesaka savas valsts atbildīgajai iestādei šo jautājumu nodot izskatīšanai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš kopā ar attiecīgajām valstu uzraudzības iestādēm darbojas kā mediators. |
| --- | --- |

b)

Ja divu mēnešu laikā vienošanās netiek panākta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatējusi kļūdu vai to, ka dati ir uzglabāti nelikumīgi, iesaka savas valsts atbildīgajai iestādei šo jautājumu nodot izskatīšanai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš kopā ar attiecīgajām valstu uzraudzības iestādēm darbojas kā mediators.

2.8.   Tiesības piekļūt datiem un tos labot (SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants)

2.8.1.   Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi

Neskarot valstu tiesību aktus, kad nepieciešams informēt valsts iestādes par datu piekļuves vai labošanas pieprasījumu, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | katrs SIRENE birojs piemēro savas valsts tiesību aktus par tiesībām piekļūt personas datiem. Atkarībā no lietas apstākļiem un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem SIRENE biroji visus pieprasījumus piekļūt datiem vai labot tos nosūta kompetentajām valsts iestādēm vai arī tie pieņem lēmumus par šiem pieprasījumiem savas kompetences robežās; |
| --- | --- |

a)

katrs SIRENE birojs piemēro savas valsts tiesību aktus par tiesībām piekļūt personas datiem. Atkarībā no lietas apstākļiem un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem SIRENE biroji visus pieprasījumus piekļūt datiem vai labot tos nosūta kompetentajām valsts iestādēm vai arī tie pieņem lēmumus par šiem pieprasījumiem savas kompetences robežās;

| b) | ja kompetentās valsts iestādes pieprasa, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem nosūta tām informāciju par tiesību piekļūt datiem īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

ja kompetentās valsts iestādes pieprasa, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem nosūta tām informāciju par tiesību piekļūt datiem īstenošanu.

2.8.2.   Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem

Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem piekļūt brīdinājumiem, ko SIS II ir ievadījusi cita dalībvalsts, notiek ar valstu SIRENE biroju starpniecību, izmantojot K veidlapu attiecībā uz personām vai M veidlapu attiecībā uz priekšmetiem.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | piekļuves pieprasījumu pēc iespējas drīz nosūta izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, lai tas šajā jautājumā varētu pieņemt nostāju; |
| --- | --- |

a)

piekļuves pieprasījumu pēc iespējas drīz nosūta izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, lai tas šajā jautājumā varētu pieņemt nostāju;

| b) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par savu nostāju informē tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par savu nostāju informē tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu;

| c) | izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja atbildē tiek ņemti vērā pieprasījuma apstrādes termiņi, ko noteicis tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu; |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja atbildē tiek ņemti vērā pieprasījuma apstrādes termiņi, ko noteicis tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu;

| d) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi datu piekļuves, labošanas vai dzēšanas pieprasījumu no indivīda, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu laicīgu atbildi. |
| --- | --- |

d)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi datu piekļuves, labošanas vai dzēšanas pieprasījumu no indivīda, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu laicīgu atbildi.

Ja izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta savu nostāju tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu, SIRENE birojs saskaņā ar valsts tiesību aktiem un savas kompetences robežās pieņem lēmumu par pieprasījumu vai nodrošina, ka nostāja pēc iespējas drīz tiek nosūtīta iestādei, kas ir atbildīga par lēmuma pieņemšanu.

2.8.3.   Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis

Ja persona pieprasa, lai tiktu laboti vai dzēsti tās dati, to var darīt vienīgi dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu. Ja persona vēršas pie dalībvalsts, kas nav dalībvalsts, kura ievadījusi brīdinājumu, SIRENE birojs dalībvalstī, pie kuras persona vērsusies, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot K veidlapu, un tiek piemērota 2.8.2. punktā aprakstītā procedūra.

2.9.   Dzēšana, beidzoties brīdinājuma saglabāšanas nosacījumiem

SIS II ievadītos brīdinājumus glabā tikai tik ilgu laiku, kāds nepieciešams, lai izpildītu mērķus, kuriem tie ievadīti.

Tiklīdz brīdinājuma saglabāšanas nosacījumu vairs nav, izdevēja dalībvalsts nekavējoties attiecīgo brīdinājumu dzēš. Kad būs pienācis brīdinājuma beigu termiņš, tas CS-SIS tiks dzēsts automātiski. Pozitīvas atbildes gadījumā piemēro 3.11., 4.10., 5.7., 6.5., 7.7. un 8.4. punktā aprakstītās procedūras.

CS-SIS ziņojumu par dzēšanu automātiski apstrādā N.SIS II.

Dalībvalstīm ir iespēja pieteikties, lai saņemtu automātiskus paziņojumus par brīdinājumu dzēšanu.

2.10.   Personvārdu ievadīšana

Ievērojot ierobežojumus, kas datu ievadīšanai un pieejamībai noteikti valstu sistēmās, personvārdus (vārdus un uzvārdus) SIS II ievada formātā (alfabētā un rakstībā), ko izmanto oficiālos ceļošanas dokumentos, saskaņā ar ICAO ceļošanas dokumentu standartiem, ko izmanto arī centrālās SIS II transliterācijas un transkripcijas funkcijās. Apmainoties ar papildinformāciju, SIRENE biroji izmanto personvārdus tādā veidā, kādā tie ievadīti SIS II. Lietotāji un SIRENE biroji izdevējās dalībvalstīs datu ievadīšanai SIS II parasti izmanto latīņu alfabēta rakstzīmes, neskarot 1. papildinājumā ietvertos transliterācijas un transkripcijas noteikumus.

Gadījumos, kad jāapmainās ar papildinformāciju par personu, kas nav brīdinājuma subjekts, bet var būt ar to saistīta (piemēram, persona, kas var pavadīt pazudušu nepilngadīgo), vārda/uzvārda attēlojumā un rakstībā ievēro 1. papildinājumā izklāstītos noteikumus un izmanto latīņu alfabēta rakstzīmes un oriģinālo formātu, ja dalībvalstij, kas sniedz informāciju, ir iespējams oriģinālajā formātā iekļaut arī speciālās rakstzīmes.

2.11.   Dažādas identitātes kategorijas

Apstiprināta identitāte

Apstiprināta identitāte nozīmē, ka identitāte ir apstiprināta, pamatojoties uz īstiem personu apliecinošiem dokumentiem, ar pasi vai kompetentu iestāžu paziņojumu.

Neapstiprināta identitāte

Neapstiprināta identitāte nozīmē, ka nav pietiekamu identitātes pierādījumu.

Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Ļaunprātīgi izmantota identitāte (uzvārds, vārds, dzimšanas datums) ir tad, ja SIS II ievadīta persona izmanto citas reālas personas identitāti. Tas var notikt, piemēram, ja kādu dokumentu izmanto, kaitējot tā īstajam īpašniekam.

Pieņemtā identitāte

Pieņemtā identitāte ir pieņemta identitāte, ko izmanto persona, kas zināma ar citu identitāti.

2.11.1.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte (SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants)

Ņemot vērā ļaunprātīgi izmantotas identitātes gadījumu sarežģītību, kad kļūst zināms, ka persona, par kuru ir brīdinājums SIS II, ļaunprātīgi izmanto citas personas identitāti, izdevēja dalībvalsts pārbauda, vai SIS II brīdinājumā ir jāsaglabā ļaunprātīgi izmantotā identitāte.

Tiklīdz kļūst skaidrs, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ar šīs personas nepārprotamu piekrišanu brīdinājumam SIS II pievieno papildu datus, lai izvairītos no nepareizas identifikācijas negatīvajām sekām. Persona, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, var saskaņā ar valsts procedūru kompetentajai iestādei sniegt SIS II regulas 36. panta 3. punktā un SIS II lēmuma 51. panta 3. punktā minēto informāciju. Visām personām, kuru identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ir tiesības atsaukt savu piekrišanu informācijas apstrādei.

Izdevēja dalībvalsts ir atbildīga par to, lai brīdinājumā tiktu ievadīta piezīme “ļaunprātīgi izmantota identitāte” un lai par personu, kas ir cietusi no identitātes ļaunprātīgas izmantošanas, tiktu ievadīti papildu dati, piemēram, fotogrāfijas, pirkstu nospiedumi un informācija par derīgiem personu apliecinošiem dokumentiem.

Ja dalībvalsts atklāj, ka citas dalībvalsts ievadīts brīdinājums par personu attiecas uz identitātes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu, un ir konstatēts, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, tā par to informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot Q veidlapu, lai ļaunprātīgi izmantotās identitātes paplašinājumu var izmantot SIS II brīdinājumā.

Ņemot vērā šāda veida datu ievadīšanas mērķi, ja ir pieejamas tās personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, tos pievieno brīdinājumam. Lai varētu runāt par identitātes ļaunprātīgu izmantošanu, nevainīgas personas datiem jāatbilst pastāvošai identitātei brīdinājumā. Q veidlapā jānorāda brīdinājumā iekļautā informācija par identitāti, tostarp pieņemtās identitātes numurs, lai izdevēja dalībvalsts varētu noteikt, uz kuru identitāti brīdinājumā veidlapa attiecas. Q veidlapā šādos gadījumos obligāti aizpildāmie lauki ir norādīti 3. papildinājumā.

Personas, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, datiem ir jābūt pieejamiem tikai nolūkā noteikt pārbaudāmās personas identitāti, un tos nekādā gadījumā nedrīkst izmantot kādā citā nolūkā. Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti, tostarp pirkstu nospiedumus un fotogrāfijas, dzēš vienlaikus ar brīdinājumu vai agrāk, ja attiecīgā persona to lūdz.

2.11.2.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Lai izvairītos no jebkādu kategoriju nesavietojamiem brīdinājumiem, tāpēc ka jāievada pieņemtā identitāte, lai izvairītos no problēmu radīšanas nevainīgiem cietušajiem un lai nodrošinātu datu pietiekamu kvalitāti, dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, informē cita citu par pieņemtajām identitātēm un apmainās ar visu attiecīgo informāciju par meklēto subjektu īsto identitāti.

Dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu, ir atbildīga par pieņemtās identitātes ievadīšanu. Ja cita dalībvalsts atklāj pieņemto identitāti, tā, izmantojot M veidlapu, informē izdevēju dalībvalsti.

2.11.3.   Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai

Ja SIS II dati ir nepietiekami, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs arī var sniegt sīkāku informāciju pēc konsultēšanās, pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma, lai palīdzētu noskaidrot personas identitāti. Šim nolūkam izmanto L veidlapu (un pielikumus). Šī informācija jo īpaši ietver turpmāk minēto:

| — | meklētās personas rīcībā esošās pases vai personu apliecinošā dokumenta izcelsme, |
| --- | --- |

—

meklētās personas rīcībā esošās pases vai personu apliecinošā dokumenta izcelsme,

| — | pases vai personu apliecinošā dokumenta numurs, izdošanas datums, vieta un izdevēja iestāde, kā arī derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

pases vai personu apliecinošā dokumenta numurs, izdošanas datums, vieta un izdevēja iestāde, kā arī derīguma termiņš,

| — | meklētās personas apraksts, |
| --- | --- |

—

meklētās personas apraksts,

| — | meklētās personas mātes un tēva vārds un uzvārds, |
| --- | --- |

—

meklētās personas mātes un tēva vārds un uzvārds,

| — | meklētās personas uzvārda un vārdu citi iespējamie rakstības varianti, |
| --- | --- |

—

meklētās personas uzvārda un vārdu citi iespējamie rakstības varianti,

| — | fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, ja pieejami, |
| --- | --- |

—

fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, ja pieejami,

| — | pēdējā zināmā adrese. |
| --- | --- |

—

pēdējā zināmā adrese.

Ciktāl iespējams, šī informācija ir pieejama SIRENE birojos vai arī tie var tai uzreiz un vienmēr piekļūt, lai varētu to ātri nosūtīt.

Galvenais uzdevums ir samazināt tādas personas kļūdainas aizturēšanas risku, kuras identitātes informācija ir līdzīga tai personai, par kuru ir izdots brīdinājums.

2.12.   Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā

Katra sasaiste ļauj noteikt saistību starp vismaz diviem brīdinājumiem.

Dalībvalsts var veikt to brīdinājumu sasaisti, kurus tā ievada SIS II, un tikai šī dalībvalsts var mainīt vai dzēst sasaisti. Lietotājiem sasaistes ir redzamas tikai tad, ja tiem ir pareizas lietotāju piekļuves tiesības, saskaņā ar kurām tiem ir redzami vismaz divi sasaistes brīdinājumi. Dalībvalstis nodrošina, ka iespējama tikai atļauta piekļuve sasaistei.

2.12.1.   Darbības noteikumi

Brīdinājumu sasaistei nav nepieciešamas īpašas procedūras papildinformācijas apmaiņai. Tomēr ievēro šādus principus:

ja ir pozitīva atbilde par katru no diviem vai vairākiem sasaistītiem brīdinājumiem, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta G veidlapu par katru no tiem, laukā 086 norādot, ka par sasaistītajiem brīdinājumiem tiks nosūtītas citas G veidlapas;

veidlapas nenosūta par brīdinājumiem, kuri, kaut arī ir sasaistīti ar brīdinājumu, par kuru ir pozitīva atbilde, nav attiecīgās pozitīvās atbildes objekts. Taču gadījumos, kad pastāv sasaistīts brīdinājums par nodošanu/izdošanu vai par pazudušu personu (personas pašas aizsardzībai vai draudu novēršanai), par šo konstatējumu paziņo, izmantojot M veidlapu, ja tas ir vajadzīgs un ir pieejama informācija.

2.13.   Biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II

Saskaņā ar SIS II lēmuma 23. panta 2. punktu brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, tiklīdz tie ir pieejami.

SIRENE birojiem ir iespējas veikt pirkstu nospiedumu un attēlu apmaiņu, lai pilnībā noformētu brīdinājumu un/vai atbalstītu pieprasītās veicamās darbības īstenošanu. Ja dalībvalstij ir tādas personas attēls vai pirkstu nospiedumi, par kuru cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu, tā pielikumā var nosūtīt attēlus un pirkstu nospiedumus, lai izdevēja dalībvalsts pilnībā varētu noformēt brīdinājumu.

Šī apmaiņa notiek, neskarot apmaiņu policijas sadarbības ietvaros, kas notiek, piemērojot Pamatlēmumu 2006/960/TI.

2.13.1.   Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu

Ierobežojumi to datu izmantošanai, kas sniegti SIS II brīdinājumu vajadzībām, ir noteikti SIS II tiesību aktos. Jebkāda turpmāka apmaiņas ceļā iegūto attēlu un pirkstu nospiedumu izmantošana, tostarp arhivēšana, notiek saskaņā ar attiecīgajiem SIS II tiesību aktiem, datu aizsardzības jomā piemērojamiem valstu noteikumiem, Direktīvu 95/46/EK un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI.

Glabājot pirkstu nospiedumus valsts līmenī, tiek pilnībā ievēroti SIS II datu aizsardzības noteikumi. Dalībvalstis pirkstu nospiedumu datus, kas lejupielādēti no CS-SIS, glabā atsevišķi no valsts pirkstu nospiedumu datubāzēm, un šādus datus dzēš vienlaikus ar brīdinājumiem un papildinformāciju.

2.13.2.   Apmaiņa ar pirkstu nospiedumiem un fotogrāfijām

Piemēro šādu procedūru:

| a) | paziņotājs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta L veidlapu un L veidlapas laukā 083 norāda, ka pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti, lai pilnībā noformētu brīdinājumu SIS II; |
| --- | --- |

a)

paziņotājs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta L veidlapu un L veidlapas laukā 083 norāda, ka pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti, lai pilnībā noformētu brīdinājumu SIS II;

| b) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pievieno pirkstu nospiedumus vai attēlus brīdinājumam SIS II vai nosūta tos kompetentajai iestādei, lai pilnībā noformētu ziņojumu. |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pievieno pirkstu nospiedumus vai attēlus brīdinājumam SIS II vai nosūta tos kompetentajai iestādei, lai pilnībā noformētu ziņojumu.

2.13.3.   Tehniskās prasības

Pirkstu nospiedumus un attēlus vāc un nosūta saskaņā ar standartiem, kas jānosaka īstenošanas noteikumos par biometrisko datu ievadīšanu SIS II.

Katrs SIRENE birojs ievēro minētos tehniskos standartus.

2.13.4.   Biometrisko datu formāts un kvalitāte

Visiem sistēmā ievadāmajiem biometriskajiem datiem veic īpašu kvalitātes pārbaudi, lai nodrošinātu kvalitātes standarta minimumu, kas kopīgs visiem SIS II lietotājiem.

Pirms ievadīšanas veic pārbaudes valsts līmenī, lai nodrošinātu, ka:

| a) | pirkstu nospiedumu dati atbilst ANSI/NIST–ITL 1-2000 noteiktajam formātam, kas ieviests Interpola vajadzībām un pielāgots SIS II; |
| --- | --- |

a)

pirkstu nospiedumu dati atbilst ANSI/NIST–ITL 1-2000 noteiktajam formātam, kas ieviests Interpola vajadzībām un pielāgots SIS II;

| b) | fotogrāfijas, kuras izmanto vienīgi tam, lai apstiprinātu tādas personas identitāti, kura identificēta SIS II burtciparu meklēšanas rezultātā, atbilst šādām prasībām: sejas pretskatā pilna attēla malu attiecība, ciktāl tas iespējams, ir 3:4 vai 4:5. Ja pieejama, izmanto vismaz 480 × 600 pikseļu izšķirtspēju ar 24 bitu krāsu dziļumu. Ja attēls jāiegūst ar skeneri, attēla izmērs, ciktāl tas iespējams, nedrīkst būt lielāks par 200 KB. |
| --- | --- |

b)

fotogrāfijas, kuras izmanto vienīgi tam, lai apstiprinātu tādas personas identitāti, kura identificēta SIS II burtciparu meklēšanas rezultātā, atbilst šādām prasībām: sejas pretskatā pilna attēla malu attiecība, ciktāl tas iespējams, ir 3:4 vai 4:5. Ja pieejama, izmanto vismaz 480 × 600 pikseļu izšķirtspēju ar 24 bitu krāsu dziļumu. Ja attēls jāiegūst ar skeneri, attēla izmērs, ciktāl tas iespējams, nedrīkst būt lielāks par 200 KB.

2.14.   Speciālie meklēšanas veidi

2.14.1.   Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana

Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana ir meklēšana, ko veic situācijā, kad dalībvalstij ir droši pierādījumi, ka persona vai priekšmets, uz kuriem attiecas brīdinājums, atrodas kādā ģeogrāfiski ierobežotā teritorijā.

Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana Šengenas zonā notiek, pamatojoties uz brīdinājumu SIS II. Apstākļos, kad ir zināma personas vai priekšmeta atrašanās vieta, var aizpildīt lauku 311 (“Svarīgs paziņojums”), norādot, ka tiek veikta ģeogrāfiska meklēšana, un izvēloties attiecīgās valstis. Turklāt, ja, izdodot brīdinājumu par apcietināšanu, ir zināma atrašanās vieta, A veidlapas laukā 061 iekļauj informāciju par meklētās personas atrašanās vietu. Visos citos gadījumos, tostarp, lai paziņotu priekšmetu atrašanās vietu, izmanto M veidlapu (lauks 083). Brīdinājumu par meklēto personu ievada SIS II, lai nodrošinātu, ka veicamās darbības pieprasījums tiek izpildīts nekavējoties (Pamatlēmuma 2002/584/TI 9. panta 3. punkts).

Ja ģeogrāfiskās meklēšanas subjekts atrodas citur, nevis paziņojumā par ģeogrāfisko meklēšanu norādītajā atrašanās vietā, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, paziņo šo faktu ģeogrāfiskajā meklēšanā iesaistītajām dalībvalstīm, lai tās pārtrauktu visas saistītās darbības.

2.14.2.   Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību (FAST) līdzdalību

SIRENE birojiem dalībvalstīs, kas saņēmušas pieprasījumu, atbilstošos gadījumos būtu jāizmanto arī mērķtiecīgā meklēšanā iesaistīto īpašo vienību (bēguļojošu personu aktīvas meklēšanas grupas jeb FAST) pakalpojumi. SIS II brīdinājumu nevajadzētu aizstāt ar iepriekš minēto policijas vienību starptautisku sadarbību. Šai sadarbībai nebūtu jāpārklājas ar SIRENE biroja lomu būt par centrālo iestādi meklēšanā, izmantojot SIS II.

Attiecīgos gadījumos būtu jāizveido sadarbība, lai nodrošinātu, ka izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs saņem informāciju no savas valsts FAST par visām notiekošām operācijām, kas saistītas ar SIS II ievadītu brīdinājumu. Vajadzības gadījumā šis SIRENE birojs sniedz minēto informāciju citiem SIRENE birojiem. Par visām ENFAST (Eiropas Tīkls bēguļojošu personu aktīvas meklēšanas grupām) veiktajām koordinētajām darbībām, kas ietver SIRENE biroju sadarbību, tiek ziņots iepriekš SIRENE birojam.

SIRENE biroji nodrošina papildinformācijas, tostarp informācijas par pozitīvu atbildi, ātru sniegšanu valsts FAST, ja pēdējās minētās ir iesaistītas meklēšanā.

3.   BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT (SIS II LĒMUMA 26. PANTS)

3.1.   Brīdinājuma ievadīšana

Lielākajai daļai brīdinājumu par apcietināšanu ir pievienots Eiropas apcietināšanas orderis (EAO). Tomēr brīdinājuma par apcietināšanu gadījumā ir iespējama arī pagaidu apcietināšana līdz izdošanas lūguma (IL) saņemšanai saskaņā ar Eiropas Konvencijas par izdošanu 16. pantu.

EAO/IL izdod kompetenta tiesu iestāde, kas veic šo funkciju izdevējā dalībvalstī.

Ievadot brīdinājumu par apcietināšanu nolūkā personu nodot, SIS II kā pielikumu ievada EAO oriģināla kopiju. Var ievadīt EAO tulkojumu vienā vai vairākās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

Turklāt brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, ja tie ir pieejami.

Kad tiek ievadīts brīdinājums, SIRENE birojam ir pieejama attiecīgā informācija, tostarp EAO vai IL, kas sniegta par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā nodot vai izdot. Veic pārbaudi, lai pārliecinātos, ka informācija ir pilnīga un pareizi noformēta.

Attiecībā uz vienu brīdinājumu par apcietināšanu dalībvalstīm ir iespēja ievadīt vairāk nekā vienu EAO. Izdevējas dalībvalsts pienākums ir dzēst EAO, kas zaudē derīgumu, un pārbaudīt, vai brīdinājumam nav pievienoti citi EAO, kā arī vajadzības gadījumā pagarināt brīdinājumu.

Papildus EAO, ko dalībvalsts pievieno brīdinājumam par apcietināšanu, dalībvalstij ir iespēja pievienot arī Eiropas apcietināšanas orderu tulkojumus, vajadzības gadījumā atsevišķās binārās datnēs.

Skenētiem dokumentiem, ko paredzēts pievienot brīdinājumiem, pēc iespējas izmanto vismaz 150 DPI izšķirtspēju.

3.2.   Vairāki brīdinājumi

Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. punktu.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

vairākas dalībvalstis drīkst ievadīt brīdinājumu par apcietināšanu attiecībā uz vienu un to pašu personu. Ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izdevušas brīdinājumu par vienu un to pašu personu, lēmumu par to, kurš orderis tiks izpildīts apcietināšanas gadījumā, pieņem izpildītāja tiesu iestāde dalībvalstī, kur notiek apcietināšana. Izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta katrai iesaistītajai dalībvalstij G veidlapu.

3.3.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

3.4.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

Brīdinājumu par apcietināšanu gadījumos, informējot pārējās dalībvalstis par pieņemtām identitātēm, kas attiecas uz brīdinājumu par apcietināšanu, ja SIRENE birojam šī informācija ir pieejama, SIRENE birojs izmanto A veidlapas
   (24) lauku 011 (brīdinājuma ievadīšanas laikā) vai vēlāk M veidlapu.

3.5.   Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija

Ievadot brīdinājumu, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, kas attiecas uz šo brīdinājumu.

Informāciju, kas minēta 3.5.1. punktā, nosūta pārējiem SIRENE birojiem brīdinājuma ievadīšanas laikā, izmantojot A veidlapu. Sīkāku informāciju, kas ir nepieciešama identifikācijas mērķiem, nosūta pēc konsultēšanās un/vai pēc citas dalībvalsts lūguma.

Ja par vienu un to pašu personu ir vairāki EAO vai IL, par katru EAO vai IL aizpilda atsevišķu A veidlapu.

EAO/IL un A veidlapā ir ietverti pietiekami detalizēti dati (jo īpaši EAO e) sadaļā: “to apstākļu apraksts, kādos noziedzīgais(-ie) nodarījums(-i) izdarīts(-i), ieskaitot laiku un vietu”, lauki 042, 043, 044, 045: “apstākļu apraksts”), lai citi SIRENE biroji varētu pārbaudīt brīdinājumu. Nepieciešamā informācija un tās saistība ar EAO laukiem ir norādīta 3. papildinājumā.

Kad EAO tiek aizstāts vai atcelts, to norāda A veidlapas laukā 267 (SIS II lēmuma 26. pants) vai A veidlapas laukā 044 (izdošanas lūgums / migrēti brīdinājumi), izmantojot šādu tekstu: “
  Ar šo veidlapu aizstāj veidlapu (atsauces numurs), kas attiecas uz (datums) izdotu EAO (atsauces numurs)
  ”.

3.5.1.   Attiecībā uz pagaidu apcietināšanu nosūtāma papildinformācija

3.5.1.1.   Ja tiek ievadīts brīdinājums, pamatojoties gan uz EAO, gan uz izdošanas lūgumu(IL)

Ja tiek ievadīts brīdinājums par apcietināšanu nolūkā izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu. Ja brīdinājumā ietvertie dati un attiecībā uz EAO dalībvalstīm nosūtītā papildinformācija nav pietiekama izdošanas nolūkiem, sniedz papildinformāciju.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas gan uz EAO, gan IL.

3.5.1.2.   Ja tiek izdots brīdinājums, pamatojoties vienīgi uz IL

Ja tiek ievadīts brīdinājums par apcietināšanu nolūkā izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas uz IL.

3.6.   Apzīmēšana ar karodziņu

Vispārīgos noteikumus sk. 2.6. punktā.

Ja vismaz vienu no brīdinājumam pievienotajiem EAO var izpildīt, brīdinājumu ar karodziņu neapzīmē.

Ja EAO ietver vairāk nekā vienu nodarījumu un ja attiecībā uz vismaz vienu no šiem nodarījumiem ir iespējams veikt nodošanu, attiecīgo brīdinājumu ar karodziņu neapzīmē.

Kā minēts 2.6. punktā, tik ilgi, kamēr karodziņš ir spēkā, ar karodziņu apzīmētu brīdinājumu, uz kuru attiecas SIS II lēmuma 26. pants, uzskata par tādu, kas ievadīts, lai ziņotu par tās personas atrašanās vietu, par kuru tas izdots.

3.6.1.   Sistemātiski lūgumi apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI

Piemēro šādu procedūru:

| a) | attiecībā uz brīdinājumiem par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI, SIRENE birojs var lūgt citiem SIRENE birojiem sistemātiski apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus, kas saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu ievadīti par tā valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz brīdinājumiem par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI, SIRENE birojs var lūgt citiem SIRENE birojiem sistemātiski apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus, kas saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu ievadīti par tā valstspiederīgajiem;

| b) | ikviens SIRENE birojs, kas vēlas šādi rīkoties, nosūta rakstisku lūgumu citiem SIRENE birojiem; |
| --- | --- |

b)

ikviens SIRENE birojs, kas vēlas šādi rīkoties, nosūta rakstisku lūgumu citiem SIRENE birojiem;

| c) | visi SIRENE biroji, kam tiek adresēts šāds lūgums, pievieno karodziņu attiecībā uz konkrēto dalībvalsti uzreiz pēc tam, kad ir izdots brīdinājums; |
| --- | --- |

c)

visi SIRENE biroji, kam tiek adresēts šāds lūgums, pievieno karodziņu attiecībā uz konkrēto dalībvalsti uzreiz pēc tam, kad ir izdots brīdinājums;

| d) | karodziņu saglabā, līdz pieprasītājs SIRENE birojs lūdz to dzēst. |
| --- | --- |

d)

karodziņu saglabā, līdz pieprasītājs SIRENE birojs lūdz to dzēst.

3.7.   
  SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu

Kad SIRENE birojs saņem A veidlapu, tas pēc iespējas drīz veic meklēšanu visos pieejamajos avotos, lai mēģinātu noteikt subjekta atrašanās vietu. Ja izdevējas dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama, lai saņēmējai dalībvalstij tā būtu pieņemama, tas nedrīkst aizkavēt meklēšanu. Saņēmējas dalībvalstis veic meklēšanu tiktāl, ciktāl tā ir pieļaujama saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Ja brīdinājums par apcietināšanu ir pārbaudīts un subjekts dalībvalstī ir atrasts vai apcietināts, saņēmējs SIRENE birojs A veidlapā ietverto informāciju var nosūtīt tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas izpilda EAO vai IL. Ja ir vajadzīgs EAO vai IL oriģināls, izdevēja tiesu iestāde to var nosūtīt tieši izpildītājai tiesu iestādei (ja vien izdevēja un/vai izpildītāja dalībvalsts nav vienojušās par citādu kārtību).

3.8.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādu procedūru:

| a) | par pozitīvu atbildi, kas attiecas uz indivīdu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, vienmēr nekavējoties paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Turklāt, pēc G veidlapas nosūtīšanas izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vajadzības gadījumā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam par pozitīvo atbildi arī pa tālruni; |
| --- | --- |

a)

par pozitīvu atbildi, kas attiecas uz indivīdu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, vienmēr nekavējoties paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Turklāt, pēc G veidlapas nosūtīšanas izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vajadzības gadījumā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam par pozitīvo atbildi arī pa tālruni;

| b) | nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam;

| c) | G veidlapas laukā 091 norāda iestādi, kas ir kompetenta saņemt EAO vai IL, tās pilnu kontaktinformāciju (pasta adrese, tālruņa numurs un, ja pieejams, faksa numurs un e-pasta adrese), atsauces numuru (ja zināms), kompetento personu (ja zināma), prasīto valodu, piegādes termiņu un veidu; |
| --- | --- |

c)

G veidlapas laukā 091 norāda iestādi, kas ir kompetenta saņemt EAO vai IL, tās pilnu kontaktinformāciju (pasta adrese, tālruņa numurs un, ja pieejams, faksa numurs un e-pasta adrese), atsauces numuru (ja zināms), kompetento personu (ja zināma), prasīto valodu, piegādes termiņu un veidu;

| d) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, par pozitīvo atbildi turklāt informē citus SIRENE birojus, ja lietas fakti un sāktā turpmākā izmeklēšana ir ļāvusi konstatēt nepārprotamu saikni ar konkrētām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

d)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, par pozitīvo atbildi turklāt informē citus SIRENE birojus, ja lietas fakti un sāktā turpmākā izmeklēšana ir ļāvusi konstatēt nepārprotamu saikni ar konkrētām dalībvalstīm;

| e) | SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā. |
| --- | --- |

e)

SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

3.9.   Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu

Kad kompetentās tiesu iestādes sniedz izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam informāciju par to, vai var nodot vai izdot personu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, šis SIRENE birojs nekavējoties sniedz šo informāciju izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu, kur laukā 083 ir atzīmēts vārds “NODOŠANA” vai “IZDOŠANA”
   (25). Sīki izstrādātu nodošanas vai izdošanas kārtību vajadzības gadījumā pēc iespējas drīz paziņo ar SIRENE biroju starpniecību.

3.10.   Papildinformācijas apmaiņa par tranzītu caur citu dalībvalsti

Ja ir nepieciešams personas tranzīts, tās dalībvalsts SIRENE birojs, caur kuru persona jāved, sniedz vajadzīgo informāciju un atbalstu, atbildot uz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja vai kompetentās tiesu iestādes lūgumu, ko nosūta SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, kur lauka 083 sākumā ir atzīmēts vārds “TRANZĪTS”.

3.11.   Brīdinājumu dzēšana pēc nodošanas vai izdošanas

Brīdinājumus par apcietināšanu nolūkā nodot vai izdot dzēš pēc tam, kad persona ir nodota vai izdota izdevējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, bet var dzēst arī tad, ja kompetentā tiesu iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atcēlusi brīdinājuma pamatā esošo tiesas lēmumu.

4.   BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU (SIS II REGULAS 24. PANTS)

Ievads

Informācijas apmaiņa par trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem ir izdots brīdinājums, pamatojoties uz SIS II regulas 24. pantu, ļauj dalībvalstīm pieņemt lēmumus ieceļošanas vai vīzas pieteikuma gadījumā. Ja persona jau atrodas dalībvalsts teritorijā, valsts iestādēm ir iespējams atbilstoši rīkoties, lai izsniegtu uzturēšanās atļaujas, ilgtermiņa vīzas vai veiktu izraidīšanu. Šajā punktā atsauces uz vīzām attiecas uz ilgtermiņa vīzām, ja nav skaidri norādīts citādi (piemēram, minēta atkārtotas ieceļošanas vīza).

Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punktā noteikto informēšanas procedūru un Šengenas konvencijas 25. pantā noteikto konsultēšanās procedūru veikšana ir to iestāžu kompetencē, kas ir atbildīgas par robežkontroli un uzturēšanās atļauju vai vīzu izsniegšanu. Principā SIRENE birojs ir iesaistīts šajās procedūrās, tikai lai nosūtītu ar brīdinājumiem tieši saistītu papildinformāciju (piemēram, paziņojums par pozitīvo atbildi, identitātes noskaidrošana) vai dzēstu brīdinājumus.

Tomēr SIRENE biroji var arī būt iesaistīti papildinformācijas nosūtīšanā, kas nepieciešama trešās valsts valstspiederīgā izraidīšanai vai tā ieceļošanas atteikšanai, un tie var būt iesaistīti visas papildinformācijas nosūtīšanā, kas tiek iegūta šo darbību rezultātā.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (26) nav piemērojama Šveicē. Tāpēc pozitīvas atbildes gadījumā, ja tas attiecas uz trešās valsts valstspiederīgo, kam ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, notiek parastā konsultēšanās procedūra, kurā piedalās Šveice, izdevēja dalībvalsts un jebkura cita dalībvalsts, kuras rīcībā var būt svarīga informācija par trešās valsts valstspiederīgā tiesībām uz brīvu pārvietošanos.

4.1.   Brīdinājuma ievadīšana

Saskaņā ar SIS II regulas 25. pantu trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos Direktīvas 2004/38/EK izpratnē, piemēro īpašus noteikumus. SIRENE birojs, ciktāl iespējams, var darīt pieejamu jebkādu informāciju, kas tikusi izmantota, lai noteiktu, vai attiecībā uz personu, kurai ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, ir ievadīts brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu (27). Ārkārtas gadījumā, kad ir ievadīts brīdinājums par trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta visām pārējām dalībvalstīm M veidlapu, pamatojoties uz informāciju, ko sniegusi iestāde, kura ir ievadījusi brīdinājumu (sk. 4.6. un 4.7. punktu).

Turklāt SIS II regulas 26. pantā noteikts, ka, ievērojot konkrētus specifiskus nosacījumus, ievada arī brīdinājumus par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ierobežojošs pasākums, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 29. pantu (28) paredzēts, lai atteiktu ieceļošanu dalībvalstu teritorijā vai tranzītu caur to. Brīdinājumus ievada un atjaunina tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kura pasākuma pieņemšanas laikā ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts. Ja attiecīgajai dalībvalstij nav piekļuves SIS II vai brīdinājumiem saskaņā ar SIS II regulas 24. pantu, atbildību uzņemas dalībvalsts, kas būs nākamā prezidentvalsts un kam ir piekļuve SIS II, tostarp piekļuve brīdinājumiem saskaņā ar SIS II regulas 24. pantu.

Dalībvalstis ievieš procedūras, kas vajadzīgas, lai ievadītu, atjauninātu un dzēstu šādus brīdinājumus.

4.2.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

4.3.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

Ja trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, cenšas ieceļot, nelikumīgi izmantojot Eiropas Savienības dalībvalsts pilsoņa identitāti, var rasties problēmas. Ja tiek konstatēta šāda situācija, dalībvalstu kompetentās iestādes var tikt informētas par ļaunprātīgi izmantotas identitātes funkcijas pareizu izmantošanu SIS II. Brīdinājumus par ieceļošanas atteikšanu nedrīkst izdot galvenā pilsoņa identitātes dalībvalsts.

4.4.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgos noteikumus sk. 2.11.2. punktā.

4.5.   Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas

Piemēro šādu procedūru:

| a) | neskarot īpašo procedūru attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. pantu, un neskarot 4.8. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīvas atbildes gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), izpildītāja dalībvalsts var informēt brīdinājuma izdevēju dalībvalsti, ka uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanas procedūras laikā konstatēta atbilstība brīdinājumam par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu. Ja tas ir piemēroti, izdevēja dalībvalsts pēc tam var informēt citas dalībvalstis, izmantojot M veidlapu; |
| --- | --- |

a)

neskarot īpašo procedūru attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. pantu, un neskarot 4.8. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīvas atbildes gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), izpildītāja dalībvalsts var informēt brīdinājuma izdevēju dalībvalsti, ka uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanas procedūras laikā konstatēta atbilstība brīdinājumam par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu. Ja tas ir piemēroti, izdevēja dalībvalsts pēc tam var informēt citas dalībvalstis, izmantojot M veidlapu;

| b) | ja tas tiek prasīts un ievērojot valsts tiesību aktus, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji var sniegt atbalstu nepieciešamās informācijas nosūtīšanā attiecīgajām iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju un vīzu piešķiršanu. |
| --- | --- |

b)

ja tas tiek prasīts un ievērojot valsts tiesību aktus, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji var sniegt atbalstu nepieciešamās informācijas nosūtīšanā attiecīgajām iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju un vīzu piešķiršanu.

4.5.1.   Šengenas konvencijas 25. pantā noteiktās īpašās procedūras

Šengenas konvencijas 25. panta 1. punktā paredzētā procedūra

Ja dalībvalsts, kas apsver uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, atklāj, ka par attiecīgo pieteikuma iesniedzēju cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, tā ar SIRENE biroju starpniecību konsultējas ar izdevēju dalībvalsti. Dalībvalsts, kas apsver uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, izmanto N veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu piešķirt uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja dalībvalsts nolemj piešķirt uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut izdevējas dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Šengenas konvencijas 25. panta 2. punktā paredzētā procedūra

Ja dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, atklāj, ka personai, par kuru izdots brīdinājums, ir piešķirta uzturēšanās atļauja vai vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību ierosina konsultēšanās procedūru ar dalībvalsti, kas piešķīrusi attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu anulēt vai neanulēt attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja šī dalībvalsts nolemj paturēt spēkā uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Konsultēšanās ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot O veidlapu, notiek arī tad, ja dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, vēlāk atklāj, ka SIS II ir ievadīts brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu šai personai (29).

Ja trešā dalībvalsts (t. i., kas nav nedz izsniegusi uzturēšanās atļauju/vīzu, nedz izdevusi brīdinājumu) atklāj, ka ir brīdinājums par trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja vai vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot H veidlapu, to paziņo gan dalībvalstij, kas izsniegusi atļauju/vīzu, gan [brīdinājuma] izdevējai dalībvalstij.

Ja Šengenas konvencijas 25. pantā paredzētā procedūra paredz dzēst brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, SIRENE biroji, ievērojot savas valsts tiesību aktus, piedāvā atbalstu, ja tāds tiek lūgts.

4.5.2.   Īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā

Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts

Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) apakšpunktu trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem ir brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, bet kuriem vienlaikus ir kādas dalībvalsts izdota uzturēšanās atļauja, ilgtermiņa vīza vai atkārtotas ieceļošanas vīza, šķērsojot trešās dalībvalsts robežu, ir atļauts tranzītā ieceļot, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izdevusi uzturēšanās atļauju vai atkārtotas ieceļošanas vīzu. Ieceļošanu var atteikt, ja šī dalībvalsts ir izdevusi valsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu. Abos gadījumos pēc kompetentās iestādes lūguma tās dalībvalsts SIRENE birojs, kurā persona vēlas ieceļot, nosūta abu attiecīgo dalībvalstu SIRENE birojiem ziņojumu (H veidlapu, ja tranzīts atļauts / G veidlapu, ja ieceļošana atteikta), informējot tās par pretrunu un lūdzot tām savstarpēji konsultēties, lai dzēstu brīdinājumu SIS II vai anulētu uzturēšanās atļauju/vīzu. Tā var arī lūgt, lai to informē par kādas konsultēšanās rezultātiem.

Ja attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais mēģina ieceļot dalībvalstī, kas ir ievadījusi brīdinājumu SIS II, šī dalībvalsts var viņam atteikt ieceļošanu. Tomēr pēc kompetentās iestādes lūguma šīs dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura ir piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, lai kompetentā iestāde varētu izlemt, vai ir pietiekams pamats uzturēšanās atļaujas/vīzas anulēšanai. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu anulēt vai neanulēt attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja šī dalībvalsts nolemj paturēt spēkā uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Ja šī persona mēģina ieceļot dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, tai atļauj ieceļot teritorijā, bet šīs dalībvalsts SIRENE birojs pēc kompetentās iestādes lūguma konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai kompetentās iestādes varētu lemt par uzturēšanās atļaujas vai vīzas anulēšanu vai brīdinājuma dzēšanu. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu anulēt vai neanulēt attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja šī dalībvalsts nolemj paturēt spēkā uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Procedūra gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts

Saskaņā ar 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu dalībvalsts humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ var izdarīt atkāpi no principa, ka personai, par kuru ir izdots brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu, ieceļošana jāatsaka. Pēc kompetentās iestādes lūguma tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura ir atļāvusi ieceļot, par šo situāciju informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot H veidlapu.

4.6.   Vispārīgie noteikumi par 4.5. punktā minētajām procedūrām

| a) | Katrā konsultēšanās procedūrā tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas ir piešķīris vai paredz piešķirt vai saglabāt uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, nosūta tikai vienu N veidlapu vai O veidlapu nolūkā informēt dalībvalsti, kas ir izdevusi vai paredz izdot brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu, par galīgo lēmumu saistībā ar uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, saglabāšanu vai atsaukšanu. |
| --- | --- |

a)

Katrā konsultēšanās procedūrā tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas ir piešķīris vai paredz piešķirt vai saglabāt uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, nosūta tikai vienu N veidlapu vai O veidlapu nolūkā informēt dalībvalsti, kas ir izdevusi vai paredz izdot brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu, par galīgo lēmumu saistībā ar uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, saglabāšanu vai atsaukšanu.

| b) | Konsultēšanās procedūra ir vai nu procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 1. punkta nozīmē vai procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

Konsultēšanās procedūra ir vai nu procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 1. punkta nozīmē vai procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 2. punkta nozīmē.

| c) | Kad konsultēšanās procedūras ietvaros ir nosūtīta M, G vai H veidlapa, to var atzīmēt ar atslēgvārdu “konsultēšanās procedūra”. (M veidlapa: lauks 083; G veidlapa: lauks 086; H veidlapa: lauks 083). |
| --- | --- |

c)

Kad konsultēšanās procedūras ietvaros ir nosūtīta M, G vai H veidlapa, to var atzīmēt ar atslēgvārdu “konsultēšanās procedūra”. (M veidlapa: lauks 083; G veidlapa: lauks 086; H veidlapa: lauks 083).

4.7.   Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes un atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās

Neskarot īpašās procedūras attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktu, un neskarot 4.8. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīvas atbildes gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), dalībvalsts var pieprasīt, lai to informē par visām pozitīvām atbildēm saistībā ar uz brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ko tā ir izdevusi.

To dalībvalstu SIRENE biroji, kas ir ievadījušas brīdinājumus par ieceļošanas atteikšanu, nav obligāti vienmēr jāinformē par pozitīvām atbildēm, bet tos var informēt ārkārtas apstākļos. Atkarībā no veiktās darbības katrā ziņā var nosūtīt G veidlapu vai H veidlapu, piemēram, ja ir vajadzīga papildinformācija. G veidlapu nosūta vienmēr pēc pozitīvas atbildes attiecībā uz personu, kurai ir tiesības uz brīvu pārvietošanos.

Neatkarīgi no iepriekšējā punkta noteikumiem, kā minēts 10. punktā, visi SIRENE biroji sniedz statistikas datus par pozitīvām atbildēm par visiem ārvalstu brīdinājumiem to teritorijā.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | dalībvalsts var pieprasīt, lai to informē par jebkuru pozitīvu atbildi, kas saistīta ar brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ko tā izdevusi. Ikviena dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo iespēju, iesniedz otrai dalībvalstij lūgumu rakstveidā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts var pieprasīt, lai to informē par jebkuru pozitīvu atbildi, kas saistīta ar brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ko tā izdevusi. Ikviena dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo iespēju, iesniedz otrai dalībvalstij lūgumu rakstveidā;

| b) | izpildītāja dalībvalsts var uzņemties iniciatīvu un informēt izdevēju dalībvalsti par to, ka attiecībā uz ziņojumu ir konstatēta atbilstība un trešās valsts valstspiederīgajam nav piešķirta ieceļošanas atļauja vai tas ir izraidīts no Šengenas teritorijas; |
| --- | --- |

b)

izpildītāja dalībvalsts var uzņemties iniciatīvu un informēt izdevēju dalībvalsti par to, ka attiecībā uz ziņojumu ir konstatēta atbilstība un trešās valsts valstspiederīgajam nav piešķirta ieceļošanas atļauja vai tas ir izraidīts no Šengenas teritorijas;

| c) | kad darbība ir veikta, pamatojoties uz pozitīvu atbildi, izpildītāja dalībvalsts nosūta G veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. G veidlapu nosūta arī pozitīvas atbildes gadījumā, ja attiecīgā pasākuma izpildei ir nepieciešama papildu informācija; |
| --- | --- |

c)

kad darbība ir veikta, pamatojoties uz pozitīvu atbildi, izpildītāja dalībvalsts nosūta G veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. G veidlapu nosūta arī pozitīvas atbildes gadījumā, ja attiecīgā pasākuma izpildei ir nepieciešama papildu informācija;

| d) | no izdevējas dalībvalsts saņemot c) punktā minēto informāciju:






  i) | ja darbība tiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu (nevis citu G veidlapu tai pašai pozitīvajai atbildei); |
| --- | --- | --- |

d)

no izdevējas dalībvalsts saņemot c) punktā minēto informāciju:

i)

ja darbība tiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu (nevis citu G veidlapu tai pašai pozitīvajai atbildei);

| ii) | ja darbība netiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot H veidlapu; vai |
| --- | --- |

ii)

ja darbība netiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot H veidlapu; vai

| iii) | ja nepieciešama papildu konsultēšanās, to veic, izmantojot M veidlapu; |
| --- | --- |

iii)

ja nepieciešama papildu konsultēšanās, to veic, izmantojot M veidlapu;

| iv) | pēdējā apmaiņā ar veidlapām konsultēšanās procedūrā izmanto N vai O veidlapu; |
| --- | --- |

iv)

pēdējā apmaiņā ar veidlapām konsultēšanās procedūrā izmanto N vai O veidlapu;

| e) | ja dalībvalsts savā teritorijā atklāj trešās valsts valstspiederīgo, par kuru ir izdots brīdinājums, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc pieprasījuma nosūta informāciju, kas nepieciešama attiecīgās personas atgriešanai. Atkarībā no izpildītājas dalībvalsts vajadzībām šajā informācijā, izmantojot M veidlapu, iekļauj šādus datus:






  — | lēmuma veids un iemesls, |
| --- | --- | --- |

e)

ja dalībvalsts savā teritorijā atklāj trešās valsts valstspiederīgo, par kuru ir izdots brīdinājums, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc pieprasījuma nosūta informāciju, kas nepieciešama attiecīgās personas atgriešanai. Atkarībā no izpildītājas dalībvalsts vajadzībām šajā informācijā, izmantojot M veidlapu, iekļauj šādus datus:

—

lēmuma veids un iemesls,

| — | lēmuma izdevēja iestāde, |
| --- | --- |

—

lēmuma izdevēja iestāde,

| — | lēmuma izdošanas datums, |
| --- | --- |

—

lēmuma izdošanas datums,

| — | nosūtīšanas datums (datums, kurā lēmums nosūtīts), |
| --- | --- |

—

nosūtīšanas datums (datums, kurā lēmums nosūtīts),

| — | lēmuma spēkā stāšanās datums, |
| --- | --- |

—

lēmuma spēkā stāšanās datums,

| — | datums, kurā beidzas lēmuma darbības termiņš vai derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

datums, kurā beidzas lēmuma darbības termiņš vai derīguma termiņš,

| — | informācija par to, vai attiecīgā persona ir sodīta, un soda raksturs. |
| --- | --- |

—

informācija par to, vai attiecīgā persona ir sodīta, un soda raksturs.

Ja persona, par kuru ir izdots brīdinājums, tiek aizturēta uz robežas, ievēro procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksā un izdevējā dalībvalstī.

Īpašos gadījumos var rasties arī steidzama nepieciešamība ar SIRENE biroju starpniecību apmainīties ar papildinformāciju, lai varētu nekļūdīgi identificēt indivīdu.

4.8.   Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos

Attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos izpratnē, kas lietota Direktīvā 2004/38/EK, piemēro īpašus noteikumus (30).

Ja ir pozitīva atbilde attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos Direktīvas 2004/38/EK izpratnē, piemēro īpašus noteikumus (attiecībā uz Šveices nostāju sk. 4. punkta ievadu). Piemēro šādu procedūru:

| a) | pēc kompetentās iestādes lūguma izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot G veidlapu, nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai bez kavēšanās lemtu par veicamo darbību; |
| --- | --- |

a)

pēc kompetentās iestādes lūguma izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot G veidlapu, nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai bez kavēšanās lemtu par veicamo darbību;

| b) | pēc informācijas pieprasījuma saņemšanas izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nekavējoties sāk vākt pieprasīto informāciju un pēc iespējas drīz to nosūta izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam; |
| --- | --- |

b)

pēc informācijas pieprasījuma saņemšanas izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nekavējoties sāk vākt pieprasīto informāciju un pēc iespējas drīz to nosūta izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam;

| c) | ja šī informācija vēl nav pieejama, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai brīdinājumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu; |
| --- | --- |

c)

ja šī informācija vēl nav pieejama, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai brīdinājumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu;

| d) | izpildītāja dalībvalsts ar sava SIRENE biroja starpniecību informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par to, vai pieprasītā darbība ir veikta (izmantojot M veidlapu) vai nav veikta (izmantojot H veidlapu) (31). |
| --- | --- |

d)

izpildītāja dalībvalsts ar sava SIRENE biroja starpniecību informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par to, vai pieprasītā darbība ir veikta (izmantojot M veidlapu) vai nav veikta (izmantojot H veidlapu) (31).

4.9.   Informācijas apmaiņa, ja, neesot pozitīvai atbildei, dalībvalsts atklāj, ka ir brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir tiesības brīvi pārvietoties

Ja pozitīvas atbildes nav un dalībvalsts atklāj, ka ir brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, šīs dalībvalsts SIRENE birojs pēc kompetentās iestādes lūguma nosūta M veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, to informējot par minēto.

Ja šī informācija vēl nav pieejama, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai brīdinājumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu.

4.10.   Brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu dzēšana

Neskarot īpašās procedūras, kas paredzēta Šengenas konvencijas 25. pantā un Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā, brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu trešo valstu valstspiederīgajiem dzēš:

| a) | beidzoties brīdinājuma termiņam; |
| --- | --- |

a)

beidzoties brīdinājuma termiņam;

| b) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu; |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu;

| c) | beidzoties ieceļošanas atteikuma termiņam, ja izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde savam lēmumam ir noteikusi termiņu; vai |
| --- | --- |

c)

beidzoties ieceļošanas atteikuma termiņam, ja izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde savam lēmumam ir noteikusi termiņu; vai

| d) | iegūstot kādas dalībvalsts pilsonību. Ja pilsonības iegūšana nonāk tādas dalībvalsts SIRENE biroja uzmanības lokā, kura nav izdevēja dalībvalsts, šī dalībvalsts konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un vajadzības gadījumā nosūta J veidlapu saskaņā ar procedūru tādu datu labošanai un dzēšanai, kuros konstatētas juridiskas vai faktu kļūdas (sk. 2.7. punktu). |
| --- | --- |

d)

iegūstot kādas dalībvalsts pilsonību. Ja pilsonības iegūšana nonāk tādas dalībvalsts SIRENE biroja uzmanības lokā, kura nav izdevēja dalībvalsts, šī dalībvalsts konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un vajadzības gadījumā nosūta J veidlapu saskaņā ar procedūru tādu datu labošanai un dzēšanai, kuros konstatētas juridiskas vai faktu kļūdas (sk. 2.7. punktu).

5.   BRĪDINĀJUMI PAR PAZUDUŠĀM PERSONĀM (SIS II LĒMUMA 32. PANTS)

5.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

5.2.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

5.3.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

5.4.   Apzīmēšana ar karodziņu

Var rasties apstākļi, kad attiecībā uz brīdinājumu par pazudušu personu ir pozitīva atbilde, bet izpildītājas dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj, ka pieprasīto darbību nevar veikt un/vai ka attiecībā uz brīdinājumu turpmāka darbība netiks veikta. Šādu lēmumu var pieņemt pat tad, ja izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj saglabāt brīdinājumu SIS II. Šajos apstākļos pēc pozitīvas atbildes konstatēšanas izpildītāja dalībvalsts var lūgt apzīmēt brīdinājumu ar karodziņu. Lai pievienotu karodziņu, ievēro 2.6. punktā aprakstītās vispārīgās procedūras.

Attiecībā uz brīdinājumiem par pazudušām personām nevar veikt nekādu alternatīvu darbību.

5.5.   Aprakstošu datu sniegšana par pazudušām nepilngadīgām personām un citām personām, ko uzskata par apdraudētām

SIRENE birojiem ir tūlītēja piekļuve visai būtiskai papildinformācijai valsts līmenī attiecībā uz ziņojumiem par pazudušām personām, lai SIRENE biroji varētu pilnībā darboties, panākot sekmīgu rezultātu lietās, veicinot personas identificēšanu un nekavējoties sniedzot papildinformāciju par jautājumiem, kas ir saistīti ar lietu. Būtiska papildinformācija var jo īpaši attiekties uz valsts lēmumiem par bērna aizbildnību vai neaizsargātas personas aizgādnību vai lūgumiem izmantot “brīdinājumu par bērniem” mehānismus.

Tā kā ne visas neaizsargātās pazudušās personas šķērso valstu robežas, lēmumus par papildinformācijas (aprakstošu ziņu) sniegšanu un tās saņēmējiem pieņem katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā visus apstākļus. Pēc tam, kad valsts līmenī ir pieņemts lēmums par to, cik plaši izplatāma šāda papildinformācija, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, ciktāl tas ir lietderīgi, veic kādu no šādiem pasākumiem:

| a) | saglabā informāciju, lai pēc citas dalībvalsts lūguma varētu nosūtīt papildinformāciju; |
| --- | --- |

a)

saglabā informāciju, lai pēc citas dalībvalsts lūguma varētu nosūtīt papildinformāciju;

| b) | nosūta M veidlapu attiecīgajam SIRENE birojam, ja izmeklēšanas rezultāti norāda uz iespējamu pazudušās personas atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

nosūta M veidlapu attiecīgajam SIRENE birojam, ja izmeklēšanas rezultāti norāda uz iespējamu pazudušās personas atrašanās vietu;

| c) | nosūta M veidlapu visiem attiecīgajiem SIRENE birojiem, ņemot vērā pazušanas apstākļus, lai īsā laikā sniegtu visus datus par attiecīgo personu. |
| --- | --- |

c)

nosūta M veidlapu visiem attiecīgajiem SIRENE birojiem, ņemot vērā pazušanas apstākļus, lai īsā laikā sniegtu visus datus par attiecīgo personu.

Ja pazudusī persona ir pakļauta lielam apdraudējumam, ierakstu M veidlapas laukā 311 sāk ar vārdu “STEIDZAMI”, paskaidrojot steidzamības iemeslu. (Ja pazudusī nepilngadīgā persona ir bez pavadības (32), norāda paskaidrojošu terminu “nepavadīts nepilngadīgais”.) Steidzamību var uzsvērt, piezvanot pa tālruni un vēršot uzmanību uz M veidlapas svarīgumu un tās steidzamo raksturu.

Izmanto kopīgu metodi, lai par lielam apdraudējumam pakļautām pazudušām personām ievadītu strukturētu papildinformāciju saskaņotā secībā (33). Informāciju ievada M veidlapas laukā 083.

Pēc tam, kad SIRENE birojs ir saņēmis informāciju, ciktāl tas ir lietderīgi, lai maksimāli palielinātu iespējas mērķtiecīgi un pamatoti noteikt personas atrašanās vietu, to paziņo:

| a) | attiecīgajiem robežkontroles posteņiem; |
| --- | --- |

a)

attiecīgajiem robežkontroles posteņiem;

| b) | kompetentajām administratīvajām un policijas iestādēm, lai noteiktu personu atrašanās vietu un tās aizsargātu; |
| --- | --- |

b)

kompetentajām administratīvajām un policijas iestādēm, lai noteiktu personu atrašanās vietu un tās aizsargātu;

| c) | pēc tam, kad SIS II ir saņemta pozitīva atbilde, – izdevējas dalībvalsts attiecīgajām konsulārajām iestādēm. |
| --- | --- |

c)

pēc tam, kad SIS II ir saņemta pozitīva atbilde, – izdevējas dalībvalsts attiecīgajām konsulārajām iestādēm.

5.6.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

| a) | ciktāl tas iespējams, SIRENE biroji paziņo nepieciešamo medicīnisko informāciju par attiecīgo pazudušo personu vai personām, ja nepieciešams veikt pasākumus viņu aizsardzībai.
  Nosūtīto informāciju uzglabā tikai tik ilgi, cik tas ir stingri nepieciešams, un to izmanto tikai attiecīgās personas ārstēšanas nolūkos; |
| --- | --- |

a)

ciktāl tas iespējams, SIRENE biroji paziņo nepieciešamo medicīnisko informāciju par attiecīgo pazudušo personu vai personām, ja nepieciešams veikt pasākumus viņu aizsardzībai.

Nosūtīto informāciju uzglabā tikai tik ilgi, cik tas ir stingri nepieciešams, un to izmanto tikai attiecīgās personas ārstēšanas nolūkos;

| b) | izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vienmēr paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vienmēr paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam atrašanās vietu;

| c) | saskaņā ar SIS II lēmuma 33. panta 2. punktu, lai par pazudušās personas, kura ir pilngadīga, atrašanās vietu ziņotu personai, kas ziņoja par minētās personas pazušanu, ir vajadzīga pazudušās personas piekrišana (34). Piekrišanu dod rakstveidā, vai ir pieejams vismaz rakstisks apliecinājums. Gadījumos, kad piekrišana tiek atteikta, atteikums ir rakstisks vai oficiāli reģistrēts. Tomēr kompetentās iestādes personai, kura ziņoja par pazušanu, var paziņot faktu, ka brīdinājums ir dzēsts pēc pozitīvas atbildes saņemšanas. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar SIS II lēmuma 33. panta 2. punktu, lai par pazudušās personas, kura ir pilngadīga, atrašanās vietu ziņotu personai, kas ziņoja par minētās personas pazušanu, ir vajadzīga pazudušās personas piekrišana (34). Piekrišanu dod rakstveidā, vai ir pieejams vismaz rakstisks apliecinājums. Gadījumos, kad piekrišana tiek atteikta, atteikums ir rakstisks vai oficiāli reģistrēts. Tomēr kompetentās iestādes personai, kura ziņoja par pazušanu, var paziņot faktu, ka brīdinājums ir dzēsts pēc pozitīvas atbildes saņemšanas.

5.7.   Brīdinājumu dzēšana par pazudušām personām

Ja izdevējai dalībvalstij rodas būtiski kavējumi saistībā ar brīdinājuma dzēšanu, par šo kavēšanos tā paziņo izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam, lai attiecīgajam brīdinājumam varētu pievienot karodziņu, kā aprakstīts SIRENE rokasgrāmatas 5.4. punktā.

5.7.1.   Nepilngadīgās personas

Brīdinājumu dzēš,

| a) | atrisinot attiecīgo lietu (piemēram, nepilngadīgā persona tiek repatriēta; kompetentās iestādes izpildes dalībvalstī pieņem lēmumu par bērna aprūpi); |
| --- | --- |

a)

atrisinot attiecīgo lietu (piemēram, nepilngadīgā persona tiek repatriēta; kompetentās iestādes izpildes dalībvalstī pieņem lēmumu par bērna aprūpi);

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam; vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam; vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

5.7.2.   Pieaugušie, ja nav jāveic nekādi aizsardzības pasākumi

Brīdinājumu dzēš:

| a) | izpildot veicamo darbību (atrašanās vieta, ko konstatē izpildītāja dalībvalsts); |
| --- | --- |

a)

izpildot veicamo darbību (atrašanās vieta, ko konstatē izpildītāja dalībvalsts);

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam; vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam; vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

5.7.3.   Pieaugušie, kuriem nepieciešami aizsardzības pasākumi

Brīdinājumu dzēš:

| a) | īstenojot veicamo darbību (personai piešķirta aizsardzība); |
| --- | --- |

a)

īstenojot veicamo darbību (personai piešķirta aizsardzība);

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam; vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam; vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

Ja persona tiek oficiāli aizsargāta, tad brīdinājumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem var saglabāt līdz brīdim, kamēr attiecīgā persona ir repatriēta.

6.   BRĪDINĀJUMI PAR PERSONĀM, KURAS MEKLĒ TIESAS PROCESAM (SIS II LĒMUMA 34. PANTS)

6.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

6.2.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

6.3.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

6.4.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

| a) | informāciju par faktisko uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu iegūst, izmantojot visus pasākumus, kas atļauti tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā persona atrasta; |
| --- | --- |

a)

informāciju par faktisko uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu iegūst, izmantojot visus pasākumus, kas atļauti tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā persona atrasta;

| b) | vajadzības gadījumā pastāv valsts procedūras, lai nodrošinātu, ka brīdinājumi tiek glabāti SIS II tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie tikuši ievadīti. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā pastāv valsts procedūras, lai nodrošinātu, ka brīdinājumi tiek glabāti SIS II tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie tikuši ievadīti.

SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 34. pantu, un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

6.5.   Brīdinājumu dzēšana par personām, kuras meklē tiesas procesam

Brīdinājumu dzēš:

| a) | par personas atrašanās vietu paziņojot izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei. Ja attiecībā uz nosūtīto informāciju nevar veikt nekādu rīcību (piemēram, nepareiza adrese vai nav pastāvīgas dzīvesvietas), izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju nolūkā problēmu atrisināt; |
| --- | --- |

a)

par personas atrašanās vietu paziņojot izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei. Ja attiecībā uz nosūtīto informāciju nevar veikt nekādu rīcību (piemēram, nepareiza adrese vai nav pastāvīgas dzīvesvietas), izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju nolūkā problēmu atrisināt;

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam; vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam; vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

Ja kādā dalībvalstī ir gūta pozitīva atbilde un ziņas par adresi ir nosūtītas izdevējai dalībvalstij un ja attiecīgajā dalībvalstī pēc tam tiek gūta pozitīva atbilde, kurā tiek konstatēta tā pati adrese, šo pozitīvo atbildi reģistrē izpildītājā dalībvalstī, taču izdevējai dalībvalstij netiek atkārtoti nosūtītas ne ziņas par adresi, ne G veidlapa. Šādos gadījumos izpildītāja dalībvalsts informē izdevēju dalībvalsti par atkārtotām pozitīvām atbildēm, un izdevēja dalībvalsts apsver nepieciešamību saglabāt brīdinājumu.

7.   BRĪDINĀJUMI PAR DISKRĒTĀM UN ĪPAŠĀM PĀRBAUDĒM (SIS II LĒMUMA 36. PANTS)

7.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

7.2.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

7.3.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

7.4.   Citu dalībvalstu informēšana, izdodot brīdinājumus

Izdodot brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu, šādos gadījumos:

| a) | brīdinājumu par diskrētām vai īpašām pārbaudēm izdod kopā ar pieprasījumu par pozitīvām atbildēm nekavējoties ziņot izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 2. punkts

  –

  tūlītēja rīcība” vai “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts – tūlītēja rīcība”. Tūlītējas rīcības pamatojums būtu jānorāda arī M veidlapas laukā 083; vai |
| --- | --- |

a)

brīdinājumu par diskrētām vai īpašām pārbaudēm izdod kopā ar pieprasījumu par pozitīvām atbildēm nekavējoties ziņot izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 2. punkts

  –

  tūlītēja rīcība” vai “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts – tūlītēja rīcība”. Tūlītējas rīcības pamatojums būtu jānorāda arī M veidlapas laukā 083; vai

| b) | par valsts drošību atbildīgā iestāde lūdz izdot brīdinājumu saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts”. |
| --- | --- |

b)

par valsts drošību atbildīgā iestāde lūdz izdot brīdinājumu saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts”.

Ja brīdinājumu izdod saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu, M veidlapas laukā 080 vispirms izdevējas dalībvalsts valodā un tad angļu valodā norāda tās iestādes nosaukumu, kas lūdz ievadīt brīdinājumu, bet laukā 081 norāda iestādes kontaktinformāciju formātā, kam nav vajadzīgs tulkojums.

Noteiktas informācijas konfidencialitāti aizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp saziņu SIRENE biroju starpā nodalot no saziņas starp dienestiem, kas atbildīgi par valsts drošību.

7.5.   Apzīmēšana ar karodziņu

Vispārīgo procedūru sk. 2.6. punktā.

Attiecībā uz brīdinājumiem par diskrētām vai īpašām pārbaudēm nevar veikt nekādas alternatīvas darbības.

Turklāt, ja par valsts drošību atbildīgā iestāde izpildītājā dalībvalstī nolemj, ka brīdinājumam jāpievieno karodziņš, tā sazinās ar savas valsts SIRENE biroju un paziņo tam, ka pieprasīto darbību nevar veikt. SIRENE birojs pēc tam lūdz apzīmēt ar karodziņu, nosūtot F veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Tāpat kā citos karodziņa pieprasījuma gadījumos norāda vispārīgu iemeslu. Taču sensitīva rakstura informācija nav jāizpauž (sk. arī 7.6. punkta b) apakšpunktu).

7.6.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, kas izdots saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par (diskrētās vai īpašās pārbaudes) rezultātiem, izmantojot G veidlapu. Vienlaikus izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē par valsts drošību atbildīgo iestādi savā valstī; |
| --- | --- |

a)

ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, kas izdots saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par (diskrētās vai īpašās pārbaudes) rezultātiem, izmantojot G veidlapu. Vienlaikus izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē par valsts drošību atbildīgo iestādi savā valstī;

| b) | lai aizsargātu informācijas konfidencialitāti, ir vajadzīga īpaša procedūra. Tāpēc visu saziņu starp iestādēm, kas atbild par valsts drošību, nodala no saziņas SIRENE biroju starpā. Līdz ar to karodziņa pieprasīšanas detalizētus iemeslus savā starpā tieši apspriež par valsts drošību atbildīgās iestādes, neizmantojot SIRENE biroju starpniecību; |
| --- | --- |

b)

lai aizsargātu informācijas konfidencialitāti, ir vajadzīga īpaša procedūra. Tāpēc visu saziņu starp iestādēm, kas atbild par valsts drošību, nodala no saziņas SIRENE biroju starpā. Līdz ar to karodziņa pieprasīšanas detalizētus iemeslus savā starpā tieši apspriež par valsts drošību atbildīgās iestādes, neizmantojot SIRENE biroju starpniecību;

| c) | ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, par kuru nekavējoties jāziņo, nekavējoties nosūta G formu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. |
| --- | --- |

c)

ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, par kuru nekavējoties jāziņo, nekavējoties nosūta G formu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam.

7.7.   Brīdinājumu dzēšana par diskrētām un īpašām pārbaudēm

Brīdinājumu dzēš:

| a) | beidzoties brīdinājuma termiņam; vai |
| --- | --- |

a)

beidzoties brīdinājuma termiņam; vai

| b) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu. |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu.

7.8.   Automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas

Sk. 9. punktu.

8.   BRĪDINĀJUMI PAR PRIEKŠMETIEM, KAS JĀKONFISCĒ VAI JĀIZMANTO PAR PIERĀDĪJUMU (SIS II LĒMUMA 38. PANTS)

8.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

8.2.   Brīdinājumi par transportlīdzekļiem

8.2.1.   Vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude

Obligātie identitātes apraksta elementi, pārbaudot vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esību, ir šādi:

| a) | reģistrācijas numurs/numura plāksnīte; un/vai |
| --- | --- |

a)

reģistrācijas numurs/numura plāksnīte; un/vai

| b) | transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN (TIN)). |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN (TIN)).

SIS II var būt ievadīti abi numuri.

Ja, ievadot jaunu brīdinājumu, atklājas, ka tāds pats VIN (TIN) un/vai reģistrācijas numura zīme SIS II jau ir, pieņem, ka jaunais brīdinājums radīs vairākus brīdinājumus par to pašu transportlīdzekli. Taču šī pārbaudes metode ir efektīva vienīgi tad, ja izmanto vienus un tos pašus apraksta elementus. Tāpēc salīdzināšana nav vienmēr iespējama.

SIRENE birojs vērš lietotāju uzmanību uz problēmām, kas var rasties, ja ir salīdzināts tikai viens no numuriem, VIN (TIN) dvīņiem un numura zīmju atkārtotu izmantošanu. Pozitīva atbilde automātiski nenozīmē, ka ir pozitīva atbilde, bet negatīva atbilde nenozīmē, ka par transportlīdzekli brīdinājuma nav.

Identitātes apraksta elementi, ko izmanto, lai noteiktu, vai divi ieraksti par transportlīdzekļiem ir identiski, ir sīki izklāstīti 2.2.3. punktā.

Konsultēšanās procedūras, kas SIRENE birojiem jāpiemēro, pārbaudot vairāku un nesavietojamu brīdinājumu esību attiecībā uz transportlīdzekļiem, ir tādas pašas kā attiecībā uz personām. Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. punktu.

Tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas ir izdevusi brīdinājumu, līdz brīdinājuma dzēšanai veic uzskaiti par visiem lūgumiem ievadīt turpmākus brīdinājumus, kas pēc konsultēšanās, ievērojot iepriekš minētos noteikumus, ir noraidīti.

8.2.2.   VIN (TIN) dvīņi

Par VIN (TIN) dvīni sauc SIS II ievadītu tāda paša tipa transportlīdzekli ar tādu pašu transportlīdzekļa identifikācijas numuru (VIN (TIN)) kā oriģināli ražotam transportlīdzeklim (piemēram, traktors un motocikls ar vienādiem VIN (TIN) neietilpst šajā kategorijā). Lai izvairītos no negatīvajām sekām, ko radītu oriģināli ražotā transportlīdzekļa ar tādu pašu VIN (TIN) atkārtota konfiskācija, piemēro šādu īpašu procedūru:

| a) | ja tiek konstatēts, ka ir iespējams VIN (TIN) dvīnis, SIRENE birojs pēc vajadzības:






  i) | pārliecinās, ka SIS II brīdinājumā nav kļūdas un ka brīdinājuma informācija ir pēc iespējas pilnīga; |
| --- | --- | --- |

a)

ja tiek konstatēts, ka ir iespējams VIN (TIN) dvīnis, SIRENE birojs pēc vajadzības:

i)

pārliecinās, ka SIS II brīdinājumā nav kļūdas un ka brīdinājuma informācija ir pēc iespējas pilnīga;

| ii) | pārbauda apstākļus lietā, uz kuras pamata SIS II iekļauts brīdinājums; |
| --- | --- |

ii)

pārbauda apstākļus lietā, uz kuras pamata SIS II iekļauts brīdinājums;

| iii) | izpēta abu transportlīdzekļu vēsturi, sākot no to ražošanas; |
| --- | --- |

iii)

izpēta abu transportlīdzekļu vēsturi, sākot no to ražošanas;

| iv) | pieprasa veikt konfiscētā transportlīdzekļa, jo īpaši tā VIN (TIN), rūpīgu pārbaudi, lai pārbaudītu, vai tas ir oriģināli ražotais transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

iv)

pieprasa veikt konfiscētā transportlīdzekļa, jo īpaši tā VIN (TIN), rūpīgu pārbaudi, lai pārbaudītu, vai tas ir oriģināli ražotais transportlīdzeklis.

Veicot šos pasākumus, visi iesaistītie SIRENE biroji cieši sadarbojas;

| b) | ja tiek apstiprināta VIN (TIN) dvīņa esība, izdevēja dalībvalsts apsver, vai brīdinājums ir jāsaglabā SIS II. Ja izdevēja dalībvalsts nolemj brīdinājumu SIS II saglabāt, tā rīkojas šādi:






  i) | brīdinājumam pievieno ar transportlīdzekli saistītu piezīmi “Aizdomas par klonējumu” (35); |
| --- | --- | --- |

b)

ja tiek apstiprināta VIN (TIN) dvīņa esība, izdevēja dalībvalsts apsver, vai brīdinājums ir jāsaglabā SIS II. Ja izdevēja dalībvalsts nolemj brīdinājumu SIS II saglabāt, tā rīkojas šādi:

i)

brīdinājumam pievieno ar transportlīdzekli saistītu piezīmi “Aizdomas par klonējumu” (35);

| ii) | aicina oriģināli ražotā transportlīdzekļa īpašnieku, ja viņš tam nepārprotami piekrīt, saskaņā ar valsts tiesību aktiem sniegt izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai izvairītos no kļūdainas identificēšanas negatīvajām sekām; |
| --- | --- |

ii)

aicina oriģināli ražotā transportlīdzekļa īpašnieku, ja viņš tam nepārprotami piekrīt, saskaņā ar valsts tiesību aktiem sniegt izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai izvairītos no kļūdainas identificēšanas negatīvajām sekām;

| iii) | ar sava SIRENE biroja starpniecību nosūta visiem pārējiem birojiem M veidlapu, vajadzības gadījumā iekļaujot pazīmes vai īpatnības, kas raksturo oriģināli ražoto transportlīdzekli un to atšķir no SIS II ievadītā transportlīdzekļa. M veidlapas laukā 083 iekļauj izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”; |
| --- | --- |

iii)

ar sava SIRENE biroja starpniecību nosūta visiem pārējiem birojiem M veidlapu, vajadzības gadījumā iekļaujot pazīmes vai īpatnības, kas raksturo oriģināli ražoto transportlīdzekli un to atšķir no SIS II ievadītā transportlīdzekļa. M veidlapas laukā 083 iekļauj izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”;

| c) | ja, meklējot informāciju SIS II, tiek konstatēta ar transportlīdzekli saistītā piezīme “Aizdomas par klonējumu”, lietotājs, kas veic pārbaudi, sazinās ar valsts SIRENE biroju, lai iegūtu papildu informāciju un noskaidrotu, vai pārbaudāmais transportlīdzeklis ir meklētais vai oriģināli ražotais transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

c)

ja, meklējot informāciju SIS II, tiek konstatēta ar transportlīdzekli saistītā piezīme “Aizdomas par klonējumu”, lietotājs, kas veic pārbaudi, sazinās ar valsts SIRENE biroju, lai iegūtu papildu informāciju un noskaidrotu, vai pārbaudāmais transportlīdzeklis ir meklētais vai oriģināli ražotais transportlīdzeklis;

| d) | ja pārbaudes laikā tiek konstatēts, ka M veidlapā iekļautā informācija vairs nav aktuāla, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai pārbaudītu transportlīdzekļa pašreizējo juridisko piederību. Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs attiecīgi nosūta jaunu M veidlapu, laukā 083 iekļaujot izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”. |
| --- | --- |

d)

ja pārbaudes laikā tiek konstatēts, ka M veidlapā iekļautā informācija vairs nav aktuāla, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai pārbaudītu transportlīdzekļa pašreizējo juridisko piederību. Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs attiecīgi nosūta jaunu M veidlapu, laukā 083 iekļaujot izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”.

8.3.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 38. pantu, un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija saskaņā ar valsts tiesību aktiem ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

Ja tas tiek prasīts G veidlapas laukā 089, SIRENE biroji pēc iespējas drīz, izmantojot P veidlapu, nosūta papildinformāciju pēc tam, kad saņemta pozitīva atbilde, kura attiecas uz brīdinājumu par konfiskāciju vai izmantošanu par pierādījumu, kas izdots par transportlīdzekli, gaisa kuģi, kuģi, rūpniecisku iekārtu vai konteineru saskaņā ar SIS II lēmuma 38. pantu.

Ņemot vērā to, ka lūgums ir steidzams un tādēļ nebūs iespējams tūlīt salīdzināt visu informāciju, nav nepieciešams aizpildīt visus P veidlapas laukus. Tomēr jācenšas salīdzināt informāciju attiecībā uz galvenajām sadaļām: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 un 169.

Ja ir gūta pozitīva atbilde attiecībā uz priekšmeta identificējamu komponentu, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot G veidlapu un paskaidrojot laukā 090 (papildinformācija), ka netiek konfiscēts viss priekšmets, bet tikai tā komponents vai komponenti. Ja vienlaikus tiek atrasti vairāki komponenti, nosūta tikai vienu G veidlapu, jo komponenti attiecas uz vienu brīdinājumu. Visas turpmākās pozitīvās atbildes, kas attiecas uz brīdinājumu, tiek paziņotas izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot G veidlapu. Brīdinājuma nedzēš, ja vien 8.4. punktā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti.

8.4.   Brīdinājumu dzēšana par priekšmetiem, ko meklē, lai konfiscētu vai lai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā, dzēšana

Brīdinājumu dzēš:

| a) | konfiscējot attiecīgo priekšmetu vai veicot līdzvērtīgu pasākumu, līdzko starp SIRENE birojiem ir notikusi nepieciešamā turpmākā papildinformācijas apmaiņa vai līdzko attiecīgajam priekšmetam piemēro citu tiesvedības vai administratīvo procedūru (piemēram,tiesvedības procedūra par labticīgi veiktu pirkumu, apstrīdētām īpašumtiesībām vai tiesu iestāžu sadarbība attiecībā uz pierādījumu); |
| --- | --- |

a)

konfiscējot attiecīgo priekšmetu vai veicot līdzvērtīgu pasākumu, līdzko starp SIRENE birojiem ir notikusi nepieciešamā turpmākā papildinformācijas apmaiņa vai līdzko attiecīgajam priekšmetam piemēro citu tiesvedības vai administratīvo procedūru (piemēram,tiesvedības procedūra par labticīgi veiktu pirkumu, apstrīdētām īpašumtiesībām vai tiesu iestāžu sadarbība attiecībā uz pierādījumu);

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam; vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam; vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu.

9.   AUTOMĀTISKĀS NUMURA ZĪMES ATPAZĪŠANAS (ANPR) SISTĒMAS

Šīs sistēmas ir būtiskas brīdinājumiem, uz kuriem attiecas SIS II lēmuma 36. un 38. pantu. Tā kā ANPR plaši izmanto tiesībaizsardzības nolūkos, pastāv tehniska iespēja īsā laikā gūt daudzas pozitīvas atbildes attiecībā uz transportlīdzekli vai numura zīmi.

Ņemot vērā, ka dažām ANPR sistēmām ir apkalpojošais personāls, pastāv iespēja atklāt transportlīdzekli un veikt pieprasīto darbību. Šādos gadījumos pirms ikvienas darbības veikšanas ANPR sistēmas lietotāji pārbauda, vai ar ANPR starpniecību saņemtā pozitīvā atbilde attiecas uz brīdinājumu saskaņā ar SIS II lēmuma 36. vai 38. pantu.

Taču daudzām stacionārām ANPR sistēmām nav pastāvīga apkalpojošā personāla. Tāpēc, lai gan tehnoloģija reģistrē garāmbraucošo transportlīdzekli un tiek saņemta pozitīva atbilde, pieprasīto darbību nav iespējams veikt.

Gadījumos, kad pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt, attiecībā uz brīdinājumiem saskaņā ar 36. un 38. pantu piemēro šādu vispārīgu procedūru:

par pirmo pozitīvo atbildi nosūta vienu H veidlapu. Ja vajadzīga papildu informācija par transportlīdzekļa kustību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam jāsazinās ar izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju, lai divpusēji apspriestu nepieciešamo informāciju.

Attiecībā uz brīdinājumiem saskaņā ar 36. pantu piemēro šādu procedūru:

| a) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu, kuras laukā 086 ieraksta vārdu “ANPR”. Ja vajadzīga papildu informācija par transportlīdzekļa kustību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam jāsazinās ar izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju; |
| --- | --- |

a)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu, kuras laukā 086 ieraksta vārdu “ANPR”. Ja vajadzīga papildu informācija par transportlīdzekļa kustību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam jāsazinās ar izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju;

| b) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi saistībā ar īpašu pārbaudi, attiecībā uz kuru nav bijis iespējams veikt pieprasīto darbību, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm attiecībā uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt”; |
| --- | --- |

b)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi saistībā ar īpašu pārbaudi, attiecībā uz kuru nav bijis iespējams veikt pieprasīto darbību, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm attiecībā uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt”;

| c) | izdevēja dalībvalsts izlemj, vai brīdinājums ir sasniedzis mērķi, vai tas ir jādzēš un vai ir divpusēji jāapspriež nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

c)

izdevēja dalībvalsts izlemj, vai brīdinājums ir sasniedzis mērķi, vai tas ir jādzēš un vai ir divpusēji jāapspriež nepieciešamo informāciju.

Attiecībā uz brīdinājumiem, uz kuriem attiecas 38. pants, piemēro šādu procedūru:

| a) | apstākļos, kad ir pozitīva atbilde un pieprasītā darbība ir veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvo atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvās atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu; |
| --- | --- |

a)

apstākļos, kad ir pozitīva atbilde un pieprasītā darbība ir veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvo atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvās atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu;

| b) | apstākļos, kad ir pozitīva atbilde, bet pieprasītā darbība nav veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm, kas attiecas uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt.”; |
| --- | --- |

b)

apstākļos, kad ir pozitīva atbilde, bet pieprasītā darbība nav veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm, kas attiecas uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt.”;

| c) | saņemot šādu H veidlapu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetentajām iestādēm, kurām jāpieņem lēmums par to, vai būtu jāsaņem turpmākas H veidlapas vai divpusēja informācija no izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroja. |
| --- | --- |

c)

saņemot šādu H veidlapu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetentajām iestādēm, kurām jāpieņem lēmums par to, vai būtu jāsaņem turpmākas H veidlapas vai divpusēja informācija no izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroja.

10.   STATISTIKA

Reizi gadā SIRENE biroji sniedz statistikas pārskatu, kas jānosūta Aģentūrai un Komisijai. Statistikas pārskatu pēc pieprasījuma nosūta arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un kompetentajām valsts datu aizsardzības iestādēm. Statistikas pārskatā ietver informāciju par katra veida veidlapu skaitu, kas nosūtītas katrai dalībvalstij. Jo īpaši statistikas pārskatā atspoguļo pozitīvo atbilžu un karodziņu skaitu. Jānošķir pozitīvās atbildes, kas konstatētas par citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem, un pozitīvās atbildes, ko dalībvalsts konstatējusi par saviem brīdinājumiem.

Procedūras un formāti statistikas pārskata sniegšanai saskaņā ar šo punktu ir noteikti 5. papildinājumā.”

---

(1)  Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmums 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

1

(2)  
  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

2

(3)  Izpildu komitejas 1994. gada 22. decembra lēmums par Īstenošanas konvencijas stāšanos spēkā (SCH/Com-ex (94)29 rev.2.) (OV L 239, 22.9.2000., 130. lpp.).

3

SCH/Com-ex (94)29 rev.2.

(4)  Izpildu komitejas 1997. gada 7. oktobra lēmumi (SCH/com-ex 97(27) rev. 4) par Itāliju un (SCH/com-ex 97(28) rev. 4) par Austriju.

4

SCH/com-ex 97(27) rev. 4

SCH/com-ex 97(28) rev. 4

(5)  Padomes 1999. gada 13. decembra Lēmums 1999/848/EK par pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Grieķijā (OV L 327, 21.12.1999., 58. lpp.).

5

acquis

(6)  Padomes 2000. gada 1. decembra Lēmums 2000/777/EK par Šengenas acquis piemērošanu Dānijā, Somijā un Zviedrijā, kā arī Islandē un Norvēģijā (OV L 309, 9.12.2000., 24. lpp.).

6

acquis

(7)  Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmums 2004/926/EK par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem (OV L 395, 31.12.2004., 70. lpp.).

7

acquis

(8)  
  OV C 340, 10.11.1997., 92. lpp.

8

(9)  Nolīgums ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.).

9

acquis

(10)  
  OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.

10

(11)  
  OV L 160, 18.6.2011., 3. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.).

12

SIS II

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

13

(14)  Tas neskar citus uzdevumus, kas doti SIRENE birojiem, pamatojoties uz attiecīgajiem tiesību aktiem policijas sadarbības sistēmas ietvaros, piemēram, piemērojot Padomes 2006. gada 18. decembra Pamatlēmumu 2006/960/TI par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp.).

14

SIRENE

(15)  Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmums 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).

15

(16)  Sk. arī Šengenas katalogu, ieteikumus un paraugpraksi.

16

(17)  Šis otrais domēns pastāv tehniskajā “pirmsoperacionālajā vidē”.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

18

(19)  Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

20

(21)  Daži transporta uzņēmumi izmanto citus atsauces numurus. SIS II ir noteikums, saskaņā ar kuru var ievadīt sērijas numurus, kas nav BIC numuri.

21

SIS II

BIC

(22)  Priekšmetu sērijas numuru standartizācijas trūkuma dēļ ir iespējams, ka, piemēram, diviem atšķirīgiem dažādu marku šaujamieročiem ir vienādi sērijas numuri. Tāpat ir iespējams, ka diviem pilnīgi atšķirīgiem priekšmetiem, piemēram, izsniegtam dokumentam un rūpnieciskam aprīkojumam, ir vienādi sērijas numuri. Ja ir skaidrs, ka sērijas numuri ir vienādi, bet priekšmeti ir acīmredzami atšķirīgi, SIRENE birojiem nav savstarpēji jākonsultējas. Lietotājus var informēt par to, ka šāda situācija var rasties. Turklāt ir iespējams, ka priekšmets, piemēram, pase vai automobilis, ir nozagts un par to ir paziņots vienā valstī, bet vēlāk paziņots arī izcelsmes valstī. Tādā gadījumā uz vienu un to pašu priekšmetu var attiekties divi brīdinājumi. Ja atklājas šāda situācija, to var atrisināt attiecīgie SIRENE biroji.

22

SIRENE

SIRENE

(23)  Attiecībā uz tehnisko īstenošanu sk. 1.10.2. punktā minēto dokumentu “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem”.

23

SIRENE

(24)  Sk. 23. zemsvītras piezīmi.

24

(25)  Sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību SIRENE veidlapās.

25

SIRENE

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).

26

(27)  Direktīvas 2004/38/EK 30. pantā noteikts, ka personas, kam atteikta ieceļošana, par to informē rakstiski, un tām sniedz visu informāciju par apsvērumiem, uz kuriem pamatojas pieņemtais lēmums, izņemot, ja tas ir pretrunā valsts drošības interesēm.

27

(28)  
  SIS II regulas 26. pantā ir atsauce uz Līguma par Eiropas Savienību 15. pantu. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Līguma par Eiropas Savienību konsolidētajā versijā 15. pants ir kļuvis par 29. pantu.

28

SIS II

(29)  Ja brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu ir izdots par ES pilsoņu ģimenes locekļiem, jāatceras, ka pirms uzturēšanās karšu izsniegšanas šādām personām nav iespējams sistemātiski saņemt informāciju no SIS II. Direktīvas 2004/38/EK 10. pantā uzskaitīti nepieciešamie nosacījumi, lai Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, kas ir trešās valsts valstspiederīgie, iegūtu uzturēšanās tiesības uzņemošajā valstī uz laiku, kas ilgāks par trim mēnešiem. Šis saraksts, kas ir izsmeļošs, neļauj pirms uzturēšanās karšu izsniegšanas sistemātiski saņemt informāciju no SIS II. Minētās direktīvas 27. panta 3. punktā noteikts, ka dalībvalstis, ja uzskata to par būtisku, var pieprasīt citām dalībvalstīm sniegt informāciju vienīgi par jebkādiem iepriekšējiem likumpārkāpumiem (t. i., ne visiem SIS II datiem). Šādi pieprasījumi nedrīkst būt regulāri.

29

SIS II

SIS II

SIS II

(30)  Saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK personai, kurai ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, var liegt ieceļot vai uzturēties tikai sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ, ja indivīda personiskā darbība rada faktiskus, tūlītējus un pietiekami nopietnus draudus, kas skar kādu no sabiedrības pamatinteresēm, un ja ir ievēroti pārējie minētās direktīvas 27. panta 2. punktā noteiktie kritēriji. Direktīvas 27. panta 2. punktā noteikts: “Pasākumi, ko veic sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ, atbilst proporcionalitātes principam un pamatojas tikai uz attiecīgā indivīda personisko darbību. Iepriekšējas kriminālas sodāmības pašas par sevi nav pamatojums šādu pasākumu veikšanai. Attiecīgā indivīda personiskajai darbībai jārada faktiski, attiecīgajā brīdī esoši un pietiekami nopietni draudi, kas skar vienu no sabiedrības pamatinteresēm. Nav pieņemami apsvērumi, kas atdalīti no konkrētā gadījuma iezīmēm vai pamatojas uz vispārējas profilakses apsvērumiem.” Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2004/38/EK 28. panta 2. punktu papildu ierobežojumi ir noteikti personām, kurām ir tiesības pastāvīgi uzturēties, un tām ieceļot vai uzturēties var liegt vienīgi nopietnu sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ.

30

(31)  Saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK izpildītāja dalībvalsts nevar ierobežot trešo valstu valstspiederīgo, kuriem ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, brīvu pārvietošanos tikai tāpēc, ka izdevēja dalībvalsts patur spēkā brīdinājumu, ja vien nav izpildīti 29. zemsvītras piezīmē minētie nosacījumi.

31

(32)  Nepavadītas nepilngadīgās personas ir bērni, kas definēti 1989. gada 20. novembra Konvencijas par bērna tiesībām (CRC) 1. pantā, kuri ir atšķirti no abiem vecākiem un citiem radiniekiem un kurus neaprūpē pieaugušais, kas saskaņā ar likumu vai paražām par to ir atbildīgs.

32

CRC

(33)  Ziņas par pazušanu:

33

| a) | pazušanas vieta, datums un laiks; |
| --- | --- |

a)

pazušanas vieta, datums un laiks;

| b) | pazušanas apstākļi. |
| --- | --- |

b)

pazušanas apstākļi.

Ziņas par pazudušo personu:

| c) | aptuvens vecums; |
| --- | --- |

c)

aptuvens vecums;

| d) | augums; |
| --- | --- |

d)

augums;

| e) | ādas krāsa; |
| --- | --- |

e)

ādas krāsa;

| f) | matu krāsa un forma; |
| --- | --- |

f)

matu krāsa un forma;

| g) | acu krāsa; |
| --- | --- |

g)

acu krāsa;

| h) | citas ziņas par fizisko izskatu (piemēram, caurumi ādā, kroplības, amputēti locekļi, tetovējumi, zīmes, rētas utt.); |
| --- | --- |

h)

citas ziņas par fizisko izskatu (piemēram, caurumi ādā, kroplības, amputēti locekļi, tetovējumi, zīmes, rētas utt.);

| i) | psiholoģiskās īpatnības: nosliece uz pašnāvību, garīga slimība, agresīva uzvedība utt.; |
| --- | --- |

i)

psiholoģiskās īpatnības: nosliece uz pašnāvību, garīga slimība, agresīva uzvedība utt.;

| j) | cita informācija: nepieciešamā ārstēšana utt.; |
| --- | --- |

j)

cita informācija: nepieciešamā ārstēšana utt.;

| k) | apģērbs, kas bija mugurā pazušanas laikā; |
| --- | --- |

k)

apģērbs, kas bija mugurā pazušanas laikā;

| l) | fotogrāfija: pieejama vai nav pieejama; |
| --- | --- |

l)

fotogrāfija: pieejama vai nav pieejama;

| m) | ante-mortem veidlapa: pieejama vai nav pieejama. |
| --- | --- |

m)

ante-mortem veidlapa: pieejama vai nav pieejama.

ante-mortem

Saistītā informācija:

| n) | persona(-as), kas varētu būt kopā ar pazudušo (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami); |
| --- | --- |

n)

persona(-as), kas varētu būt kopā ar pazudušo (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami);

| o) | ar lietu saistītais(-ie) transportlīdzeklis(-ļi) (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami); |
| --- | --- |

o)

ar lietu saistītais(-ie) transportlīdzeklis(-ļi) (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami);

| p) | ja šī informācija ir pieejama: mobilā tālruņa numurs/pēdējā “pieteikšanās”, saziņa, izmantojot tiešsaistes sociālos tīklus. |
| --- | --- |

p)

ja šī informācija ir pieejama: mobilā tālruņa numurs/pēdējā “pieteikšanās”, saziņa, izmantojot tiešsaistes sociālos tīklus.

Dažādo apakšlauku nosaukumi laukā 083 nav jāraksta, jānorāda vienīgi atsauces burts. Ja brīdinājuma laukos minētā informācija jau ir pieejama, brīdinājumā iekļauj šo informāciju, tostarp pirkstu nospiedumus vai fotogrāfijas.

(34)  Precīzai informācijai par piekrišanu jautājumos par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti sk. Direktīvas 95/46/EK 2. panta h) punktu.

34

(35)  
  “Aizdomas par klonējumu” attiecas uz gadījumiem, kad, piemēram, transportlīdzekļa reģistrācijas dokumenti ir nozagti un izmantoti, lai atkārtoti reģistrētu citu tādas pašas markas, modeļa un krāsas transportlīdzekli, kas arī ir zagts.

35

---