# Službeni list L 222/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 222 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.17. kolovoza 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 222

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.17. kolovoza 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1379 оd 16. kolovoza 2016. o uskraćivanju odobrenja za određene zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od bolesti te na razvoj i zdravlje djece (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1380 оd 16. kolovoza 2016. o odstupanju od članka 55. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 u pogledu pravila o podrijetlu koja se primjenjuju na regionalnu kumulaciju za tunu podrijetlom iz Ekvadora | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1381 оd 16. kolovoza 2016. o uskraćivanju odobrenja zdravstvene tvrdnje koja se navodi na hrani, a odnosi se na razvoj i zdravlje djece (
  1
  ) | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1382 оd 16. kolovoza 2016. o povlačenju prihvaćanja preuzete obveze za pet proizvođača izvoznika dodijeljenog Provedbenom odlukom 2013/707/EU o potvrdi prihvaćanja preuzete obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama koje se odnose na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine za vrijeme primjene konačnih mjera | 10 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1383 оd 16. kolovoza 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 22 |
| | * | Uredba (EU) 2016/1384 Europske središnje banke od 2. kolovoza 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/22) | 24 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/1385 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09) koju su provela nadležna tijela Kastilje-La Manche za uvođenje digitalne zemaljske televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6846)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | SMJERNICE |
| | * | Smjernica (EU) 2016/1386 Europske središnje banke od 2. kolovoza 2016. o izmjeni Smjernice ESB/2013/7 o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/23) | 85 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1379 оd 16. kolovoza 2016. o uskraćivanju odobrenja za određene zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od bolesti te na razvoj i zdravlje djece (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1380 оd 16. kolovoza 2016. o odstupanju od članka 55. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 u pogledu pravila o podrijetlu koja se primjenjuju na regionalnu kumulaciju za tunu podrijetlom iz Ekvadora

4

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1381 оd 16. kolovoza 2016. o uskraćivanju odobrenja zdravstvene tvrdnje koja se navodi na hrani, a odnosi se na razvoj i zdravlje djece (
  1
  )

1

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1382 оd 16. kolovoza 2016. o povlačenju prihvaćanja preuzete obveze za pet proizvođača izvoznika dodijeljenog Provedbenom odlukom 2013/707/EU o potvrdi prihvaćanja preuzete obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama koje se odnose na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine za vrijeme primjene konačnih mjera

10

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1383 оd 16. kolovoza 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

22

*

Uredba (EU) 2016/1384 Europske središnje banke od 2. kolovoza 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/22)

24

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/1385 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09) koju su provela nadležna tijela Kastilje-La Manche za uvođenje digitalne zemaljske televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6846)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6846)

1

52

SMJERNICE

*

Smjernica (EU) 2016/1386 Europske središnje banke od 2. kolovoza 2016. o izmjeni Smjernice ESB/2013/7 o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/23)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1379

оd 16. kolovoza 2016.

o uskraćivanju odobrenja za određene zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od bolesti te na razvoj i zdravlje djece

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (1), a posebno njezin članak 18. stavak 5.,

budući da:

| (1) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim ako ih je odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i ako su uvrštene na popis dopuštenih tvrdnji. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim ako ih je odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i ako su uvrštene na popis dopuštenih tvrdnji.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđa se i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nadležnom državnom tijelu države članice. Nadležno državno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve na znanstvenu procjenu Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”, te Komisiji i državama članicama za informaciju. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđa se i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nadležnom državnom tijelu države članice. Nadležno državno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve na znanstvenu procjenu Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”, te Komisiji i državama članicama za informaciju.

| (3) | Agencija daje mišljenje o predmetnoj zdravstvenoj tvrdnji. |
| --- | --- |

(3)

Agencija daje mišljenje o predmetnoj zdravstvenoj tvrdnji.

| (4) | Komisija odlučuje o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje Agencije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija odlučuje o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje Agencije.

| (5) | Na temelju zahtjeva trgovačkog društva E-piim production Ltd, koji je podnesen u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji povezanoj s Lactobacillus plantarum TENSIA® u polutvrdom siru sličnom edameru, tzv. „prijatelju srca” robne marke HarmonyTM, i održavanjem normalnog krvnog tlaka (pitanje br. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Redovito uzimanje (u trajanju od najmanje osam tjedana) 50 g/dan sira ‚Südamejuust’ (‚prijatelj srca’) robne marke HarmonyTM, koji sadržava Lactobacillus plantarum TENSIA®, pridonosi održavanju zdravlja kardiovaskularnog sustava/srca snižavanjem krvnog tlaka/simbol srca”. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju zahtjeva trgovačkog društva E-piim production Ltd, koji je podnesen u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji povezanoj s Lactobacillus plantarum TENSIA® u polutvrdom siru sličnom edameru, tzv. „prijatelju srca” robne marke HarmonyTM, i održavanjem normalnog krvnog tlaka (pitanje br. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Redovito uzimanje (u trajanju od najmanje osam tjedana) 50 g/dan sira ‚Südamejuust’ (‚prijatelj srca’) robne marke HarmonyTM, koji sadržava Lactobacillus plantarum TENSIA®, pridonosi održavanju zdravlja kardiovaskularnog sustava/srca snižavanjem krvnog tlaka/simbol srca”.

| (6) | Dana 1. listopada 2014. Komisija i države članice primili su znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da na temelju dostavljenih podataka nije utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja Lactobacillus plantarum TENSIA® u polutvrdom siru sličnom edameru, tzv. „prijatelju srca” robne marke HarmonyTM, i održavanja normalnog krvnog tlaka. Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

(6)

Dana 1. listopada 2014. Komisija i države članice primili su znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da na temelju dostavljenih podataka nije utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja Lactobacillus plantarum TENSIA® u polutvrdom siru sličnom edameru, tzv. „prijatelju srca” robne marke HarmonyTM, i održavanja normalnog krvnog tlaka. Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

| (7) | Na temelju zahtjeva društva British Specialist Nutrition Association Ltd, koji je podnesen u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji povezanoj s otopinama ugljikohidrata i održavanjem fizičkih sposobnosti tijekom vježbi izdržljivosti (pitanje br. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „otopine ugljikohidrata pridonose održavanju izdržljivosti tijekom duljih vježbi izdržljivosti”. Na zahtjev Agencije podnositelj zahtjeva pojasnio je da se hrana koja je predmet ove tvrdnje odnosi na otopine ugljikohidrata koje ne uključuju elektrolite te da bi otopine ugljikohidrata u pogledu tvrdnje o njihovu djelovanju trebalo usporediti s vodom ili vodenim otopinama elektrolita. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju zahtjeva društva British Specialist Nutrition Association Ltd, koji je podnesen u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji povezanoj s otopinama ugljikohidrata i održavanjem fizičkih sposobnosti tijekom vježbi izdržljivosti (pitanje br. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „otopine ugljikohidrata pridonose održavanju izdržljivosti tijekom duljih vježbi izdržljivosti”. Na zahtjev Agencije podnositelj zahtjeva pojasnio je da se hrana koja je predmet ove tvrdnje odnosi na otopine ugljikohidrata koje ne uključuju elektrolite te da bi otopine ugljikohidrata u pogledu tvrdnje o njihovu djelovanju trebalo usporediti s vodom ili vodenim otopinama elektrolita.

| (8) | Dana 1. listopada 2014. Komisija i države članice primili su znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da na temelju dostavljenih podataka nije utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja otopina ugljikohidrata i održavanja fizičkih sposobnosti tijekom vježbi izdržljivosti u usporedbi s vodom ili vodenim otopinama elektrolita. Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

(8)

Dana 1. listopada 2014. Komisija i države članice primili su znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da na temelju dostavljenih podataka nije utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja otopina ugljikohidrata i održavanja fizičkih sposobnosti tijekom vježbi izdržljivosti u usporedbi s vodom ili vodenim otopinama elektrolita. Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

| (9) | Pri određivanju mjera predviđenih ovom Uredbom Komisija je uzela u obzir primjedbe koje su joj dostavili podnositelji zahtjeva u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

(9)

Pri određivanju mjera predviđenih ovom Uredbom Komisija je uzela u obzir primjedbe koje su joj dostavili podnositelji zahtjeva u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zdravstvene tvrdnje navedene u Prilogu ovoj Uredbi ne uvrštavaju se na popis dopuštenih tvrdnji Unije kako je predviđeno člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. kolovoza 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

1

(2)  
  EFSA Journal 2014.;12(10):3842.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2014.;12(10):3836.

3

EFSA Journal

---

PRILOG

Odbijene zdravstvene tvrdnje

| Zahtjev – odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006 | Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane | Tvrdnja | Referentni broj mišljenja EFSA-e |
| --- | --- | --- | --- |
| Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja utemeljena na znanstvenim dokazima novijeg razvoja i/ili koja uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka | Lactobacillus plantarum TENSIA® u polutvrdom siru sličnom edameru, tzv. „prijatelju srca” robne marke HarmonyTM | Redovito uzimanje (u trajanju od najmanje osam tjedana) 50 g/dan sira „Südamejuust” („prijatelj srca”) robne marke HarmonyTM, koji sadržava Lactobacillus plantarum TENSIA®, pridonosi održavanju zdravlja kardiovaskularnog sustava/srca snižavanjem krvnog tlaka/simbol srca/. | Q-2014-00097 |
| Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja utemeljena na znanstvenim dokazima novijeg razvoja i/ili koja uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka | Otopine ugljikohidrata | Otopine ugljikohidrata pridonose održavanju izdržljivosti tijekom duljih vježbi izdržljivosti. | Q-2014-00058 |

Zahtjev – odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006

Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane

Tvrdnja

Referentni broj mišljenja EFSA-e

Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja utemeljena na znanstvenim dokazima novijeg razvoja i/ili koja uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka

Lactobacillus plantarum TENSIA® u polutvrdom siru sličnom edameru, tzv. „prijatelju srca” robne marke HarmonyTM

Redovito uzimanje (u trajanju od najmanje osam tjedana) 50 g/dan sira „Südamejuust” („prijatelj srca”) robne marke HarmonyTM, koji sadržava Lactobacillus plantarum TENSIA®, pridonosi održavanju zdravlja kardiovaskularnog sustava/srca snižavanjem krvnog tlaka/simbol srca/.

Q-2014-00097

Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja utemeljena na znanstvenim dokazima novijeg razvoja i/ili koja uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka

Otopine ugljikohidrata

Otopine ugljikohidrata pridonose održavanju izdržljivosti tijekom duljih vježbi izdržljivosti.

Q-2014-00058

---

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1380

оd 16. kolovoza 2016.

o odstupanju od članka 55. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 u pogledu pravila o podrijetlu koja se primjenjuju na regionalnu kumulaciju za tunu podrijetlom iz Ekvadora

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 64. stavak 6 i članak 66. točku (b),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 1384/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Unija je Ekvadoru odobrila tarifne povlastice od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2016. kao privremeni uzajamni dogovor kako bi se izbjegli nepotrebni poremećaji trgovine između Unije i Ekvadora nakon parafiranja Protokola o pristupanju Ekvadora Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane (3), dana 12. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 1384/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Unija je Ekvadoru odobrila tarifne povlastice od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2016. kao privremeni uzajamni dogovor kako bi se izbjegli nepotrebni poremećaji trgovine između Unije i Ekvadora nakon parafiranja Protokola o pristupanju Ekvadora Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane (3), dana 12. prosinca 2014.

| (2) | Za potrebe povlastica odobrenih Uredbom (EU) br. 1384/2014 primjenjuju se pravila o podrijetlu utvrđena u dijelu I. glavi IV. poglavlju 2. odjeljku 1. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (4), uključujući pravila o regionalnoj kumulaciji podrijetla unutar skupine zemalja koja uključuje Boliviju, Kolumbiju, Kostariku, Ekvador, El Salvador, Gvatemalu, Honduras, Nikaragvu, Panamu, Peru i Venezuelu. Od 1. siječnja 2014. regionalna kumulacija može se primjenjivati samo na zemlje u istoj regionalnoj skupini koje su u vrijeme izvoza u Uniju korisnice općeg sustava povlastica (OSP) u skladu s Uredbom (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(2)

Za potrebe povlastica odobrenih Uredbom (EU) br. 1384/2014 primjenjuju se pravila o podrijetlu utvrđena u dijelu I. glavi IV. poglavlju 2. odjeljku 1. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (4), uključujući pravila o regionalnoj kumulaciji podrijetla unutar skupine zemalja koja uključuje Boliviju, Kolumbiju, Kostariku, Ekvador, El Salvador, Gvatemalu, Honduras, Nikaragvu, Panamu, Peru i Venezuelu. Od 1. siječnja 2014. regionalna kumulacija može se primjenjivati samo na zemlje u istoj regionalnoj skupini koje su u vrijeme izvoza u Uniju korisnice općeg sustava povlastica (OSP) u skladu s Uredbom (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (3) | Uredba (EEZ) br. 2454/93 stavljena je izvan snage s učinkom od 1. svibnja 2016. te su od tog datuma pravila o podrijetlu koja se primjenjuju za potrebe tarifnih povlastica odobrenih za robu podrijetlom iz Ekvadora utvrđena u glavi II. poglavlju 2. odjeljku 2. pododjeljcima 2. i 3. Delegirane Uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (6) te u glavi II. poglavlju 2. odjeljku 2. pododjeljcima od 2. do 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (7). Delegiranom uredbom (EU) 2015/2446 predviđaju se ista pravila o kumulaciji kao i Uredbom (EEZ) br. 2454/93. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EEZ) br. 2454/93 stavljena je izvan snage s učinkom od 1. svibnja 2016. te su od tog datuma pravila o podrijetlu koja se primjenjuju za potrebe tarifnih povlastica odobrenih za robu podrijetlom iz Ekvadora utvrđena u glavi II. poglavlju 2. odjeljku 2. pododjeljcima 2. i 3. Delegirane Uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (6) te u glavi II. poglavlju 2. odjeljku 2. pododjeljcima od 2. do 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (7). Delegiranom uredbom (EU) 2015/2446 predviđaju se ista pravila o kumulaciji kao i Uredbom (EEZ) br. 2454/93.

| (4) | Od 1. siječnja 2016. Kolumbija, Peru, Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva i Panama, uključeni u istu regionalnu skupinu kao Ekvador, više nisu zemlje korisnice OSP-a. Stoga se od 1. siječnja 2016. pripremljena ili konzervirana tuna i prugasti bonito razvrstani u podbroj 1604 14 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označivanja robe (HS) te pripremljena ili konzervirana tuna, prugasti bonito ili ostala riba roda Euthynnus iz podbroja 1604 20 70 kombinirane nomenklature (KN) ne može smatrati podrijetlom iz Ekvadora na temelju regionalne kumulacije s tim zemljama za potrebe tarifnih povlastica odobrenih Uredbom (EU) br. 1384/2014. |
| --- | --- |

(4)

Od 1. siječnja 2016. Kolumbija, Peru, Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva i Panama, uključeni u istu regionalnu skupinu kao Ekvador, više nisu zemlje korisnice OSP-a. Stoga se od 1. siječnja 2016. pripremljena ili konzervirana tuna i prugasti bonito razvrstani u podbroj 1604 14 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označivanja robe (HS) te pripremljena ili konzervirana tuna, prugasti bonito ili ostala riba roda Euthynnus iz podbroja 1604 20 70 kombinirane nomenklature (KN) ne može smatrati podrijetlom iz Ekvadora na temelju regionalne kumulacije s tim zemljama za potrebe tarifnih povlastica odobrenih Uredbom (EU) br. 1384/2014.

| (5) | Ekvador je 4. travnja 2016. podnio zahtjev za odstupanje od pravila o povlaštenom podrijetlu kako bi ekvadorska industrija prerade ribe za potrebe određivanja podrijetla pripremljene ili konzervirane tune i prugastog bonita razvrstanih u tarifni podbroj HS-a 1604 14 te pripremljene ili konzervirane tune, prugastog bonita ili ostale ribe roda Euthynnus iz podbroja KN-a 1604 20 70 mogla smatrati da su materijali s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname materijali s podrijetlom iz Ekvadora na temelju regionalne kumulacije. Zatraženo je da se odstupanje primjenjuje od 1. siječnja 2016. Dodatne informacije priložene su početnom zahtjevu 30. lipnja 2016. |
| --- | --- |

(5)

Ekvador je 4. travnja 2016. podnio zahtjev za odstupanje od pravila o povlaštenom podrijetlu kako bi ekvadorska industrija prerade ribe za potrebe određivanja podrijetla pripremljene ili konzervirane tune i prugastog bonita razvrstanih u tarifni podbroj HS-a 1604 14 te pripremljene ili konzervirane tune, prugastog bonita ili ostale ribe roda Euthynnus iz podbroja KN-a 1604 20 70 mogla smatrati da su materijali s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname materijali s podrijetlom iz Ekvadora na temelju regionalne kumulacije. Zatraženo je da se odstupanje primjenjuje od 1. siječnja 2016. Dodatne informacije priložene su početnom zahtjevu 30. lipnja 2016.

| (6) | U zahtjevu za odstupanje Ekvador je objasnio da se za proizvodnju pripremljene i konzervirane tune koju Ekvador izvozi u Uniju znatne količine sirove tune dobivaju iz zemalja Srednje Amerike i andskih zemalja. Bez mogućnosti kumuliranja s tim zemljama iz iste regionalne skupine ekvadorski izvoz pripremljene i konzervirane tune s podrijetlom smanjio bi se za 30 %. |
| --- | --- |

(6)

U zahtjevu za odstupanje Ekvador je objasnio da se za proizvodnju pripremljene i konzervirane tune koju Ekvador izvozi u Uniju znatne količine sirove tune dobivaju iz zemalja Srednje Amerike i andskih zemalja. Bez mogućnosti kumuliranja s tim zemljama iz iste regionalne skupine ekvadorski izvoz pripremljene i konzervirane tune s podrijetlom smanjio bi se za 30 %.

| (7) | U međuvremenu je 16. travnja 2016. priobalje Ekvadora pogođeno potresom magnitude 7,8. Provincija Manabí i područje Mante, gdje posluje najveći dio ekvadorskog ribarskog sektora, teško su pogođeni. Prijavljena je velika materijalna šteta, među ostalim i na ključnoj infrastrukturi, što otežava stanje industrije prerade ribe u Ekvadoru. |
| --- | --- |

(7)

U međuvremenu je 16. travnja 2016. priobalje Ekvadora pogođeno potresom magnitude 7,8. Provincija Manabí i područje Mante, gdje posluje najveći dio ekvadorskog ribarskog sektora, teško su pogođeni. Prijavljena je velika materijalna šteta, među ostalim i na ključnoj infrastrukturi, što otežava stanje industrije prerade ribe u Ekvadoru.

| (8) | S obzirom na okolnosti, razloge iz zahtjeva Ekvadora i dodatni nepovoljan utjecaj potresa na njegovu industriju prerade ribe, Ekvador bi trebao imati koristi od privremenog odstupanja od zahtjeva iz članka 55. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 u skladu s člankom 64. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) br. 952/2013. Stoga bi materijale s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname upotrijebljene za proizvodnju pripremljene i konzervirane tune i prugastog bonita razvrstanih u podbroj HS-a 1604 14 te pripremljene i konzervirane tune i prugastog bonita ili ostale ribe roda Euthynnus iz podbroja KN-a 1604 20 70 trebalo smatrati podrijetlom iz Ekvadora ako su ispunjeni određeni uvjeti. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na okolnosti, razloge iz zahtjeva Ekvadora i dodatni nepovoljan utjecaj potresa na njegovu industriju prerade ribe, Ekvador bi trebao imati koristi od privremenog odstupanja od zahtjeva iz članka 55. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 u skladu s člankom 64. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) br. 952/2013. Stoga bi materijale s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname upotrijebljene za proizvodnju pripremljene i konzervirane tune i prugastog bonita razvrstanih u podbroj HS-a 1604 14 te pripremljene i konzervirane tune i prugastog bonita ili ostale ribe roda Euthynnus iz podbroja KN-a 1604 20 70 trebalo smatrati podrijetlom iz Ekvadora ako su ispunjeni određeni uvjeti.

| (9) | Kako bi se izbjegao poremećaj trgovine i olakšalo postizanje ciljeva tarifnih povlastica odobrenih Ekvadoru na temelju Uredbe (EU) br. 1384/2014, privremeno odstupanje trebalo bi obuhvatiti razdoblje od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se izbjegao poremećaj trgovine i olakšalo postizanje ciljeva tarifnih povlastica odobrenih Ekvadoru na temelju Uredbe (EU) br. 1384/2014, privremeno odstupanje trebalo bi obuhvatiti razdoblje od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016.

| (10) | Kad je riječ o dokazu o podrijetlu koji se može upotrebljavati za materijale s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname, kumulacija se može primjenjivati i na temelju dokaza o podrijetlu utvrđenog Sporazumom o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, odnosno Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (8). |
| --- | --- |

(10)

Kad je riječ o dokazu o podrijetlu koji se može upotrebljavati za materijale s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname, kumulacija se može primjenjivati i na temelju dokaza o podrijetlu utvrđenog Sporazumom o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, odnosno Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (8).

| (11) | Kako bi se zajamčilo da mjere potrebne za primjenu kumulacije s Kolumbijom, Peruom, Kostarikom, El Salvadorom, Gvatemalom, Hondurasom, Nikaragvom i Panamom pravilno funkcioniraju, Ekvador treba osigurati da su uspostavljene mjere u području upravne suradnje. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se zajamčilo da mjere potrebne za primjenu kumulacije s Kolumbijom, Peruom, Kostarikom, El Salvadorom, Gvatemalom, Hondurasom, Nikaragvom i Panamom pravilno funkcioniraju, Ekvador treba osigurati da su uspostavljene mjere u području upravne suradnje.

| (12) | Kako bi se omogućilo učinkovito praćenje funkcioniranja odstupanja, nadležna tijela Ekvadora trebala bi na kraju primjene odstupanja priopćiti Komisiji pojedinosti potvrda o podrijetlu Form A izdanih u okviru odstupanja. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se omogućilo učinkovito praćenje funkcioniranja odstupanja, nadležna tijela Ekvadora trebala bi na kraju primjene odstupanja priopćiti Komisiji pojedinosti potvrda o podrijetlu Form A izdanih u okviru odstupanja.

| (13) | Kako bi se izbjeglo daljnje kašnjenje u primjeni odstupanja, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se izbjeglo daljnje kašnjenje u primjeni odstupanja, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu.

| (14) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Za potrebe kumulacije iz članka 86. stavka 1. točke (b) Uredbe (EEZ) br. 2454/93 i odstupajući od članka 86. stavka 2. točke (a) te Uredbe, u razdoblju od 1. siječnja 2016. do 30. travnja 2016. Ekvador ima pravo na upotrebu materijala s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname za proizvodnju pripremljene ili konzervirane tune i prugastog bonita razvrstanih u podbroj HS-a 1604 14 te pripremljene ili konzervirane tune, prugastog bonita ili ostale ribe roda Euthynnus iz podbroja KN-a 1604 20 70.

Dokaz o podrijetlu za proizvode iz prvog podstavka sastavlja se u skladu s člankom 97.l Uredbe (EEZ) br. 2454/93.

2.   Za potrebe kumulacije iz članka 55. stavka 1. točke (b) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 i odstupajući od članka 55. stavka 2. točke (a) te Uredbe, u razdoblju od 1. svibnja 2016. do 31. prosinca 2016. Ekvador ima pravo na upotrebu materijala s podrijetlom iz Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname za proizvodnju pripremljene ili konzervirane tune i prugastog bonita razvrstanih u podbroj HS-a 1604 14 te pripremljene ili konzervirane tune, prugastog bonita ili ostale ribe roda Euthynnus iz podbroja KN-a 1604 20 70.

Dokaz o podrijetlu za proizvode iz prvog podstavka sastavlja se u skladu s člankom 76. Delegirane uredbe (EU) 2015/2447.

3.   Nadležna tijela Ekvadora, od kojih je zatraženo izdavanje potvrde o podrijetlu Form A za proizvode iz stavaka 1. i 2., mogu se osloniti i na potvrdu o prometu robe EUR 1, koju izdaju nadležna tijela Kolumbije, Perua, Kostarike, El Salvadora, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve i Paname u skladu s odredbama Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, odnosno Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane.

4.   Ekvador osigurava da su uspostavljene mjere u području upravne suradnje potrebne za primjenu kumulacije s Kolumbijom, Peruom, Kostarikom, El Salvadorom, Gvatemalom, Hondurasom, Nikaragvom i Panamom.

5.   Smatra se da se upućivanje na „posebne okolnosti” iz članka 74. stavka 2. točke (a) Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 primjenjuje na proizvode iz stavaka 1. i 2. za koje potvrda o podrijetlu Form A nije bila izdana u trenutku izvoza.

Članak 2.

Do 31. siječnja 2017. nadležna tijela Ekvadora dostavljaju Komisiji izjavu o količinama i vrijednostima za koje su izdane potvrde o podrijetlu Form A za potrebe odstupanja iz članka 1. stavaka 1. i 2. te serijske brojeve tih potvrda.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. kolovoza 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1384/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2014. o tarifnom postupanju za robu podrijetlom iz Ekvadora (SL L 372, 30.12.2014., str. 5.).

2

(3)  
  SL L 354, 21.12.2012., str. 3.

3

(4)  Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008 (SL L 303, 31.10.2012., str. 1.).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

7

(8)  
  SL L 346, 15.12.2012., str. 3.

8

---

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1381

оd 16. kolovoza 2016.

o uskraćivanju odobrenja zdravstvene tvrdnje koja se navodi na hrani, a odnosi se na razvoj i zdravlje djece

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (1), a posebno njezin članak 17. stavak 3.,

budući da:

| (1) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuje se navođenje zdravstvenih tvrdnji na hrani, osim ako je te tvrdnje odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i ako su uvrštene na popis dopuštenih tvrdnji. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuje se navođenje zdravstvenih tvrdnji na hrani, osim ako je te tvrdnje odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i ako su uvrštene na popis dopuštenih tvrdnji.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđeno je i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nadležnom državnom tijelu države članice. Nadležno državno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđeno je i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nadležnom državnom tijelu države članice. Nadležno državno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”.

| (3) | Nakon primitka zahtjeva Agencija o njemu bez odgode obavješćuje druge države članice i Komisiju te daje mišljenje o predmetnoj zdravstvenoj tvrdnji. |
| --- | --- |

(3)

Nakon primitka zahtjeva Agencija o njemu bez odgode obavješćuje druge države članice i Komisiju te daje mišljenje o predmetnoj zdravstvenoj tvrdnji.

| (4) | Komisija odlučuje o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje Agencije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija odlučuje o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje Agencije.

| (5) | Na temelju zahtjeva trgovačkog društva Cross Vetpharm Group UK Ltd, koji je podnesen u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji koja se odnosi na beta-galaktozidazu iz Kluyveromyces lactis u proizvodu Colief® i smanjenje gastrointestinalne nelagode (predmet br. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Colief®/enzim laktaza smanjuje količinu laktoze u hrani za dojenčad i ublažava posljedice slabe probave laktoze kod dojenčadi s kolikama koja ne može potpuno probaviti laktozu u hrani”. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju zahtjeva trgovačkog društva Cross Vetpharm Group UK Ltd, koji je podnesen u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji koja se odnosi na beta-galaktozidazu iz Kluyveromyces lactis u proizvodu Colief® i smanjenje gastrointestinalne nelagode (predmet br. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Colief®/enzim laktaza smanjuje količinu laktoze u hrani za dojenčad i ublažava posljedice slabe probave laktoze kod dojenčadi s kolikama koja ne može potpuno probaviti laktozu u hrani”.

| (6) | Komisija i države članice primile su 17. srpnja 2015. znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da su dostavljeni dokazi nedostatni da bi se utvrdio uzročno-posljedični odnos između uzimanja beta-galaktozidaze iz Kluyveromyces lactis u proizvodu Colief® i smanjenja gastrointestinalne nelagode. Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

(6)

Komisija i države članice primile su 17. srpnja 2015. znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da su dostavljeni dokazi nedostatni da bi se utvrdio uzročno-posljedični odnos između uzimanja beta-galaktozidaze iz Kluyveromyces lactis u proizvodu Colief® i smanjenja gastrointestinalne nelagode. Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zdravstvena tvrdnja navedena u Prilogu ovoj Uredbi ne uvrštava se na popis dopuštenih tvrdnji Unije kako je predviđeno člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. kolovoza 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2015.; 13(7):4187.

2

---

PRILOG

Odbijena zdravstvena tvrdnja

| Zahtjev – odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006 | Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane | Tvrdnja | Referentni broj mišljenja EFSA-e |
| --- | --- | --- | --- |
| Članak 14. stavak 1. točka (b) – zdravstvena tvrdnja koja se odnosi na razvoj i zdravlje djece | Colief® | Colief®/enzim laktaza smanjuje količinu laktoze u hrani za dojenčad i ublažava posljedice slabe probave laktoze kod dojenčadi s kolikama koja ne može potpuno probaviti laktozu u hrani. | Q-2014-00404 |

Zahtjev – odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006

Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane

Tvrdnja

Referentni broj mišljenja EFSA-e

Članak 14. stavak 1. točka (b) – zdravstvena tvrdnja koja se odnosi na razvoj i zdravlje djece

Colief®

Colief®/enzim laktaza smanjuje količinu laktoze u hrani za dojenčad i ublažava posljedice slabe probave laktoze kod dojenčadi s kolikama koja ne može potpuno probaviti laktozu u hrani.

Q-2014-00404

---

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1382

оd 16. kolovoza 2016.

o povlačenju prihvaćanja preuzete obveze za pet proizvođača izvoznika dodijeljenog Provedbenom odlukom 2013/707/EU o potvrdi prihvaćanja preuzete obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama koje se odnose na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine za vrijeme primjene konačnih mjera

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna antidampinška uredba”), a posebno njezin članak 8.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (2) („osnovna antisubvencijska uredba”), a posebno njezin članak 13.,

nakon obavješćivanja država članica,

budući da:

A.   PREUZETA OBVEZA I DRUGE POSTOJEĆE MJERE

PREUZETA OBVEZA I DRUGE POSTOJEĆE MJERE

| (1) | Uredbom (EU) br. 513/2013 (3) Europska komisija („Komisija”) uvela je privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz u Europsku uniju („Unija”) kristalnih silicijskih fotonaponskih modula („moduli”) i ključnih elemenata (tj. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine („NRK”). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 513/2013 (3) Europska komisija („Komisija”) uvela je privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz u Europsku uniju („Unija”) kristalnih silicijskih fotonaponskih modula („moduli”) i ključnih elemenata (tj. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine („NRK”).

3

| (2) | Skupina proizvođača izvoznika ovlastila je Kinesku gospodarsku komoru za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) da u njihovo ime predloži Komisiji preuzimanje obveze u vezi s cijenama, što je i učinila. Iz uvjeta te preuzete obveze u vezi s cijenama jasno je da je riječ o paketu pojedinačnih preuzetih obveza u vezi s cijenama za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika koji, zbog praktičnosti upravljanja, koordinira CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Skupina proizvođača izvoznika ovlastila je Kinesku gospodarsku komoru za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) da u njihovo ime predloži Komisiji preuzimanje obveze u vezi s cijenama, što je i učinila. Iz uvjeta te preuzete obveze u vezi s cijenama jasno je da je riječ o paketu pojedinačnih preuzetih obveza u vezi s cijenama za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika koji, zbog praktičnosti upravljanja, koordinira CCCME.

| (3) | Odlukom 2013/423/EU (4) Komisija je prihvatila tu preuzetu obvezu u vezi s cijenama u pogledu privremene antidampinške pristojbe. Uredbom (EU) br. 748/2013 (5) Komisija je izmijenila Uredbu (EU) br. 513/2013 radi uvođenja potrebnih tehničkih izmjena zbog prihvaćanja preuzete obveze u pogledu privremene antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom 2013/423/EU (4) Komisija je prihvatila tu preuzetu obvezu u vezi s cijenama u pogledu privremene antidampinške pristojbe. Uredbom (EU) br. 748/2013 (5) Komisija je izmijenila Uredbu (EU) br. 513/2013 radi uvođenja potrebnih tehničkih izmjena zbog prihvaćanja preuzete obveze u pogledu privremene antidampinške pristojbe.

4

5

| (4) | Provedbenom uredbom (EU) br. 1238/2013 (6) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz u Uniju modula i ćelija podrijetlom ili poslanih iz NRK-a („predmetni proizvodi”). Provedbenom uredbom (EU) br. 1239/2013 (7) Vijeće je uvelo i konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz predmetnih proizvoda u Uniju. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenom uredbom (EU) br. 1238/2013 (6) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz u Uniju modula i ćelija podrijetlom ili poslanih iz NRK-a („predmetni proizvodi”). Provedbenom uredbom (EU) br. 1239/2013 (7) Vijeće je uvelo i konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz predmetnih proizvoda u Uniju.

6

7

| (5) | Nakon obavijesti o izmijenjenoj verziji preuzete obveze u vezi s cijenama koju je dostavila skupina proizvođača izvoznika („proizvođači izvoznici”) zajedno s CCCME-om, Provedbenom odlukom 2013/707/EU (8) Komisija je potvrdila prihvaćanje preuzete obveze u vezi s cijenama kako je izmijenjena („preuzeta obveza”) u razdoblju primjene konačnih mjera. U Prilogu toj Odluci navedeni su proizvođači izvoznici za koje je prihvaćena preuzeta obveza, među ostalim:






  (a) | Delsolar (Wujiang) Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B792 („Delsolar”); |
| --- | --- | --- |

(5)

Nakon obavijesti o izmijenjenoj verziji preuzete obveze u vezi s cijenama koju je dostavila skupina proizvođača izvoznika („proizvođači izvoznici”) zajedno s CCCME-om, Provedbenom odlukom 2013/707/EU (8) Komisija je potvrdila prihvaćanje preuzete obveze u vezi s cijenama kako je izmijenjena („preuzeta obveza”) u razdoblju primjene konačnih mjera. U Prilogu toj Odluci navedeni su proizvođači izvoznici za koje je prihvaćena preuzeta obveza, među ostalim:

8

(a)

Delsolar (Wujiang) Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B792 („Delsolar”);

| (b) | CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd pod dodatnom oznakom TARIC: B813 („CNPV”); |
| --- | --- |

(b)

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd pod dodatnom oznakom TARIC: B813 („CNPV”);

| (c) | MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD pod dodatnom oznakom TARIC: B852 („MOTECH”); |
| --- | --- |

(c)

MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD pod dodatnom oznakom TARIC: B852 („MOTECH”);

| (d) | Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. i Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B897 („Xi'an LONGi”); i |
| --- | --- |

(d)

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. i Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B897 („Xi'an LONGi”); i

| (e) | LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B898 („LERRI Solar”). |
| --- | --- |

(e)

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B898 („LERRI Solar”).

| (6) | Provedbenom odlukom 2014/657/EU (9) Komisija je prihvatila prijedlog proizvođačâ izvoznika zajedno s CCCME-om za pojašnjenja u pogledu provedbe preuzete obveze za predmetne proizvode obuhvaćene preuzetom obvezom, to jest module i ćelije podrijetlom ili poslane iz NRK-a, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 8541 40 90 (oznake TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 i 8541409039), koje proizvode proizvođači izvoznici („obuhvaćeni proizvod”). Antidampinške i kompenzacijske pristojbe iz uvodne izjave 4., kao i preuzeta obveza, zajednički se nazivaju „mjere”. |
| --- | --- |

(6)

Provedbenom odlukom 2014/657/EU (9) Komisija je prihvatila prijedlog proizvođačâ izvoznika zajedno s CCCME-om za pojašnjenja u pogledu provedbe preuzete obveze za predmetne proizvode obuhvaćene preuzetom obvezom, to jest module i ćelije podrijetlom ili poslane iz NRK-a, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 8541 40 90 (oznake TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 i 8541409039), koje proizvode proizvođači izvoznici („obuhvaćeni proizvod”). Antidampinške i kompenzacijske pristojbe iz uvodne izjave 4., kao i preuzeta obveza, zajednički se nazivaju „mjere”.

9

| (7) | Provedbenom uredbom (EU) 2015/866 (10) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za tri proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(7)

Provedbenom uredbom (EU) 2015/866 (10) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za tri proizvođača izvoznika.

10

| (8) | Provedbenom uredbom (EU) 2015/1403 (11) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za još jednog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(8)

Provedbenom uredbom (EU) 2015/1403 (11) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za još jednog proizvođača izvoznika.

11

| (9) | Provedbenom uredbom (EU) 2015/2018 (12) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za dva proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(9)

Provedbenom uredbom (EU) 2015/2018 (12) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za dva proizvođača izvoznika.

12

| (10) | Komisija je objavom Obavijesti o pokretanju postupka 5. prosinca 2015. u Službenom listu Europske unije (13) pokrenula ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. osnovne antidampinške uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je objavom Obavijesti o pokretanju postupka 5. prosinca 2015. u Službenom listu Europske unije (13) pokrenula ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. osnovne antidampinške uredbe.

Službenom listu Europske unije

13

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj 5. prosinca 2015. u Službenom listu Europske unije (14) pokrenula ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 18. osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj 5. prosinca 2015. u Službenom listu Europske unije (14) pokrenula ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 18. osnovne antisubvencijske uredbe.

Službenom listu Europske unije

14

| (12) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj 5. prosinca 2015. u Službenom listu Europske unije (15) pokrenula i djelomičnu privremenu reviziju na temelju članka 11. stavka 3. osnovne antidampinške uredbe i članka 19. osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj 5. prosinca 2015. u Službenom listu Europske unije (15) pokrenula i djelomičnu privremenu reviziju na temelju članka 11. stavka 3. osnovne antidampinške uredbe i članka 19. osnovne antisubvencijske uredbe.

Službenom listu Europske unije

15

| (13) | Provedbenom uredbom (EU) 2016/115 (16) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za još jednog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(13)

Provedbenom uredbom (EU) 2016/115 (16) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za još jednog proizvođača izvoznika.

16

| (14) | Provedbenom uredbom (EU) 2016/185 (17) Komisija je konačne antidampinške pristojbe uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 1238/2013 na uvoz predmetnih proizvoda podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine proširila na uvoz predmetnih proizvoda poslanih iz Malezije i Tajvana, neovisno o tome jesu li deklarirani kao proizvodi podrijetlom iz Malezije i Tajvana. |
| --- | --- |

(14)

Provedbenom uredbom (EU) 2016/185 (17) Komisija je konačne antidampinške pristojbe uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 1238/2013 na uvoz predmetnih proizvoda podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine proširila na uvoz predmetnih proizvoda poslanih iz Malezije i Tajvana, neovisno o tome jesu li deklarirani kao proizvodi podrijetlom iz Malezije i Tajvana.

17

| (15) | Provedbenom uredbom (EU) 2016/184 (18) Komisija je konačne kompenzacijske pristojbe uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 1239/2013 na uvoz predmetnih proizvoda podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine proširila na uvoz predmetnih proizvoda poslanih iz Malezije i Tajvana, neovisno o tome jesu li deklarirani kao proizvodi podrijetlom iz Malezije i Tajvana. |
| --- | --- |

(15)

Provedbenom uredbom (EU) 2016/184 (18) Komisija je konačne kompenzacijske pristojbe uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 1239/2013 na uvoz predmetnih proizvoda podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine proširila na uvoz predmetnih proizvoda poslanih iz Malezije i Tajvana, neovisno o tome jesu li deklarirani kao proizvodi podrijetlom iz Malezije i Tajvana.

18

| (16) | Provedbenom uredbom (EU) 2016/1045 (19) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za još jednog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(16)

Provedbenom uredbom (EU) 2016/1045 (19) Komisija je povukla prihvaćanje preuzete obveze za još jednog proizvođača izvoznika.

19

B.   UVJETI PREUZETE OBVEZE KOJIMA SE OMOGUĆUJE POVLAČENJE KADA NE POSTOJI KRŠENJE

UVJETI PREUZETE OBVEZE KOJIMA SE OMOGUĆUJE POVLAČENJE KADA NE POSTOJI KRŠENJE

| (17) | Preuzetom obvezom određuje se da Komisija može povući svoje prihvaćanje preuzete obveze tijekom razdoblja primjene ako se pokaže da praćenje i provedba nisu izvedivi, uključujući zbog promjene okolnosti. |
| --- | --- |

(17)

Preuzetom obvezom određuje se da Komisija može povući svoje prihvaćanje preuzete obveze tijekom razdoblja primjene ako se pokaže da praćenje i provedba nisu izvedivi, uključujući zbog promjene okolnosti.

| (18) | Osim toga, svaki proizvođač izvoznik može i dobrovoljno povući preuzetu obvezu bilo kada tijekom njezine primjene. |
| --- | --- |

(18)

Osim toga, svaki proizvođač izvoznik može i dobrovoljno povući preuzetu obvezu bilo kada tijekom njezine primjene.

C.   RAZLOZI ZA POVLAČENJE PRIHVAĆANJA PREUZETE OBVEZE ZA DRUŠTVA DELSOLAR I MOTECH

RAZLOZI ZA POVLAČENJE PRIHVAĆANJA PREUZETE OBVEZE ZA DRUŠTVA DELSOLAR I MOTECH

| (19) | Delsolar i MOTECH imaju povezane stranke u Tajvanu koje su bile izuzete iz ispitnih postupaka za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15. |
| --- | --- |

(19)

Delsolar i MOTECH imaju povezane stranke u Tajvanu koje su bile izuzete iz ispitnih postupaka za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15.

| (20) | Komisija je analizirala implikacije tih izuzeća s obzirom na izvedivost preuzete obveze. Izuzeća čine promijenjene okolnosti u odnosu na okolnosti koje su postojale u vrijeme prihvaćanja preuzete obveze. Njihov je cilj izuzeti uvoz predmetnih proizvoda u Uniju koje su proizvele povezane stranke društava Delsolar i MOTECH u Tajvanu. Taj uvoz nije obuhvaćen područjem primjene preuzete obveze. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je analizirala implikacije tih izuzeća s obzirom na izvedivost preuzete obveze. Izuzeća čine promijenjene okolnosti u odnosu na okolnosti koje su postojale u vrijeme prihvaćanja preuzete obveze. Njihov je cilj izuzeti uvoz predmetnih proizvoda u Uniju koje su proizvele povezane stranke društava Delsolar i MOTECH u Tajvanu. Taj uvoz nije obuhvaćen područjem primjene preuzete obveze.

| (21) | Komisija smatra da zbog tog izuzeća uvoza u Uniju postoji visok rizik od unakrsne naknade. Ustvari, povezane stranke koje su izuzete iz ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera mogu prodavati predmetni proizvod istim kupcima u Uniji kojima se prodaje obuhvaćeni proizvod, a cijene tih transakcija mogle bi biti postavljene tako da se nadoknadi najniža cijena uvoza iz preuzete obveze. Komisija nije u mogućnosti pratiti prodaju istim kupcima u Uniji u okviru preuzete obveze i iz Tajvana. |
| --- | --- |

(21)

Komisija smatra da zbog tog izuzeća uvoza u Uniju postoji visok rizik od unakrsne naknade. Ustvari, povezane stranke koje su izuzete iz ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera mogu prodavati predmetni proizvod istim kupcima u Uniji kojima se prodaje obuhvaćeni proizvod, a cijene tih transakcija mogle bi biti postavljene tako da se nadoknadi najniža cijena uvoza iz preuzete obveze. Komisija nije u mogućnosti pratiti prodaju istim kupcima u Uniji u okviru preuzete obveze i iz Tajvana.

| (22) | Stoga je Komisija zaključila da zbog prethodno navedenih izuzeća praćenje preuzete obveze društava Delsolar i MOTECH nije izvedivo. |
| --- | --- |

(22)

Stoga je Komisija zaključila da zbog prethodno navedenih izuzeća praćenje preuzete obveze društava Delsolar i MOTECH nije izvedivo.

D.   DOBROVOLJNO POVLAČENJE DRUŠTAVA LERRI SOLAR, XI'AN LONGi I CNPV

DOBROVOLJNO POVLAČENJE DRUŠTAVA LERRI SOLAR, XI'AN LONGi I CNPV

| (23) | Društvo LERRI Solar obavijestilo je Komisiju u ožujku 2016. da želi povući prihvaćanje obveze. |
| --- | --- |

(23)

Društvo LERRI Solar obavijestilo je Komisiju u ožujku 2016. da želi povući prihvaćanje obveze.

| (24) | Društva Xi'an LONGi i CNPV obavijestila su Komisiju u svibnju 2016. da isto tako žele povući prihvaćanje obveze. |
| --- | --- |

(24)

Društva Xi'an LONGi i CNPV obavijestila su Komisiju u svibnju 2016. da isto tako žele povući prihvaćanje obveze.

E.   PISANI PODNESCI I SASLUŠANJA

PISANI PODNESCI I SASLUŠANJA

| (25) | Zainteresiranim stranama omogućeno je da budu saslušane te da iznesu primjedbe u skladu s člankom 8. stavkom 9. osnovne antidampinške uredbe i člankom 13. stavkom 9. osnovne antisubvencijske uredbe. Društva Delsolar i MOTECH dostavila su primjedbe. |
| --- | --- |

(25)

Zainteresiranim stranama omogućeno je da budu saslušane te da iznesu primjedbe u skladu s člankom 8. stavkom 9. osnovne antidampinške uredbe i člankom 13. stavkom 9. osnovne antisubvencijske uredbe. Društva Delsolar i MOTECH dostavila su primjedbe.

i.   Delsolar

Delsolar

| (26) | Društvo Delsolar osporavalo je da izuzeće dodijeljeno njegovoj tajvanskoj povezanoj stranci čini promjenu okolnosti. Društvo Delsolar obavijestilo je Komisiju o spajanju s tajvanskim društvom tijekom početnih ispitnih postupaka iz uvodne izjave 4., na što Komisija nije imala primjedbe. S obzirom na to da se na predmetni proizvod koji proizvodi tajvanska povezana stranka društva Delsolar mjere nisu primjenjivale ni prije ni nakon ispitnih postupaka za sprečavanje izbjegavanja mjera, situacija se nije promijenila u odnosu na onu koja je postojala prije ispitnih postupaka za sprečavanja izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(26)

Društvo Delsolar osporavalo je da izuzeće dodijeljeno njegovoj tajvanskoj povezanoj stranci čini promjenu okolnosti. Društvo Delsolar obavijestilo je Komisiju o spajanju s tajvanskim društvom tijekom početnih ispitnih postupaka iz uvodne izjave 4., na što Komisija nije imala primjedbe. S obzirom na to da se na predmetni proizvod koji proizvodi tajvanska povezana stranka društva Delsolar mjere nisu primjenjivale ni prije ni nakon ispitnih postupaka za sprečavanje izbjegavanja mjera, situacija se nije promijenila u odnosu na onu koja je postojala prije ispitnih postupaka za sprečavanja izbjegavanja mjera.

| (27) | Komisija ne može prihvatiti tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(27)

Komisija ne može prihvatiti tu tvrdnju.

| (28) | Prvo, Komisija podsjeća da je tijekom razdoblja ispitnog postupka tržišni udio uvoza u Uniju iz trećih zemalja, osim NRK-a, iznosio 6,8 % tržišta Unije. Osobito, tržišni udio uvoza iz Tajvana iznosio je 0,8 % (tablica 12. iz Uredbe (EU) br. 513/2013). Iz tih je brojki vidljivo da je izvoz iz postojećih proizvodnih objekata društava koja proizvode u Tajvanu i koja su povezana s kineskim društvima koja su preuzela obvezu, bio zanemariv. |
| --- | --- |

(28)

Prvo, Komisija podsjeća da je tijekom razdoblja ispitnog postupka tržišni udio uvoza u Uniju iz trećih zemalja, osim NRK-a, iznosio 6,8 % tržišta Unije. Osobito, tržišni udio uvoza iz Tajvana iznosio je 0,8 % (tablica 12. iz Uredbe (EU) br. 513/2013). Iz tih je brojki vidljivo da je izvoz iz postojećih proizvodnih objekata društava koja proizvode u Tajvanu i koja su povezana s kineskim društvima koja su preuzela obvezu, bio zanemariv.

| (29) | Međutim, budući da je izuzeće dodijeljeno u skladu s člankom 13. stavkom 4. osnovne antidampinške uredbe i člankom 23. stavkom 6. osnovne antisubvencijske uredbe, može se očekivati da će tajvanska povezana stranka društva Delsolar izvoziti znatne količine modula i ćelija u Uniju. |
| --- | --- |

(29)

Međutim, budući da je izuzeće dodijeljeno u skladu s člankom 13. stavkom 4. osnovne antidampinške uredbe i člankom 23. stavkom 6. osnovne antisubvencijske uredbe, može se očekivati da će tajvanska povezana stranka društva Delsolar izvoziti znatne količine modula i ćelija u Uniju.

| (30) | Odluka o povlačenju prihvaćanja preuzete obveze posljedica je postojanja rizika od unakrsne naknade koji Komisija ne može pratiti. Pitanje o tome primjenjuju li se mjere na robu proizvedenu u objektima treće zemlje nije relevantno za procjenu praćenja rizika. Izuzeće se odnosi na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi tajvanska povezana stranka društva Delsolar, a koji je posebno namijenjen tržištu Unije. Stoga postoji visoki rizik od unakrsne naknade. Procjena praćenja rizika isto je tako za svaki predmet drukčija i može se mijenjati tijekom trajanja preuzete obveze jer se određeni rizici ostvare, novi se pojave, a Komisija može bolje procjenjivati praktične aspekte praćenja pojedinačnih predmeta. Stoga i u vezi s tim nije relevantno jesu li se mjere primjenjivale na uvoz prije ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(30)

Odluka o povlačenju prihvaćanja preuzete obveze posljedica je postojanja rizika od unakrsne naknade koji Komisija ne može pratiti. Pitanje o tome primjenjuju li se mjere na robu proizvedenu u objektima treće zemlje nije relevantno za procjenu praćenja rizika. Izuzeće se odnosi na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi tajvanska povezana stranka društva Delsolar, a koji je posebno namijenjen tržištu Unije. Stoga postoji visoki rizik od unakrsne naknade. Procjena praćenja rizika isto je tako za svaki predmet drukčija i može se mijenjati tijekom trajanja preuzete obveze jer se određeni rizici ostvare, novi se pojave, a Komisija može bolje procjenjivati praktične aspekte praćenja pojedinačnih predmeta. Stoga i u vezi s tim nije relevantno jesu li se mjere primjenjivale na uvoz prije ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera.

| (31) | Društvo Delsolar isto tako tvrdi da se samim izuzećem njegove tajvanske povezane stranke ne može zaključiti da praćenje preuzete obveze društva Delsolar više nije izvedivo. Prema mišljenju društva Delsolar povećan rizik od unakrsne naknade isključivo je hipotetski. Budući da je u okviru preuzete obveze zabranjena prodaja istim kupcima, bilo koje kršenje dovelo bi do povlačenja preuzete obveze društva Delsolar. U tom pogledu Delsolar tvrdi da ne prodaje obuhvaćeni proizvod istom kupcu kojem tajvanska povezana stranka prodaje predmetni proizvod. Usklađenost se može provjeriti posjetima na licu mjesta u prostorima društva Delsolar i njegove tajvanske povezane stranke. Osim toga, društvo Delsolar tvrdi da je Komisija u ispitnim postupcima za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15. smatrala da je njegova tajvanska povezana stranka doista proizvođač koji ne izbjegava mjere. Stoga je bilo kakav navod o mogućem riziku od unakrsne naknade isključivo spekulativan. |
| --- | --- |

(31)

Društvo Delsolar isto tako tvrdi da se samim izuzećem njegove tajvanske povezane stranke ne može zaključiti da praćenje preuzete obveze društva Delsolar više nije izvedivo. Prema mišljenju društva Delsolar povećan rizik od unakrsne naknade isključivo je hipotetski. Budući da je u okviru preuzete obveze zabranjena prodaja istim kupcima, bilo koje kršenje dovelo bi do povlačenja preuzete obveze društva Delsolar. U tom pogledu Delsolar tvrdi da ne prodaje obuhvaćeni proizvod istom kupcu kojem tajvanska povezana stranka prodaje predmetni proizvod. Usklađenost se može provjeriti posjetima na licu mjesta u prostorima društva Delsolar i njegove tajvanske povezane stranke. Osim toga, društvo Delsolar tvrdi da je Komisija u ispitnim postupcima za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15. smatrala da je njegova tajvanska povezana stranka doista proizvođač koji ne izbjegava mjere. Stoga je bilo kakav navod o mogućem riziku od unakrsne naknade isključivo spekulativan.

| (32) | Komisija odbacuje tu tvrdnju. U ispitnim postupcima za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15. utvrđeno je da tajvanski povezani dio društva Delsolar nije izbjegavao mjere u smislu članka 13. osnovne antidampinške uredbe i članka 23. osnovne antisubvencijske uredbe. Međutim, tim ispitnim postupcima nisu se uzimali u obzir rizici povezani s preuzetom obvezom društva Delsolar. Tim se nalazima ne podrazumijeva da nije bilo izbjegavanja obveze u smislu unakrsne naknade povezane s cijenom. Štoviše, izuzećem dodijeljenim tajvanskoj povezanoj stranci društva Delsolar znatno se povećavaju rizici od izbjegavanja mjera povezani s preuzetom obvezom društva Delsolar. Takvo izuzeće podrazumijeva posebnu namjeru prodaje u Uniju. Stoga bi Komisija morala pratiti prodaju u okviru preuzete obveze te prodaju iz Tajvana. Zbog toga praćenje preuzete obveze društva Delsolar nije izvedivo. U tom pogledu Komisija isto tako podsjeća da je praćenje preuzete obveze tijekom njegove provedbe postalo sve teže, osobito u odnosu na praksu izbjegavanja mjera koja je utvrđena u Maleziji i na Tajvanu. Komisija nije u mogućnosti pratiti prodaju iz Tajvana koja nije obuhvaćena područjem primjene preuzete obveze. Osim toga, Komisija podsjeća da je društvu Delsolar ponudila mogućnosti s pomoću kojih bi preuzeta obveza bila izvediva, no društvo Delsolar odbilo ih je razmotriti. |
| --- | --- |

(32)

Komisija odbacuje tu tvrdnju. U ispitnim postupcima za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15. utvrđeno je da tajvanski povezani dio društva Delsolar nije izbjegavao mjere u smislu članka 13. osnovne antidampinške uredbe i članka 23. osnovne antisubvencijske uredbe. Međutim, tim ispitnim postupcima nisu se uzimali u obzir rizici povezani s preuzetom obvezom društva Delsolar. Tim se nalazima ne podrazumijeva da nije bilo izbjegavanja obveze u smislu unakrsne naknade povezane s cijenom. Štoviše, izuzećem dodijeljenim tajvanskoj povezanoj stranci društva Delsolar znatno se povećavaju rizici od izbjegavanja mjera povezani s preuzetom obvezom društva Delsolar. Takvo izuzeće podrazumijeva posebnu namjeru prodaje u Uniju. Stoga bi Komisija morala pratiti prodaju u okviru preuzete obveze te prodaju iz Tajvana. Zbog toga praćenje preuzete obveze društva Delsolar nije izvedivo. U tom pogledu Komisija isto tako podsjeća da je praćenje preuzete obveze tijekom njegove provedbe postalo sve teže, osobito u odnosu na praksu izbjegavanja mjera koja je utvrđena u Maleziji i na Tajvanu. Komisija nije u mogućnosti pratiti prodaju iz Tajvana koja nije obuhvaćena područjem primjene preuzete obveze. Osim toga, Komisija podsjeća da je društvu Delsolar ponudila mogućnosti s pomoću kojih bi preuzeta obveza bila izvediva, no društvo Delsolar odbilo ih je razmotriti.

| (33) | Konačno, društvo Delsolar dostavilo je primjedbu da je situacija u kojoj se ono nalazi usporediva s bilo kojim društvom koje je preuzelo obvezu koje ima povezana društva s proizvodnim objektima u zemljama koje ne podliježu mjerama. Stoga zbog samog postojanja odnosa praćenje preuzete obveze ne postaje samo po sebi neizvedivo. |
| --- | --- |

(33)

Konačno, društvo Delsolar dostavilo je primjedbu da je situacija u kojoj se ono nalazi usporediva s bilo kojim društvom koje je preuzelo obvezu koje ima povezana društva s proizvodnim objektima u zemljama koje ne podliježu mjerama. Stoga zbog samog postojanja odnosa praćenje preuzete obveze ne postaje samo po sebi neizvedivo.

| (34) | Komisija odbacuje tu tvrdnju i podsjeća na svoje zaključke iz uvodnih izjava 27. i 29. |
| --- | --- |

(34)

Komisija odbacuje tu tvrdnju i podsjeća na svoje zaključke iz uvodnih izjava 27. i 29.

ii.   MOTECH

MOTECH

| (35) | Slično kao i društvo Delsolar, društvo MOTECH tvrdi da je Komisija bila upoznata s odnosom s njegovom tajvanskom povezanom strankom tijekom početnih ispitnih postupaka iz uvodne izjave 4. Prihvaćanjem preuzete obveze od društva MOTECH Komisija je potvrdila nepostojanje izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(35)

Slično kao i društvo Delsolar, društvo MOTECH tvrdi da je Komisija bila upoznata s odnosom s njegovom tajvanskom povezanom strankom tijekom početnih ispitnih postupaka iz uvodne izjave 4. Prihvaćanjem preuzete obveze od društva MOTECH Komisija je potvrdila nepostojanje izbjegavanja mjera.

| (36) | Prvo, Komisija u tom pogledu upućuje na odbacivanje sličnih tvrdnji koje je iznijelo društvo Delsolar. |
| --- | --- |

(36)

Prvo, Komisija u tom pogledu upućuje na odbacivanje sličnih tvrdnji koje je iznijelo društvo Delsolar.

| (37) | Komisija nadalje odbacuje tu tvrdnju zbog sljedećih razloga. Doista, Komisija je u trenutku prihvaćanja preuzete obveze provela cjelokupnu analizu praćenja rizika. Prihvaćanje samo po sebi ne podrazumijeva da ne postoji izbjegavanje mjera. Komisija smatra da se izuzećem dodijeljenim tajvanskoj povezanoj stranci društva MOTECH povećavaju rizici od unakrsne naknade iz uvodne izjave 21. U tom pogledu Komisija podsjeća da je praćenje preuzete obveze tijekom njegove provedbe postalo sve teže, osobito u odnosu na praksu izbjegavanja mjera koja je utvrđena u Maleziji i na Tajvanu. Komisija nije u mogućnosti pratiti prodaju istim kupcima u Uniji u okviru preuzete obveze i iz Tajvana. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nadalje odbacuje tu tvrdnju zbog sljedećih razloga. Doista, Komisija je u trenutku prihvaćanja preuzete obveze provela cjelokupnu analizu praćenja rizika. Prihvaćanje samo po sebi ne podrazumijeva da ne postoji izbjegavanje mjera. Komisija smatra da se izuzećem dodijeljenim tajvanskoj povezanoj stranci društva MOTECH povećavaju rizici od unakrsne naknade iz uvodne izjave 21. U tom pogledu Komisija podsjeća da je praćenje preuzete obveze tijekom njegove provedbe postalo sve teže, osobito u odnosu na praksu izbjegavanja mjera koja je utvrđena u Maleziji i na Tajvanu. Komisija nije u mogućnosti pratiti prodaju istim kupcima u Uniji u okviru preuzete obveze i iz Tajvana.

| (38) | Društvo MOTECH isto je tako dostavilo primjedbu da je dodjeljivanjem izuzeća njegovoj tajvanskoj povezanoj stranci Komisija potvrdila da ne postoji izbjegavanje mjera ni unakrsna naknada u odnosu na društvo MOTECH i njegovu tajvansku povezanu stranku. Komisija bi mogla pratiti uvoz od društva MOTECH i njegove tajvanske povezane stranke jer oba društva uvoze u Uniju pod različitim dodatnim oznakama TARIC. |
| --- | --- |

(38)

Društvo MOTECH isto je tako dostavilo primjedbu da je dodjeljivanjem izuzeća njegovoj tajvanskoj povezanoj stranci Komisija potvrdila da ne postoji izbjegavanje mjera ni unakrsna naknada u odnosu na društvo MOTECH i njegovu tajvansku povezanu stranku. Komisija bi mogla pratiti uvoz od društva MOTECH i njegove tajvanske povezane stranke jer oba društva uvoze u Uniju pod različitim dodatnim oznakama TARIC.

| (39) | Komisija odbacuje tu tvrdnju. Izuzećem dodijeljenim u ispitnim postupcima za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15. potvrđuje se da je utvrđeno da tajvanska povezana stranka društva MOTECH nije izbjegavala mjere. Međutim, za procjenu izvedivosti preuzete obveze iz uvodnih izjava 21. i 22. to nije relevantno. Komisija je analizirala implikacije tog izuzeća i zaključila da se povećao rizik od unakrsne naknade. Tijekom donošenja odluke da nije u mogućnosti pratiti prodaju istim kupcima u Uniji u okviru preuzete obveze i iz Tajvana Komisija je isto tako u obzir uzela iskustvo stečeno tijekom praćenja preuzete obveze. |
| --- | --- |

(39)

Komisija odbacuje tu tvrdnju. Izuzećem dodijeljenim u ispitnim postupcima za sprečavanje izbjegavanja mjera iz uvodnih izjava 14. i 15. potvrđuje se da je utvrđeno da tajvanska povezana stranka društva MOTECH nije izbjegavala mjere. Međutim, za procjenu izvedivosti preuzete obveze iz uvodnih izjava 21. i 22. to nije relevantno. Komisija je analizirala implikacije tog izuzeća i zaključila da se povećao rizik od unakrsne naknade. Tijekom donošenja odluke da nije u mogućnosti pratiti prodaju istim kupcima u Uniji u okviru preuzete obveze i iz Tajvana Komisija je isto tako u obzir uzela iskustvo stečeno tijekom praćenja preuzete obveze.

F.   POVLAČENJE PRIHVAĆANJA PREUZETE OBVEZE I UVOĐENJE KONAČNIH PRISTOJBI

POVLAČENJE PRIHVAĆANJA PREUZETE OBVEZE I UVOĐENJE KONAČNIH PRISTOJBI

| (40) | Stoga, u skladu s člankom 8. stavkom 9. osnovne antidampinške uredbe, člankom 13. stavkom 9. osnovne antisubvencijske uredbe te u skladu s uvjetima preuzete obveze, Komisija je zaključila da se povlači prihvaćanje preuzete obveze za društva Delsolar, CNPV, MOTECH, Xi'an LONGi i LERRI Solar zajedno s njihovim povezanim društvima u Uniji. |
| --- | --- |

(40)

Stoga, u skladu s člankom 8. stavkom 9. osnovne antidampinške uredbe, člankom 13. stavkom 9. osnovne antisubvencijske uredbe te u skladu s uvjetima preuzete obveze, Komisija je zaključila da se povlači prihvaćanje preuzete obveze za društva Delsolar, CNPV, MOTECH, Xi'an LONGi i LERRI Solar zajedno s njihovim povezanim društvima u Uniji.

| (41) | Sukladno tomu, u skladu s člankom 8. stavkom 9. osnovne antidampinške uredbe i člankom 13. stavkom 9. osnovne antisubvencijske uredbe, konačna antidampinška pristojba uvedena člankom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1238/2013 i konačna kompenzacijska pristojba uvedena člankom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1239/2013 automatski se primjenjuju na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom ili poslanog iz NRK-a koji je proizvelo društvo Delsolar (dodatna oznaka TARIC: B792), CNPV (dodatna oznaka TARIC: B813), MOTECH (dodatna oznaka TARIC: B852), Xi'an LONGi (dodatna oznaka TARIC: B897) i LERRI Solar (dodatna oznaka TARIC: B898) od dana stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Sukladno tomu, u skladu s člankom 8. stavkom 9. osnovne antidampinške uredbe i člankom 13. stavkom 9. osnovne antisubvencijske uredbe, konačna antidampinška pristojba uvedena člankom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1238/2013 i konačna kompenzacijska pristojba uvedena člankom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1239/2013 automatski se primjenjuju na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom ili poslanog iz NRK-a koji je proizvelo društvo Delsolar (dodatna oznaka TARIC: B792), CNPV (dodatna oznaka TARIC: B813), MOTECH (dodatna oznaka TARIC: B852), Xi'an LONGi (dodatna oznaka TARIC: B897) i LERRI Solar (dodatna oznaka TARIC: B898) od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

| (42) | U informativne svrhe u tablici u Prilogu ovoj Uredbi navedeni su proizvođači izvoznici za koje prihvaćanje preuzete obveze Provedbenom odlukom 2013/707/EU nije pod utjecajem ove Uredbe, |
| --- | --- |

(42)

U informativne svrhe u tablici u Prilogu ovoj Uredbi navedeni su proizvođači izvoznici za koje prihvaćanje preuzete obveze Provedbenom odlukom 2013/707/EU nije pod utjecajem ove Uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prihvaćanje preuzete obveze u pogledu sljedećih društava:

| (a) | Delsolar (Wujiang) Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B792; |
| --- | --- |

(a)

Delsolar (Wujiang) Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B792;

| (b) | CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd pod dodatnom oznakom TARIC: B813; |
| --- | --- |

(b)

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd pod dodatnom oznakom TARIC: B813;

| (c) | MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD pod dodatnom oznakom TARIC: B852; |
| --- | --- |

(c)

MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD pod dodatnom oznakom TARIC: B852;

| (d) | Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. i Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B897; i |
| --- | --- |

(d)

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. i Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B897; i

| (e) | LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B898 |
| --- | --- |

(e)

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd zajedno s njegovim povezanim trgovačkim društvom u Uniji pod zajedničkom dodatnom oznakom TARIC: B898

povlači se.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. kolovoza 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

2

(3)  
  SL L 152, 5.6.2013., str. 5.

3

(4)  
  SL L 209, 3.8.2013., str. 26.

4

(5)  
  SL L 209, 3.8.2013., str. 1.

5

(6)  
  SL L 325, 5.12.2013., str. 1.

6

(7)  
  SL L 325, 5.12.2013., str. 66.

7

(8)  
  SL L 325, 5.12.2013., str. 214.

8

(9)  
  SL L 270, 11.9.2014., str. 6.

9

(10)  
  SL L 139, 5.6.2015., str. 30.

10

(11)  
  SL L 218, 19.8.2015., str. 1.

11

(12)  
  SL L 295, 12.11.2015., str. 23.

12

(13)  
  SL C 405, 5.12.2015., str. 8.

13

(14)  
  SL C 405, 5.12.2015., str. 20.

14

(15)  
  SL C 405, 5.12.2015., str. 33.

15

(16)  
  SL L 23, 29.1.2016., str. 47.

16

(17)  
  SL L 37, 12.2.2016., str. 76.

17

(18)  
  SL L 37, 12.2.2016., str. 56.

18

(19)  
  SL L 170, 29.6.2016., str. 5.

19

---

PRILOG

Popis trgovačkih društava:

| Naziv trgovačkog društva | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Naziv trgovačkog društva

Dodatna oznaka TARIC

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/22

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1383

оd 16. kolovoza 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. kolovoza 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 155,7 |
| ZZ | 155,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 198,9 |
| CL | 145,4 |
| MA | 99,8 |
| TR | 156,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 157,4 |
| 0806 10 10 | EG | 214,0 |
| MA | 178,5 |
| TR | 144,7 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 116,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 115,8 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 141,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 139,9 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 115,6 |
| 0808 30 90 | AR | 99,0 |
| CL | 108,0 |
| TR | 144,2 |
| ZA | 128,5 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 133,5 |
| ZZ | 133,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

155,7

ZZ

155,7

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

198,9

CL

145,4

MA

99,8

TR

156,0

UY

201,1

ZA

143,4

ZZ

157,4

0806 10 10

EG

214,0

MA

178,5

TR

144,7

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

116,0

BR

102,1

CL

115,8

CN

125,7

NZ

141,1

PE

106,8

US

139,9

UY

93,8

ZA

98,9

ZZ

115,6

0808 30 90

AR

99,0

CL

108,0

TR

144,2

ZA

128,5

ZZ

119,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

133,5

ZZ

133,5

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/24

---

UREDBA (EU) 2016/1384 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 2. kolovoza 2016.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/22)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,

nakon savjetovanja s Europskom komisijom,

budući da:

| (1) | Dodatni atributi o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira, koji nadilaze one koji se trenutno zahtijevaju na temelju Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (2), potrebni su kako bi osigurali da Europski sustav središnjih banaka (ESSB) dobije odgovarajuće informacije o držanju vrijednosnih papira bankovnih grupacija. Ovi dodatni atributi omogućit će temeljitiju analizu rizika i izloženosti unutar financijskog sustava koji se trebaju provesti. To će zauzvrat omogućiti dubinsku analizu transmisijskog mehanizma monetarne politike. Proširenje područja primjene informacija o kreditnom riziku i računovodstvenih informacija koje se dostavljaju posebno je važno u smislu analize financijske stabilnosti, a ti će podaci također biti korisni za potrebe bonitetnog nadzora. To je također potrebno kako bi se mogla procijeniti izloženost Eurosustava rizicima u odnosu na druge ugovorne strane u operacijama monetarne politike. Strukturu određenih odredbi Uredbe trebalo bi također izmijeniti kako bi se pojasnili statistički izvještajni zahtjevi izvještajnih jedinica za sektorske i grupne podatke. |
| --- | --- |

(1)

Dodatni atributi o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira, koji nadilaze one koji se trenutno zahtijevaju na temelju Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (2), potrebni su kako bi osigurali da Europski sustav središnjih banaka (ESSB) dobije odgovarajuće informacije o držanju vrijednosnih papira bankovnih grupacija. Ovi dodatni atributi omogućit će temeljitiju analizu rizika i izloženosti unutar financijskog sustava koji se trebaju provesti. To će zauzvrat omogućiti dubinsku analizu transmisijskog mehanizma monetarne politike. Proširenje područja primjene informacija o kreditnom riziku i računovodstvenih informacija koje se dostavljaju posebno je važno u smislu analize financijske stabilnosti, a ti će podaci također biti korisni za potrebe bonitetnog nadzora. To je također potrebno kako bi se mogla procijeniti izloženost Eurosustava rizicima u odnosu na druge ugovorne strane u operacijama monetarne politike. Strukturu određenih odredbi Uredbe trebalo bi također izmijeniti kako bi se pojasnili statistički izvještajni zahtjevi izvještajnih jedinica za sektorske i grupne podatke.

| (2) | Nadalje, izvještajne zahtjeve za skrbnike trebalo bi pojasniti radi izbjegavanja dvostrukog izvješćivanja o vrijednosnim papirima o kojima bi mogla izvješćivati nekolicina skrbnika rezidenata u europodručja, na primjer u slučaju podskrbnika. |
| --- | --- |

(2)

Nadalje, izvještajne zahtjeve za skrbnike trebalo bi pojasniti radi izbjegavanja dvostrukog izvješćivanja o vrijednosnim papirima o kojima bi mogla izvješćivati nekolicina skrbnika rezidenata u europodručja, na primjer u slučaju podskrbnika.

| (3) | Uredbu (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene

Uredba (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | ‚institucija’ ima isto značenje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (3) Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

‚institucija’ ima isto značenje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (3) Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1

(*1)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).”;"

*1

| (b) | umeću se sljedeće točke 3.a do 3.d:






  „3.a | ‚matično poduzeće’ ima isto značenje kako je definirano u članku 2. točki 9. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*2); |
| --- | --- | --- |

(b)

umeću se sljedeće točke 3.a do 3.d:

„3.a

‚matično poduzeće’ ima isto značenje kako je definirano u članku 2. točki 9. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*2);

*2

| 3.b | ‚društvo kći’ znači sljedeće:






  (a) | ‚poduzeće kći’ kako je definirano člankom 2. točkom 10. Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- | --- |

3.b

‚društvo kći’ znači sljedeće:

(a)

‚poduzeće kći’ kako je definirano člankom 2. točkom 10. Direktive 2013/34/EU;

| (b) | svako poduzeće nad kojim matično poduzeće stvarno ostvaruje dominantan utjecaj. |
| --- | --- |

(b)

svako poduzeće nad kojim matično poduzeće stvarno ostvaruje dominantan utjecaj.

Društva kćeri društava kćeri također se smatraju društvima kćerima poduzeća koje je njihovo izvorno matično poduzeće;

| 3.c | ‚financijska institucija’ ima isto značenje kako je utvrđeno u točki 26. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

3.c

‚financijska institucija’ ima isto značenje kako je utvrđeno u točki 26. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| 3.d | ‚podružnica osiguravajućeg društva’ znači poslovna jedinica bez pravne osobnosti ili podružnica, ali ne glavni ured osiguravajućeg društva ili društva za reosiguranje; |
| --- | --- |

3.d

‚podružnica osiguravajućeg društva’ znači poslovna jedinica bez pravne osobnosti ili podružnica, ali ne glavni ured osiguravajućeg društva ili društva za reosiguranje;

(*2)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).”
  "

*2

| (c) | točka 4. zamjenjuje se sljedećim:






  „4. | ‚bankovna grupacija’ znači poduzeća uključena u područje primjene konsolidacije voditelja bankovne grupacije u skladu s člankom 18. stavcima 1., 4. i 8., člankom 19. stavcima 1. i 3. i člankom 23. Uredbe (EU) br. 575/2013;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.

‚bankovna grupacija’ znači poduzeća uključena u područje primjene konsolidacije voditelja bankovne grupacije u skladu s člankom 18. stavcima 1., 4. i 8., člankom 19. stavcima 1. i 3. i člankom 23. Uredbe (EU) br. 575/2013;”;

| (d) | točka 10. zamjenjuje se sljedećim:






  „10. | ‚voditelj bankovne grupacije’ znači bilo koje od navedenih:






  (a) | matična institucija iz EU-a u smislu značenja članka 4. stavka 1. točke 29. Uredbe (EU) br. 575/2013, time da se svako pozivanje na državu članicu u toj definiciji smatra pozivanjem na državu članicu sudionicu; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

točka 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.

‚voditelj bankovne grupacije’ znači bilo koje od navedenih:

(a)

matična institucija iz EU-a u smislu značenja članka 4. stavka 1. točke 29. Uredbe (EU) br. 575/2013, time da se svako pozivanje na državu članicu u toj definiciji smatra pozivanjem na državu članicu sudionicu;

| (b) | matični financijski holding iz EU-a u smislu značenja članka 4. stavka 1. točke 31. Uredbe (EU) br. 575/2013, time da se svako pozivanje na državu članicu u toj definiciji smatra pozivanjem na državu članicu sudionicu; |
| --- | --- |

(b)

matični financijski holding iz EU-a u smislu značenja članka 4. stavka 1. točke 31. Uredbe (EU) br. 575/2013, time da se svako pozivanje na državu članicu u toj definiciji smatra pozivanjem na državu članicu sudionicu;

| (c) | matični mješoviti financijski holding iz EU-a smislu značenja članka 4. stavka 1. točke 33. Uredbe (EU) br. 575/2013, time da se svako pozivanje na državu članicu u toj definiciji smatra pozivanjem na državu članicu sudionicu; |
| --- | --- |

(c)

matični mješoviti financijski holding iz EU-a smislu značenja članka 4. stavka 1. točke 33. Uredbe (EU) br. 575/2013, time da se svako pozivanje na državu članicu u toj definiciji smatra pozivanjem na državu članicu sudionicu;

| (d) | središnje tijelo, u smislu članka 10. Uredbe (EU) br. 575/2013 u državi članici sudionici;”; |
| --- | --- |

(d)

središnje tijelo, u smislu članka 10. Uredbe (EU) br. 575/2013 u državi članici sudionici;”;

| (e) | točka 11. briše se; |
| --- | --- |

(e)

točka 11. briše se;

| (f) | točka 13. zamjenjuje se sljedećim:






  „13. | ‚vrijednosni papiri nad kojima postoji skrbništvo’ znači vrijednosni papiri koje drže skrbnici i kojima skrbnici izravno upravljaju u ime investitora ili kojima skrbnici upravljaju putem klijenata u ime investitora;”; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka 13. zamjenjuje se sljedećim:

„13.

‚vrijednosni papiri nad kojima postoji skrbništvo’ znači vrijednosni papiri koje drže skrbnici i kojima skrbnici izravno upravljaju u ime investitora ili kojima skrbnici upravljaju putem klijenata u ime investitora;”;

| (g) | umeću se sljedeće točke 18. do 24.:






  „18. | ‚pravni subjekt’ znači subjekt, osim fizičke osobe, koji ima status pravne osobe prema nacionalnom pravu države u kojoj je subjekt rezident, koje mu omogućava da ima zakonska prava i obveze prema nacionalnom pravnom sustavu te države; |
| --- | --- | --- |

(g)

umeću se sljedeće točke 18. do 24.:

„18.

‚pravni subjekt’ znači subjekt, osim fizičke osobe, koji ima status pravne osobe prema nacionalnom pravu države u kojoj je subjekt rezident, koje mu omogućava da ima zakonska prava i obveze prema nacionalnom pravnom sustavu te države;

| 19. | ‚sektorski podaci’ znači podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 3.; |
| --- | --- |

19.

‚sektorski podaci’ znači podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 3.;

| 20. | ‚podaci za grupu’ znači podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 3.a; |
| --- | --- |

20.

‚podaci za grupu’ znači podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 3.a;

| 21. | ‚država članica sudionica’ ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 1. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
| --- | --- |

21.

‚država članica sudionica’ ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 1. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

| 22. | ‚klijent’ znači fizička ili pravna osoba kojoj skrbnik pruža usluge pohrane i povezane usluge, uključujući drugog skrbnika; |
| --- | --- |

22.

‚klijent’ znači fizička ili pravna osoba kojoj skrbnik pruža usluge pohrane i povezane usluge, uključujući drugog skrbnika;

| 23. | ‚podaci o subjektima na pojedinačnoj osnovi’ znači da se dostavljeni podaci odnose na držanja vrijednosnih papira svakog pojedinačnog pravnog subjekta ili bankovne grupacije, tj. matičnog poduzeća i svakog njegovog poduzeća kćeri; |
| --- | --- |

23.

‚podaci o subjektima na pojedinačnoj osnovi’ znači da se dostavljeni podaci odnose na držanja vrijednosnih papira svakog pojedinačnog pravnog subjekta ili bankovne grupacije, tj. matičnog poduzeća i svakog njegovog poduzeća kćeri;

| 24. | ‚skupna osnova’ znači da dostavljeni podaci uključuju informacije o držanjima vrijednosnih papira bankovne grupacije kao cjeline.”. |
| --- | --- |

24.

‚skupna osnova’ znači da dostavljeni podaci uključuju informacije o držanjima vrijednosnih papira bankovne grupacije kao cjeline.”.

| 2. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Stvarna izvještajna populacija sastoji se od izvještajnih jedinica koje dostavljaju sektorske podatke i izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu (dalje u tekstu zajedno se nazivaju ‚stvarne izvještajne jedinice’).






  (a) | Izvještajne jedinice su rezidentne monetarne financijske institucije, investicijski fondovi, financijska društva posebne namjene, osiguravajuća društva i skrbnici. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Stvarna izvještajna populacija sastoji se od izvještajnih jedinica koje dostavljaju sektorske podatke i izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu (dalje u tekstu zajedno se nazivaju ‚stvarne izvještajne jedinice’).

(a)

Izvještajne jedinice su rezidentne monetarne financijske institucije, investicijski fondovi, financijska društva posebne namjene, osiguravajuća društva i skrbnici.

| (b) | Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu su:






  i. | voditelji bankovnih grupacija; i |
| --- | --- | --- |

(b)

Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu su:

i.

voditelji bankovnih grupacija; i

| ii. | institucije ili financijske institucije sa sjedištem u državama članicama sudionicama, a koje nisu dio bankovne grupacije; |
| --- | --- |

ii.

institucije ili financijske institucije sa sjedištem u državama članicama sudionicama, a koje nisu dio bankovne grupacije;

kada je Upravno vijeće u skladu sa stavkom 4. utvrdilo da su dio stvarne izvještajne populacije i obavijestilo ih o njihovim izvještajnim obvezama u skladu sa stavkom 5.”;

| (b) | stavci 3. do 8. zamjenjuju se sljedećim:

  „3.   Izvještajni zahtjevi u cijelosti se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice osim ako se primjenjuje odstupanje odobreno u skladu s člancima 4., 4.a ili 4.b.


  4.   Upravno vijeće može odlučiti da je izvještajna jedinica koja dostavlja podatke za grupu dio stvarne izvještajne populacije ako je ukupna imovina bilance bankovne grupacije navedene u stavku 1. točki (b) podtočki i. ili institucije ili financijske institucije navedene u stavku 1. točki (b) podtočki ii.:






  (a) | veća od 0,5 % ukupne imovine iz konsolidirane bilance bankovnih grupacija u Uniji (dalje u tekstu ‚prag 0,5 %’) s obzirom na najnovije podatke koji su dostupni ESB-u, tj.:






  i. | podatke koji se odnose na kraj prosinca kalendarske godine koja prethodi obavijesti u skladu sa stavkom 5. ili ako nisu dostupni |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

stavci 3. do 8. zamjenjuju se sljedećim:

„3.   Izvještajni zahtjevi u cijelosti se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice osim ako se primjenjuje odstupanje odobreno u skladu s člancima 4., 4.a ili 4.b.

4.   Upravno vijeće može odlučiti da je izvještajna jedinica koja dostavlja podatke za grupu dio stvarne izvještajne populacije ako je ukupna imovina bilance bankovne grupacije navedene u stavku 1. točki (b) podtočki i. ili institucije ili financijske institucije navedene u stavku 1. točki (b) podtočki ii.:

(a)

veća od 0,5 % ukupne imovine iz konsolidirane bilance bankovnih grupacija u Uniji (dalje u tekstu ‚prag 0,5 %’) s obzirom na najnovije podatke koji su dostupni ESB-u, tj.:

i.

podatke koji se odnose na kraj prosinca kalendarske godine koja prethodi obavijesti u skladu sa stavkom 5. ili ako nisu dostupni

| ii. | podatke koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine; |
| --- | --- |

ii.

podatke koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine;

ili

| (b) | jednaka pragu 0,5 % ili ispod tog praga, pod uvjetom da izvještajna jedinica koja dostavlja podatke za grupu ispunjava određene kvantitativne ili kvalitativne kriterije zbog kojih je važna za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava europodručja, npr. s obzirom na njezinu međupovezanost s ostalim financijskim institucijama europodručja; djelovanje u nekoliko država; nezamjenjivost; složenost korporativne strukture; i/ili pojedine države članice europodručja, npr. s obzirom na relativnu važnost izvještajne jedinice koja dostavlja podatke za grupu unutar pojedinog segmenta tržišta bankovnih usluga u jednoj državi članici europodručja ili više njih). |
| --- | --- |

(b)

jednaka pragu 0,5 % ili ispod tog praga, pod uvjetom da izvještajna jedinica koja dostavlja podatke za grupu ispunjava određene kvantitativne ili kvalitativne kriterije zbog kojih je važna za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava europodručja, npr. s obzirom na njezinu međupovezanost s ostalim financijskim institucijama europodručja; djelovanje u nekoliko država; nezamjenjivost; složenost korporativne strukture; i/ili pojedine države članice europodručja, npr. s obzirom na relativnu važnost izvještajne jedinice koja dostavlja podatke za grupu unutar pojedinog segmenta tržišta bankovnih usluga u jednoj državi članici europodručja ili više njih).

5.   Odgovarajući NSB obavještava izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu o odluci Upravnog vijeća na temelju stavka 4. i o njihovim obvezama na temelju ove Uredbe.

6.   Ne dovodeći u pitanje članak 10., sve izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu koje su obaviještene u skladu sa stavkom 5. nakon što je počelo prvo dostavljanje podataka na temelju ove Uredbe, počinju dostavljati podatke najkasnije šest mjeseci od datuma te obavijesti.

7.   Izvještajna jedinica koja dostavlja podatke za grupu, koja je obaviještena u skladu sa stavkom 5., obavještava odgovarajući NSB o promjenama svojeg naziva ili pravnog oblika, o spajanjima odnosno pripajanjima ili restrukturiranjima i o svim drugim događajima ili okolnostima koje utječu na njezine izvještajne obveze u roku od 14 dana od nastanka tih događaja ili okolnosti.

8.   Izvještajna jedinica koja dostavlja podatke za grupu koja je obaviještena u skladu sa stavkom 5. i dalje je dužna ispunjavati obveze određene u ovoj Uredbi sve dok ju odgovarajući NSB ne obavijesti o drugačijem postupanju.”.

| 3. | Članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „Statistički izvještajni zahtjevi za izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke”; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Statistički izvještajni zahtjevi za izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke”;

„Statistički izvještajni zahtjevi za izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke”;

| (b) | u stavku 2., točke (a), (b) i (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | vrijednosni papiri nad kojima imaju skrbništvo u ime rezidentnih klijenata koji ne dostavljaju podatke o vlastitim udjelima na temelju stavka 1., u skladu s dijelom 3. poglavlja 1. Priloga I.; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2., točke (a), (b) i (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

vrijednosni papiri nad kojima imaju skrbništvo u ime rezidentnih klijenata koji ne dostavljaju podatke o vlastitim udjelima na temelju stavka 1., u skladu s dijelom 3. poglavlja 1. Priloga I.;

| (b) | vrijednosni papiri nad kojima imaju skrbništvo u ime nefinancijskih klijenata koji su rezidenti drugih država članica europodručja, u skladu s dijelom 4. poglavlja 1. Priloga I.; |
| --- | --- |

(b)

vrijednosni papiri nad kojima imaju skrbništvo u ime nefinancijskih klijenata koji su rezidenti drugih država članica europodručja, u skladu s dijelom 4. poglavlja 1. Priloga I.;

| (c) | vrijednosni papiri koje su izdali subjekti europodručja, nad kojima imaju skrbništvo za klijente koji su rezidenti država članica izvan europodručja i klijente koji su rezidenti država izvan Unije, u skladu s dijelom 5. poglavlja 1. Priloga I.”; |
| --- | --- |

(c)

vrijednosni papiri koje su izdali subjekti europodručja, nad kojima imaju skrbništvo za klijente koji su rezidenti država članica izvan europodručja i klijente koji su rezidenti država izvan Unije, u skladu s dijelom 5. poglavlja 1. Priloga I.”;

| (c) | stavci 3. i 4. brišu se; |
| --- | --- |

(c)

stavci 3. i 4. brišu se;

| (d) | stavci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

  „5.   U skladu s uputama odgovarajućeg NSB-a, izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke dostavljaju: (a) podatke za svaki vrijednosni papir posebno o mjesečnim ili tromjesečnim financijskim transakcijama, a u slučaju kada to zahtijeva odgovarajući NSB, podatke o ostalim promjenama u obujmu ili (b) statističke podatke koji su potrebni za izvođenje financijskih transakcija na temelju jednog od pristupa koji su određeni u dijelu 1. poglavlja 1. Priloga I. Dodatni zahtjevi i smjernice u vezi sa sastavljanjem podataka o transakcijama utvrđeni su u dijelu 3. Priloga II.


  6.   Ako to naloži odgovarajući NSB, izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke tromjesečno ili mjesečno dostavljaju podatke o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca te, u skladu sa stavkom 5., dostavljaju statističke podatke tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca o udjelima vrijednosnih papira bez oznake ISIN u skladu s dijelom 7. poglavlja 1. Priloga I. Ovaj stavak ne primjenjuje se na stvarne izvještajne jedinice kojima su odobrena odstupanja na temelju članaka 4. ili 4b.”; |
| --- | --- |

(d)

stavci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

„5.   U skladu s uputama odgovarajućeg NSB-a, izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke dostavljaju: (a) podatke za svaki vrijednosni papir posebno o mjesečnim ili tromjesečnim financijskim transakcijama, a u slučaju kada to zahtijeva odgovarajući NSB, podatke o ostalim promjenama u obujmu ili (b) statističke podatke koji su potrebni za izvođenje financijskih transakcija na temelju jednog od pristupa koji su određeni u dijelu 1. poglavlja 1. Priloga I. Dodatni zahtjevi i smjernice u vezi sa sastavljanjem podataka o transakcijama utvrđeni su u dijelu 3. Priloga II.

6.   Ako to naloži odgovarajući NSB, izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke tromjesečno ili mjesečno dostavljaju podatke o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca te, u skladu sa stavkom 5., dostavljaju statističke podatke tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca o udjelima vrijednosnih papira bez oznake ISIN u skladu s dijelom 7. poglavlja 1. Priloga I. Ovaj stavak ne primjenjuje se na stvarne izvještajne jedinice kojima su odobrena odstupanja na temelju članaka 4. ili 4b.”;

| (e) | stavci 7. i 8. brišu se; |
| --- | --- |

(e)

stavci 7. i 8. brišu se;

| (f) | dodaju se sljedeći stavci 12. i 13.:

  „12.   Odgovarajući NSB zatražit će da, u slučaju kada monetarna financijska institucija za vlastita držanja vrijednosnih papira s oznakom ISIN dostavlja podatke za svaki vrijednosni papir posebno, u skladu s člankom 3. stavkom 1., dostavi podatke o šifri ‚vrijednosni papir izdan od strane imatelja’, kako je određeno u dijelu 2. poglavlja 1. Priloga I.


  13.   Odgovarajući NSB može zatražiti da, u slučaju kada monetarna financijska institucija dostavlja statističke podatke za vlastita držanja vrijednosnih papira bez oznake ISIN, u skladu s člankom 3. stavkom 6., dostavi podatke o šifri ‚vrijednosni papir izdan od strane imatelja’, kako je određeno u dijelu 7. poglavlja 1. Priloga I.”. |
| --- | --- |

(f)

dodaju se sljedeći stavci 12. i 13.:

„12.   Odgovarajući NSB zatražit će da, u slučaju kada monetarna financijska institucija za vlastita držanja vrijednosnih papira s oznakom ISIN dostavlja podatke za svaki vrijednosni papir posebno, u skladu s člankom 3. stavkom 1., dostavi podatke o šifri ‚vrijednosni papir izdan od strane imatelja’, kako je određeno u dijelu 2. poglavlja 1. Priloga I.

13.   Odgovarajući NSB može zatražiti da, u slučaju kada monetarna financijska institucija dostavlja statističke podatke za vlastita držanja vrijednosnih papira bez oznake ISIN, u skladu s člankom 3. stavkom 6., dostavi podatke o šifri ‚vrijednosni papir izdan od strane imatelja’, kako je određeno u dijelu 7. poglavlja 1. Priloga I.”.

| 4. | Umeću se sljedeći članci 3.a i 3.b:

  „Članak 3.a
  Statistički izvještajni zahtjevi za izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu

  1.   Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu tromjesečno dostavljaju odgovarajućem NSB-u podatke za svaki vrijednosni papir posebno o pozicijama koje drži njihova grupa, uključujući nerezidentne subjekte. Ti se podaci iskazuju na bruto osnovi, a bez da se od vrijednosnih papira koje drži grupa oduzmu vrijednosni papiri koje su izdali subjekti te iste grupe. Ti se podaci dostavljaju u skladu s izvještajnim uputama koje utvrđuju odgovarajuće nacionalne središnje banke.
  Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu dostavljaju podatke o držanjima vrijednosnih papira, kako je određeno u poglavlju 2. Priloga I.


  2.   Izvještajne jedinice koje su obvezne dostavljati podatke za grupu u skladu sa stavkom 1. dostavljaju podatke na skupnoj osnovi ili podatke o subjektima na pojedinačnoj osnovi, u pogledu instrumenata koje drži matično poduzeće i/ili njegova poduzeća kćeri u skladu sa tablicama u poglavlju 2. Priloga I.


  3.   Odgovarajući NSB mora zahtijevati da izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu tromjesečno dostavljaju podatke sa ili bez oznake ISIN, koje drži njihova grupa u skladu s poglavljem 2. Priloga I., pod šifrom ‚izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg)’, za svaki vrijednosni papir posebno i pod šifrom ‚izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg)’, za svaki vrijednosni papir posebno.


  4.   Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. postupaju u skladu s ovom Uredbom na temelju držanja te pojedinačne institucije ili financijske institucije.



  Članak 3.b
  Opći statistički izvještajni zahtjevi

  1.   Izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe, uključujući odstupanja od tih zahtjeva, ne dovode u pitanje izvještajne zahtjeve navedene u: (a) Uredbi (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/38) (*3), (b) Uredbi (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/40) (*4); i (c) Uredbi (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/50).


  2.   Podaci o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca za svaki vrijednosni papir posebno te u skladu s člankom 3. stavkom 5., statistički podaci tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca dostavljaju se u skladu s dijelovima 1., 2., 4., 5., 6., 7. i 8. Priloga II. i u skladu s računovodstvenim pravilima iz članaka 5., 5.a i 5.b.



  (*3)  Uredba (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (SL L 297, 7.11.2013., str. 73.)."


  (*4)  Uredba (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2013/40) (SL L 297, 7.11.2013., str. 107.).”." |
| --- | --- |

4.

Umeću se sljedeći članci 3.a i 3.b:

„Članak 3.a

Statistički izvještajni zahtjevi za izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu

1.   Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu tromjesečno dostavljaju odgovarajućem NSB-u podatke za svaki vrijednosni papir posebno o pozicijama koje drži njihova grupa, uključujući nerezidentne subjekte. Ti se podaci iskazuju na bruto osnovi, a bez da se od vrijednosnih papira koje drži grupa oduzmu vrijednosni papiri koje su izdali subjekti te iste grupe. Ti se podaci dostavljaju u skladu s izvještajnim uputama koje utvrđuju odgovarajuće nacionalne središnje banke.

Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu dostavljaju podatke o držanjima vrijednosnih papira, kako je određeno u poglavlju 2. Priloga I.

2.   Izvještajne jedinice koje su obvezne dostavljati podatke za grupu u skladu sa stavkom 1. dostavljaju podatke na skupnoj osnovi ili podatke o subjektima na pojedinačnoj osnovi, u pogledu instrumenata koje drži matično poduzeće i/ili njegova poduzeća kćeri u skladu sa tablicama u poglavlju 2. Priloga I.

3.   Odgovarajući NSB mora zahtijevati da izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu tromjesečno dostavljaju podatke sa ili bez oznake ISIN, koje drži njihova grupa u skladu s poglavljem 2. Priloga I., pod šifrom ‚izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg)’, za svaki vrijednosni papir posebno i pod šifrom ‚izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg)’, za svaki vrijednosni papir posebno.

4.   Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. postupaju u skladu s ovom Uredbom na temelju držanja te pojedinačne institucije ili financijske institucije.

Članak 3.b

Opći statistički izvještajni zahtjevi

1.   Izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe, uključujući odstupanja od tih zahtjeva, ne dovode u pitanje izvještajne zahtjeve navedene u: (a) Uredbi (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/38) (*3), (b) Uredbi (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/40) (*4); i (c) Uredbi (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/50).

2.   Podaci o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca za svaki vrijednosni papir posebno te u skladu s člankom 3. stavkom 5., statistički podaci tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca dostavljaju se u skladu s dijelovima 1., 2., 4., 5., 6., 7. i 8. Priloga II. i u skladu s računovodstvenim pravilima iz članaka 5., 5.a i 5.b.

(*3)  Uredba (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (SL L 297, 7.11.2013., str. 73.)."

*3

(*4)  Uredba (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2013/40) (SL L 297, 7.11.2013., str. 107.).”."

*4

| 5. | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „Odstupanja za izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke”; |
| --- | --- | --- |

5.

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Odstupanja za izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke”;

„Odstupanja za izvještajne jedinice koje dostavljaju sektorske podatke”;

| (b) | stavak 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „Na temelju diskrecijskog prava svakog odgovarajućeg NSB-a izvještajnim jedinicama koje dostavljaju sektorske podatke mogu se odobriti sljedeća odstupanja:”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„Na temelju diskrecijskog prava svakog odgovarajućeg NSB-a izvještajnim jedinicama koje dostavljaju sektorske podatke mogu se odobriti sljedeća odstupanja:”;

| (c) | u stavku 5., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | Nacionalne središnje banke mogu u potpunosti ili djelomično od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 2. točkama (b) i (c) izuzeti skrbnike koji drže ukupan iznos vrijednosnih papira u ime svih nerezidentnih klijenata koji je manji od 10 milijardi EUR.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 5., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

Nacionalne središnje banke mogu u potpunosti ili djelomično od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 2. točkama (b) i (c) izuzeti skrbnike koji drže ukupan iznos vrijednosnih papira u ime svih nerezidentnih klijenata koji je manji od 10 milijardi EUR.”;

| (d) | stavci 6., 6.a i 7. brišu se; |
| --- | --- |

(d)

stavci 6., 6.a i 7. brišu se;

| (e) | stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „8.   U vezi s izvještajnim jedinicama koje dostavljaju sektorske podatke, na koje se primjenjuje odstupanje iz stavaka 1., 2., 2.a, 3. ili 4., nacionalne središnje banke nastavljaju prikupljati podatke na godišnjoj osnovi o iznosu vrijednosnih papira koje drže ili nad kojima imaju skrbništvo u skladu sa zahtjevima određenim u članku 3. stavku 1. na agregiranoj osnovi ili za svaki vrijednosni papir posebno.”; |
| --- | --- |

(e)

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„8.   U vezi s izvještajnim jedinicama koje dostavljaju sektorske podatke, na koje se primjenjuje odstupanje iz stavaka 1., 2., 2.a, 3. ili 4., nacionalne središnje banke nastavljaju prikupljati podatke na godišnjoj osnovi o iznosu vrijednosnih papira koje drže ili nad kojima imaju skrbništvo u skladu sa zahtjevima određenim u članku 3. stavku 1. na agregiranoj osnovi ili za svaki vrijednosni papir posebno.”;

| (f) | stavak 9. briše se; |
| --- | --- |

(f)

stavak 9. briše se;

| (g) | stavci 11. i 12. brišu se; |
| --- | --- |

(g)

stavci 11. i 12. brišu se;

| (h) | dodaje se sljedeći stavak 13.:

  „13.   Nacionalne središnje banke mogu odlučiti da će monetarnim financijskim institucijama odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 12., pod uvjetom da nacionalne središnje banke mogu te podatke izvesti iz podataka prikupljenih iz drugih izvora.”. |
| --- | --- |

(h)

dodaje se sljedeći stavak 13.:

„13.   Nacionalne središnje banke mogu odlučiti da će monetarnim financijskim institucijama odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 12., pod uvjetom da nacionalne središnje banke mogu te podatke izvesti iz podataka prikupljenih iz drugih izvora.”.

| 6. | Umeću se sljedeći članci 4.a i 4.b:

  „Članak 4.a
  Odstupanja za izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu

  1.   Nacionalne središnje banke mogu odlučiti da će izvještajnim jedinicama koje dostavljaju podatke za grupu odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3.a kako slijedi:






  (a) | nacionalne središnje banke mogu izvještajnim jedinicama koje dostavljaju podatke za grupu dopustiti da dostavljaju statističke podatke za svaki vrijednosni papir posebno koji obuhvaćaju 95 % vrijednosnih papira koje drže one same ili njihova grupa u skladu sa zahtjevima ove Uredbe, pod uvjetom da preostalih 5 % vrijednosnih papira koje drži grupa nije izdao jedan pojedinačni izdavatelj; |
| --- | --- | --- |

6.

Umeću se sljedeći članci 4.a i 4.b:

„Članak 4.a

Odstupanja za izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu

1.   Nacionalne središnje banke mogu odlučiti da će izvještajnim jedinicama koje dostavljaju podatke za grupu odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3.a kako slijedi:

(a)

nacionalne središnje banke mogu izvještajnim jedinicama koje dostavljaju podatke za grupu dopustiti da dostavljaju statističke podatke za svaki vrijednosni papir posebno koji obuhvaćaju 95 % vrijednosnih papira koje drže one same ili njihova grupa u skladu sa zahtjevima ove Uredbe, pod uvjetom da preostalih 5 % vrijednosnih papira koje drži grupa nije izdao jedan pojedinačni izdavatelj;

| (b) | nacionalne središnje banke mogu od izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu zatražiti dodatne informacije o vrsti vrijednosnih papira za koje je odobreno odstupanje u skladu s točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

nacionalne središnje banke mogu od izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu zatražiti dodatne informacije o vrsti vrijednosnih papira za koje je odobreno odstupanje u skladu s točkom (a).

2.   Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva izvještajnim jedinicama koje dostavljaju podatke za grupu u odnosu na šifru ‚izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg)’ za svaki vrijednosni papir posebno, kako je utvrđeno u članku 3.a stavku 3., pod uvjetom da nacionalne središnje banke mogu te podatke izvesti iz podataka prikupljenih iz drugih izvora.

3.   Za razdoblje od dvije godine od prvog izvješćivanja u skladu s člankom 10.b stavkom 2., nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva izvještajnim jedinicama koje dostavljaju podatke za grupu u odnosu na izvješćivanje o subjektima na pojedinačnoj osnovi utvrđeno u poglavlju 2. Priloga I. za subjekte koji su rezidenti izvan Unije, pod uvjetom da nacionalne središnje banke mogu podatke iz poglavlja 2. Priloga I. izvesti za subjekte rezidente izvan Unije u cjelini.

Članak 4.b

Opća odstupanja i okvir primjenjiv na sva odstupanja

1.   Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva na temelju ove Uredbe ako stvarne izvještajne jedinice dostavljaju iste podatke na temelju: (a) Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/33) (*5); (b) Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38); (c) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40); ili (d) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50); ili ako nacionalne središnje banke mogu iste podatke izvesti na drugi način u skladu s minimalnim statističkim standardima određenim u Prilogu III.

2.   Nacionalne središnje banke osiguravaju da se poštuju uvjeti utvrđeni u ovom članku, članku 4. i članku 4.a za potrebe odobravanja, obnavljanja ili, prema potrebi, opozivanja svih odstupanja s učinkom od početka svake kalendarske godine.

3.   Nacionalne središnje banke mogu odlučiti da će stvarne izvještajne jedinice, kojima su odobrena odstupanja u skladu s ovim člankom, člankom 4. ili člankom 4.a, ispuniti dodatne izvještajne zahtjeve, kada nacionalne središnje banke smatraju da su potrebne daljnje pojedinosti. Stvarne izvještajne jedinice dostavljaju informacije zatražene na ad hoc osnovi u roku od 15 radnih dana nakon zahtjeva odgovarajućeg NSB-a.

4.   Kada su nacionalne središnje banke odobrile odstupanje, stvarne izvještajne jedinice mogu neovisno o tome ispuniti izvještajne zahtjeve u punom opsegu. Stvarna izvještajna jedinica koja odluči da neće koristiti odstupanja koja je odobrio odgovarajući NSB mora dobiti suglasnost tog NSB-a prije korištenja odstupanja koja su odobrena kasnije.

(*5)  Uredba (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (SL L 297, 7.11.2013., str. 1.).”."

*5

| 7. | Članak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „Računovodstvena pravila za dostavljanje sektorskih podataka”; |
| --- | --- | --- |

7.

Članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Računovodstvena pravila za dostavljanje sektorskih podataka”;

„Računovodstvena pravila za dostavljanje sektorskih podataka”;

| (b) | stavak 1. se briše; |
| --- | --- |

(b)

stavak 1. se briše;

| (c) | stavak 4. se briše. |
| --- | --- |

(c)

stavak 4. se briše.

| 8. | Umeću se sljedeći članci 5.a i 5.b:

  „Članak 5.a
  Računovodstvena pravila za dostavljanje podataka za grupu

  1.   Neovisno o nacionalnoj računovodstvenoj praksi, izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu dostavljaju podatke o držanju vrijednosnih papira prema vrednovanjima navedenim u dijelovima 4. i 8. Priloga II.


  2.   Ne dovodeći u pitanje nacionalne računovodstvene prakse i postupke netiranja, izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu dostavljaju podatke o držanju vrijednosnih papira na bruto osnovi za potrebe statistike. Posebno, držanja vrijednosnih papira od strane izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu, a koje je izdala sama izvještajna jedinica i držanja vrijednosnih papira od strane pojedinačnih pravnih subjekata unutar izvještajne skupine definirane u članku 2. stavku 4., a koje su izdali sami subjekti, također se dostavljaju.



  Članak 5.b.
  Opća računovodstvena pravila

  1.   Osim ako je drukčije određeno ovom Uredbom, računovodstvena pravila koja stvarne izvještajne jedinice slijede za potrebe izvješćivanja na temelju ove Uredbe su pravila utvrđena u nacionalnom pravu kojim se prenosi Uredba Vijeća 86/635/EEZ (*6) ili, ako to nije primjenjivo, u drugim nacionalnim ili međunarodnim standardima koji se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice.


  2.   Držanja vrijednosnih papira koji su pozajmljeni na temelju operacija pozajmljivanja vrijednosnih papira ili prodani na temelju repo ugovora i dalje se evidentiraju kao držanja izvornog vlasnika, a ne kao držanja privremenog stjecatelja, u slučaju kada postoji čvrsta obveza obratne operacije, a ne samo mogućnost da se to učini. U slučaju kada privremeni stjecatelj proda primljene vrijednosne papire, ta se prodaja evidentira kao izravna transakcija s vrijednosnim papirima, a privremeni stjecatelj evidentira je kao negativnu poziciju u odgovarajućem portfelju vrijednosnih papira.



  (*6)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.)”." |
| --- | --- |

8.

Umeću se sljedeći članci 5.a i 5.b:

„Članak 5.a

Računovodstvena pravila za dostavljanje podataka za grupu

1.   Neovisno o nacionalnoj računovodstvenoj praksi, izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu dostavljaju podatke o držanju vrijednosnih papira prema vrednovanjima navedenim u dijelovima 4. i 8. Priloga II.

2.   Ne dovodeći u pitanje nacionalne računovodstvene prakse i postupke netiranja, izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu dostavljaju podatke o držanju vrijednosnih papira na bruto osnovi za potrebe statistike. Posebno, držanja vrijednosnih papira od strane izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu, a koje je izdala sama izvještajna jedinica i držanja vrijednosnih papira od strane pojedinačnih pravnih subjekata unutar izvještajne skupine definirane u članku 2. stavku 4., a koje su izdali sami subjekti, također se dostavljaju.

Članak 5.b.

Opća računovodstvena pravila

1.   Osim ako je drukčije određeno ovom Uredbom, računovodstvena pravila koja stvarne izvještajne jedinice slijede za potrebe izvješćivanja na temelju ove Uredbe su pravila utvrđena u nacionalnom pravu kojim se prenosi Uredba Vijeća 86/635/EEZ (*6) ili, ako to nije primjenjivo, u drugim nacionalnim ili međunarodnim standardima koji se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice.

2.   Držanja vrijednosnih papira koji su pozajmljeni na temelju operacija pozajmljivanja vrijednosnih papira ili prodani na temelju repo ugovora i dalje se evidentiraju kao držanja izvornog vlasnika, a ne kao držanja privremenog stjecatelja, u slučaju kada postoji čvrsta obveza obratne operacije, a ne samo mogućnost da se to učini. U slučaju kada privremeni stjecatelj proda primljene vrijednosne papire, ta se prodaja evidentira kao izravna transakcija s vrijednosnim papirima, a privremeni stjecatelj evidentira je kao negativnu poziciju u odgovarajućem portfelju vrijednosnih papira.

(*6)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.)”."

*6

| 9. | Članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 6.
  Pravodobnost sektorskih podataka
  Nacionalne središnje banke prenose ESB-u:






  (a) | tromjesečne sektorske podatke za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3. stavcima 1., 2., 2.a i 5. do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 70. kalendarski dan nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili |
| --- | --- | --- |

9.

Članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 6.

Pravodobnost sektorskih podataka

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u:

(a)

tromjesečne sektorske podatke za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3. stavcima 1., 2., 2.a i 5. do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 70. kalendarski dan nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili

| (b) | mjesečne sektorske podatke za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3. stavkom 5. i dijelom 1. poglavlja 1. Priloga I. u skladu s dolje navedenim točkama i. ili ii.:






  i. | tromjesečno za tri mjeseca referentnog tromjesečja, do 18.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 63. kalendarski dan od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

mjesečne sektorske podatke za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3. stavkom 5. i dijelom 1. poglavlja 1. Priloga I. u skladu s dolje navedenim točkama i. ili ii.:

i.

tromjesečno za tri mjeseca referentnog tromjesečja, do 18.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 63. kalendarski dan od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili

| ii. | mjesečno za svaki mjesec referentnog tromjesečja, do 18.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 63. kalendarski dan od kraja mjeseca na koji se podaci odnose.”. |
| --- | --- |

ii.

mjesečno za svaki mjesec referentnog tromjesečja, do 18.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 63. kalendarski dan od kraja mjeseca na koji se podaci odnose.”.

| 10. | Umeću se sljedeći članci 6.a i 6.b:

  „Članak 6.a
  Pravodobnost podataka za grupu
  Nacionalne središnje banke prenose ESB-u tromjesečne podatke za grupu za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3.a stavkom 1. i poglavljem 2. Priloga I. do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 55. kalendarski dan nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.


  Članak 6.b
  Opća pravodobnost

  1.   Nacionalne središnje banke odlučuju kada trebaju primiti podatke od stvarnih izvještajnih jedinica kako bi mogle obaviti potrebne postupke kontrole kvalitete i udovoljiti rokovima u člancima 6. i 6.a.


  2.   U slučaju kada rok iz članaka 6. ili 6.a pada na dan kada je sustav TARGET2 zatvoren, rok se produljuje do sljedećeg radnog dana sustava TARGET2, kao što je objavljeno na mrežnoj stranici ESB-a.”. |
| --- | --- |

10.

Umeću se sljedeći članci 6.a i 6.b:

„Članak 6.a

Pravodobnost podataka za grupu

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u tromjesečne podatke za grupu za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3.a stavkom 1. i poglavljem 2. Priloga I. do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) na 55. kalendarski dan nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

Članak 6.b

Opća pravodobnost

1.   Nacionalne središnje banke odlučuju kada trebaju primiti podatke od stvarnih izvještajnih jedinica kako bi mogle obaviti potrebne postupke kontrole kvalitete i udovoljiti rokovima u člancima 6. i 6.a.

2.   U slučaju kada rok iz članaka 6. ili 6.a pada na dan kada je sustav TARGET2 zatvoren, rok se produljuje do sljedećeg radnog dana sustava TARGET2, kao što je objavljeno na mrežnoj stranici ESB-a.”.

| 11. | Umeće se sljedeći članak 10.b:

  „Članak 10.b
  Prvo izvješćivanje nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) 2016/1384 Europske središnje banke (ESB/2016/22) (*7)


  1.   Prvo izvješćivanje o sektorskim podacima sukladno članku 3. počinje s podacima koji se odnose na referentno razdoblje rujan 2018. kao referentno razdoblje.


  2.   Prvo izvješćivanje o grupnim podacima sukladno članku 3.a počinje s podacima koji se odnose na referentno razdoblje rujan 2018. kao referentno razdoblje.



  (*7)  Uredba (EU) 2016/1384 Europske središnje banke od 2. kolovoza 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/22) (SL L 222, 17.8.2016., str. 24.).”." |
| --- | --- |

11.

Umeće se sljedeći članak 10.b:

„Članak 10.b

Prvo izvješćivanje nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) 2016/1384 Europske središnje banke (ESB/2016/22) (*7)

1.   Prvo izvješćivanje o sektorskim podacima sukladno članku 3. počinje s podacima koji se odnose na referentno razdoblje rujan 2018. kao referentno razdoblje.

2.   Prvo izvješćivanje o grupnim podacima sukladno članku 3.a počinje s podacima koji se odnose na referentno razdoblje rujan 2018. kao referentno razdoblje.

(*7)  Uredba (EU) 2016/1384 Europske središnje banke od 2. kolovoza 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/22) (SL L 222, 17.8.2016., str. 24.).”."

*7

| 12. | Prilozi I. i II. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

12.

Prilozi I. i II. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Završna odredba

Ova Uredba stupa na snagu 1. listopada 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i neposredno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. kolovoza 2016.

Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (SL L 305, 1.11.2012., str. 6.).

2

---

PRILOG

1.

| (a) | umeće se sljedeći novi naslov prije naslova „Dio 1.”:


  „POGLAVLJE 1.: SEKTORSKI PODACI”; |
| --- | --- |

(a)

umeće se sljedeći novi naslov prije naslova „Dio 1.”:

„POGLAVLJE 1.: SEKTORSKI PODACI”;

| (b) | dio 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | prva rečenica stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Monetarne financijske institucije, investicijski fondovi i skrbnici koji dostavljaju podatke o vlastitim držanjima vrijednosnih papira ili o vrijednosnim papirima nad kojima imaju skrbništvo u ime rezidentnih klijenata dostavljaju statističke podatke u skladu s jednim od sljedećih pristupa:”; |
| --- | --- | --- |

(b)

dio 1. mijenja se kako slijedi:

i.

prva rečenica stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Monetarne financijske institucije, investicijski fondovi i skrbnici koji dostavljaju podatke o vlastitim držanjima vrijednosnih papira ili o vrijednosnim papirima nad kojima imaju skrbništvo u ime rezidentnih klijenata dostavljaju statističke podatke u skladu s jednim od sljedećih pristupa:”;

| ii. | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | Skrbnici koji dostavljaju podatke: i. o vrijednosnim papirima nad kojima imaju skrbništvo u ime nefinancijskih klijenata koji su rezidenti drugih država članica europodručja i ii. o vrijednosnim papirima koje su izdali subjekti iz europodručja nad kojima imaju skrbništvo u ime klijenata koji su rezidenti država članica izvan europodručja i klijenata koji su rezidenti država izvan Unije, dostavljaju statističke podatke u skladu s jednim od pristupa koji su određeni u stavku 2.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

| (c) | dio 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

  „Financijski investitori koji pripadaju monetarnim financijskim institucijama, investicijskim fondovima, financijskim društvima posebne namjene ili osiguravajućim društvima i skrbnici dostavljaju podatke za polja iz niže navedene tablice za vlastita držanja vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚uvrštene dionice’ (F.511) ili ‚dionice ili udjeli investicijskih fondova’ (F.521 i F.522).”; |
| --- | --- | --- |

(c)

dio 2. mijenja se kako slijedi:

i.

prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

„Financijski investitori koji pripadaju monetarnim financijskim institucijama, investicijskim fondovima, financijskim društvima posebne namjene ili osiguravajućim društvima i skrbnici dostavljaju podatke za polja iz niže navedene tablice za vlastita držanja vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚uvrštene dionice’ (F.511) ili ‚dionice ili udjeli investicijskih fondova’ (F.521 i F.522).”;

| ii. | sljedeća rečenica dodaje se na kraju dijela 2. iznad tablice:

  „Odgovarajući NSB može također odlučiti da će od monetarnih financijskih institucija zahtijevati da dostave podatke za polje 8.”; |
| --- | --- |

ii.

sljedeća rečenica dodaje se na kraju dijela 2. iznad tablice:

„Odgovarajući NSB može također odlučiti da će od monetarnih financijskih institucija zahtijevati da dostave podatke za polje 8.”;

| iii. | polje 2.b u tablici zamjenjuje se sljedećim:






  „2.b | Izvještajna osnova”; |
| --- | --- | --- |

iii.

polje 2.b u tablici zamjenjuje se sljedećim:

„2.b

Izvještajna osnova”;

| iv. | u tablici se dodaje sljedeće polje 8.:






  „8. | Vrijednosni papir izdan od strane imatelja”; |
| --- | --- | --- |

iv.

u tablici se dodaje sljedeće polje 8.:

„8.

Vrijednosni papir izdan od strane imatelja”;

| (d) | dio 3. mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „Podaci o vrijednosnim papirima s oznakom ISIN nad kojima postoji skrbništvo u ime rezidentnih nefinancijskih klijenata i ostalih financijskih klijenata od kojih se ne zahtijeva da dostavljaju podatke o svojim vlastitim držanjima vrijednosnih papira”; |
| --- | --- | --- |

(d)

dio 3. mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Podaci o vrijednosnim papirima s oznakom ISIN nad kojima postoji skrbništvo u ime rezidentnih nefinancijskih klijenata i ostalih financijskih klijenata od kojih se ne zahtijeva da dostavljaju podatke o svojim vlastitim držanjima vrijednosnih papira”;

| ii. | prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

  „Skrbnici dostavljaju podatke za polje u dolje navedenoj tablici, za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522), a nad kojima postoji skrbništvo u ime rezidentnih nefinancijskih klijenata i ostalih financijskih klijenata koji ne dostavljaju podatke o svojim vlastitim držanjima vrijednosnih papira.”; |
| --- | --- |

ii.

prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

„Skrbnici dostavljaju podatke za polje u dolje navedenoj tablici, za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522), a nad kojima postoji skrbništvo u ime rezidentnih nefinancijskih klijenata i ostalih financijskih klijenata koji ne dostavljaju podatke o svojim vlastitim držanjima vrijednosnih papira.”;

| iii. | polja 2.b i 3. u tablici zamjenjuje se sljedećim:






  „2.b | Izvještajna osnova |
| --- | --- | --- |
| 3 | Sektor klijenta:






  — | Osiguravajuća društva (S.128) |

iii.

polja 2.b i 3. u tablici zamjenjuje se sljedećim:

„2.b

Izvještajna osnova

3

Sektor klijenta:

—

Osiguravajuća društva (S.128)

| — | Mirovinski fondovi (S.129) |
| --- | --- |

—

Mirovinski fondovi (S.129)

| — | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125), pomoćnih financijskih institucija (S.126) i vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127), isključujući ostala financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama |
| --- | --- |

—

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125), pomoćnih financijskih institucija (S.126) i vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127), isključujući ostala financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama

| — | Nefinancijska društva (S.11) |
| --- | --- |

—

Nefinancijska društva (S.11)

| — | Opća država (S.13) (*1) |
| --- | --- |

—

Opća država (S.13) (*1)

| — | Kućanstva i neprofitne institucije koje služe kućanstvima (S.14 + S.15) (*2) |
| --- | --- |

—

Kućanstva i neprofitne institucije koje služe kućanstvima (S.14 + S.15) (*2)

| iv. | polja 9. i 10. u tablici zamjenjuje se sljedećim:






  „9. | Institucija klijent |
| --- | --- | --- |
| 10. | Institucija klijent na koju se primjenjuje izravno izvješćivanje”; |

iv.

polja 9. i 10. u tablici zamjenjuje se sljedećim:

„9.

Institucija klijent

10.

Institucija klijent na koju se primjenjuje izravno izvješćivanje”;

| (e) | dio 4. mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „Podaci o vrijednosnim papirima s oznakom ISIN nad kojima postoji skrbništvo u ime klijenata koji su rezidenti drugih država članica europodručja”; |
| --- | --- | --- |

(e)

dio 4. mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Podaci o vrijednosnim papirima s oznakom ISIN nad kojima postoji skrbništvo u ime klijenata koji su rezidenti drugih država članica europodručja”;

| ii. | prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

  „Skrbnici dostavljaju podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522), a nad kojima postoji skrbništvo u ime nefinancijskih klijenata koji su rezidenti drugih država članica europodručja.”; |
| --- | --- |

ii.

prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

„Skrbnici dostavljaju podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522), a nad kojima postoji skrbništvo u ime nefinancijskih klijenata koji su rezidenti drugih država članica europodručja.”;

| iii. | polja 2.b, 3. i 4. u tablici zamjenjuje se sljedećim:






  „2.b | Izvještajna osnova |
| --- | --- | --- |
| 3. | Sektor klijenta:






  — | Kućanstva (S.14) |

iii.

polja 2.b, 3. i 4. u tablici zamjenjuje se sljedećim:

„2.b

Izvještajna osnova

3.

Sektor klijenta:

—

Kućanstva (S.14)

| — | Ostali nefinancijski klijenti isključujući kućanstva |
| --- | --- |

—

Ostali nefinancijski klijenti isključujući kućanstva

4.

Država klijenta”;

| (f) | dio 5. mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „Podaci o vrijednosnim papirima s oznakom ISIN koje su izdali rezidenti europodručja nad kojima postoji skrbništvo u ime klijenata koji su rezidenti država članica izvan europodručja ili država izvan Unije”; |
| --- | --- | --- |

(f)

dio 5. mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Podaci o vrijednosnim papirima s oznakom ISIN koje su izdali rezidenti europodručja nad kojima postoji skrbništvo u ime klijenata koji su rezidenti država članica izvan europodručja ili država izvan Unije”;

| ii. | prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

  „Skrbnici dostavljaju podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir koji su izdali rezidenti europodručja, kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F32), ‚uvrštene dionice’ (F.511) ili ‚dionice ili udjeli investicijskih fondova’ (F.521 i F.522), a koje drže u skrbništvu u ime klijenata koji su rezidenti država članica izvan europodručja ili država izvan Unije.”; |
| --- | --- |

ii.

prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

„Skrbnici dostavljaju podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir koji su izdali rezidenti europodručja, kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F32), ‚uvrštene dionice’ (F.511) ili ‚dionice ili udjeli investicijskih fondova’ (F.521 i F.522), a koje drže u skrbništvu u ime klijenata koji su rezidenti država članica izvan europodručja ili država izvan Unije.”;

| iii. | polja 2.b, 3. i 4. u tablici zamjenjuje se sljedećim:






  „2.b | Izvještajna osnova |
| --- | --- | --- |
| 3. | Sektor klijenta (*3):






  — | Opća država i središnja banka |

iii.

polja 2.b, 3. i 4. u tablici zamjenjuje se sljedećim:

„2.b

Izvještajna osnova

3.

Sektor klijenta (*3):

—

Opća država i središnja banka

| — | Ostali klijenti isključujući opću državu i središnju banku |
| --- | --- |

—

Ostali klijenti isključujući opću državu i središnju banku

4.

Država klijenta

| (g) | dio 6. briše se; |
| --- | --- |

(g)

dio 6. briše se;

| (h) | dio 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „DIO 7.

  Podaci o udjelima vrijednosnih papira bez oznake ISIN

  Financijski investitori koji pripadaju monetarnim financijskim institucijama, investicijskim fondovima i financijskim društvima posebne namjene ili osiguravajućim društvima te skrbnici mogu dostavljati podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir kojemu nije dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522). Podatke dostavljaju u skladu sa sljedećim pravilima i definicijama iz Priloga II.:






  (a) | Za investitore koji dostavljaju podatke o svojim držanjima vrijednosnih papira, tromjesečni ili mjesečni podaci mogu se dostavljati kako slijedi:






  i. | podaci za polja od 1. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 13. te podaci za polje 14. ili za polja 15. i 16., tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca za svaki vrijednosni papir posebno upotrebljavajući identifikacijski broj kao što je CUSIP, SEDOL, identifikacijski broj NSB-a itd.; ili |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

dio 7. zamjenjuje se sljedećim:

„DIO 7.

Podaci o udjelima vrijednosnih papira bez oznake ISIN

Financijski investitori koji pripadaju monetarnim financijskim institucijama, investicijskim fondovima i financijskim društvima posebne namjene ili osiguravajućim društvima te skrbnici mogu dostavljati podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir kojemu nije dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522). Podatke dostavljaju u skladu sa sljedećim pravilima i definicijama iz Priloga II.:

(a)

Za investitore koji dostavljaju podatke o svojim držanjima vrijednosnih papira, tromjesečni ili mjesečni podaci mogu se dostavljati kako slijedi:

i.

podaci za polja od 1. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 13. te podaci za polje 14. ili za polja 15. i 16., tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca za svaki vrijednosni papir posebno upotrebljavajući identifikacijski broj kao što je CUSIP, SEDOL, identifikacijski broj NSB-a itd.; ili

| ii. | agregirani podaci za polja od 2. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 13. te podaci za polje 14. ili za polja 15. i 16. tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca. |
| --- | --- |

ii.

agregirani podaci za polja od 2. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 13. te podaci za polje 14. ili za polja 15. i 16. tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca.

Odgovarajući NSB može također od monetarnih financijskih institucija zahtijevati dostavu podataka za polje 17.

Podaci koje trebaju dostavljati investitori koji dostavljaju podatke o svojim držanjima vrijednosnih papira

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| 1. | Identifikacijska oznaka vrijednosnog papira (identifikacijski broj NSB-a, CUSIP, SEPOL, drugo) |
| 2. | Broj udjela ili agregirana nominalna vrijednost (1) |
| 3. | Izvještajna osnova |
| 4. | Cijena |
| 5. | Tržišna vrijednost |
| 6. | Instrument:






  — | Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31) |

Polje

Opis

1.

Identifikacijska oznaka vrijednosnog papira (identifikacijski broj NSB-a, CUSIP, SEPOL, drugo)

2.

Broj udjela ili agregirana nominalna vrijednost (1)

3.

Izvještajna osnova

4.

Cijena

5.

Tržišna vrijednost

6.

Instrument:

—

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

| — | Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32) |
| --- | --- |

—

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

| — | Dionice koje kotiraju na burzi (F.511) |
| --- | --- |

—

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

| — | Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521)

| — | Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522)

7.

Sektor ili podsektor investitora koji dostavljaju podatke o vlastitim udjelima vrijednosnih papira:

| — | Središnja banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Središnja banka (S.121)

| — | Depozitarna društva osim središnje banke (S.122) |
| --- | --- |

—

Depozitarna društva osim središnje banke (S.122)

| — | Novčani fondovi (S.123) |
| --- | --- |

—

Novčani fondovi (S.123)

| — | Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124) |
| --- | --- |

—

Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124)

| — | Financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama |
| --- | --- |

—

Financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama

| — | Osiguravajuća društva (S.128) |
| --- | --- |

—

Osiguravajuća društva (S.128)

8.

Sektor ili podsektor izdavatelja:

| — | Središnja banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Središnja banka (S.121)

| — | Depozitarna društva osim središnje banke (S.122) |
| --- | --- |

—

Depozitarna društva osim središnje banke (S.122)

| — | Novčani fondovi (S.123) |
| --- | --- |

—

Novčani fondovi (S.123)

| — | Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124) |
| --- | --- |

—

Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124)

| — | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) |
| --- | --- |

—

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125)

| — | Pomoćne financijske institucije (S.126) |
| --- | --- |

—

Pomoćne financijske institucije (S.126)

| — | Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127) |
| --- | --- |

—

Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127)

| — | Osiguravajuća društva (S.128) |
| --- | --- |

—

Osiguravajuća društva (S.128)

| — | Mirovinski fondovi (S.129) |
| --- | --- |

—

Mirovinski fondovi (S.129)

| — | Nefinancijska društva (S.11) |
| --- | --- |

—

Nefinancijska društva (S.11)

| — | Opća država (S.13) (2) |
| --- | --- |

—

Opća država (S.13) (2)

| — | Kućanstva (S.14) |
| --- | --- |

—

Kućanstva (S.14)

| — | Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15) |
| --- | --- |

—

Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15)

9.

Portfeljna ulaganja ili izravna ulaganja

10.

Raščlamba izdavatelja prema državi

11.

Valuta u kojoj je nominiran vrijednosni papir

12.

Datum izdanja

13.

Datum dospijeća

14.

Financijske transakcije

15.

Vrijednosna usklađivanja

16.

Druge promjene u obujmu

17.

Vrijednosni papir izdan od strane imatelja

| (b) | Za skrbnike koji dostavljaju podatke o vrijednosnim papirima koje drže u ime rezidentnih financijskih klijenata od kojih se ne zahtijeva da dostavljaju podatke o svojim držanjima vrijednosnih papira i u ime nefinancijskih klijenata, tromjesečni ili mjesečni podaci mogu se dostavljati kako slijedi:






  i. | podaci za polja od 1. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 14. te podaci za polje 15. ili za polja 16. i 17., tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca za svaki vrijednosni papir posebno upotrebljavajući identifikacijski broj kao što je CUSIP, SEDOL, identifikacijski broj NSB-a itd.; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

Za skrbnike koji dostavljaju podatke o vrijednosnim papirima koje drže u ime rezidentnih financijskih klijenata od kojih se ne zahtijeva da dostavljaju podatke o svojim držanjima vrijednosnih papira i u ime nefinancijskih klijenata, tromjesečni ili mjesečni podaci mogu se dostavljati kako slijedi:

i.

podaci za polja od 1. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 14. te podaci za polje 15. ili za polja 16. i 17., tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca za svaki vrijednosni papir posebno upotrebljavajući identifikacijski broj kao što je CUSIP, SEDOL, identifikacijski broj NSB-a itd.; ili

| ii. | agregirani podaci za polja od 2. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 14. te podaci za polje 15. ili za polja 16. i 17. tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca. |
| --- | --- |

ii.

agregirani podaci za polja od 2. do 4. (umjesto podataka za polja 2. i 4. mogu se dostavljati podaci za polje 5.), za polja 6. do 14. te podaci za polje 15. ili za polja 16. i 17. tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca.

Skrbnici koji dostavljaju podatke o držanjima vrijednosnih papira osiguravajućih društava u skladu s člankom 3. stavkom 2.a također dostavljaju podatke za polje 18 ili polje 19.

Podaci koje trebaju dostavljati skrbnici

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| 1. | Identifikacijska oznaka vrijednosnog papira (identifikacijski broj NSB-a, CUSIP, SEPOL, drugo) |
| 2. | Broj udjela ili agregirana nominalna vrijednost (3) |
| 3. | Izvještajna osnova |
| 4. | Cijena |
| 5. | Tržišna vrijednost |
| 6. | Instrument:






  — | Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31) |

Polje

Opis

1.

Identifikacijska oznaka vrijednosnog papira (identifikacijski broj NSB-a, CUSIP, SEPOL, drugo)

2.

Broj udjela ili agregirana nominalna vrijednost (3)

3.

Izvještajna osnova

4.

Cijena

5.

Tržišna vrijednost

6.

Instrument:

—

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

| — | Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32) |
| --- | --- |

—

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

| — | Dionice koje kotiraju na burzi (F.511) |
| --- | --- |

—

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

| — | Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521)

| — | Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522)

7.

Sektor ili podsektor klijenata o kojima podatke dostavljaju skrbnici:

| — | Osiguravajuća društva (S.128) |
| --- | --- |

—

Osiguravajuća društva (S.128)

| — | Mirovinski fondovi (S.129) |
| --- | --- |

—

Mirovinski fondovi (S.129)

| — | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125), pomoćnih financijskih institucija (S.126) i vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127), isključujući ostala financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama |
| --- | --- |

—

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125), pomoćnih financijskih institucija (S.126) i vlastitih financijskih institucija i zajmodavaca (S.127), isključujući ostala financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama

| — | Nefinancijska društva (S.11) |
| --- | --- |

—

Nefinancijska društva (S.11)

| — | Opća država (S.13) (4) |
| --- | --- |

—

Opća država (S.13) (4)

| — | Kućanstva i neprofitne institucije koje služe kućanstvima (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

Kućanstva i neprofitne institucije koje služe kućanstvima (S.14 + S.15) (5)

8.

Sektor ili podsektor izdavatelja:

| — | Središnja banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Središnja banka (S.121)

| — | Depozitarna društva osim središnje banke (S.122) |
| --- | --- |

—

Depozitarna društva osim središnje banke (S.122)

| — | Novčani fondovi (S.123) |
| --- | --- |

—

Novčani fondovi (S.123)

| — | Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124) |
| --- | --- |

—

Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124)

| — | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) |
| --- | --- |

—

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125)

| — | Pomoćne financijske institucije (S.126) |
| --- | --- |

—

Pomoćne financijske institucije (S.126)

| — | Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127) |
| --- | --- |

—

Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127)

| — | Osiguravajuća društva (S.128) |
| --- | --- |

—

Osiguravajuća društva (S.128)

| — | Mirovinski fondovi (S.129) |
| --- | --- |

—

Mirovinski fondovi (S.129)

| — | Nefinancijska društva (S.11) |
| --- | --- |

—

Nefinancijska društva (S.11)

| — | Opća država (S.13) |
| --- | --- |

—

Opća država (S.13)

| — | Kućanstva (S.14) |
| --- | --- |

—

Kućanstva (S.14)

| — | Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15) |
| --- | --- |

—

Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15)

9.

Portfeljna ulaganja ili izravna ulaganja

10.

Raščlamba investitora prema državi

11.

Raščlamba izdavatelja prema državi

12.

Valuta u kojoj je nominiran vrijednosni papir

13.

Datum izdanja

14.

Datum dospijeća

15.

Financijske transakcije

16.

Vrijednosna usklađivanja

17.

Druge promjene u obujmu

18.

Institucija klijent

19.

Institucija klijent na koju se primjenjuje izravno izvješćivanje

| (i) | dio 8. mijenja se kako slijedi:






  i. | prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

  „Osiguravajuća društva na godišnjoj osnovi dostavljaju podatke za polja iz niže navedene tablice za vlastite udjele vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522).”; |
| --- | --- | --- |

(i)

dio 8. mijenja se kako slijedi:

i.

prva rečenica prvog stavka zamjenjuje se sljedećim:

„Osiguravajuća društva na godišnjoj osnovi dostavljaju podatke za polja iz niže navedene tablice za vlastite udjele vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522).”;

| ii. | tablica se zamjenjuje sljedećim:






  Polje | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1. | Oznaka ISIN |
| 2. | Broj jedinica ili agregirana nominalna vrijednost |
| 2.b | Izvještajna osnova |
| 3. | Tržišna vrijednost |
| 4. | Zemljopisna raščlamba imatelja (pojedine države EGP-a, države izvan EGP-a) |
| 5. | Instrument:






  — | Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31) |

ii.

tablica se zamjenjuje sljedećim:

Polje

Opis

1.

Oznaka ISIN

2.

Broj jedinica ili agregirana nominalna vrijednost

2.b

Izvještajna osnova

3.

Tržišna vrijednost

4.

Zemljopisna raščlamba imatelja (pojedine države EGP-a, države izvan EGP-a)

5.

Instrument:

—

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

| — | Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32) |
| --- | --- |

—

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

| — | Dionice koje kotiraju na burzi (F.511) |
| --- | --- |

—

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

| — | Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521)

| — | Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522)

6.

Sektor ili podsektor izdavatelja:

| — | Središnja banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Središnja banka (S.121)

| — | Depozitarna društva osim središnje banke (S.122) |
| --- | --- |

—

Depozitarna društva osim središnje banke (S.122)

| — | Novčani fondovi (S.123) |
| --- | --- |

—

Novčani fondovi (S.123)

| — | Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124) |
| --- | --- |

—

Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124)

| — | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) |
| --- | --- |

—

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125)

| — | Pomoćne financijske institucije (S.126) |
| --- | --- |

—

Pomoćne financijske institucije (S.126)

| — | Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127) |
| --- | --- |

—

Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127)

| — | Osiguravajuća društva (S.128) |
| --- | --- |

—

Osiguravajuća društva (S.128)

| — | Mirovinski fondovi (S.129) |
| --- | --- |

—

Mirovinski fondovi (S.129)

| — | Nefinancijska društva (S.11) |
| --- | --- |

—

Nefinancijska društva (S.11)

| — | Opća država (S.13) |
| --- | --- |

—

Opća država (S.13)

| — | Kućanstva (S.14) |
| --- | --- |

—

Kućanstva (S.14)

| — | Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15) |
| --- | --- |

—

Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15)

7.

Raščlamba izdavatelja prema državi

8.

Valuta u kojoj je nominiran vrijednosni papir;

| iii. | umeće se sljedeće poglavlje 2.:


  „POGLAVLJE 2.: PODACI ZA GRUPU

  DIO 1.

  Podaci o udjelima vrijednosnih papira s oznakom ISIN

  Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu, dostavljaju podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir koji drži grupa, kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522). Podatke dostavljaju u skladu sa sljedećim pravilima i definicijama iz Priloga II.:






  (a) | dostavljaju se podaci za polja 1. do 8. i 12. do 30.; |
| --- | --- | --- |

iii.

umeće se sljedeće poglavlje 2.:

„POGLAVLJE 2.: PODACI ZA GRUPU

DIO 1.

Podaci o udjelima vrijednosnih papira s oznakom ISIN

Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu, dostavljaju podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir koji drži grupa, kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522). Podatke dostavljaju u skladu sa sljedećim pravilima i definicijama iz Priloga II.:

(a)

dostavljaju se podaci za polja 1. do 8. i 12. do 30.;

| (b) | podaci za polja 31. do 33. i 35. do 37. dostavljaju se ako se upotrebljava pristupu zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način; |
| --- | --- |

(b)

podaci za polja 31. do 33. i 35. do 37. dostavljaju se ako se upotrebljava pristupu zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način;

| (c) | podaci za polja 34. do 37. dostavljaju se ako se upotrebljava pristupu zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način. |
| --- | --- |

(c)

podaci za polja 34. do 37. dostavljaju se ako se upotrebljava pristupu zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način.

Odgovarajući NSB može također odlučiti da će od izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu zahtijevati da dostave podatke za polja 9. do 11. i za polja 31. do 37. ako već nisu obuhvaćeni točkama (b) ili (c).

| Polje | Opis | Razina izvješćivanja (6)

  (G = grupa/E = subjekt) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Informacije u vezi s imateljem |
| 1. | Identifikacijska oznaka imatelja | E |
| 2. | Identifikacijska oznaka pravnog subjekta (LEI) za imatelja | E |
| 3. | Naziv imatelja | E |
| 4. | Država imatelja | E |
| 5. | Sektor imatelja | E |
| 6. | Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva imatelja | E |
| 2.   Informacije u vezi s instrumentom |
| 7. | Oznaka ISIN | E |
| 8. | Broj jedinica ili agregirana nominalna vrijednost | E |
| 9. | Izvještajna osnova | E |
| 10. | Tržišna vrijednost | E |
| 11. | Izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg) | G |
| 12. | Izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg) | G |
| 3.   Računovodstveni podaci i podaci o riziku |
| 13. | Status restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma | G |
| 14. | Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma | G |
| 15. | Prihodujući status instrumenta | G |
| 16. | Datum prihodujućeg statusa instrumenta | G |
| 17. | Status neispunjavanja obveza izdavatelja | G |
| 18. | Datum statusa neispunjavanja obveza izdavatelja | G |
| 19. | Status neispunjavanja obveza instrumenta | G |
| 20. | Datum statusa neispunjavanja obveza instrumenta | G |
| 21. | Računovodstveni standard | G i E |
| 22. | Knjigovodstvena vrijednost | E |
| 23. | Vrsta umanjenja | E |
| 24. | Metoda procjene umanjenja | E |
| 25. | Akumulirani iznos umanjenja | E |
| 26. | Izvori opterećenja | E |
| 27. | Računovodstvena klasifikacija instrumenata | E |
| 28. | Bonitetni portfelj | E |
| 29. | Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika | E |
| 30. | Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza | E |
| 31. | Vjerojatnost neispunjenja obveza (PD) izdavatelja | G |
| 32. | Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (LGD) u uvjetima recesije | G |
| 33. | Gubitak zbog nastanka statusa neispunjenja obveza u uobičajenim gospodarskim uvjetima | G |
| 34. | Ponder rizika | G |
| 35. | Vrijednost izloženosti (također se naziva izloženost u trenutku neispunjavanja obveza) | E |
| 36. | Pristup izračunu kapitala za bonitetne svrhe | E |
| 37. | Kategorija izloženost | E |

Polje

Opis

Razina izvješćivanja (6)

(G = grupa/E = subjekt)

Informacije u vezi s imateljem

1.

Identifikacijska oznaka imatelja

E

2.

Identifikacijska oznaka pravnog subjekta (LEI) za imatelja

E

3.

Naziv imatelja

E

4.

Država imatelja

E

5.

Sektor imatelja

E

6.

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva imatelja

E

Informacije u vezi s instrumentom

7.

Oznaka ISIN

E

8.

Broj jedinica ili agregirana nominalna vrijednost

E

9.

Izvještajna osnova

E

10.

Tržišna vrijednost

E

11.

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg)

G

12.

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg)

G

Računovodstveni podaci i podaci o riziku

13.

Status restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma

G

14.

Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma

G

15.

Prihodujući status instrumenta

G

16.

Datum prihodujućeg statusa instrumenta

G

17.

Status neispunjavanja obveza izdavatelja

G

18.

Datum statusa neispunjavanja obveza izdavatelja

G

19.

Status neispunjavanja obveza instrumenta

G

20.

Datum statusa neispunjavanja obveza instrumenta

G

21.

Računovodstveni standard

G i E

22.

Knjigovodstvena vrijednost

E

23.

Vrsta umanjenja

E

24.

Metoda procjene umanjenja

E

25.

Akumulirani iznos umanjenja

E

26.

Izvori opterećenja

E

27.

Računovodstvena klasifikacija instrumenata

E

28.

Bonitetni portfelj

E

29.

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika

E

30.

Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza

E

31.

Vjerojatnost neispunjenja obveza (PD) izdavatelja

G

32.

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (LGD) u uvjetima recesije

G

33.

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjenja obveza u uobičajenim gospodarskim uvjetima

G

34.

Ponder rizika

G

35.

Vrijednost izloženosti (također se naziva izloženost u trenutku neispunjavanja obveza)

E

36.

Pristup izračunu kapitala za bonitetne svrhe

E

37.

Kategorija izloženost

E

DIO 2.

Podaci o udjelima vrijednosnih papira bez oznake ISIN

Izvještajne jedinice koje dostavljaju podatke za grupu, dostavljaju podatke za polja u niže navedenoj tablici za svaki vrijednosni papir koji drži grupa, kojemu je dodijeljena oznaka ISIN i koji je klasificiran u kategoriju vrijednosnih papira ‚dužnički vrijednosni papiri’ (F.31 i F.32), ‚dionice koje kotiraju na burzi’ (F.511) ili ‚udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima’ (F.521 i F.522). Podatke dostavljaju u skladu sa sljedećim pravilima i definicijama iz Priloga II.:

| (a) | podaci za polja od 1. do 7., 11. i 13. do 52. dostavljaju se za svaki vrijednosni papir posebno upotrebljavajući identifikacijski broj kao što je CUSIP, SEDOL, identifikacijski broj NSB-a itd.; |
| --- | --- |

(a)

podaci za polja od 1. do 7., 11. i 13. do 52. dostavljaju se za svaki vrijednosni papir posebno upotrebljavajući identifikacijski broj kao što je CUSIP, SEDOL, identifikacijski broj NSB-a itd.;

| (b) | podaci za polja 53. do 55. i 57. do 59. dostavljaju se ako se upotrebljava pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način; |
| --- | --- |

(b)

podaci za polja 53. do 55. i 57. do 59. dostavljaju se ako se upotrebljava pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način;

| (c) | podaci za polja 56. do 59. dostavljaju se ako se upotrebljava pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način. |
| --- | --- |

(c)

podaci za polja 56. do 59. dostavljaju se ako se upotrebljava pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci dostupni na drugi način.

Odgovarajući NSB može također odlučiti da će od izvještajnih jedinica koje dostavljaju podatke za grupu zahtijevati da dostave podatke za polja 8. do 10., 12. i za polja 53. do 59. ako već nisu obuhvaćeni točkama (b) ili (c).

| Polje | Opis | Razina izvješćivanja (7)

  (G = grupa/E = subjekt) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Informacije u vezi s imateljem |
| 1. | Identifikacijska oznaka imatelja | E |
| 2. | LEI imatelja | E |
| 3. | Naziv imatelja | E |
| 4. | Država imatelja | E |
| 5. | Sektor imatelja | E |
| 6. | Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društvo imatelja | E |
| 2.   Informacije u vezi s instrumentom |
| 7. | Identifikacijska oznaka vrijednosnog papira (identifikacijski broj NSB-a, CUSIP, SEPOL, drugo) | E |
| 8. | Broj jedinica ili agregirana nominalna vrijednost | E |
| 9. | Izvještajna osnova | E |
| 10. | Cijena | E |
| 11. | Tržišna vrijednost (8) | E |
| 12. | Izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg) | G |
| 13. | Izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg) | G |
| 14. | Instrument:






  — | Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31) |

Polje

Opis

Razina izvješćivanja (7)

(G = grupa/E = subjekt)

Informacije u vezi s imateljem

1.

Identifikacijska oznaka imatelja

E

2.

LEI imatelja

E

3.

Naziv imatelja

E

4.

Država imatelja

E

5.

Sektor imatelja

E

6.

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društvo imatelja

E

Informacije u vezi s instrumentom

7.

Identifikacijska oznaka vrijednosnog papira (identifikacijski broj NSB-a, CUSIP, SEPOL, drugo)

E

8.

Broj jedinica ili agregirana nominalna vrijednost

E

9.

Izvještajna osnova

E

10.

Cijena

E

11.

Tržišna vrijednost (8)

E

12.

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg)

G

13.

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg)

G

14.

Instrument:

—

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

| — | Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32) |
| --- | --- |

—

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

| — | Dionice koje kotiraju na burzi (F.511) |
| --- | --- |

—

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

| — | Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521)

| — | Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522) |
| --- | --- |

—

Udjeli ili jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522)

E

15.

Valuta u kojoj je nominiran vrijednosni papir

E

16.

Datum izdanja

E

17.

Datum dospijeća

E

18.

Klasifikacija osnovne imovine

E

19.

Vrsta sekuritizacije imovine

E

20.

Status vrijednosnog papira

E

21.

Datum statusa vrijednosnog papira

E

22.

Dospjele neplaćene obveze za instrument

E

23.

Datum dospijeća neplaćenih obveza za instrument

E

24.

Vrsta nadređenosti instrumenta

E

25.

Zemljopisno područje instrumenata osiguranja

E

26.

Identifikacijska oznaka davatelja jamstva

E

27.

Identifikacijska oznaka izdavatelja

E

28.

LEI izdavatelja

E

29.

Naziv izdavatelja

E

30.

Raščlamba izdavatelja prema državi

E

31.

Sektor ili podsektor izdavatelja:

| — | Središnja banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Središnja banka (S.121)

| — | Depozitarna društva osim središnje banke (S.122) |
| --- | --- |

—

Depozitarna društva osim središnje banke (S.122)

| — | Novčani fondovi (S.123) |
| --- | --- |

—

Novčani fondovi (S.123)

| — | Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124) |
| --- | --- |

—

Investicijski fondovi osim novčanih fondova (S.124)

| — | Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125) |
| --- | --- |

—

Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S.125)

| — | Pomoćne financijske institucije (S.126) |
| --- | --- |

—

Pomoćne financijske institucije (S.126)

| — | Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127) |
| --- | --- |

—

Vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.127)

| — | Osiguravajuća društva (S.128) |
| --- | --- |

—

Osiguravajuća društva (S.128)

| — | Mirovinski fondovi (S.129) |
| --- | --- |

—

Mirovinski fondovi (S.129)

| — | Nefinancijska društva (S.11) |
| --- | --- |

—

Nefinancijska društva (S.11)

| — | Opća država (S.13) (9) |
| --- | --- |

—

Opća država (S.13) (9)

| — | Kućanstva (S.14) |
| --- | --- |

—

Kućanstva (S.14)

| — | Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15) |
| --- | --- |

—

Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15)

E

32.

NACE sektor izdavatelja

E

33.

Status subjekta

E

34.

Datum statusa subjekta

E

Računovodstveni podaci i podaci o riziku

35.

Status restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma

G

36.

Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma

G

37.

Prihodujući status instrumenta

G

38.

Datum prihodujućeg statusa instrumenta

G

39.

Status neispunjavanja obveza izdavatelja

G

40.

Datum statusa neispunjavanja obveza izdavatelja

G

41.

Status neispunjavanja obveza instrumenta

G

42.

Datum statusa neispunjavanja obveza instrumenta

G

43.

Računovodstveni standard

G i E

44.

Knjigovodstvena vrijednost

E

45.

Vrsta umanjenja

E

46.

Metoda procjene umanjenja

E

47.

Akumulirani iznos umanjenja

E

48.

Izvori opterećenja

E

49.

Računovodstvena klasifikacija instrumenata

E

50.

Bonitetni portfelj

E

51.

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika

E

52.

Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza

E

53.

Vjerojatnost neispunjenja obveza (PD) izdavatelja

G

54.

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjenja obveza (LGD) u uvjetima recesije

G

55.

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjenja obveza (LGD) u uobičajenim gospodarskim uvjetima

G

56.

Ponder rizika

G

57.

Vrijednost izloženosti (također se naziva izloženost u trenutku neispunjavanja obveza)

E

58.

Pristup izračunu kapitala za bonitetne svrhe

E

59.

Kategorija izloženost

E

2.

| (a) | u dijelu 2. sektor i definicija 7. u tablici zamjenjuju se sljedećim:












  „7. | Financijska društva posebne namjene (s.125A) |
| --- | --- | --- |

(a)

u dijelu 2. sektor i definicija 7. u tablici zamjenjuju se sljedećim:

„7.

Financijska društva posebne namjene (s.125A)

Financijska društva posebne namjene su društva koja se bave sekuritizacijskim transakcijama. Financijska društva posebne namjene koja zadovoljavaju kriterije institucionalne jedinice klasificirana su u podsektor S.125, u protivnom se smatraju sastavnim dijelom matičnog društva.”

| (b) | dio 4. mijenja se kako slijedi:






  i. | deveto polje u tablici zamjenjuje se sljedećim:

  „Izvještajna osnova” |
| --- | --- | --- |

(b)

dio 4. mijenja se kako slijedi:

i.

deveto polje u tablici zamjenjuje se sljedećim:

„Izvještajna osnova”

| ii. | u tablici se dodaju sljedeće definicije:






  „Datum izdanja | Datum kada izdavatelj dostavlja vrijednosni papiri pokrovitelju izdanja uz plaćanje. To je datum na koji se vrijednosni papiri mogu prvi put isporučiti investitorima.
  Za vrijednosne papire kod kojih se odvojeno trguje glavnicom i kuponom ovaj stupac pokazuje datum kada se obavlja odvajanje kupona/glavnice. |
| --- | --- | --- |
| Datum dospijeća | Datum na koji je vrijednosni papir stvarno otkupljen. |
| Vrijednosni papir izdan od strane imatelja | Označava je li vrijednosni papir izdao imatelj. |
| Klasifikacija osnovne imovine | Klasifikacija instrumenta. |
| Vrsta sekuritizacije imovine | Vrsta imovine koja predstavlja osiguranje |
| Status vrijednosnog papira | Dodatni atribut koji označava status vrijednosnog papira; može označavati je li instrument aktiva ili ne, npr. je li u statusu neispunjavanja obveza, dospio ili ranije otkupljen. |
| Datum statusa vrijednosnog papira | Datum kada status vrijednosnog papira koji se dostavlja pod ‚status vrijednosnog papira’ proizvodi učinke. |
| Dospjele neplaćene obveze za instrument | Ukupan iznos neplaćene glavnice, kamate i naknade na referentne datume koji su dospjeli temeljem ugovora, a nisu plaćeni (u kašnjenju su). Ovaj se iznos uvijek iskazuje. Unosi se 0 ako instrument nije u kašnjenju na referentni datum. |
| Datum dospijeća neplaćenih obveza za instrument | Datum kada je instrument u kašnjenju u skladu s dijelom 2.48. Priloga V. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 680/2014 (*4). Ovo je najraniji datum za koji instrument ima neplaćeni iznos na referentni datum i treba se unijeti ako je instrument u kašnjenju na referentni datum izvješćivanja. |
| Vrsta nadređenosti instrumenta | Vrsta nadređenosti instrumenta označava je li za instrument izdano jamstvo ili ne, njegova razina podređenosti odnosno nadređenosti i je li osiguran ili ne. |
| Zemljopisno područje instrumenata osiguranja | Zemljopisno područje za instrumente osiguranja |
| Identifikacijska oznaka davatelja jamstva | Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje davatelja jamstva i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. identifikacijska oznaka pravnog subjekta, EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka. |

ii.

u tablici se dodaju sljedeće definicije:

„Datum izdanja

Datum kada izdavatelj dostavlja vrijednosni papiri pokrovitelju izdanja uz plaćanje. To je datum na koji se vrijednosni papiri mogu prvi put isporučiti investitorima.

Za vrijednosne papire kod kojih se odvojeno trguje glavnicom i kuponom ovaj stupac pokazuje datum kada se obavlja odvajanje kupona/glavnice.

Datum dospijeća

Datum na koji je vrijednosni papir stvarno otkupljen.

Vrijednosni papir izdan od strane imatelja

Označava je li vrijednosni papir izdao imatelj.

Klasifikacija osnovne imovine

Klasifikacija instrumenta.

Vrsta sekuritizacije imovine

Vrsta imovine koja predstavlja osiguranje

Status vrijednosnog papira

Dodatni atribut koji označava status vrijednosnog papira; može označavati je li instrument aktiva ili ne, npr. je li u statusu neispunjavanja obveza, dospio ili ranije otkupljen.

Datum statusa vrijednosnog papira

Datum kada status vrijednosnog papira koji se dostavlja pod ‚status vrijednosnog papira’ proizvodi učinke.

Dospjele neplaćene obveze za instrument

Ukupan iznos neplaćene glavnice, kamate i naknade na referentne datume koji su dospjeli temeljem ugovora, a nisu plaćeni (u kašnjenju su). Ovaj se iznos uvijek iskazuje. Unosi se 0 ako instrument nije u kašnjenju na referentni datum.

Datum dospijeća neplaćenih obveza za instrument

Datum kada je instrument u kašnjenju u skladu s dijelom 2.48. Priloga V. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 680/2014 (*4). Ovo je najraniji datum za koji instrument ima neplaćeni iznos na referentni datum i treba se unijeti ako je instrument u kašnjenju na referentni datum izvješćivanja.

Vrsta nadređenosti instrumenta

Vrsta nadređenosti instrumenta označava je li za instrument izdano jamstvo ili ne, njegova razina podređenosti odnosno nadređenosti i je li osiguran ili ne.

Zemljopisno područje instrumenata osiguranja

Zemljopisno područje za instrumente osiguranja

Identifikacijska oznaka davatelja jamstva

Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje davatelja jamstva i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. identifikacijska oznaka pravnog subjekta, EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka.

| (c) | umeću se sljedeći dijelovi 5., 6., 7. i 8.:

  „DIO 5.

  Opće definicije







  Polje | Opis |
| --- | --- | --- |
| Identifikacijska oznaka pravne osobe | Referentna oznaka u skladu s normom (ISO) 17442 Međunarodne organizacije za standardizaciju, koja se dodjeljuje pravnom subjektu koji traži jedinstvenu identifikacijsku oznaku pravne osobe (LEI). Oznaka LEI omogućava globalnu jedinstvenu identifikaciju subjekata koji traže LEI. |
| EU identifikacijska oznaka | EU identifikacijska oznaka znači uobičajeno korištena identifikacijska oznaka, utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja omogućuje nedvosmislenu identifikaciju bilo kojeg subjekta unutar EU-a. |
| Nacionalna identifikacijska oznaka | Nacionalna identifikacijska oznaka znači uobičajeno korištena identifikacijska oznaka, utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja omogućuje nedvosmislenu identifikaciju bilo kojeg subjekta unutar države u kojoj je rezident. |
| Bonitetni opseg konsolidacije | Bonitetni opseg konsolidacije odnosi se na opseg konsolidacije kako je definiran u poglavlju 2. glave II. dijela prvog Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Međunarodni standardi financijskog izvješćivanja | Međunarodni standardi financijskog izvješćivanja (MSFI), koji se primjenjuju temeljem članka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
| Računovodstveni opseg konsolidacije | Računovodstveni opseg konsolidacije odnosi se na opseg konsolidacije za financijsko izvješćivanje u skladu s MSFI-jem ili, ako to nije primjenjivo, na bilo koje druge nacionalne ili međunarodne standarde koji se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice. |
| Klasifikacija izdavatelja po Europskoj klasifikaciji gospodarskih djelatnosti (NACE) | Klasifikacija drugih ugovornih strana prema njihovim gospodarskim djelatnostima, u skladu sa statističkom klasifikacijom NACE Rev. 2 kako je utvrđena u Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (11).
  Oznaka NACE znači razina dva, tri ili četiri oznake NACE u skladu s Uredbom (EZ) br. 1893/2006. |
| Pristup zasnovan na internim rejting sustavima (IRB) | Pristup zasnovan na internim rejting sustavima (IRB) radi izračuna iznosa izloženosti ponderiranog rizikom u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| Razina izvješćivanja | Razina izvješćivanja odnosi se na činjenicu dostavljaju li se podaci o subjektima na pojedinačnoj osnovi ili na skupnoj osnovi, kako je utvrđeno u točkama 23. i 24. i članku 1. Na podatke koji se dostavljaju za subjekte trebala bi se primjenjivati usklađena računovodstvena načela i načela konsolidacije, u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, tj. podaci na razini subjekta trebali bi slijediti računovodstvena pravila grupe, koliko je to moguće. |
| Referentni datum | Zadnji dan referentnog razdoblja na koji se podaci odnose, tj. kraj tromjesečja u skladu s člankom 6.a. |

(c)

umeću se sljedeći dijelovi 5., 6., 7. i 8.:

„DIO 5.

Opće definicije

Polje

Opis

Identifikacijska oznaka pravne osobe

Referentna oznaka u skladu s normom (ISO) 17442 Međunarodne organizacije za standardizaciju, koja se dodjeljuje pravnom subjektu koji traži jedinstvenu identifikacijsku oznaku pravne osobe (LEI). Oznaka LEI omogućava globalnu jedinstvenu identifikaciju subjekata koji traže LEI.

EU identifikacijska oznaka

EU identifikacijska oznaka znači uobičajeno korištena identifikacijska oznaka, utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja omogućuje nedvosmislenu identifikaciju bilo kojeg subjekta unutar EU-a.

Nacionalna identifikacijska oznaka

Nacionalna identifikacijska oznaka znači uobičajeno korištena identifikacijska oznaka, utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja omogućuje nedvosmislenu identifikaciju bilo kojeg subjekta unutar države u kojoj je rezident.

Bonitetni opseg konsolidacije

Bonitetni opseg konsolidacije odnosi se na opseg konsolidacije kako je definiran u poglavlju 2. glave II. dijela prvog Uredbe (EU) br. 575/2013.

Međunarodni standardi financijskog izvješćivanja

Međunarodni standardi financijskog izvješćivanja (MSFI), koji se primjenjuju temeljem članka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

Računovodstveni opseg konsolidacije

Računovodstveni opseg konsolidacije odnosi se na opseg konsolidacije za financijsko izvješćivanje u skladu s MSFI-jem ili, ako to nije primjenjivo, na bilo koje druge nacionalne ili međunarodne standarde koji se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice.

Klasifikacija izdavatelja po Europskoj klasifikaciji gospodarskih djelatnosti (NACE)

Klasifikacija drugih ugovornih strana prema njihovim gospodarskim djelatnostima, u skladu sa statističkom klasifikacijom NACE Rev. 2 kako je utvrđena u Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

Oznaka NACE znači razina dva, tri ili četiri oznake NACE u skladu s Uredbom (EZ) br. 1893/2006.

Pristup zasnovan na internim rejting sustavima (IRB)

Pristup zasnovan na internim rejting sustavima (IRB) radi izračuna iznosa izloženosti ponderiranog rizikom u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Razina izvješćivanja

Razina izvješćivanja odnosi se na činjenicu dostavljaju li se podaci o subjektima na pojedinačnoj osnovi ili na skupnoj osnovi, kako je utvrđeno u točkama 23. i 24. i članku 1. Na podatke koji se dostavljaju za subjekte trebala bi se primjenjivati usklađena računovodstvena načela i načela konsolidacije, u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, tj. podaci na razini subjekta trebali bi slijediti računovodstvena pravila grupe, koliko je to moguće.

Referentni datum

Zadnji dan referentnog razdoblja na koji se podaci odnose, tj. kraj tromjesečja u skladu s člankom 6.a.

DIO 6.

Definicija atributa imatelja

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Identifikacijska oznaka imatelja | Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje imatelja i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka. |
| Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva imatelja | Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje pravni neposredni pravni subjekt čiji je imatelj pravno ovisni dio i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. identifikacijska oznaka pravnog subjekta, EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka. |
| Izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg) | Označava da je vrijednosni papir izdan od strane subjekta iste grupe u skladu s bonitetnim opsegom konsolidacije. |
| Izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg) | Označava da je vrijednosni papir izdan od strane subjekta iste grupe u skladu s računovodstvenim opsegom konsolidacije. |

Polje

Opis

Identifikacijska oznaka imatelja

Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje imatelja i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka.

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva imatelja

Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje pravni neposredni pravni subjekt čiji je imatelj pravno ovisni dio i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. identifikacijska oznaka pravnog subjekta, EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka.

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg)

Označava da je vrijednosni papir izdan od strane subjekta iste grupe u skladu s bonitetnim opsegom konsolidacije.

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg)

Označava da je vrijednosni papir izdan od strane subjekta iste grupe u skladu s računovodstvenim opsegom konsolidacije.

DIO 7.

Definicija atributa izdavatelja

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Identifikacijska oznaka izdavatelja | Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje izdavatelja i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka. |
| Status subjekta | Dodatni atribut koji se odnosi na informacije o statusu tijela nadležnog za izdavanje, uključujući informacije o statusu neispunjavanja obveza i informacije o razlozima zbog kojih bi subjekt mogao biti u statusu neispunjavanja obveza u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013 i ostale informacije o statutu tijela nadležnog za izdanje, kao informacije o tome je li došlo do spajanja odnosno pripajanja, je li subjekt preuzet itd. |
| Datum statusa subjekta | Datum kada je subjekt promijenio status. |

Polje

Opis

Identifikacijska oznaka izdavatelja

Standardna šifra utvrđena u suglasnosti s odgovarajućim NSB-om, koja na jedinstven način utvrđuje izdavatelja i informacije o vrsti identifikacijske oznake koja se upotrebljava, npr. EU identifikacijska oznaka ili nacionalna identifikacijska oznaka.

Status subjekta

Dodatni atribut koji se odnosi na informacije o statusu tijela nadležnog za izdavanje, uključujući informacije o statusu neispunjavanja obveza i informacije o razlozima zbog kojih bi subjekt mogao biti u statusu neispunjavanja obveza u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013 i ostale informacije o statutu tijela nadležnog za izdanje, kao informacije o tome je li došlo do spajanja odnosno pripajanja, je li subjekt preuzet itd.

Datum statusa subjekta

Datum kada je subjekt promijenio status.

DIO 8.

Definicija računovodstvenih atributa i atributa o riziku

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Status restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma | Utvrđivanje restrukturiranih instrumenata i instrumenata o kojima su sklopljeni ponovni sporazumi. |
| Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma | Datum na koji se smatra da je nastao status restrukturiranja, kako je unesen u ‚status restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma’. |
| Prihodujući status instrumenta | Instrumenti utvrđeni kao neprihodujući u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014. |
| Datum prihodujućeg statusa instrumenta | Datum kada se prihodujući status unesen u ‚prihodujući status instrumenta’ smatra uspostavljenim ili promijenjenim. |
| Status neispunjavanja obveza izdavatelja | Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza izdavatelja u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Datum statusa neispunjavanja obveza izdavatelja | Datum kada je status neispunjavanja obveza kako je dostavljen pod ‚status neispunjavanja obveza izdavatelja’ počeo proizvoditi učinke ili kada se promijenio. |
| Status neispunjavanja obveza instrumenta | Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza instrumenta u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Datum statusa neispunjavanja obveza instrumenta | Datum kada je status neispunjavanja obveza kako je dostavljen pod ‚status neispunjavanja obveza instrumenta’ počeo proizvoditi učinke ili kada se promijenio. |
| Računovodstveni standard | Računovodstveni standard koji koristi izvještajna jedinica. |
| Knjigovodstvena vrijednost | Knjigovodstvena vrijednost u skladu s Prilogom V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014. |
| Vrsta umanjenja | Vrsta umanjenja u skladu s primijenjenim računovodstvenim standardima. |
| Metoda procjene umanjenja | Metoda kojom se procjenjuje umanjenje ako instrument podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardima. Razlikuju se skupne i pojedinačne metode. |
| Akumulirani iznos umanjenja | Iznosi odbitaka za gubitke koji se drže za instrument ili su dodijeljeni instrumentu na referentni datum. Ovaj atribut podataka primjenjuje se na instrumente ako je došlo do umanjenja temeljem primjenjivih računovodstvenih standarda |
| Izvori opterećenja | Vrsta transakcije u kojoj je izloženost opterećena u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014. Imovina se smatra opterećenom ako je založena ili ako je predmet bilo kojeg oblika sporazuma o osiguranju kolateraliziranju kreditnom poboljšanju bilo kojeg instrumenta iz kojeg ne može biti slobodno povučena. |
| Računovodstvena klasifikacija instrumenata | Računovodstveni portfelj gdje se instrument unosi u skladu s računovodstvenim standardom koji primjenjuje izvještajna jedinica. |
| Bonitetni portfelj | Klasifikacija izloženosti između knjiga trgovanja i knjiga koje nisu knjige trgovanja. Instrumenti u knjizi trgovanja kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki 86. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika | Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika u skladu s dijelom 2.46 Priloga V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014. |
| Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza | Ukupan iznos naplaćen od datuma nastanka statusa neispunjenja obveze. |
| Vjerojatnost neispunjenja obveza izdavatelja | Vjerojatnost da će izdavatelj biti u statusu neispunjavanja obveza dulje od godinu dana utvrđena u skladu s člancima 160., 163., 179. i 180. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u uvjetima recesije | Omjer iznosa koji može biti izgubljen kod izloženosti tijekom gospodarske recesije zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza tijekom razdoblja od godine dana u odnosu na iznos koji bi bio neplaćen kod nastanka statusa neispunjavanja obveza, u skladu s člankom 181. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Gubitak zbog neispunjenja obveza u uobičajenim gospodarskim uvjetima | Omjer iznosa koji može biti izgubljen kod izloženosti u normalnim gospodarskim uvjetima zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza tijekom razdoblja od jedne godine u odnosu na iznos koji bi bio neplaćen kod nastanka statusa neispunjavanja obveza. |
| Ponder rizika | Ponderi rizika povezani s izloženošću, u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| Vrijednost izloženosti (također se naziva izloženost u trenutku neispunjavanja obveza) | Iznos izloženosti nakon smanjenja kreditnog rizika i kreditnih konverzijskih faktora u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014. |
| Pristup izračunu kapitala za bonitetne svrhe | Utvrđivanje pristupa koji se koristi radi izračuna iznosa rizikom ponderirane izloženosti za potrebe točaka (a) i (f) članka 92. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| Kategorija izloženost | Kategorija izloženosti kako je definirana u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.”. |

Polje

Opis

Status restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma

Utvrđivanje restrukturiranih instrumenata i instrumenata o kojima su sklopljeni ponovni sporazumi.

Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma

Datum na koji se smatra da je nastao status restrukturiranja, kako je unesen u ‚status restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma’.

Prihodujući status instrumenta

Instrumenti utvrđeni kao neprihodujući u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Datum prihodujućeg statusa instrumenta

Datum kada se prihodujući status unesen u ‚prihodujući status instrumenta’ smatra uspostavljenim ili promijenjenim.

Status neispunjavanja obveza izdavatelja

Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza izdavatelja u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Datum statusa neispunjavanja obveza izdavatelja

Datum kada je status neispunjavanja obveza kako je dostavljen pod ‚status neispunjavanja obveza izdavatelja’ počeo proizvoditi učinke ili kada se promijenio.

Status neispunjavanja obveza instrumenta

Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza instrumenta u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Datum statusa neispunjavanja obveza instrumenta

Datum kada je status neispunjavanja obveza kako je dostavljen pod ‚status neispunjavanja obveza instrumenta’ počeo proizvoditi učinke ili kada se promijenio.

Računovodstveni standard

Računovodstveni standard koji koristi izvještajna jedinica.

Knjigovodstvena vrijednost

Knjigovodstvena vrijednost u skladu s Prilogom V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Vrsta umanjenja

Vrsta umanjenja u skladu s primijenjenim računovodstvenim standardima.

Metoda procjene umanjenja

Metoda kojom se procjenjuje umanjenje ako instrument podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardima. Razlikuju se skupne i pojedinačne metode.

Akumulirani iznos umanjenja

Iznosi odbitaka za gubitke koji se drže za instrument ili su dodijeljeni instrumentu na referentni datum. Ovaj atribut podataka primjenjuje se na instrumente ako je došlo do umanjenja temeljem primjenjivih računovodstvenih standarda

Izvori opterećenja

Vrsta transakcije u kojoj je izloženost opterećena u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014. Imovina se smatra opterećenom ako je založena ili ako je predmet bilo kojeg oblika sporazuma o osiguranju kolateraliziranju kreditnom poboljšanju bilo kojeg instrumenta iz kojeg ne može biti slobodno povučena.

Računovodstvena klasifikacija instrumenata

Računovodstveni portfelj gdje se instrument unosi u skladu s računovodstvenim standardom koji primjenjuje izvještajna jedinica.

Bonitetni portfelj

Klasifikacija izloženosti između knjiga trgovanja i knjiga koje nisu knjige trgovanja. Instrumenti u knjizi trgovanja kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki 86. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika u skladu s dijelom 2.46 Priloga V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza

Ukupan iznos naplaćen od datuma nastanka statusa neispunjenja obveze.

Vjerojatnost neispunjenja obveza izdavatelja

Vjerojatnost da će izdavatelj biti u statusu neispunjavanja obveza dulje od godinu dana utvrđena u skladu s člancima 160., 163., 179. i 180. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u uvjetima recesije

Omjer iznosa koji može biti izgubljen kod izloženosti tijekom gospodarske recesije zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza tijekom razdoblja od godine dana u odnosu na iznos koji bi bio neplaćen kod nastanka statusa neispunjavanja obveza, u skladu s člankom 181. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Gubitak zbog neispunjenja obveza u uobičajenim gospodarskim uvjetima

Omjer iznosa koji može biti izgubljen kod izloženosti u normalnim gospodarskim uvjetima zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza tijekom razdoblja od jedne godine u odnosu na iznos koji bi bio neplaćen kod nastanka statusa neispunjavanja obveza.

Ponder rizika

Ponderi rizika povezani s izloženošću, u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Vrijednost izloženosti (također se naziva izloženost u trenutku neispunjavanja obveza)

Iznos izloženosti nakon smanjenja kreditnog rizika i kreditnih konverzijskih faktora u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Pristup izračunu kapitala za bonitetne svrhe

Utvrđivanje pristupa koji se koristi radi izračuna iznosa rizikom ponderirane izloženosti za potrebe točaka (a) i (f) članka 92. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Kategorija izloženost

Kategorija izloženosti kako je definirana u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.”.

---

(*1)  Ako je moguće, podaci za podsektore ‚središnja država’ (S.1311), ‚regionalna država’ (S.1312), ‚lokalna država’ (S.1313) i ‚fondovi socijalnog osiguranja’ (S.1314) iskazuju se odvojeno.

*1

(*2)  Odgovarajući NSB može od stvarnih izvještajnih jedinica zahtijevati da odvojeno utvrđuju podatke za podsektore ‚kućanstva’ (S.14) i ‚neprofitne institucije koje služe kućanstvima’ (S.15).”;

*2

(*3)  U ovom se slučaju primjenjuje Sektorska klasifikacija navedena u Sustavu nacionalnih računa 2008 budući da se ESA 2010 ne primjenjuje.”;

*3

(1)  Za agregirane podatke, broj udjela ili agregirana nominalna vrijednost s jednakom cijenom (vidjeti polje 4.).

1

(2)  Ako je moguće, podaci za podsektore ‚središnja država’ (S.1311), ‚regionalna država’ (S.1312), ‚lokalna država’ (S.1313) i ‚fondovi socijalnog osiguranja’ (S.1314) iskazuju se odvojeno.

2

(3)  Za agregirane podatke, broj udjela ili agregirana nominalna vrijednost s jednakom cijenom (vidjeti polje 4.).

3

(4)  Ako je moguće, podaci za podsektore ‚središnja država’ (S.1311), ‚regionalna država’ (S.1312), ‚lokalna država’ (S.1313) i ‚fondovi socijalnog osiguranja’ (S.1314) iskazuju se odvojeno.

4

(5)  Ako je moguće, podaci za podsektore ‚kućanstva’ (S.14) i ‚neprofitne institucije koje služe kućanstvima’ (S.15) iskazuju se odvojeno.”;

5

(6)  Ako se primjenjuje odstupanje utvrđeno u članku 4.a stavku 3., podaci u poljima s podacima koja se odnose na izvješćivanje o subjektima na pojedinačnoj osnovi trebali bi se dostavljati u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravilima uspostavljenim od strane NSB-a koji je dodijelio odstupanje, osiguravajući da su podaci homogeni u odnosu na obvezne raščlambe.

6

(7)  Ako se primjenjuje odstupanje utvrđeno u članku 4.a stavku 3., podaci u poljima s podacima koja se odnose na izvješćivanje o subjektima na pojedinačnoj osnovi trebali bi se dostavljati u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravilima uspostavljenim od strane NSB-a koji je dodijelio za odstupanje, osiguravajući da su podaci homogeni u odnosu na obvezne raščlambe.

7

(8)  Alternativne aproksimacije (kao što su knjigovodstvene vrijednosti) mogu se upotrebljavati koliko je to moguće, ako tržišna vrijednost nije raspoloživa.

8

(9)  Ako je moguće, podaci za podsektore ‚središnja država’ (S.1311), ‚regionalna država’ (S.1312), ‚lokalna država’ (S.1313) i ‚fondovi socijalnog osiguranja’ (S.1314) iskazuju se odvojeno.”.

9

(*4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1.).”;

*4

(10)  Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih standarda izvješćivanja (SL L 243, 11.9.2002., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

11

---

ODLUKE

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/52

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1385

od 1. listopada 2014.

o državnoj potpori SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09) koju su provela nadležna tijela Kastilje-La Manche za uvođenje digitalne zemaljske televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6846)

(Vjerodostojan je samo tekst na španjolskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2.,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane stranke da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je 14. siječnja 2009. primila pritužbu trgovačkog društva Radiodifusión Digital SL (dalje u tekstu: „Radiodifusión”), a 18. svibnja 2009. pritužbu od trgovačkog društva SES Astra S.A. (dalje u tekstu: „Astra”). Obje se pritužbe odnose na program potpora koji su donijela španjolska nadležna tijela u vezi s prelaskom s analogne na digitalnu televiziju u udaljenim i manje urbaniziranim područjima Španjolske. Sporni program temelji se na Zakonu 10/2005 od 14. lipnja 2005. o hitnim mjerama za promicanje digitalne zemaljske televizije, liberalizaciji kabelske televizije i potpori pluralizmu (1). Ostalo zakonodavstvo doneseno u vezi s postupkom prelaska na digitalnu zemaljsku televiziju uključuje, između ostalog: Kraljevsku odluku 944/2005 od 29. srpnja 2005. kojom se odobrava Nacionalni tehnički plan za digitalnu zemaljsku televiziju (dalje u tekstu: „Nacionalni tehnički plan”) (2); Kraljevsku odluku 945/2005 od 29. srpnja 2005. kojom se odobrava Opći pravilnik o pružanju usluge digitalne zemaljske televizije; Uredbu ITC/2476/2005 od 29. srpnja 2005. kojom se odobravaju Tehnički propisi i Pravilnik za pružanje usluge digitalne zemaljske televizije i Kraljevsku odluku 920/2006 od 28. srpnja 2006. o odobravanju općih propisa za pružanje usluga radiodifuzije radijskog i kabelskog programa. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 14. siječnja 2009. primila pritužbu trgovačkog društva Radiodifusión Digital SL (dalje u tekstu: „Radiodifusión”), a 18. svibnja 2009. pritužbu od trgovačkog društva SES Astra S.A. (dalje u tekstu: „Astra”). Obje se pritužbe odnose na program potpora koji su donijela španjolska nadležna tijela u vezi s prelaskom s analogne na digitalnu televiziju u udaljenim i manje urbaniziranim područjima Španjolske. Sporni program temelji se na Zakonu 10/2005 od 14. lipnja 2005. o hitnim mjerama za promicanje digitalne zemaljske televizije, liberalizaciji kabelske televizije i potpori pluralizmu (1). Ostalo zakonodavstvo doneseno u vezi s postupkom prelaska na digitalnu zemaljsku televiziju uključuje, između ostalog: Kraljevsku odluku 944/2005 od 29. srpnja 2005. kojom se odobrava Nacionalni tehnički plan za digitalnu zemaljsku televiziju (dalje u tekstu: „Nacionalni tehnički plan”) (2); Kraljevsku odluku 945/2005 od 29. srpnja 2005. kojom se odobrava Opći pravilnik o pružanju usluge digitalne zemaljske televizije; Uredbu ITC/2476/2005 od 29. srpnja 2005. kojom se odobravaju Tehnički propisi i Pravilnik za pružanje usluge digitalne zemaljske televizije i Kraljevsku odluku 920/2006 od 28. srpnja 2006. o odobravanju općih propisa za pružanje usluga radiodifuzije radijskog i kabelskog programa.

1

2

| (2) | Navedene mjere odnose se na cijelo državno područje Španjolske. Međutim, Komisija je pokrenula dva različita postupka, jedan za Španjolsku bez regije Kastilje-La Manche i jedan posebno za regiju Kastilju-La Manchu. Iako je mjera državne potpore ista u oba slučaja i izvor je zabrinutosti, u regiji Kastilji-La Manchi postoje neka posebna pitanja koja imaju malu (ili nikakvu) važnost za opći slučaj. Pritužba trgovačkog društva Radiodifusión odnosi se samo na slučaj Kastilje-La Manche jer se način na koji je regionalna vlada Kastilje-La Manche provela mjeru potpore razlikuje od modela primijenjenog u ostalim regijama, a u slučaju Kastilje-La Manche bio je potrebno provesti dubinsku ocjenu gospodarske studije. |
| --- | --- |

(2)

Navedene mjere odnose se na cijelo državno područje Španjolske. Međutim, Komisija je pokrenula dva različita postupka, jedan za Španjolsku bez regije Kastilje-La Manche i jedan posebno za regiju Kastilju-La Manchu. Iako je mjera državne potpore ista u oba slučaja i izvor je zabrinutosti, u regiji Kastilji-La Manchi postoje neka posebna pitanja koja imaju malu (ili nikakvu) važnost za opći slučaj. Pritužba trgovačkog društva Radiodifusión odnosi se samo na slučaj Kastilje-La Manche jer se način na koji je regionalna vlada Kastilje-La Manche provela mjeru potpore razlikuje od modela primijenjenog u ostalim regijama, a u slučaju Kastilje-La Manche bio je potrebno provesti dubinsku ocjenu gospodarske studije.

| (3) | U oba slučaja Komisija je pokrenula formalni istražni postupak 29. rujna 2010. tvrdeći da je mjerom državne potpore uzrokovana diskriminacija između operatera platformi. Odluka o pokretanju formalnog istražnog postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije11. prosinca 2010. (3) Zaprimljene su primjedbe tri zainteresirane stranke: trgovačkog društva Radiodifusión 11. siječnja 2011. i društava Abertis i SES Astra S.A. (dalje u tekstu: „Astra”) 4. veljače 2011. |
| --- | --- |

(3)

U oba slučaja Komisija je pokrenula formalni istražni postupak 29. rujna 2010. tvrdeći da je mjerom državne potpore uzrokovana diskriminacija između operatera platformi. Odluka o pokretanju formalnog istražnog postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije11. prosinca 2010. (3) Zaprimljene su primjedbe tri zainteresirane stranke: trgovačkog društva Radiodifusión 11. siječnja 2011. i društava Abertis i SES Astra S.A. (dalje u tekstu: „Astra”) 4. veljače 2011.

Službenom listu Europske unije

3

| (4) | Primjedbe su 19. siječnja i 9. veljače 2011. proslijeđene Španjolskoj koja je dobila priliku dostaviti svoj odgovor. Stalno predstavništvo Kraljevine Španjolske dostavilo je 18. veljače i 8. ožujka 2011. opažanja regionalne vlade regije Kastilje-La Manche (Junta de Comunidades de Castile-La Mancha, dalje u tekstu: „JCCM”) povezana s primjedbama trećih strana. Komisija je 27. svibnja 2011. i 9. kolovoza 2012. Španjolskoj poslala zahtjeve za informacije i Španjolska (JCCM) je na njih odgovorila 10. lipnja 2011. i 10. rujna 2012. Komisija je 20. kolovoza 2011. poslala zahtjev za informacije društvu Radiodifusión, koje je odgovorilo 29. rujna 2011. JJCM je dostavio dodatne informacije na vlastitu inicijativu 14. listopada 2011., 15. studenoga 2011. i 6. prosinca 2012. Nadalje, Komisija je održala sastanak sa španjolskim nadležnim tijelima i JCCM-om 18. svibnja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Primjedbe su 19. siječnja i 9. veljače 2011. proslijeđene Španjolskoj koja je dobila priliku dostaviti svoj odgovor. Stalno predstavništvo Kraljevine Španjolske dostavilo je 18. veljače i 8. ožujka 2011. opažanja regionalne vlade regije Kastilje-La Manche (Junta de Comunidades de Castile-La Mancha, dalje u tekstu: „JCCM”) povezana s primjedbama trećih strana. Komisija je 27. svibnja 2011. i 9. kolovoza 2012. Španjolskoj poslala zahtjeve za informacije i Španjolska (JCCM) je na njih odgovorila 10. lipnja 2011. i 10. rujna 2012. Komisija je 20. kolovoza 2011. poslala zahtjev za informacije društvu Radiodifusión, koje je odgovorilo 29. rujna 2011. JJCM je dostavio dodatne informacije na vlastitu inicijativu 14. listopada 2011., 15. studenoga 2011. i 6. prosinca 2012. Nadalje, Komisija je održala sastanak sa španjolskim nadležnim tijelima i JCCM-om 18. svibnja 2011.

Junta de Comunidades de Castile

La Mancha

| (5) | JCCM je 15. svibnja 2013. dostavio informacije o organizaciji natječaja za operativnu potporu i potporu za održavanje. Dana 20. prosinca 2013. dostavio je informacije o postupku sankcioniranja koji je u Španjolskoj u tijeku protiv društva Radiodifusión i njegovog matičnog društva, INGEST, i primjedbe o tekućim raspravama između Komisije i španjolskih nadležnih tijela povezanim s predmetom državnih potpora SA.28599. JCCM je dostavio svoje primjedbe 6. lipnja 2014. nastojeći dokazati da su njegovi postupci bili u skladu s „načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu” i da je postupio u skladu s pravilima EU-a o javnoj nabavi. Osim toga, između Komisije i JCCM-a održalo se nekoliko razmjena u svrhu utvrđivanja činjenica. |
| --- | --- |

(5)

JCCM je 15. svibnja 2013. dostavio informacije o organizaciji natječaja za operativnu potporu i potporu za održavanje. Dana 20. prosinca 2013. dostavio je informacije o postupku sankcioniranja koji je u Španjolskoj u tijeku protiv društva Radiodifusión i njegovog matičnog društva, INGEST, i primjedbe o tekućim raspravama između Komisije i španjolskih nadležnih tijela povezanim s predmetom državnih potpora SA.28599. JCCM je dostavio svoje primjedbe 6. lipnja 2014. nastojeći dokazati da su njegovi postupci bili u skladu s „načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu” i da je postupio u skladu s pravilima EU-a o javnoj nabavi. Osim toga, između Komisije i JCCM-a održalo se nekoliko razmjena u svrhu utvrđivanja činjenica.

| (6) | Komisija je 20. lipnja 2013. donijela konačnu negativnu odluku o državnoj potpori SA.28599 za uvođenje digitalne zemaljske televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima u Španjolskoj (izvan Kastilje-La Manche) (4). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 20. lipnja 2013. donijela konačnu negativnu odluku o državnoj potpori SA.28599 za uvođenje digitalne zemaljske televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima u Španjolskoj (izvan Kastilje-La Manche) (4).

4

2.   OPIS MJERE

OPIS MJERE

2.1.   KONTEKST

2.1.1.   Podnositelji pritužbe

Podnositelji pritužbe

| (7) | Trgovačko društvo Radiodifusión lokalni je operater platforme za telekomunikacije i zemaljsku televiziju registriran kod španjolskog nacionalnog regulatornog tijela za telekomunikacije (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, dalje u tekstu: „CMT”) za upravljanje javnom telekomunikacijskom mrežom i pružanje elektroničkih komunikacijskih usluga, posebno za pružanje usluga radijske i televizijske radiodifuzije. |
| --- | --- |

(7)

Trgovačko društvo Radiodifusión lokalni je operater platforme za telekomunikacije i zemaljsku televiziju registriran kod španjolskog nacionalnog regulatornog tijela za telekomunikacije (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, dalje u tekstu: „CMT”) za upravljanje javnom telekomunikacijskom mrežom i pružanje elektroničkih komunikacijskih usluga, posebno za pružanje usluga radijske i televizijske radiodifuzije.

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones

| (8) | Radiodifusión se žalio da su programi financiranja u Kastilji-La Mancha bili usmjereni na operatere platformi koji već upravljaju mrežom koja ima nacionalnu pokrivenost. Na taj su način isključene sve alternativne mreže (tj. lokalni mrežni operateri). Društvo Radiodifusión tvrdi da se spornim programom ugrožava stvarno tržišno natjecanje na lokalnoj razini i moguće tržišno natjecanje na regionalnoj i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(8)

Radiodifusión se žalio da su programi financiranja u Kastilji-La Mancha bili usmjereni na operatere platformi koji već upravljaju mrežom koja ima nacionalnu pokrivenost. Na taj su način isključene sve alternativne mreže (tj. lokalni mrežni operateri). Društvo Radiodifusión tvrdi da se spornim programom ugrožava stvarno tržišno natjecanje na lokalnoj razini i moguće tržišno natjecanje na regionalnoj i nacionalnoj razini.

| (9) | Društvo Radiodifusión također je tvrdilo da se većina sredstava koje je uložila Kastilja-La Mancha nije upotrijebila za nadogradnju postojećih centara za analogno odašiljanje već za izgradnju novih. Društvo Radiodifusión je potkrijepio taj navod usporedbom popisa općina koje primaju sredstva s popisom onih u kojima se nalaze centri za analogno odašiljanje. U otprilike 80 % općina primatelja prije uspostave programa nisu se nalazili centri za analogno odašiljanje. Društvo Radiodifusión također je naglasilo da u slučaju digitalizacije zemaljske mreže neće biti nužna opsežna izgradnja velikih centara. Stoga su sredstva izdvojena za takvu nadogradnju bila nerazmjerno velika. |
| --- | --- |

(9)

Društvo Radiodifusión također je tvrdilo da se većina sredstava koje je uložila Kastilja-La Mancha nije upotrijebila za nadogradnju postojećih centara za analogno odašiljanje već za izgradnju novih. Društvo Radiodifusión je potkrijepio taj navod usporedbom popisa općina koje primaju sredstva s popisom onih u kojima se nalaze centri za analogno odašiljanje. U otprilike 80 % općina primatelja prije uspostave programa nisu se nalazili centri za analogno odašiljanje. Društvo Radiodifusión također je naglasilo da u slučaju digitalizacije zemaljske mreže neće biti nužna opsežna izgradnja velikih centara. Stoga su sredstva izdvojena za takvu nadogradnju bila nerazmjerno velika.

| (10) | Na temelju navedenog društvo Radiodifusión zaključilo je da prava svrha subvencija nije bila digitalizacija postojeće mreže već izgradnja veće i bolje mreže koja bi omogućila bivšim monopolistima (odnosno društvima TelecomCLM i Abertis) aktivnije tržišno natjecanje na tržištu usluga lokalne radiodifuzije i odašiljanja mobilne televizije. U tim je okolnostima društvo Radiodifusión smatralo da nema opravdanja što nisu provedeni otvoreni i transparentni postupci dodjele subvencija jer je nove centre mogao izgraditi bilo koji mrežni operater. Društvo Radiodifusión stoga upozorava na narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu mrežnih operatera. |
| --- | --- |

(10)

Na temelju navedenog društvo Radiodifusión zaključilo je da prava svrha subvencija nije bila digitalizacija postojeće mreže već izgradnja veće i bolje mreže koja bi omogućila bivšim monopolistima (odnosno društvima TelecomCLM i Abertis) aktivnije tržišno natjecanje na tržištu usluga lokalne radiodifuzije i odašiljanja mobilne televizije. U tim je okolnostima društvo Radiodifusión smatralo da nema opravdanja što nisu provedeni otvoreni i transparentni postupci dodjele subvencija jer je nove centre mogao izgraditi bilo koji mrežni operater. Društvo Radiodifusión stoga upozorava na narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu mrežnih operatera.

| (11) | Drugi podnositelj pritužbe bio je operater satelitske platforme društvo SES Astra. Društvo Astra, koje je osnovano 1985., bilo je prvi privatni satelitski operater u Europi. Ono nudi sveobuhvatni portfelj rješenja za radiodifuziju i širokopojasni pristup za korisnike u Europi i izvan nje. Izravno emitira televizijske i radijske programe milijunima domova i pruža usluge pristupa internetu i mrežne usluge javnim i privatnim korisnicima. |
| --- | --- |

(11)

Drugi podnositelj pritužbe bio je operater satelitske platforme društvo SES Astra. Društvo Astra, koje je osnovano 1985., bilo je prvi privatni satelitski operater u Europi. Ono nudi sveobuhvatni portfelj rješenja za radiodifuziju i širokopojasni pristup za korisnike u Europi i izvan nje. Izravno emitira televizijske i radijske programe milijunima domova i pruža usluge pristupa internetu i mrežne usluge javnim i privatnim korisnicima.

| (12) | Društvo Astra tvrdi da se mjerom narušava načelo tehnološke neutralnosti jer se njome podupire samo prelazak na zemaljsko digitalno odašiljanje. Društvo Astra dokazuje da bi satelitska platforma mogla biti stvarna alternativa upućivanjem na slučaj regije Kantabrija. Regionalna vlada Kantabrije pokrenula je u siječnju 2008. natječaj za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom na cijelo područje Kantabrije. Tom je prilikom odabrala društvo Astra da putem svoje platforme pruža besplatne kanale. Međutim, regionalna vlada raskinula je taj ugovor u studenome 2008. Društvo Astra tvrdi da su nadležna tijela raskinula ugovor tek kada su obaviještena da će nacionalna vlada financirati nadogradnju analogne zemaljske mreže. U dopisu nadležnih tijela Kantabrije od 7. studenoga 2008. objašnjeno je da ugovor raskinut jer je nacionalna vlada u međuvremenu donijela odluke o proširenju pokrivenosti digitalnom televizijom na cijelu Španjolsku (5). Stoga podnositelj pritužbe tvrdi da je iz slučaja Kantabrije razvidno, prvo, da bi se društvo Astra moglo natjecati na tome tržištu, i drugo, da je to tržišno natjecanje onemogućeno odlukama središnje vlade. |
| --- | --- |

(12)

Društvo Astra tvrdi da se mjerom narušava načelo tehnološke neutralnosti jer se njome podupire samo prelazak na zemaljsko digitalno odašiljanje. Društvo Astra dokazuje da bi satelitska platforma mogla biti stvarna alternativa upućivanjem na slučaj regije Kantabrija. Regionalna vlada Kantabrije pokrenula je u siječnju 2008. natječaj za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom na cijelo područje Kantabrije. Tom je prilikom odabrala društvo Astra da putem svoje platforme pruža besplatne kanale. Međutim, regionalna vlada raskinula je taj ugovor u studenome 2008. Društvo Astra tvrdi da su nadležna tijela raskinula ugovor tek kada su obaviještena da će nacionalna vlada financirati nadogradnju analogne zemaljske mreže. U dopisu nadležnih tijela Kantabrije od 7. studenoga 2008. objašnjeno je da ugovor raskinut jer je nacionalna vlada u međuvremenu donijela odluke o proširenju pokrivenosti digitalnom televizijom na cijelu Španjolsku (5). Stoga podnositelj pritužbe tvrdi da je iz slučaja Kantabrije razvidno, prvo, da bi se društvo Astra moglo natjecati na tome tržištu, i drugo, da je to tržišno natjecanje onemogućeno odlukama središnje vlade.

5

2.1.2.   Sektor

Sektor

| (13) | Slučaj se odnosi na sektor radiodifuzije. U tom su sektoru aktivni brojni sudionici na različitim razinama proizvodnog lanca radiodifuzijskih usluga. |
| --- | --- |

(13)

Slučaj se odnosi na sektor radiodifuzije. U tom su sektoru aktivni brojni sudionici na različitim razinama proizvodnog lanca radiodifuzijskih usluga.

| (14) | Nakladnici su urednici televizijskih programa koji kupuju ili proizvode televizijski sadržaj i grupiraju ga u kanale. Ti se kanali zatim pružaju javnosti putem različitih platformi (npr. satelit, DTT, kabel, IPTV). U Španjolskoj je zakonodavac radiodifuzijske usluge smatrao javnom uslugom i stoga ih pružaju nakladnici u državnom vlasništvu (RTVE) i privatni nakladnici kojima je država izdala koncesije (6). Ti se „besplatni kanali” (FTA) pružaju gledateljima bez naknade. Kako bi se osiguralo da stanovništvo može stvarno imati koristi od te javne usluge, zakonom je propisana obveza minimalne pokrivenosti u pogledu zadaća povjerenih javnom nakladniku i privatnim operaterima koji su nositelji koncesija. Stoga javni nakladnici imaju obvezu pokriti najmanje 98 % španjolskog stanovništva, a privatni nakladnici moraju pokriti najmanje 96 % stanovništva. Nacionalni nakladnici u Španjolskoj nisu vlasnici nacionalne radiodifuzijske mreže. Oni stoga sklapaju ugovore s operaterima platformi radi odašiljanja njihovih sadržaja i ispunjenja obveza pokrivenosti. |
| --- | --- |

(14)

Nakladnici su urednici televizijskih programa koji kupuju ili proizvode televizijski sadržaj i grupiraju ga u kanale. Ti se kanali zatim pružaju javnosti putem različitih platformi (npr. satelit, DTT, kabel, IPTV). U Španjolskoj je zakonodavac radiodifuzijske usluge smatrao javnom uslugom i stoga ih pružaju nakladnici u državnom vlasništvu (RTVE) i privatni nakladnici kojima je država izdala koncesije (6). Ti se „besplatni kanali” (FTA) pružaju gledateljima bez naknade. Kako bi se osiguralo da stanovništvo može stvarno imati koristi od te javne usluge, zakonom je propisana obveza minimalne pokrivenosti u pogledu zadaća povjerenih javnom nakladniku i privatnim operaterima koji su nositelji koncesija. Stoga javni nakladnici imaju obvezu pokriti najmanje 98 % španjolskog stanovništva, a privatni nakladnici moraju pokriti najmanje 96 % stanovništva. Nacionalni nakladnici u Španjolskoj nisu vlasnici nacionalne radiodifuzijske mreže. Oni stoga sklapaju ugovore s operaterima platformi radi odašiljanja njihovih sadržaja i ispunjenja obveza pokrivenosti.

6

| (15) | Pružatelji telekomunikacijske opreme proizvođači su ili postavljači nužne infrastrukture i uređaja za izgradnju različitih platformi. |
| --- | --- |

(15)

Pružatelji telekomunikacijske opreme proizvođači su ili postavljači nužne infrastrukture i uređaja za izgradnju različitih platformi.

| (16) | Operateri platforme (ili mrežni operateri) privatna su ili javna tijela koja upravljaju infrastrukturom nužnom za prijenos ili radiodifuziju signala programskih kanala. Na početku razvoja televizijske industrije jedina dostupna platforma bila je analogna zemaljska platforma. S razvojem tehnologije na tržištu je postalo dostupno više platformi, odnosno satelitska platforma, kabelska platforma i, u novije vrijeme, IPTV (7), koja se koristi širokopojasnom vezom za prijenos TV signala. |
| --- | --- |

(16)

Operateri platforme (ili mrežni operateri) privatna su ili javna tijela koja upravljaju infrastrukturom nužnom za prijenos ili radiodifuziju signala programskih kanala. Na početku razvoja televizijske industrije jedina dostupna platforma bila je analogna zemaljska platforma. S razvojem tehnologije na tržištu je postalo dostupno više platformi, odnosno satelitska platforma, kabelska platforma i, u novije vrijeme, IPTV (7), koja se koristi širokopojasnom vezom za prijenos TV signala.

7

| (17) | U slučaju zemaljske radiodifuzije televizijski signal šalje se iz TV studija u odašiljački centar (glavna stanica) koji obično pripada mrežnom operateru koji njime upravlja. Zatim se signal prenosi i emitira iz odašiljačkog centra (glavna stanica) u centre za radiodifuziju kojima upravlja mrežni operater (npr. toranj). Signal se ponekad prenosi putem satelita. Naposljetku, iz centara za radiodifuziju signal se emitira u domove. U svrhu digitalizacije analogne zemaljske mreže nužno je zamijeniti odašiljače na tlu. Međutim, budući da digitalni signal ima manji domet od analognog signala i zato je za novu tehnologiju potrebna raširenija mreža, u nekim slučajevima je za proširenje pokrivenosti potrebno izgraditi nove odašiljačke centre. Gledatelj mora imati pretvarač koji već može biti ugrađen u televizor. |
| --- | --- |

(17)

U slučaju zemaljske radiodifuzije televizijski signal šalje se iz TV studija u odašiljački centar (glavna stanica) koji obično pripada mrežnom operateru koji njime upravlja. Zatim se signal prenosi i emitira iz odašiljačkog centra (glavna stanica) u centre za radiodifuziju kojima upravlja mrežni operater (npr. toranj). Signal se ponekad prenosi putem satelita. Naposljetku, iz centara za radiodifuziju signal se emitira u domove. U svrhu digitalizacije analogne zemaljske mreže nužno je zamijeniti odašiljače na tlu. Međutim, budući da digitalni signal ima manji domet od analognog signala i zato je za novu tehnologiju potrebna raširenija mreža, u nekim slučajevima je za proširenje pokrivenosti potrebno izgraditi nove odašiljačke centre. Gledatelj mora imati pretvarač koji već može biti ugrađen u televizor.

| (18) | U slučaju satelitske radiodifuzije signal se šalje u odašiljački centar (glavna stanica) i zatim se prenosi na satelit koji ga emitira u domove. Signal bi se mogao i odmah poslati iz televizijskog studija izravno satelitu kada bi televizijski studij imao odgovarajuću opremu. Gledatelj mora imati satelitsku antenu i pretvarač. Za proširenje satelitske pokrivenosti u regiji potrebno je postaviti opremu u dom korisnika. U pogledu zemljopisne pokrivenosti, satelitskom platformom moglo bi se pokriti gotovo 100 % španjolskog državnog područja, a zemaljskom platformom pokriveno je oko 98 %. |
| --- | --- |

(18)

U slučaju satelitske radiodifuzije signal se šalje u odašiljački centar (glavna stanica) i zatim se prenosi na satelit koji ga emitira u domove. Signal bi se mogao i odmah poslati iz televizijskog studija izravno satelitu kada bi televizijski studij imao odgovarajuću opremu. Gledatelj mora imati satelitsku antenu i pretvarač. Za proširenje satelitske pokrivenosti u regiji potrebno je postaviti opremu u dom korisnika. U pogledu zemljopisne pokrivenosti, satelitskom platformom moglo bi se pokriti gotovo 100 % španjolskog državnog područja, a zemaljskom platformom pokriveno je oko 98 %.

2.1.3.   Kontekst

Kontekst

| (19) | Mjera koja je predmet istrage mora se preispitati u kontekstu digitalizacije radiodifuzije koja je provedena ili se provodi u zemaljskim, satelitskim i kabelskim platformama. Za razliku od analogne radiodifuzije, prednost je digitalne radiodifuzije veći kapacitet prijenosa zbog učinkovitije uporabe radiofrekvencijskog spektra. To je posebno važno za zemaljsku radiodifuziju jer je dostupan frekvencijski spektar ograničen i stoga se radiodifuzija natječe s mobilnim telekomunikacijama za ograničenu količinu frekvencijskih pojaseva. S druge strane, prednost je satelitskog prijenosa u tome što funkcionira u potpuno drugačijem frekvencijskom pojasu u kojem ima dovoljno frekvencija. |
| --- | --- |

(19)

Mjera koja je predmet istrage mora se preispitati u kontekstu digitalizacije radiodifuzije koja je provedena ili se provodi u zemaljskim, satelitskim i kabelskim platformama. Za razliku od analogne radiodifuzije, prednost je digitalne radiodifuzije veći kapacitet prijenosa zbog učinkovitije uporabe radiofrekvencijskog spektra. To je posebno važno za zemaljsku radiodifuziju jer je dostupan frekvencijski spektar ograničen i stoga se radiodifuzija natječe s mobilnim telekomunikacijama za ograničenu količinu frekvencijskih pojaseva. S druge strane, prednost je satelitskog prijenosa u tome što funkcionira u potpuno drugačijem frekvencijskom pojasu u kojem ima dovoljno frekvencija.

| (20) | Prelaskom s analogne na digitalnu televiziju oslobađa se velika količina visokokvalitetnog radiofrekvencijskog spektra koja je poznata pod nazivom „digitalna dividenda” koja će se osloboditi za uvođenje elektroničkih komunikacijskih usluga. Digitalna dividenda, a posebno frekvencijski pojas 790-862 MHz („pojas 800 MHz”), potiču razvoj industrije elektroničkih komunikacija, mogu imati veliki utjecaj na tržišno natjecanje i rast i pružiti brojne društvene i kulturne koristi (8). |
| --- | --- |

(20)

Prelaskom s analogne na digitalnu televiziju oslobađa se velika količina visokokvalitetnog radiofrekvencijskog spektra koja je poznata pod nazivom „digitalna dividenda” koja će se osloboditi za uvođenje elektroničkih komunikacijskih usluga. Digitalna dividenda, a posebno frekvencijski pojas 790-862 MHz („pojas 800 MHz”), potiču razvoj industrije elektroničkih komunikacija, mogu imati veliki utjecaj na tržišno natjecanje i rast i pružiti brojne društvene i kulturne koristi (8).

8

| (21) | Digitalna dividenda mogla bi se iskoristiti prelaskom sa zemaljske na neku drugu platformu ili prelaskom s analogne na digitalnu zemaljsku radiodifuziju. Nadalje, moglo bi se predvidjeti miješano rješenje koje se sastoji od kombinacije različitih platformi (9). |
| --- | --- |

(21)

Digitalna dividenda mogla bi se iskoristiti prelaskom sa zemaljske na neku drugu platformu ili prelaskom s analogne na digitalnu zemaljsku radiodifuziju. Nadalje, moglo bi se predvidjeti miješano rješenje koje se sastoji od kombinacije različitih platformi (9).

9

| (22) | Međutim, u slučaju zemaljske radiodifuzije, manjak frekvencija ostaje problem i nakon digitalizacije. Ubrzo nakon prelaska s analogne na digitalnu televiziju u travnju 2010. španjolska vlada morala je premjestiti odašiljače s frekvencijskog pojasa 800 MHz na niži frekvencijski pojas (10). Premještanjem digitalnih multipleksa dodijeljenih nakladnicima nastali su dodatni troškovi i dodatna državna potpora koju Komisija trenutačno ispituje u formalnom istražnom postupku (11). |
| --- | --- |

(22)

Međutim, u slučaju zemaljske radiodifuzije, manjak frekvencija ostaje problem i nakon digitalizacije. Ubrzo nakon prelaska s analogne na digitalnu televiziju u travnju 2010. španjolska vlada morala je premjestiti odašiljače s frekvencijskog pojasa 800 MHz na niži frekvencijski pojas (10). Premještanjem digitalnih multipleksa dodijeljenih nakladnicima nastali su dodatni troškovi i dodatna državna potpora koju Komisija trenutačno ispituje u formalnom istražnom postupku (11).

10

11

| (23) | Digitalno zemaljsko odašiljanje i dalje će biti glavna distribucijska platforma za televizijsku radiodifuziju u skoroj budućnosti, ali širokopojasna tehnologija, kao što je pristup nove generacije (NGA), vjerojatno će postati važna alternativa kao vodeća odašiljačka tehnologija. Međutim, trenutačno u Španjolskoj zemljopisna pokrivenost takvim NGA mrežama nije univerzalna. |
| --- | --- |

(23)

Digitalno zemaljsko odašiljanje i dalje će biti glavna distribucijska platforma za televizijsku radiodifuziju u skoroj budućnosti, ali širokopojasna tehnologija, kao što je pristup nove generacije (NGA), vjerojatno će postati važna alternativa kao vodeća odašiljačka tehnologija. Međutim, trenutačno u Španjolskoj zemljopisna pokrivenost takvim NGA mrežama nije univerzalna.

| (24) | Danas u Španjolskoj postoje četiri radiodifuzijske platforme: DTT – digitalna zemaljska tehnologija (DVB-T), satelit (DVB-S), kabel (DVB-C) i IPTV. DTT je glavna platforma za besplatne javne i privatne španjolske kanale (12). Glavni operater zemaljske mreže je društvo Abertis, koje također ima većinski udio u satelitskom operateru Hispasatu. Postoji i niz lokalnih telekomunikacijskih operatera koji prenose DTT signale koji su obično međusobno povezani s nacionalnom mrežom društva Abertis. U Kastilji-La Manchi, glavni regionalni operater je TelecomCLM (13). Televizijski kanali koji se plaćaju emitiraju se većinom putem satelita, kabela i IPTV-a. Društva Astra i Hispasat glavni su satelitski operateri. |
| --- | --- |

(24)

Danas u Španjolskoj postoje četiri radiodifuzijske platforme: DTT – digitalna zemaljska tehnologija (DVB-T), satelit (DVB-S), kabel (DVB-C) i IPTV. DTT je glavna platforma za besplatne javne i privatne španjolske kanale (12). Glavni operater zemaljske mreže je društvo Abertis, koje također ima većinski udio u satelitskom operateru Hispasatu. Postoji i niz lokalnih telekomunikacijskih operatera koji prenose DTT signale koji su obično međusobno povezani s nacionalnom mrežom društva Abertis. U Kastilji-La Manchi, glavni regionalni operater je TelecomCLM (13). Televizijski kanali koji se plaćaju emitiraju se većinom putem satelita, kabela i IPTV-a. Društva Astra i Hispasat glavni su satelitski operateri.

12

13

| (25) | U cilju prelaska s analogne na digitalnu televiziju Španjolska je u razdoblju 2005. – 2008. donijela niz regulatornih mjera koje su se odnosile na zemaljsku mrežu, kako je opisano u odjeljku 2.2. Španjolska nadležna tijela podijelila su španjolsko državno područje u tri zasebna područja:






  i. | Područje I. – obuhvaća veliku većinu španjolskog stanovništva i u njemu su troškove prelaska snosili nakladnici – 96 % državnog područja za privatne nakladnike i 98 % za javne nakladnike. Budući da su nakladnici snosili troškove prelaska, području I. nije dodijeljena potpora. |
| --- | --- | --- |

(25)

U cilju prelaska s analogne na digitalnu televiziju Španjolska je u razdoblju 2005. – 2008. donijela niz regulatornih mjera koje su se odnosile na zemaljsku mrežu, kako je opisano u odjeljku 2.2. Španjolska nadležna tijela podijelila su španjolsko državno područje u tri zasebna područja:

i.

Područje I. – obuhvaća veliku većinu španjolskog stanovništva i u njemu su troškove prelaska snosili nakladnici – 96 % državnog područja za privatne nakladnike i 98 % za javne nakladnike. Budući da su nakladnici snosili troškove prelaska, području I. nije dodijeljena potpora.

| ii. | Područje II. – manje urbanizirana i udaljena područja koja obuhvaćaju 2,5 % stanovništva koje je u prošlosti primalo javne i privatne kanale putem analogne zemaljske televizije. Međutim, budući da prelazak na digitalnu tehnologiju podrazumijeva nadogradnju postojećih odašiljačkih centara i izgradnju novih, bila su potrebna znatna ulaganja u zemaljsku mrežu. Privatni nakladnici nisu imali dovoljno komercijalnog interesa za pružanje usluga u području II. i odbili su snositi troškove digitalizacije. Španjolska nadležna tijela stoga su uspostavila program državnih potpora koji je predmet istrage u cilju nadogradnje postojećih odašiljačkih centara i izgradnju novih digitalnih centara. Popularni naziv za ovaj postupak bio je „proširenje pokrivenosti DTT-om” (tj. proširenje pokrivenosti DTT-om izvan obveze komercijalnih nakladnika). |
| --- | --- |

ii.

Područje II. – manje urbanizirana i udaljena područja koja obuhvaćaju 2,5 % stanovništva koje je u prošlosti primalo javne i privatne kanale putem analogne zemaljske televizije. Međutim, budući da prelazak na digitalnu tehnologiju podrazumijeva nadogradnju postojećih odašiljačkih centara i izgradnju novih, bila su potrebna znatna ulaganja u zemaljsku mrežu. Privatni nakladnici nisu imali dovoljno komercijalnog interesa za pružanje usluga u području II. i odbili su snositi troškove digitalizacije. Španjolska nadležna tijela stoga su uspostavila program državnih potpora koji je predmet istrage u cilju nadogradnje postojećih odašiljačkih centara i izgradnju novih digitalnih centara. Popularni naziv za ovaj postupak bio je „proširenje pokrivenosti DTT-om” (tj. proširenje pokrivenosti DTT-om izvan obveze komercijalnih nakladnika).

| iii. | Područje III. – u kojem, zbog topografije, nije moguće pružati televizijsku uslugu putem zemaljske platforme i stoga se pruža satelitom. Signale besplatnih TV kanala u području III. prenosi Hispasat. Pružanje televizijske usluge satelitom korisnicima donosi troškove jer moraju kupiti satelitske tanjure i kutije. |
| --- | --- |

iii.

Područje III. – u kojem, zbog topografije, nije moguće pružati televizijsku uslugu putem zemaljske platforme i stoga se pruža satelitom. Signale besplatnih TV kanala u području III. prenosi Hispasat. Pružanje televizijske usluge satelitom korisnicima donosi troškove jer moraju kupiti satelitske tanjure i kutije.

2.2.   OPIS POTPORE

2.2.1.   Opća mjera

Opća mjera

| (26) | Program potpora koji je predmet istrage temelji se na složenom sustavu zakonskih odredbi koji su uspostavila španjolska tijela državne uprave od 2005. Na temelju tih odredbi državnu potporu za uvođenje DTT-a u području II. dodijelile su autonomne zajednice i općinske vlasti u razdoblju 2008.–2009. One su korisnicima isplatile sredstva iz državnog proračuna i iz svojih proračuna. Nadalje, od 2009. autonomne zajednice dodjeljivale su trajnu potporu za održavanje i rad mreža u području II. |
| --- | --- |

(26)

Program potpora koji je predmet istrage temelji se na složenom sustavu zakonskih odredbi koji su uspostavila španjolska tijela državne uprave od 2005. Na temelju tih odredbi državnu potporu za uvođenje DTT-a u području II. dodijelile su autonomne zajednice i općinske vlasti u razdoblju 2008.–2009. One su korisnicima isplatile sredstva iz državnog proračuna i iz svojih proračuna. Nadalje, od 2009. autonomne zajednice dodjeljivale su trajnu potporu za održavanje i rad mreža u području II.

| (27) | Uređivanje prelaska na tehnologiju digitalne televizije započelo je donošenjem Zakona 10/2005 od 14. lipnja 2005. U njemu se spominje potreba za promicanjem prelaska s analogne na digitalnu zemaljsku tehnologiju i traži se od vlade da poduzme odgovarajuće mjere za osiguranje tog prelaska. |
| --- | --- |

(27)

Uređivanje prelaska na tehnologiju digitalne televizije započelo je donošenjem Zakona 10/2005 od 14. lipnja 2005. U njemu se spominje potreba za promicanjem prelaska s analogne na digitalnu zemaljsku tehnologiju i traži se od vlade da poduzme odgovarajuće mjere za osiguranje tog prelaska.

| (28) | Na temelju tog mandata Vijeće ministara odobrilo je Kraljevskom odlukom 944/2005 Nacionalni tehnički plan u kojem je 3. travnja 2010. određen kao datum prelaska na digitalno odašiljanje u Španjolskoj (14). |
| --- | --- |

(28)

Na temelju tog mandata Vijeće ministara odobrilo je Kraljevskom odlukom 944/2005 Nacionalni tehnički plan u kojem je 3. travnja 2010. određen kao datum prelaska na digitalno odašiljanje u Španjolskoj (14).

14

| (29) | U odnosu na područja II. i III. u dvanaestoj dodatnoj odredbi Nacionalnog tehničkog plana već je predviđena mogućnost da lokalna i regionalna tijela vlasti prošire pokrivenost u rasponu između 96 % i 100 % stanovništva. U tom pogledu u Tehničkom planu izričito se spominje digitalna zemaljska televizija (DTT) i utvrđeno je šest uvjeta pod kojima bi lokalna tijela vlasti mogla obaviti proširenje. U skladu s uvjetom (e) lokalna instalacija mora biti u skladu s Tehničkim planom za digitalnu zemaljsku televiziju. |
| --- | --- |

(29)

U odnosu na područja II. i III. u dvanaestoj dodatnoj odredbi Nacionalnog tehničkog plana već je predviđena mogućnost da lokalna i regionalna tijela vlasti prošire pokrivenost u rasponu između 96 % i 100 % stanovništva. U tom pogledu u Tehničkom planu izričito se spominje digitalna zemaljska televizija (DTT) i utvrđeno je šest uvjeta pod kojima bi lokalna tijela vlasti mogla obaviti proširenje. U skladu s uvjetom (e) lokalna instalacija mora biti u skladu s Tehničkim planom za digitalnu zemaljsku televiziju.

| (30) | Nakon toga, 7. rujna 2007. Vijeće ministara odobrilo je Nacionalni plan za prelazak na digitalnu zemaljsku televiziju (dalje u tekstu: „Plan prelaska”) (15) kojim se provodi Nacionalni tehnički plan. Planom prelaska španjolsko državno područje podijeljeno je na devedeset prijelaznih projekata (16) i uspostavljen je rok za gašenje analogne radiodifuzije za svaki od tih projekata. |
| --- | --- |

(30)

Nakon toga, 7. rujna 2007. Vijeće ministara odobrilo je Nacionalni plan za prelazak na digitalnu zemaljsku televiziju (dalje u tekstu: „Plan prelaska”) (15) kojim se provodi Nacionalni tehnički plan. Planom prelaska španjolsko državno područje podijeljeno je na devedeset prijelaznih projekata (16) i uspostavljen je rok za gašenje analogne radiodifuzije za svaki od tih projekata.

15

16

| (31) | Ministarstvo industrije, energije i turizma (dalje u tekstu: „MIET”) donijelo je 29. veljače 2008. odluku o unaprjeđenju telekomunikacijske infrastrukture i o uspostavi kriterija i podijeli financiranja aktivnosti za razvoj informacijskog društva u skladu s planom Plan Avanza za 2008. (17). Proračun odobren tom odlukom iznosio je 558 milijuna EUR i djelomično je dodijeljen za razvoj širokopojasnog pristupa, a djelomično za digitalizaciju televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima Španjolske koja nisu obuhvaćena zakonskim obvezama komercijalnih nakladnika (18). Uobičajen naziv za digitalizaciju u tim područjima bio je „proširenje pokrivenosti”. Ona se provodila kroz niz dodataka postojećim okvirnim sporazumima (19) koji su potpisali MIET i autonomne zajednice između srpnja i studenoga 2008. (dalje u tekstu: „Dodaci Okvirnim sporazumima iz 2006.” koji su objavljeni u španjolskom službenom listu zasebno za svaku autonomnu zajednicu). U većini slučajeva u tekstu tih sporazuma navedeno je da se može financirati jedino digitalna zemaljska tehnologija. Na temelju tih sporazuma MIET je prenio sredstva na autonomne zajednice koje su preuzele obvezu pokrivanja preostalih troškova operacije iz svojih proračuna. Ti su Dodaci također uključivali obvezu lokalnih tijela vlasti da postupe u skladu s dvanaestom dodatnom odredbom Nacionalnog tehničkog plana. |
| --- | --- |

(31)

Ministarstvo industrije, energije i turizma (dalje u tekstu: „MIET”) donijelo je 29. veljače 2008. odluku o unaprjeđenju telekomunikacijske infrastrukture i o uspostavi kriterija i podijeli financiranja aktivnosti za razvoj informacijskog društva u skladu s planom Plan Avanza za 2008. (17). Proračun odobren tom odlukom iznosio je 558 milijuna EUR i djelomično je dodijeljen za razvoj širokopojasnog pristupa, a djelomično za digitalizaciju televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima Španjolske koja nisu obuhvaćena zakonskim obvezama komercijalnih nakladnika (18). Uobičajen naziv za digitalizaciju u tim područjima bio je „proširenje pokrivenosti”. Ona se provodila kroz niz dodataka postojećim okvirnim sporazumima (19) koji su potpisali MIET i autonomne zajednice između srpnja i studenoga 2008. (dalje u tekstu: „Dodaci Okvirnim sporazumima iz 2006.” koji su objavljeni u španjolskom službenom listu zasebno za svaku autonomnu zajednicu). U većini slučajeva u tekstu tih sporazuma navedeno je da se može financirati jedino digitalna zemaljska tehnologija. Na temelju tih sporazuma MIET je prenio sredstva na autonomne zajednice koje su preuzele obvezu pokrivanja preostalih troškova operacije iz svojih proračuna. Ti su Dodaci također uključivali obvezu lokalnih tijela vlasti da postupe u skladu s dvanaestom dodatnom odredbom Nacionalnog tehničkog plana.

17

18

19

| (32) | Vijeće ministara istodobno je 17. listopada 2008. pristalo dodijeliti dodatnih 8,72 milijuna EUR za proširenje i dovršenje prelaska na DTT u okviru projekata za prelazak koji su trebali biti dovršeni u prvoj polovici 2009. tijekom 1. faze Plana prelaska. Sredstva su odobrena nakon potpisivanja novih okvirnih sporazuma između MIET-a i autonomnih zajednica u prosincu 2008. (dalje u tekstu: „Okvirni sporazumi iz 2008.”). Ti se sporazumi odnose na prethodno navedeno financiranje od 8,72 milijuna EUR i nazivali su se Okvirni sporazum o suradnji između Ministarstva industrije, turizma i trgovine i autonomne zajednice [...] za razvoj Nacionalnog plana za prelazak na DTT. U njima su propisane aktivnosti koje će financirati središnja i regionalna tijela u cilju postizanja pokrivenosti digitalnom televizijom koja je jednaka postojećoj pokrivenosti analognom televizijom. Te su aktivnosti povezane s uvođenjem digitalne zemaljske televizije. |
| --- | --- |

(32)

Vijeće ministara istodobno je 17. listopada 2008. pristalo dodijeliti dodatnih 8,72 milijuna EUR za proširenje i dovršenje prelaska na DTT u okviru projekata za prelazak koji su trebali biti dovršeni u prvoj polovici 2009. tijekom 1. faze Plana prelaska. Sredstva su odobrena nakon potpisivanja novih okvirnih sporazuma između MIET-a i autonomnih zajednica u prosincu 2008. (dalje u tekstu: „Okvirni sporazumi iz 2008.”). Ti se sporazumi odnose na prethodno navedeno financiranje od 8,72 milijuna EUR i nazivali su se Okvirni sporazum o suradnji između Ministarstva industrije, turizma i trgovine i autonomne zajednice [...] za razvoj Nacionalnog plana za prelazak na DTT. U njima su propisane aktivnosti koje će financirati središnja i regionalna tijela u cilju postizanja pokrivenosti digitalnom televizijom koja je jednaka postojećoj pokrivenosti analognom televizijom. Te su aktivnosti povezane s uvođenjem digitalne zemaljske televizije.

| (33) | Vijeće ministara odobrilo je 29. svibnja 2009. kriterije za dodjelu 52 milijuna EUR za financiranje aktivnosti prelaska na DTT usmjerenih na financiranje proširenja pokrivenosti projekata u okviru faza II. i III. Plana prelaska (20). Sporazumom Vijeća ministara uspostavljena je izravna veza s Planom prelaska jer je navedeno da je „potrebna financijska potpora javnih tijela kako bi se ostvario cilj utvrđen u nacionalnom planu za prelazak na DTT, odnosno, pokrivenost slična trenutačnoj pokrivenosti analognom tehnologijom” i zatim da će se „provedba ove suradnje formalizirati u okviru utvrđenom u nacionalnom planu za prelazak na DTT”. |
| --- | --- |

(33)

Vijeće ministara odobrilo je 29. svibnja 2009. kriterije za dodjelu 52 milijuna EUR za financiranje aktivnosti prelaska na DTT usmjerenih na financiranje proširenja pokrivenosti projekata u okviru faza II. i III. Plana prelaska (20). Sporazumom Vijeća ministara uspostavljena je izravna veza s Planom prelaska jer je navedeno da je „potrebna financijska potpora javnih tijela kako bi se ostvario cilj utvrđen u nacionalnom planu za prelazak na DTT, odnosno, pokrivenost slična trenutačnoj pokrivenosti analognom tehnologijom” i zatim da će se „provedba ove suradnje formalizirati u okviru utvrđenom u nacionalnom planu za prelazak na DTT”.

20

| (34) | Naposljetku, između listopada i prosinca 2009. u španjolskom Službenom listu objavljeni su dodaci Okvirnim sporazumima iz 2008. (navedeni u uvodnoj izjavi 32.), uključujući financiranje za proširenje pokrivenosti u fazama II. i III. Plana prelaska. U tim dodacima definirano je ono što bi se trebalo smatrati „aktivnostima za proširenje pokrivenosti” izričitim upućivanjem samo na zemaljsku tehnologiju (iako nisu formalno isključene druge tehnologije) (21). |
| --- | --- |

(34)

Naposljetku, između listopada i prosinca 2009. u španjolskom Službenom listu objavljeni su dodaci Okvirnim sporazumima iz 2008. (navedeni u uvodnoj izjavi 32.), uključujući financiranje za proširenje pokrivenosti u fazama II. i III. Plana prelaska. U tim dodacima definirano je ono što bi se trebalo smatrati „aktivnostima za proširenje pokrivenosti” izričitim upućivanjem samo na zemaljsku tehnologiju (iako nisu formalno isključene druge tehnologije) (21).

21

| (35) | Nakon objave Okvirnih sporazuma iz 2008. i prethodno navedenih dodataka (22) vlade autonomnih zajednica počele su provoditi proširenje. One su same organizirale javne natječaje ili su provođenje natječaja povjerile privatnim poduzećima. Subvencije su dijelom dogovorene s MIET-om i stoga su se financirale iz državnog proračuna ili su ih dijelom financirale same autonomne zajednice. U određenim slučajevima autonomne zajednice povjerile su proširenje općinskim tijelima vlasti. |
| --- | --- |

(35)

Nakon objave Okvirnih sporazuma iz 2008. i prethodno navedenih dodataka (22) vlade autonomnih zajednica počele su provoditi proširenje. One su same organizirale javne natječaje ili su provođenje natječaja povjerile privatnim poduzećima. Subvencije su dijelom dogovorene s MIET-om i stoga su se financirale iz državnog proračuna ili su ih dijelom financirale same autonomne zajednice. U određenim slučajevima autonomne zajednice povjerile su proširenje općinskim tijelima vlasti.

22

2.2.2.   Provedba mjere potpore u Kastilji–La Manchi

Provedba mjere potpore u Kastilji–La Manchi

| (36) | Za razliku od većine ostalih autonomnih zajednica nadležna tijela Kastilje-La Manche nisu organizirala regionalne natječaje za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom. Razlog tomu navodno je bilo vremensko ograničenje jer je trebalo nadograditi više od 400 odašiljačkih centara (23). JCCM je umjesto toga provodio posebni postupak za odabir telekomunikacijskih operatera koji će digitalizirati radiodifuzijske centre, što je utvrđeno u Odluci 347/2008 od 2. prosinca 2008. (dalje u tekstu: „Odluka”). |
| --- | --- |

(36)

Za razliku od većine ostalih autonomnih zajednica nadležna tijela Kastilje-La Manche nisu organizirala regionalne natječaje za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom. Razlog tomu navodno je bilo vremensko ograničenje jer je trebalo nadograditi više od 400 odašiljačkih centara (23). JCCM je umjesto toga provodio posebni postupak za odabir telekomunikacijskih operatera koji će digitalizirati radiodifuzijske centre, što je utvrđeno u Odluci 347/2008 od 2. prosinca 2008. (dalje u tekstu: „Odluka”).

23

| (37) | Odlukom je određena izravna dodjela nužnih sredstava za prelazak na digitalno odašiljanje vlasnicima postojećih (analognih) odašiljačkih centara. Stoga nije bio potreban otvoreni natječajni postupak. JCCM je morao provoditi posebni postupak: i. tehnička analiza centara iz kojih se osigurava pokrivenost analognim signalom; ii. analiza digitalne pokrivenosti koju treba ostvariti; iii. odabir odašiljačkih centara koje treba digitalizirati; iv. identifikacija vlasnika odašiljačkih centara; v. prijedlog regionalne vlade vlasnicima odašiljačkih centara; i vi. dodjela subvencija. |
| --- | --- |

(37)

Odlukom je određena izravna dodjela nužnih sredstava za prelazak na digitalno odašiljanje vlasnicima postojećih (analognih) odašiljačkih centara. Stoga nije bio potreban otvoreni natječajni postupak. JCCM je morao provoditi posebni postupak: i. tehnička analiza centara iz kojih se osigurava pokrivenost analognim signalom; ii. analiza digitalne pokrivenosti koju treba ostvariti; iii. odabir odašiljačkih centara koje treba digitalizirati; iv. identifikacija vlasnika odašiljačkih centara; v. prijedlog regionalne vlade vlasnicima odašiljačkih centara; i vi. dodjela subvencija.

| (38) | Odluka se provodila u skladu s time. Uspostavljen je izravni kontakt s vlasnicima postojećih odašiljačkih centara i oni su obaviješteni o zahtjevima koje moraju ispuniti kako bi se mogli koristiti javnim sredstvima. Moguća su tri različita scenarija. Prvo, u većini slučajeva odašiljački centri u vlasništvu su općinskih tijela vlasti, koji su odgovorni za rad i održavanje. Kada su primila financijska sredstva od JCCM-a, općinska tijela vlasti kupila su digitalnu opremu od društava Abertis i TelecomCLM na temelju tehničke i financijske ponude i dogovorila su postavljanje opreme, upravljanje opremom i uzdržavanje opreme s tim dvama trgovačkim društvima. Nadležna tijela obratila su se samo tim dvama trgovačkim društvima i samo su ona dostavila tehničke prijedloge u okviru zahtjeva za dodjelu potpore. Drugo, u približno četvrtini slučajeva odabrani centri pripadaju izravno društvu TelecomCLM ili društvu Abertis. U tim slučajevima dva su trgovačka društva primila potporu za nadogradnju svoje opreme. Treći je scenarij da su morali biti izgrađeni neki novi odašiljački centri. Iako su se zaista financirali iz javnih sredstava, sada su u vlasništvu društva TelecomCLM. |
| --- | --- |

(38)

Odluka se provodila u skladu s time. Uspostavljen je izravni kontakt s vlasnicima postojećih odašiljačkih centara i oni su obaviješteni o zahtjevima koje moraju ispuniti kako bi se mogli koristiti javnim sredstvima. Moguća su tri različita scenarija. Prvo, u većini slučajeva odašiljački centri u vlasništvu su općinskih tijela vlasti, koji su odgovorni za rad i održavanje. Kada su primila financijska sredstva od JCCM-a, općinska tijela vlasti kupila su digitalnu opremu od društava Abertis i TelecomCLM na temelju tehničke i financijske ponude i dogovorila su postavljanje opreme, upravljanje opremom i uzdržavanje opreme s tim dvama trgovačkim društvima. Nadležna tijela obratila su se samo tim dvama trgovačkim društvima i samo su ona dostavila tehničke prijedloge u okviru zahtjeva za dodjelu potpore. Drugo, u približno četvrtini slučajeva odabrani centri pripadaju izravno društvu TelecomCLM ili društvu Abertis. U tim slučajevima dva su trgovačka društva primila potporu za nadogradnju svoje opreme. Treći je scenarij da su morali biti izgrađeni neki novi odašiljački centri. Iako su se zaista financirali iz javnih sredstava, sada su u vlasništvu društva TelecomCLM.

| (39) | JCCM je sklopio 147 sporazuma o suradnji („convenios”) s dva operatora i 475 sporazuma o suradnji s općinskim tijelima vlasti. Oko 84 % instalacija obuhvaćenih ovim sporazumima bile su instalacije za DTT, a 16 % za satelitske prijemnike za kućanstva. Satelitski prijemnici upotrebljavali su se za osiguranje pokrivenosti kanalima DTT-a u vrlo malim selima. U tu je svrhu JCCM odlučio upotrebljavati satelitsku platformu društva Hispasat (24). Na kraju postupka informacije o nadogradnji postojećih centara objavljene su na oglasnim pločama općinskog nadležnog tijela. |
| --- | --- |

(39)

JCCM je sklopio 147 sporazuma o suradnji („convenios”) s dva operatora i 475 sporazuma o suradnji s općinskim tijelima vlasti. Oko 84 % instalacija obuhvaćenih ovim sporazumima bile su instalacije za DTT, a 16 % za satelitske prijemnike za kućanstva. Satelitski prijemnici upotrebljavali su se za osiguranje pokrivenosti kanalima DTT-a u vrlo malim selima. U tu je svrhu JCCM odlučio upotrebljavati satelitsku platformu društva Hispasat (24). Na kraju postupka informacije o nadogradnji postojećih centara objavljene su na oglasnim pločama općinskog nadležnog tijela.

24

| (40) | Komisija je obaviještena da je na nadogradnju odašiljačkih centara potrošeno ukupno 46 milijuna EUR javnog novca, od čega je 32,6 milijuna EUR dodijeljeno izravno općinama koje su vlasnici 355 odašiljačkih centara (25). U sporazumima o suradnji između JCCM-a i općinskih tijela vlasti navedeno je da su potonja odgovorna za ugovaranje odabranog operatora za provođenje instalacije i održavanja (26). Pojedinačna općinska tijela vlasti odabrala su različite postupke odabira. Neka su poslala dopise izravno društvima TelecomCLM i Abertis, druga su objavila informacije na svojim oglasnim pločama pozivajući operatore da dostave svoje tehničke prijedloge. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je obaviještena da je na nadogradnju odašiljačkih centara potrošeno ukupno 46 milijuna EUR javnog novca, od čega je 32,6 milijuna EUR dodijeljeno izravno općinama koje su vlasnici 355 odašiljačkih centara (25). U sporazumima o suradnji između JCCM-a i općinskih tijela vlasti navedeno je da su potonja odgovorna za ugovaranje odabranog operatora za provođenje instalacije i održavanja (26). Pojedinačna općinska tijela vlasti odabrala su različite postupke odabira. Neka su poslala dopise izravno društvima TelecomCLM i Abertis, druga su objavila informacije na svojim oglasnim pločama pozivajući operatore da dostave svoje tehničke prijedloge.

25

26

| (41) | U skladu sa sporazumom o suradnji JCCM plaća kupnju i instalaciju digitalne opreme te rad i održavanje digitaliziranih odašiljačkih centara prve dvije godine. Budući da sporazumom o suradnji nije propisano da operator mora plaćati rad i održavanje nakon tog razdoblja, društvo TelecomCLM prenijelo je opremu na JCCM (27). Nakon toga je društvo JCCM postalo odgovorno za plaćanje rada i održavanja opreme za DTT. |
| --- | --- |

(41)

U skladu sa sporazumom o suradnji JCCM plaća kupnju i instalaciju digitalne opreme te rad i održavanje digitaliziranih odašiljačkih centara prve dvije godine. Budući da sporazumom o suradnji nije propisano da operator mora plaćati rad i održavanje nakon tog razdoblja, društvo TelecomCLM prenijelo je opremu na JCCM (27). Nakon toga je društvo JCCM postalo odgovorno za plaćanje rada i održavanja opreme za DTT.

27

| (42) | Komisija je obaviještena da je od ukupno 46 milijuna EUR potrošenih javnih sredstava najmanje 13,5 milijuna EUR uplaćeno operaterima platforme: ukupno 13,2 milijuna EUR društvu TelecomCLM koje je vlasnik 138 odašiljačkih centara i otprilike 250 000 EUR društvu Abertis, koje je vlasnik tri centra. Društva TelecomCLM i Abertis digitalizirala su svoje centre uporabom vlastite opreme. U nekim slučajevima oprema koja se upotrebljava za digitalizaciju stupova društva TelecomCLM-a još uvijek pripada javnim tijelima. U tim slučajevima operater ne mora platiti za uporabu te opreme. Osim toga, na rad i održavanje digitaliziranih centara (postojeća potpora) u razdoblju 2009.–2011. potrošeno je najmanje 6,5 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je obaviještena da je od ukupno 46 milijuna EUR potrošenih javnih sredstava najmanje 13,5 milijuna EUR uplaćeno operaterima platforme: ukupno 13,2 milijuna EUR društvu TelecomCLM koje je vlasnik 138 odašiljačkih centara i otprilike 250 000 EUR društvu Abertis, koje je vlasnik tri centra. Društva TelecomCLM i Abertis digitalizirala su svoje centre uporabom vlastite opreme. U nekim slučajevima oprema koja se upotrebljava za digitalizaciju stupova društva TelecomCLM-a još uvijek pripada javnim tijelima. U tim slučajevima operater ne mora platiti za uporabu te opreme. Osim toga, na rad i održavanje digitaliziranih centara (postojeća potpora) u razdoblju 2009.–2011. potrošeno je najmanje 6,5 milijuna EUR.

| (43) | Međutim, sama nadogradnja postojećih centara nije bila dovoljna za ostvarenje potpune pokrivenosti proširenog područja. Stoga je javnim sredstvima izgrađeno 20 novih centara. Nadležna tijela nisu raspisala javni natječaj već su se izravno obratila društvu TelecomCLM i od njega zatražila da izvrši tu zadaću. Prema informacijama dostavljenim Komisiji ukupno 2,26 milijuna EUR potrošeno je na izgradnju novih centara od čega je 751 000 EUR upotrjebljeno za izgradnju šest centara koji su kasnije prepisani na društvo TelecomCLM. Općine su ostale vlasnici 14 centara. |
| --- | --- |

(43)

Međutim, sama nadogradnja postojećih centara nije bila dovoljna za ostvarenje potpune pokrivenosti proširenog područja. Stoga je javnim sredstvima izgrađeno 20 novih centara. Nadležna tijela nisu raspisala javni natječaj već su se izravno obratila društvu TelecomCLM i od njega zatražila da izvrši tu zadaću. Prema informacijama dostavljenim Komisiji ukupno 2,26 milijuna EUR potrošeno je na izgradnju novih centara od čega je 751 000 EUR upotrjebljeno za izgradnju šest centara koji su kasnije prepisani na društvo TelecomCLM. Općine su ostale vlasnici 14 centara.

| (44) | Naposljetku, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 39., u slučajevima kada bi uporaba centra za DTT bila preskupa, upotrebljavao se satelitski prijenos. U tu svrhu sklopljeno je 100 sporazuma o postavljanju satelitskih prijamnika u domove. Satelitski prijamnici dio su satelitske odašiljačke mreže. |
| --- | --- |

(44)

Naposljetku, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 39., u slučajevima kada bi uporaba centra za DTT bila preskupa, upotrebljavao se satelitski prijenos. U tu svrhu sklopljeno je 100 sporazuma o postavljanju satelitskih prijamnika u domove. Satelitski prijamnici dio su satelitske odašiljačke mreže.

| (45) | Nakon tog postupka nadležna tijela potpisala su ukupno 622 sporazuma s općinskim tijelima vlasti i predmetnim operaterima. Na temelju informacija dostavljenih Komisiji iznosi se mogu podijeliti kako slijedi:









  (Milijuni EUR) |
| --- | --- |
| | Nadogradnja odašiljačkih centara | Novi odašiljački centri | Nadogradnja općinske infrastrukture (28) | Rad i održavanje (29) |
| TelecomCLM | 13,2 | 2,26 | 32,6 | potrebno je utvrditi |
| Abertis | 0,25 | — | potrebno je utvrditi |
| Ukupno | 13,45 | 2,26 | 32,6 | najmanje 6,5 |

(45)

Nakon tog postupka nadležna tijela potpisala su ukupno 622 sporazuma s općinskim tijelima vlasti i predmetnim operaterima. Na temelju informacija dostavljenih Komisiji iznosi se mogu podijeliti kako slijedi:

(Milijuni EUR)

Nadogradnja odašiljačkih centara

Novi odašiljački centri

Nadogradnja općinske infrastrukture (28)

28

Rad i održavanje (29)

29

TelecomCLM

13,2

2,26

32,6

potrebno je utvrditi

Abertis

0,25

—

potrebno je utvrditi

Ukupno

13,45

2,26

32,6

najmanje 6,5

2.3.   OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (46) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da se čini da opisana mjera ispunjuje sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora i stoga bi se mogla smatrati državnom potporom. Čini se da sporna mjera podrazumijeva diskriminaciju u korist operatera zemaljskih platformi čime se krši načelo tehnološke neutralnosti (30). Nadalje, čini se da se spornom mjerom diskriminira protiv operatera platforme koji pružaju radiodifuzijske usluge regionalnim i lokalnim zemaljskim nakladnicima. To bi koristilo nacionalnim nakladnicima i operaterima platforme. |
| --- | --- |

(46)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da se čini da opisana mjera ispunjuje sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora i stoga bi se mogla smatrati državnom potporom. Čini se da sporna mjera podrazumijeva diskriminaciju u korist operatera zemaljskih platformi čime se krši načelo tehnološke neutralnosti (30). Nadalje, čini se da se spornom mjerom diskriminira protiv operatera platforme koji pružaju radiodifuzijske usluge regionalnim i lokalnim zemaljskim nakladnicima. To bi koristilo nacionalnim nakladnicima i operaterima platforme.

30

| (47) | Komisija je donijela preliminarni zaključak da je programom možda uzrokovano potencijalno ili stvarno narušavanje tržišnog natjecanja među zemaljskim i satelitskim platformama i među samim zemaljskim platformama. Smatrala je da ne postoji osnova na temelju koje bi takve mjere bile spojive s unutarnjim tržištem jer se čini da se ne primjenjuje nikakvo odstupanje. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je donijela preliminarni zaključak da je programom možda uzrokovano potencijalno ili stvarno narušavanje tržišnog natjecanja među zemaljskim i satelitskim platformama i među samim zemaljskim platformama. Smatrala je da ne postoji osnova na temelju koje bi takve mjere bile spojive s unutarnjim tržištem jer se čini da se ne primjenjuje nikakvo odstupanje.

| (48) | Dodatne pojedinosti navedene su u odluci o pokretanju postupka koja bi se trebala smatrati sastavnim dijelom ove Odluke. |
| --- | --- |

(48)

Dodatne pojedinosti navedene su u odluci o pokretanju postupka koja bi se trebala smatrati sastavnim dijelom ove Odluke.

3.   PRIMJEDBE ŠPANJOLSKE

PRIMJEDBE ŠPANJOLSKE

3.1.   OPĆE NAPOMENE

| (49) | U svom odgovoru na odluku o pokretanju postupka Španjolska i autonomna zajednica Kastilja-La Mancha iznijele su brojne argumente. Oni se općenito mogu podijeliti na dvije kategorije. Prvo, španjolska nadležna tijela tvrdila su da primateljima potpore nije osigurana prednost. Drugo, ako se ipak smatra da je državna potpora dodijeljena, u svakom bi slučaju bila spojiva (31). Argumenti su sažeti u nastavku. |
| --- | --- |

(49)

U svom odgovoru na odluku o pokretanju postupka Španjolska i autonomna zajednica Kastilja-La Mancha iznijele su brojne argumente. Oni se općenito mogu podijeliti na dvije kategorije. Prvo, španjolska nadležna tijela tvrdila su da primateljima potpore nije osigurana prednost. Drugo, ako se ipak smatra da je državna potpora dodijeljena, u svakom bi slučaju bila spojiva (31). Argumenti su sažeti u nastavku.

31

3.2.   NEPOSTOJANJE POTPORE

3.2.1.   Nema prednosti

Nema prednosti

| (50) | Nadležna tijela Kastilje-La Manche tvrde da mjera koja je predmet istrage nije državna potpora i njome se ne osigurava prednost poduzetnicima. Kombinacija sredstava španjolske države i autonomnih zajednica izravno je prenesena na korisnike koji su postupali po službenoj dužnosti ili kao javno tijelo (32). Te su se osporene subvencije upotrebljavale isključivo za digitalizaciju 141 postojećih analognih odašiljačkih centara i za izgradnju 6 novih centara. Digitalizacija odašiljačkih centara provedena je nakon detaljne ocjene tehničkog izvješća koje su dostavili operateri koji su vlasnici tih centara. Sporazum o suradnji s vlasnicima centara potpisan je samo na temelju takvih tehničkih izvješća (33). Taj „pregovarački postupak” trebao bi se smatrati otvorenim, transparentnim i nediskriminacijskim između ostalog zbog objave na oglasnim pločama općinskog nadležnog tijela (vidjeti uvodnu izjavu 39.). |
| --- | --- |

(50)

Nadležna tijela Kastilje-La Manche tvrde da mjera koja je predmet istrage nije državna potpora i njome se ne osigurava prednost poduzetnicima. Kombinacija sredstava španjolske države i autonomnih zajednica izravno je prenesena na korisnike koji su postupali po službenoj dužnosti ili kao javno tijelo (32). Te su se osporene subvencije upotrebljavale isključivo za digitalizaciju 141 postojećih analognih odašiljačkih centara i za izgradnju 6 novih centara. Digitalizacija odašiljačkih centara provedena je nakon detaljne ocjene tehničkog izvješća koje su dostavili operateri koji su vlasnici tih centara. Sporazum o suradnji s vlasnicima centara potpisan je samo na temelju takvih tehničkih izvješća (33). Taj „pregovarački postupak” trebao bi se smatrati otvorenim, transparentnim i nediskriminacijskim između ostalog zbog objave na oglasnim pločama općinskog nadležnog tijela (vidjeti uvodnu izjavu 39.).

32

33

| (51) | Nacionalna nadležna tijela tvrde da su javna sredstva koja su primili operateri platforme bila namijenjena isključivo za rad i održavanje opreme elektroničkih komunikacija u vlasništvu općinskih nadležnih tijela. Oni su bili samo dobavljači i postavljači tehničke opreme nužne za nadogradnju i prilagodbu tih centara, a ne operateri platforme (34). Kada pružaju usluge u području II. nakon javnog financiranja, riječ je samo o pružanju zemaljskog TV signala kao osnovne i javne usluge. |
| --- | --- |

(51)

Nacionalna nadležna tijela tvrde da su javna sredstva koja su primili operateri platforme bila namijenjena isključivo za rad i održavanje opreme elektroničkih komunikacija u vlasništvu općinskih nadležnih tijela. Oni su bili samo dobavljači i postavljači tehničke opreme nužne za nadogradnju i prilagodbu tih centara, a ne operateri platforme (34). Kada pružaju usluge u području II. nakon javnog financiranja, riječ je samo o pružanju zemaljskog TV signala kao osnovne i javne usluge.

34

| (52) | U svrhu digitalizacije svojih mreža 475 općinskih tijela naručilo je tehnička izvješća koja su često izrađivali operateri platforme. Operateri ni u ovom slučaju nisu ostvarili gospodarski povoljniji položaj. |
| --- | --- |

(52)

U svrhu digitalizacije svojih mreža 475 općinskih tijela naručilo je tehnička izvješća koja su često izrađivali operateri platforme. Operateri ni u ovom slučaju nisu ostvarili gospodarski povoljniji položaj.

| (53) | Prema nacionalnim nadležnim tijelima digitalizirani odašiljački centri u vlasništvu društva TelecomCLM ili Abertis Telecom postojali su prije odobravanja spornih subvencija pa se stoga te subvencije nisu upotrebljavale za financiranje proširenja mreža niti jednog od dva mrežna operatora koja su sudjelovala u proširenju pokrivenosti DTT-om u području II. Kastilje-La Manche. |
| --- | --- |

(53)

Prema nacionalnim nadležnim tijelima digitalizirani odašiljački centri u vlasništvu društva TelecomCLM ili Abertis Telecom postojali su prije odobravanja spornih subvencija pa se stoga te subvencije nisu upotrebljavale za financiranje proširenja mreža niti jednog od dva mrežna operatora koja su sudjelovala u proširenju pokrivenosti DTT-om u području II. Kastilje-La Manche.

| (54) | Javna sredstva odobrena su društvima TelecomCLM i Abertis za digitalizaciju njihovog 141 odašiljačkog centra. Nacionalna nadležna tijela ističu da se to dogodilo samo u područjima u kojima općinska tijela nisu imala vlastite odašiljaške centre koji su bili primjereni za proširenje pokrivenosti DTT-om. Međutim, nacionalna nadležna tijela tvrde da tim ulaganjima društva TelecomCLM i Abertis nisu ostvarila konkurentnu prednost na povezanim tržištima kao što je tržište lokalne televizije ili digitalne video radiodifuzije (DV-BH). Digitalizacijom centara društva TelecomCLM nije se omogućilo trgovačkom društvu da pruža usluge nakladnicima u cijeloj regiji niti se povećala razgranatost njegove mreže za pružanje novih vrsta usluga. |
| --- | --- |

(54)

Javna sredstva odobrena su društvima TelecomCLM i Abertis za digitalizaciju njihovog 141 odašiljačkog centra. Nacionalna nadležna tijela ističu da se to dogodilo samo u područjima u kojima općinska tijela nisu imala vlastite odašiljaške centre koji su bili primjereni za proširenje pokrivenosti DTT-om. Međutim, nacionalna nadležna tijela tvrde da tim ulaganjima društva TelecomCLM i Abertis nisu ostvarila konkurentnu prednost na povezanim tržištima kao što je tržište lokalne televizije ili digitalne video radiodifuzije (DV-BH). Digitalizacijom centara društva TelecomCLM nije se omogućilo trgovačkom društvu da pruža usluge nakladnicima u cijeloj regiji niti se povećala razgranatost njegove mreže za pružanje novih vrsta usluga.

| (55) | Mrežni operatori uključeni u postupak digitalizacije tri vrste odašiljačkih centara u području II. nisu ostvarili gospodarsku prednost. U sva tri centra operateri su po tržišnoj cijeni pružali usluge kao što je pružanje, postavljanje te rad i održavanje opreme za DTT. |
| --- | --- |

(55)

Mrežni operatori uključeni u postupak digitalizacije tri vrste odašiljačkih centara u području II. nisu ostvarili gospodarsku prednost. U sva tri centra operateri su po tržišnoj cijeni pružali usluge kao što je pružanje, postavljanje te rad i održavanje opreme za DTT.

3.2.2.   Nenarušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Nenarušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (56) | Nije bilo narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine. Svaki telekomunikacijski operater naveden u upisniku operatera CMT-a može biti podizvođač općinskih tijela i stoga može primati subvencije u skladu s Odlukom 347/2008. To se primjenjuje i na satelitske, kabelske i TV operatere i na sve operatere bez obzira na to djeluju li na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. |
| --- | --- |

(56)

Nije bilo narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine. Svaki telekomunikacijski operater naveden u upisniku operatera CMT-a može biti podizvođač općinskih tijela i stoga može primati subvencije u skladu s Odlukom 347/2008. To se primjenjuje i na satelitske, kabelske i TV operatere i na sve operatere bez obzira na to djeluju li na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

| (57) | Nacionalna nadležna tijela tvrde da je predmetni postupak odabira bio transparentan i da se provodio u skladu sa španjolskim i europskim zakonodavstvom o javnim nabavama. Subvencije su objavila regionalna tijela. Svi postupci za proširenje DTT-a objavljeni su na oglasnim pločama općinskog tijela i dopisi su poslani glavnim mrežnim operaterima u regiji, odnosno društvima TelecomCLM i Abertis Telecom. |
| --- | --- |

(57)

Nacionalna nadležna tijela tvrde da je predmetni postupak odabira bio transparentan i da se provodio u skladu sa španjolskim i europskim zakonodavstvom o javnim nabavama. Subvencije su objavila regionalna tijela. Svi postupci za proširenje DTT-a objavljeni su na oglasnim pločama općinskog tijela i dopisi su poslani glavnim mrežnim operaterima u regiji, odnosno društvima TelecomCLM i Abertis Telecom.

| (58) | Stoga se subvencijama dodijeljenima općinskim tijelima nije pojačao konkurentni položaj na tržištu jedne vrste mrežnih operatera u usporedbi s drugim konkurentnim operaterima. Glavni korisnici su općinska tijela, a mrežni operateri samo su dobavljači odašiljačke opreme i pružatelji usluga održavanja u trajanju od najviše dvije godine. Društvo Radiodifusión nije primilo obavijest jer u to vrijeme nije bilo dokaza da posjeduje odašiljački centar u regiji. |
| --- | --- |

(58)

Stoga se subvencijama dodijeljenima općinskim tijelima nije pojačao konkurentni položaj na tržištu jedne vrste mrežnih operatera u usporedbi s drugim konkurentnim operaterima. Glavni korisnici su općinska tijela, a mrežni operateri samo su dobavljači odašiljačke opreme i pružatelji usluga održavanja u trajanju od najviše dvije godine. Društvo Radiodifusión nije primilo obavijest jer u to vrijeme nije bilo dokaza da posjeduje odašiljački centar u regiji.

| (59) | Nadalje, nadležna tijela Kastilje-La Manche tvrde da su pomnjivo razmotrila rješenje satelitske platforme kao mogućnost za proširenje digitalne pokrivenosti prije donošenja odluke br. 347/2008. U internoj studiji (35) uspoređene su dvije tehnologije za proširenje – DTT i satelit. U studiji su uzeti u obzir kriteriji za dodjelu subvencija za pokrivenost digitalnim signalom u području II. To uključuje zahtjev da se prelazak mora izvršiti uporabom postojeće infrastrukture bez dodatnih troškova ili uznemiravanja građana. |
| --- | --- |

(59)

Nadalje, nadležna tijela Kastilje-La Manche tvrde da su pomnjivo razmotrila rješenje satelitske platforme kao mogućnost za proširenje digitalne pokrivenosti prije donošenja odluke br. 347/2008. U internoj studiji (35) uspoređene su dvije tehnologije za proširenje – DTT i satelit. U studiji su uzeti u obzir kriteriji za dodjelu subvencija za pokrivenost digitalnim signalom u području II. To uključuje zahtjev da se prelazak mora izvršiti uporabom postojeće infrastrukture bez dodatnih troškova ili uznemiravanja građana.

35

| (60) | Zaključak je studije da bi u razdoblju od 10 godina ukupni troškovi povezani sa zemaljskim DTT rješenjem iznosili između 15,2 milijuna EUR i 17,3 milijuna EUR, dok bi odabir satelitske tehnologije koštao više od 47 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(60)

Zaključak je studije da bi u razdoblju od 10 godina ukupni troškovi povezani sa zemaljskim DTT rješenjem iznosili između 15,2 milijuna EUR i 17,3 milijuna EUR, dok bi odabir satelitske tehnologije koštao više od 47 milijuna EUR.

| (61) | U studiji je navedeno nekoliko preporuka o najprikladnijim načinima za proširenje pokrivenosti signalom DTT na naseljena područja Kastilje-La Manche koja nisu uključena u službene planove pokrivenosti regionalnih i nacionalnih nakladnika. Također su ocijenjene sve implikacije satelitskog rješenja za proširenje digitalne pokrivenosti. Donesen je zaključak da bi za satelitsku tehnologiju bila potrebna ulaganja koja su tri do šest puta veća nego za zemaljsku tehnologiju. Ta razlika u troškovima potječe izravno iz troškova povezanih s iznajmljivanjem opreme za satelitsko odašiljanje, neovisno o troškovima satelitskog pretvarača. Stoga bi bilo razumno zaključiti da bi se proširenje univerzalne DTT usluge na stanovništvo Kastilje-La Manche trebalo ostvariti uporabom zemaljske DTT tehnologije (36). |
| --- | --- |

(61)

U studiji je navedeno nekoliko preporuka o najprikladnijim načinima za proširenje pokrivenosti signalom DTT na naseljena područja Kastilje-La Manche koja nisu uključena u službene planove pokrivenosti regionalnih i nacionalnih nakladnika. Također su ocijenjene sve implikacije satelitskog rješenja za proširenje digitalne pokrivenosti. Donesen je zaključak da bi za satelitsku tehnologiju bila potrebna ulaganja koja su tri do šest puta veća nego za zemaljsku tehnologiju. Ta razlika u troškovima potječe izravno iz troškova povezanih s iznajmljivanjem opreme za satelitsko odašiljanje, neovisno o troškovima satelitskog pretvarača. Stoga bi bilo razumno zaključiti da bi se proširenje univerzalne DTT usluge na stanovništvo Kastilje-La Manche trebalo ostvariti uporabom zemaljske DTT tehnologije (36).

36

| (62) | Nadalje, španjolska vlada dostavila je internu studiju o izvedivosti pružanja univerzalne DTT usluge uporabom DTT-a ili satelita, koju je izradio MIET u srpnju 2007. Nadležna tijela smatraju da se studijom uzimaju u obzir realistični troškovi uporabe DTT-a ili satelitskog odašiljanja. O tim dvjema studijama detaljnije se raspravlja u odjeljku 5.3.2.2. |
| --- | --- |

(62)

Nadalje, španjolska vlada dostavila je internu studiju o izvedivosti pružanja univerzalne DTT usluge uporabom DTT-a ili satelita, koju je izradio MIET u srpnju 2007. Nadležna tijela smatraju da se studijom uzimaju u obzir realistični troškovi uporabe DTT-a ili satelitskog odašiljanja. O tim dvjema studijama detaljnije se raspravlja u odjeljku 5.3.2.2.

| (63) | JCCM tvrdi da je prilikom donošenja odluke o proširenju pokrivenosti DTT-a u području II. Kastilje-La Manche uzeo u obzir samo tehničke kriterije i kriterije gospodarske učinkovitosti. Tehnički prijedlog mogao je dostaviti bilo koji mrežni operater – zemaljski, satelitski itd. – jer je jedini zahtjev bio da mora biti upisan u upisnik operatera CMT-a (37). Iz toga je razloga odluka bila u skladu s načelom tehnološke neutralnosti. To također potvrđuje činjenica da je u određenim slučajevima JCCM zadržao satelitsku platformu koju je prethodno razvilo društvo Abertis, samo na temelju kriterija analize troškova (38). |
| --- | --- |

(63)

JCCM tvrdi da je prilikom donošenja odluke o proširenju pokrivenosti DTT-a u području II. Kastilje-La Manche uzeo u obzir samo tehničke kriterije i kriterije gospodarske učinkovitosti. Tehnički prijedlog mogao je dostaviti bilo koji mrežni operater – zemaljski, satelitski itd. – jer je jedini zahtjev bio da mora biti upisan u upisnik operatera CMT-a (37). Iz toga je razloga odluka bila u skladu s načelom tehnološke neutralnosti. To također potvrđuje činjenica da je u određenim slučajevima JCCM zadržao satelitsku platformu koju je prethodno razvilo društvo Abertis, samo na temelju kriterija analize troškova (38).

37

38

| (64) | U pogledu navodne diskriminacije protiv lokalnih operatera, JCCM priznaje da, u skladu s člankom 4. Odluke, nakladnici ne mogu biti primatelji subvencija (bez obzira na to posluju li na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini) (39). Međutim, odlukom nisu isključeni mrežni operateri. |
| --- | --- |

(64)

U pogledu navodne diskriminacije protiv lokalnih operatera, JCCM priznaje da, u skladu s člankom 4. Odluke, nakladnici ne mogu biti primatelji subvencija (bez obzira na to posluju li na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini) (39). Međutim, odlukom nisu isključeni mrežni operateri.

39

| (65) | Prema španjolskim nadležnim tijelima društvo Radiodifusión moglo je sudjelovati pod jednakim uvjetima sa svim drugim operaterima digitalizacijom jednog od svojih odašiljačkih centara koji prenose javni nacionalni ili regionalni analogni televizijski signal. U tu je svrhu moglo sklopiti sporazum o suradnji s JCCM-om ili je moglo dostaviti ponude općinskom tijelu kao telekomunikacijski operater registriran u upisniku operatera CMT-a. |
| --- | --- |

(65)

Prema španjolskim nadležnim tijelima društvo Radiodifusión moglo je sudjelovati pod jednakim uvjetima sa svim drugim operaterima digitalizacijom jednog od svojih odašiljačkih centara koji prenose javni nacionalni ili regionalni analogni televizijski signal. U tu je svrhu moglo sklopiti sporazum o suradnji s JCCM-om ili je moglo dostaviti ponude općinskom tijelu kao telekomunikacijski operater registriran u upisniku operatera CMT-a.

3.2.3.   Pravni položaj podnositelja pritužbe društva Radiodifusión i njegovo neispunjivanje obveza mrežnih operatera u Kastilji-La Manchi

Pravni položaj podnositelja pritužbe društva Radiodifusión i njegovo neispunjivanje obveza mrežnih operatera u Kastilji-La Manchi

| (66) | JCCM tvrdi da je društvo Radiodifusión registrirano u upisniku operatera CMT-a kao telekomunikacijski operater koji pruža sljedeće usluge: „Zemaljska mreža – Potpora uslugama radiodifuzije radijskih i televizijskih signala”. Međutim, ističe da upis u upisnik nije dovoljan u smislu ispunjenja obveza telekomunikacijskog operatera u Kastilji-La Mancha u skladu s primjenjivim lokalnim Zakonom br. 8/2001. To se posebno primjenjuje na obvezu operatera radiokomunikacija da „dostave prostorni plan za uvođenje mreže kojim su obuhvaćene postojeće fiksne postaje i procjena provedbe i razvoja čitavih mreža ...” JCCM do sada nema saznanja da je društvo Radiodifusión dostavilo prostorni plan. Nadalje, nije poznato da društvo Radiodifusión dijeli infrastrukturu s nekim drugim operaterom. Zbog toga JCCM tvrdi da je tvrdnja društva Radiodifusión o 60 %-tnoj pokrivenosti u Kastilji-La Mancha neutemeljena (40). |
| --- | --- |

(66)

JCCM tvrdi da je društvo Radiodifusión registrirano u upisniku operatera CMT-a kao telekomunikacijski operater koji pruža sljedeće usluge: „Zemaljska mreža – Potpora uslugama radiodifuzije radijskih i televizijskih signala”. Međutim, ističe da upis u upisnik nije dovoljan u smislu ispunjenja obveza telekomunikacijskog operatera u Kastilji-La Mancha u skladu s primjenjivim lokalnim Zakonom br. 8/2001. To se posebno primjenjuje na obvezu operatera radiokomunikacija da „dostave prostorni plan za uvođenje mreže kojim su obuhvaćene postojeće fiksne postaje i procjena provedbe i razvoja čitavih mreža ...” JCCM do sada nema saznanja da je društvo Radiodifusión dostavilo prostorni plan. Nadalje, nije poznato da društvo Radiodifusión dijeli infrastrukturu s nekim drugim operaterom. Zbog toga JCCM tvrdi da je tvrdnja društva Radiodifusión o 60 %-tnoj pokrivenosti u Kastilji-La Mancha neutemeljena (40).

40

| (67) | Nadalje, JCCM ističe da je član grupe s istim dioničarima kao i Radiodifusión društvo INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (dalje u tekstu: „INGEST”) protiv kojeg je pokrenut niz postupaka. U svim tim postupcima INGEST se tereti zbog nezakonite uporabe radiofrekvencijskog spektra rezerviranog za nacionalni DTT kojeg tuženik upotrebljava za radiodifuziju signala lokalnih televizijskih postaja. Nadalje, društvo Radiodifusión nema odobrenje ponovno prenositi DTT signal Radio-Televisión de Castile-La Mancha („RTV C-LM”). |
| --- | --- |

(67)

Nadalje, JCCM ističe da je član grupe s istim dioničarima kao i Radiodifusión društvo INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (dalje u tekstu: „INGEST”) protiv kojeg je pokrenut niz postupaka. U svim tim postupcima INGEST se tereti zbog nezakonite uporabe radiofrekvencijskog spektra rezerviranog za nacionalni DTT kojeg tuženik upotrebljava za radiodifuziju signala lokalnih televizijskih postaja. Nadalje, društvo Radiodifusión nema odobrenje ponovno prenositi DTT signal Radio-Televisión de Castile-La Mancha („RTV C-LM”).

3.2.4.   Rad i održavanje

Rad i održavanje

| (68) | JCCM tvrdi da društvo TelecomCLM i Abertis Telecom nisu korisnici spornih mjera za pokrivanje stalnih troškova povezanih s radom i održavanjem općinskih zemaljskih lokacija. Svrha je sporazuma o suradnji „financirati infrastrukturu koja je nužna za nadopunjavanje proširenja pokrivenosti signalom i odašiljanje subjekata i trgovačkih društava koji su licencirani za pružanje osnovnih televizijskih usluga”. Stoga se financirati može samo stjecanje i postavljanje opreme kao što su radiokomunikacijska oprema i antene ili građevinski objekti. U području II. troškove su snosila općinska tijela vlasti koja su vlasnici tih centara. Procijenjeni trošak rada i održavanja tijekom prve dvije godine za 516 centara iznosi 6,5 milijuna EUR. Zbog toga bi ti troškovi između 2010. i 2015. iznosili oko 15 milijuna EUR za 516 centara tijekom pet godina (u prosjeku 29 000 EUR po centru). |
| --- | --- |

(68)

JCCM tvrdi da društvo TelecomCLM i Abertis Telecom nisu korisnici spornih mjera za pokrivanje stalnih troškova povezanih s radom i održavanjem općinskih zemaljskih lokacija. Svrha je sporazuma o suradnji „financirati infrastrukturu koja je nužna za nadopunjavanje proširenja pokrivenosti signalom i odašiljanje subjekata i trgovačkih društava koji su licencirani za pružanje osnovnih televizijskih usluga”. Stoga se financirati može samo stjecanje i postavljanje opreme kao što su radiokomunikacijska oprema i antene ili građevinski objekti. U području II. troškove su snosila općinska tijela vlasti koja su vlasnici tih centara. Procijenjeni trošak rada i održavanja tijekom prve dvije godine za 516 centara iznosi 6,5 milijuna EUR. Zbog toga bi ti troškovi između 2010. i 2015. iznosili oko 15 milijuna EUR za 516 centara tijekom pet godina (u prosjeku 29 000 EUR po centru).

3.2.5.   Izuzeće na temelju argumenta „opće infrastrukture”

Izuzeće na temelju argumenta „opće infrastrukture”

| (69) | JCCM tvrdi da se digitalizirani odašiljački centri koji pripadaju općinskim tijelima i mrežni operatori mogu smatrati „općom infrastrukturom” tj. infrastrukturom kojoj mogu pristupiti svi potencijalni korisnici na jednakoj i nediskriminacijskoj osnovi. Stoga se digitaliziranom infrastrukturom omogućuje svim korisnicima u području II. Kastilje-La Manche da na jednakoj osnovi primaju DTT nakon gašenja analognog odašiljanja. |
| --- | --- |

(69)

JCCM tvrdi da se digitalizirani odašiljački centri koji pripadaju općinskim tijelima i mrežni operatori mogu smatrati „općom infrastrukturom” tj. infrastrukturom kojoj mogu pristupiti svi potencijalni korisnici na jednakoj i nediskriminacijskoj osnovi. Stoga se digitaliziranom infrastrukturom omogućuje svim korisnicima u području II. Kastilje-La Manche da na jednakoj osnovi primaju DTT nakon gašenja analognog odašiljanja.

3.2.6.   Izuzeće na temelju načela ulagača u tržišnom gospodarstvu

Izuzeće na temelju načela ulagača u tržišnom gospodarstvu

| (70) | JCCM tvrdi da je prijenos predmetnih javnih sredstava u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu na temelju primjene usporedne vrijednosti tržišne cijene. Plaćanja društvu TelecomCLM za određene usluge izvršena su po tržišnim stopama. |
| --- | --- |

(70)

JCCM tvrdi da je prijenos predmetnih javnih sredstava u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu na temelju primjene usporedne vrijednosti tržišne cijene. Plaćanja društvu TelecomCLM za određene usluge izvršena su po tržišnim stopama.

| (71) | Na temelju usporedbe između stvarnog iznosa financiranja i iznosa koji bi privatni ulagač morao platiti u uobičajenim uvjetima za istu vrstu usluge, JCCM zaključuje da su sporazumi o suradnji bili utemeljeni na objektivnim tržišnim kriterijima. Zbog toga tržišni operateri nisu bili u boljem položaju nego što bi bili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga nisu ostvarili selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(71)

Na temelju usporedbe između stvarnog iznosa financiranja i iznosa koji bi privatni ulagač morao platiti u uobičajenim uvjetima za istu vrstu usluge, JCCM zaključuje da su sporazumi o suradnji bili utemeljeni na objektivnim tržišnim kriterijima. Zbog toga tržišni operateri nisu bili u boljem položaju nego što bi bili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga nisu ostvarili selektivnu prednost.

3.2.7.   Izuzeće na temelju članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora

Izuzeće na temelju članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora

| (72) | JCCM se poziva na članak 107. stavak 3. točku (a) Ugovora. Tvrdi da se ta odredba može primijeniti u području II. koje nije privlačilo komercijalni interes nakladnika i mrežnih operatera. Pružanjem usluga DTT-a i podugovaranjem kupnje, postavljanja, rada i održavanja opreme za DTT, općinska tijela vlasti ispunila su prazninu na tržištu i tako poboljšala uvjete života stanovnika u području II. te pridonijela općoj gospodarskoj situaciji u toj regiji Kastilje-La Manche. |
| --- | --- |

(72)

JCCM se poziva na članak 107. stavak 3. točku (a) Ugovora. Tvrdi da se ta odredba može primijeniti u području II. koje nije privlačilo komercijalni interes nakladnika i mrežnih operatera. Pružanjem usluga DTT-a i podugovaranjem kupnje, postavljanja, rada i održavanja opreme za DTT, općinska tijela vlasti ispunila su prazninu na tržištu i tako poboljšala uvjete života stanovnika u području II. te pridonijela općoj gospodarskoj situaciji u toj regiji Kastilje-La Manche.

3.2.8.   Abertis kao mrežni operater

Abertis kao mrežni operater

| (73) | JCCM se ne slaže s tvrdnjom društva Abertis da se ono ne bi trebalo smatrati mrežnim operaterom u području II. JCCM ističe da je društvo Abertis sklopilo sporazume o suradnji s JCCM-om u skladu s odlukom br. 347/2008 o proširenju pokrivenosti DTT-om u području II (41). Nadalje, društva Abertis i TelecomCLM trebala bi se smatrati mrežnim operaterima aktivnima u području II. jer u slučaju društva Abertis postoje službeni centri za odašiljanje analognog TV signala za RTVE i/ili Tele5, a u slučaju društva TelecomCLM postoje službeni centri za odašiljanje analognog TV signala za CMT. |
| --- | --- |

(73)

JCCM se ne slaže s tvrdnjom društva Abertis da se ono ne bi trebalo smatrati mrežnim operaterom u području II. JCCM ističe da je društvo Abertis sklopilo sporazume o suradnji s JCCM-om u skladu s odlukom br. 347/2008 o proširenju pokrivenosti DTT-om u području II (41). Nadalje, društva Abertis i TelecomCLM trebala bi se smatrati mrežnim operaterima aktivnima u području II. jer u slučaju društva Abertis postoje službeni centri za odašiljanje analognog TV signala za RTVE i/ili Tele5, a u slučaju društva TelecomCLM postoje službeni centri za odašiljanje analognog TV signala za CMT.

41

| (74) | U nekoliko slučajeva digitalizirana općinska oprema nalazi se na lokacijama u vlasništvu društava Abertis ili TelecomCLM. U tim slučajevima oprema za DTT pripada nadležnim općinskim tijelima. Društvo Abertis tvrdi da se, budući da nije mrežni operater u području II., ne može smatrati izravnim korisnikom spornih subvencija jer je „oprema u vlasništvu društva TelecomCLM i drugih lokalnih operatera i oni njome upravljaju” (42). JCCM tu izjavu smatra netočnom. |
| --- | --- |

(74)

U nekoliko slučajeva digitalizirana općinska oprema nalazi se na lokacijama u vlasništvu društava Abertis ili TelecomCLM. U tim slučajevima oprema za DTT pripada nadležnim općinskim tijelima. Društvo Abertis tvrdi da se, budući da nije mrežni operater u području II., ne može smatrati izravnim korisnikom spornih subvencija jer je „oprema u vlasništvu društva TelecomCLM i drugih lokalnih operatera i oni njome upravljaju” (42). JCCM tu izjavu smatra netočnom.

42

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

4.1.   PRIMJEDBE DRUŠTVA RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL

| (75) | U svom odgovoru na odluku Komisije o pokretanju postupka društvo Radiodifusión primjećuje da španjolska nadležna tijela nisu formalno korisnicima povjerila potporu za obavljanje zadaća od općeg gospodarskog interesa. Nadalje, iznos potpore po centru čini se pretjeranim ako se primijeni samo na postojeće centre, u skladu s izjavama španjolskih nadležnih tijela. Stajalište je društva Radiodifusión da se potpora većinom upotrebljavala za uspostavu novih odašiljačkih centara u cijeloj regiji Kastilja -La Mancha i za prikrivanje nezakonite potpore. |
| --- | --- |

(75)

U svom odgovoru na odluku Komisije o pokretanju postupka društvo Radiodifusión primjećuje da španjolska nadležna tijela nisu formalno korisnicima povjerila potporu za obavljanje zadaća od općeg gospodarskog interesa. Nadalje, iznos potpore po centru čini se pretjeranim ako se primijeni samo na postojeće centre, u skladu s izjavama španjolskih nadležnih tijela. Stajalište je društva Radiodifusión da se potpora većinom upotrebljavala za uspostavu novih odašiljačkih centara u cijeloj regiji Kastilja -La Mancha i za prikrivanje nezakonite potpore.

| (76) | Društvo Radiodifusión ustraje na tome da su nadležna tijela Kastilje-La Manche dodijelila potporu bez objave natječaja i da je prijenos sredstava bio selektivan jer su bile isključene platforme utemeljene na drugim tehnologijama, kao što su kabel ili satelit. |
| --- | --- |

(76)

Društvo Radiodifusión ustraje na tome da su nadležna tijela Kastilje-La Manche dodijelila potporu bez objave natječaja i da je prijenos sredstava bio selektivan jer su bile isključene platforme utemeljene na drugim tehnologijama, kao što su kabel ili satelit.

| (77) | Društvo Radiodifusión smatra da je društvo TelecomCLM ostvarilo ključnu prednost zahvaljujući spornim mjerama. Regionalna tijela odabrala su ga izravno bez provođenja natječajnog postupka. Zbog toga je moglo znatno povećati zemljopisnu pokrivenost svojom mrežom u područjima u kojima inače nitko ne bi uložio. Društvo TelecomCLM nije bilo podvrgnuto regulatornom nadzoru jer nema regulatornu obvezu pružanja pristupa novoizgrađenoj/pojačanoj mreži. Društvo Radiodifusión ističe da je u odluci br. 347/2008 navedeno da je svrha državne potpore uspostaviti nove odašiljačke centre, a ne digitalizirati postojeće centre. |
| --- | --- |

(77)

Društvo Radiodifusión smatra da je društvo TelecomCLM ostvarilo ključnu prednost zahvaljujući spornim mjerama. Regionalna tijela odabrala su ga izravno bez provođenja natječajnog postupka. Zbog toga je moglo znatno povećati zemljopisnu pokrivenost svojom mrežom u područjima u kojima inače nitko ne bi uložio. Društvo TelecomCLM nije bilo podvrgnuto regulatornom nadzoru jer nema regulatornu obvezu pružanja pristupa novoizgrađenoj/pojačanoj mreži. Društvo Radiodifusión ističe da je u odluci br. 347/2008 navedeno da je svrha državne potpore uspostaviti nove odašiljačke centre, a ne digitalizirati postojeće centre.

| (78) | Mišljenje je društva Radiodifusión da se potporom jača položaj tradicionalnih operatera na jedinom segmentu tržišta u kojem ima prostora za tržišno natjecanje. Društvo Abertis navodno je uspjelo pojačati svoj monopolistički položaj i upotrijebiti javna sredstva za razvoj nove i gušće mreže zahvaljujući kojoj će se moći natjecati na novim tržištima. |
| --- | --- |

(78)

Mišljenje je društva Radiodifusión da se potporom jača položaj tradicionalnih operatera na jedinom segmentu tržišta u kojem ima prostora za tržišno natjecanje. Društvo Abertis navodno je uspjelo pojačati svoj monopolistički položaj i upotrijebiti javna sredstva za razvoj nove i gušće mreže zahvaljujući kojoj će se moći natjecati na novim tržištima.

| (79) | Društvo Radiodifusión uvjereno je da državna potpora koja je predmet istrage nije razmjerna. Kako bi ispunila zahtjev razmjernosti, potpora bi se trebala primjenjivati samo na udaljena ruralna područja i koristiti jednako svim operaterima određujući učinkovite obveze u pogledu pristupa. |
| --- | --- |

(79)

Društvo Radiodifusión uvjereno je da državna potpora koja je predmet istrage nije razmjerna. Kako bi ispunila zahtjev razmjernosti, potpora bi se trebala primjenjivati samo na udaljena ruralna područja i koristiti jednako svim operaterima određujući učinkovite obveze u pogledu pristupa.

| (80) | U odgovoru od 27. rujna 2011. na zahtjev Komisije za dostavu informacija u pitanju pravnog položaja koje je postavila Španjolska, društvo Radiodifusión izjavilo je da je njegova glavna djelatnost pružanje usluga lokalnim audiovizualnim nakladnicima. Dostavilo je popis objekata kojima upravlja u 18 općina u Kastilji-La Manchi. Međutim, društvo Radiodifusión smatra da bi se isti objekti mogli upotrebljavati za radiodifuziju nacionalnih i regionalnih programa i stoga su se mogli koristiti da su se mogli natjecati na potporu. |
| --- | --- |

(80)

U odgovoru od 27. rujna 2011. na zahtjev Komisije za dostavu informacija u pitanju pravnog položaja koje je postavila Španjolska, društvo Radiodifusión izjavilo je da je njegova glavna djelatnost pružanje usluga lokalnim audiovizualnim nakladnicima. Dostavilo je popis objekata kojima upravlja u 18 općina u Kastilji-La Manchi. Međutim, društvo Radiodifusión smatra da bi se isti objekti mogli upotrebljavati za radiodifuziju nacionalnih i regionalnih programa i stoga su se mogli koristiti da su se mogli natjecati na potporu.

4.2.   PRIMJEDBE DRUŠTVA ASTRA

| (81) | Društvo Astra smatra da se mjerom kojom je izravno odabrana zemaljska platforma, uključujući postojeću potporu za rad i održavanje, krši načelo tehnološke neutralnosti. Društvo Astra ističe da bi satelitsko odašiljanje bilo jeftinije od DTT-a u području II. (43). Očiti je dokaz toga uspjeh društva Astra u natječaju u Kantabriji. S obzirom na svoje znatne ekonomije razmjera satelitskim rješenjem omogućile bi se veće uštede da je nekoliko regija koordiniralo svoj odabir platforme u području II. Iako španjolska vlada, iz ustavnih razloga, ne bi mogla obvezati regije da uzmu u obzir međuregionalne sinergije kao uvjet za dodjelu sredstava, regije bi to mogle same učiniti. Regionalna tijela vlasti jedino bi tako bila sigurna da biraju najisplativije rješenje za svoje porezne obveznike. |
| --- | --- |

(81)

Društvo Astra smatra da se mjerom kojom je izravno odabrana zemaljska platforma, uključujući postojeću potporu za rad i održavanje, krši načelo tehnološke neutralnosti. Društvo Astra ističe da bi satelitsko odašiljanje bilo jeftinije od DTT-a u području II. (43). Očiti je dokaz toga uspjeh društva Astra u natječaju u Kantabriji. S obzirom na svoje znatne ekonomije razmjera satelitskim rješenjem omogućile bi se veće uštede da je nekoliko regija koordiniralo svoj odabir platforme u području II. Iako španjolska vlada, iz ustavnih razloga, ne bi mogla obvezati regije da uzmu u obzir međuregionalne sinergije kao uvjet za dodjelu sredstava, regije bi to mogle same učiniti. Regionalna tijela vlasti jedino bi tako bila sigurna da biraju najisplativije rješenje za svoje porezne obveznike.

43

| (82) | Uspoređujući različite platforme društvo Astra smatra da, pored izravnih troškova postavljanja, treba uzeti u obzir i ostale pozitivne učinke koje bi imalo satelitsko rješenje. Postupak prelaska bio bi lakši i jeftiniji. Televizijski gledatelji imali bi koristi od prijelaznog razdoblja „istodobnog emitiranja” tijekom kojega bi istodobno primali satelitske i zemaljske kanale. S obzirom na manjak frekvencijskih pojaseva u zemaljskoj mreži i potrebu za oslobađanjem kapaciteta za telekomunikacijske usluge u budućnosti, kućanstva i nakladnici suočili bi se s dodatnim troškovima u slučaju zemaljske mreže. Zbog budućih promjena u širini pojasa, stanovnici u području II. morat će prilagoditi svoje antene. Nakladnicima bi daljnja razdoblja istodobnog emitiranja donijela dodatne troškove. Ti troškovi ne bi nastali da je odabrana satelitska tehnologija. |
| --- | --- |

(82)

Uspoređujući različite platforme društvo Astra smatra da, pored izravnih troškova postavljanja, treba uzeti u obzir i ostale pozitivne učinke koje bi imalo satelitsko rješenje. Postupak prelaska bio bi lakši i jeftiniji. Televizijski gledatelji imali bi koristi od prijelaznog razdoblja „istodobnog emitiranja” tijekom kojega bi istodobno primali satelitske i zemaljske kanale. S obzirom na manjak frekvencijskih pojaseva u zemaljskoj mreži i potrebu za oslobađanjem kapaciteta za telekomunikacijske usluge u budućnosti, kućanstva i nakladnici suočili bi se s dodatnim troškovima u slučaju zemaljske mreže. Zbog budućih promjena u širini pojasa, stanovnici u području II. morat će prilagoditi svoje antene. Nakladnicima bi daljnja razdoblja istodobnog emitiranja donijela dodatne troškove. Ti troškovi ne bi nastali da je odabrana satelitska tehnologija.

| (83) | Društvo Astra ustraje na tome da mrežni operatori nisu ostvarili prednost zbog primjene mreže. Digitalizacijom mreže posebno se pogoduje komercijalnoj opskrbi društva nakladnika koju obavlja društvo Abertis jer će DTT mreža sada obuhvatiti gotovo 100 % stanovništva bez dodatnog troška. |
| --- | --- |

(83)

Društvo Astra ustraje na tome da mrežni operatori nisu ostvarili prednost zbog primjene mreže. Digitalizacijom mreže posebno se pogoduje komercijalnoj opskrbi društva nakladnika koju obavlja društvo Abertis jer će DTT mreža sada obuhvatiti gotovo 100 % stanovništva bez dodatnog troška.

| (84) | U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja, društvo Astra vjeruje da satelitske i zemaljske platforme pripadaju istim tržištima. Ne postoji stroga razlika između besplatnih kanala i kanala uz plaćanje, barem ne u odnosu na tržišno natjecanje među platformama. Već postoji nekoliko TV kanala uz plaćanje koji nude svoje signale putem platforme DTT-a, koje su, sve osim jedne, dostupne i putem satelita. |
| --- | --- |

(84)

U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja, društvo Astra vjeruje da satelitske i zemaljske platforme pripadaju istim tržištima. Ne postoji stroga razlika između besplatnih kanala i kanala uz plaćanje, barem ne u odnosu na tržišno natjecanje među platformama. Već postoji nekoliko TV kanala uz plaćanje koji nude svoje signale putem platforme DTT-a, koje su, sve osim jedne, dostupne i putem satelita.

| (85) | U pogledu mogućih prednosti satelitskih platformi, društvo Astra posebno spominje potrebu za osiguranjem uvjetovanog pristupa/šifriranja. Zaštita prava intelektualnog vlasništva ne bi predstavljala problem satelitskim nakladnicima besplatnih kanala. Takva se tehnologija danas već upotrebljava za brojne TV kanale uz plaćanje na satelitskoj platformi. Nadalje, rješenje koje je predložila Kantabrija za uvjetovani pristup prihvatila su kantabrijska nadležna tijela, koje su mogla odlučiti koje će korisnike aktivirati za primanje usluge. |
| --- | --- |

(85)

U pogledu mogućih prednosti satelitskih platformi, društvo Astra posebno spominje potrebu za osiguranjem uvjetovanog pristupa/šifriranja. Zaštita prava intelektualnog vlasništva ne bi predstavljala problem satelitskim nakladnicima besplatnih kanala. Takva se tehnologija danas već upotrebljava za brojne TV kanale uz plaćanje na satelitskoj platformi. Nadalje, rješenje koje je predložila Kantabrija za uvjetovani pristup prihvatila su kantabrijska nadležna tijela, koje su mogla odlučiti koje će korisnike aktivirati za primanje usluge.

4.3.   PRIMJEDBE DRUŠTVA ABERTIS

4.3.1.   Postojanje državne potpore

Postojanje državne potpore

| (86) | Društvo Abertis smatra da sporna mjera za proširenje pokrivenosti u području II. ne čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(86)

Društvo Abertis smatra da sporna mjera za proširenje pokrivenosti u području II. ne čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora.

| (87) | Prvo, uplate koje su predmet istrage bile su jednostavno uplate iz državnog proračuna za nadogradnju odašiljačkih centara koji pripadaju izravno javnoj upravi ili nad kojima ona ima prava uporabe. Stoga nije bilo uplate iz državnog proračuna niti jednom poduzetniku: sredstva su ostala unutar državne uprave. |
| --- | --- |

(87)

Prvo, uplate koje su predmet istrage bile su jednostavno uplate iz državnog proračuna za nadogradnju odašiljačkih centara koji pripadaju izravno javnoj upravi ili nad kojima ona ima prava uporabe. Stoga nije bilo uplate iz državnog proračuna niti jednom poduzetniku: sredstva su ostala unutar državne uprave.

| (88) | Drugo, društvo Abertis ističe da operateri mreže nisu imali koristi od spornih mjera. Abertis se ne može smatrati korisnikom jer nije mrežni operater u području II. i ne upravlja mrežom koja se upotrebljava za proširenje DTT-a u Kastilji-La Manchi. Društvo TelecomCLM vlasnik je predmetne opreme i njome upravlja, zajedno s drugima. |
| --- | --- |

(88)

Drugo, društvo Abertis ističe da operateri mreže nisu imali koristi od spornih mjera. Abertis se ne može smatrati korisnikom jer nije mrežni operater u području II. i ne upravlja mrežom koja se upotrebljava za proširenje DTT-a u Kastilji-La Manchi. Društvo TelecomCLM vlasnik je predmetne opreme i njome upravlja, zajedno s drugima.

| (89) | Treće, u pogledu tehnološke neutralnosti, Abertis ističe da se spornom mjerom ne otežava tržišno natjecanje između platformi jer marginalno povećanje pokrivenosti DTT-om u području II. nema gospodarski učinak u području I. Nadalje, digitalizacija područja II. ne utječe na cijenu koju Abertis može naplaćivati za svoje usluge odašiljanja. Njegove su cijene zapravo uređene i temelje se na njegovom kapitalu i operativnim rashodima. U odnosu na TelecomCLM, objekti su postali vlasništvo autonomne zajednice Kastilja-La Mancha, koja također kontrolira regionalnog mrežnog operatora društvo TelecomCLM. |
| --- | --- |

(89)

Treće, u pogledu tehnološke neutralnosti, Abertis ističe da se spornom mjerom ne otežava tržišno natjecanje između platformi jer marginalno povećanje pokrivenosti DTT-om u području II. nema gospodarski učinak u području I. Nadalje, digitalizacija područja II. ne utječe na cijenu koju Abertis može naplaćivati za svoje usluge odašiljanja. Njegove su cijene zapravo uređene i temelje se na njegovom kapitalu i operativnim rashodima. U odnosu na TelecomCLM, objekti su postali vlasništvo autonomne zajednice Kastilja-La Mancha, koja također kontrolira regionalnog mrežnog operatora društvo TelecomCLM.

| (90) | Četvrto, nakladnici nisu imali koristi od sporne mjere jer se njihovi prihodi nisu povećali nakon digitalizacije područja II. Dobavljači opreme također se ne mogu smatrati neizravnim korisnicima mjere jer sama kupnja opreme za nadogradnju analognih odašiljačkih centara digitalnom tehnologijom nije utjecala na tržišno natjecanje na tržištu telekomunikacijske opreme niti ga je narušavala. |
| --- | --- |

(90)

Četvrto, nakladnici nisu imali koristi od sporne mjere jer se njihovi prihodi nisu povećali nakon digitalizacije područja II. Dobavljači opreme također se ne mogu smatrati neizravnim korisnicima mjere jer sama kupnja opreme za nadogradnju analognih odašiljačkih centara digitalnom tehnologijom nije utjecala na tržišno natjecanje na tržištu telekomunikacijske opreme niti ga je narušavala.

| (91) | Peto, Abertis smatra da sporna mjera nije imala zamjetni učinak na tržišno natjecanje između mrežnih operatora. Čak i da je društvo Radiodifusión imalo koristi od mjere, ono se ne bi moglo natjecati s društvom Abertis na nacionalnoj razini jer centri kojima upravlja društvo Radiodifusión ne odgovaraju centrima koji su potrebni za područje I., što je slučaj sa svakim centrom u području II. |
| --- | --- |

(91)

Peto, Abertis smatra da sporna mjera nije imala zamjetni učinak na tržišno natjecanje između mrežnih operatora. Čak i da je društvo Radiodifusión imalo koristi od mjere, ono se ne bi moglo natjecati s društvom Abertis na nacionalnoj razini jer centri kojima upravlja društvo Radiodifusión ne odgovaraju centrima koji su potrebni za područje I., što je slučaj sa svakim centrom u području II.

| (92) | Šesto, ako se mjera smatra potporom, Abertisa smatra da je to onda postojeća potpora. Uvođenje mreža za radiodifuziju u području II. počelo je 1982. u neliberaliziranom sektoru radiodifuzije. Tada je španjolska država imala monopol na tržištu zemaljske radiodifuzije. Javna sredstva sada se upotrebljavaju za postavljanje, održavanje i rad lokalnih mreža u području II. uspostavljenih prije liberalizacije tog sektora. Stoga tvrdi da mjera koja je predmet istrage čini trajnu, postojeću potporu. |
| --- | --- |

(92)

Šesto, ako se mjera smatra potporom, Abertisa smatra da je to onda postojeća potpora. Uvođenje mreža za radiodifuziju u području II. počelo je 1982. u neliberaliziranom sektoru radiodifuzije. Tada je španjolska država imala monopol na tržištu zemaljske radiodifuzije. Javna sredstva sada se upotrebljavaju za postavljanje, održavanje i rad lokalnih mreža u području II. uspostavljenih prije liberalizacije tog sektora. Stoga tvrdi da mjera koja je predmet istrage čini trajnu, postojeću potporu.

| (93) | U pogledu spojivosti s člankom 106. stavkom 2., Abertis ističe da društvo TelecomCLM i ostali lokalni mrežni operateri vjerojatno nikada neće premašiti pragove prosječnog godišnjeg prometa prije oporezivanja u iznosu od 100 milijuna EUR tijekom dvije financijske godine prije one u kojoj je određena obveza pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa i godišnju naknadu za predmetnu uslugu u iznosu od 30 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(93)

U pogledu spojivosti s člankom 106. stavkom 2., Abertis ističe da društvo TelecomCLM i ostali lokalni mrežni operateri vjerojatno nikada neće premašiti pragove prosječnog godišnjeg prometa prije oporezivanja u iznosu od 100 milijuna EUR tijekom dvije financijske godine prije one u kojoj je određena obveza pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa i godišnju naknadu za predmetnu uslugu u iznosu od 30 milijuna EUR.

| (94) | Nadalje, sva moguća potpora bila bi spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Svrha mjera koje su donijela španjolska nadležna tijela bila je ubrzati prelazak na digitalno odašiljanje u Španjolskoj, što je bilo priznato kao cilj od zajedničkog interesa. Potpora je bila primjereni instrument jer je DTT najprikladnija tehnologija za osiguranje proširenja pokrivenosti (44). Osim gospodarskih razloga, Abertis također primjećuje da nakladnici nisu skloni satelitskim platformama zbog ograničenja s kojima se suočavaju kod stjecanja prava na sadržaj za svoje besplatne programe. U većini slučaja oni steknu pravo na radiodifuziju sadržaja preko određene platforme, odnosno DTT-a, jer ta tehnologija omogućuje ciljani prijenos i zemljopisna ograničenja. Nadalje, mjere su razmjerne jer se primjenjuju samo na troškove koji su strogo nužni za prelazak s usluga analogne na usluge digitalne televizije u području II. |
| --- | --- |

(94)

Nadalje, sva moguća potpora bila bi spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Svrha mjera koje su donijela španjolska nadležna tijela bila je ubrzati prelazak na digitalno odašiljanje u Španjolskoj, što je bilo priznato kao cilj od zajedničkog interesa. Potpora je bila primjereni instrument jer je DTT najprikladnija tehnologija za osiguranje proširenja pokrivenosti (44). Osim gospodarskih razloga, Abertis također primjećuje da nakladnici nisu skloni satelitskim platformama zbog ograničenja s kojima se suočavaju kod stjecanja prava na sadržaj za svoje besplatne programe. U većini slučaja oni steknu pravo na radiodifuziju sadržaja preko određene platforme, odnosno DTT-a, jer ta tehnologija omogućuje ciljani prijenos i zemljopisna ograničenja. Nadalje, mjere su razmjerne jer se primjenjuju samo na troškove koji su strogo nužni za prelazak s usluga analogne na usluge digitalne televizije u području II.

44

4.4.   PRIMJEDBE NAKLADNIKA

| (95) | Nakladnici tvrde da se mjera ne može smatrati državnom potporom jer njome nije osigurana financijska prednost niti jednom trgovačkom društvu, a posebno ne nakladnicima. Mjerama se nije povećala publika nakladnika u odnosu na vrijeme analognog odašiljanja. Nadalje, stanovnici u područjima proširene pokrivenosti, odnosno, u ruralnim, udaljenim i rijetko naseljenim područjima, nemaju utjecaja na tržište oglašavanja i nisu dio ciljne publike nakladnika. U tim okolnostima privatni operateri nisu povećali naknade za oglašavanje kao rezultat proširenja. |
| --- | --- |

(95)

Nakladnici tvrde da se mjera ne može smatrati državnom potporom jer njome nije osigurana financijska prednost niti jednom trgovačkom društvu, a posebno ne nakladnicima. Mjerama se nije povećala publika nakladnika u odnosu na vrijeme analognog odašiljanja. Nadalje, stanovnici u područjima proširene pokrivenosti, odnosno, u ruralnim, udaljenim i rijetko naseljenim područjima, nemaju utjecaja na tržište oglašavanja i nisu dio ciljne publike nakladnika. U tim okolnostima privatni operateri nisu povećali naknade za oglašavanje kao rezultat proširenja.

| (96) | Nakladnici su također izrazili mišljenje da nisu zainteresirani za migraciju na satelitsku platformu na kojoj bi se njihovi programi morali natjecati sa stotinama drugih kanala. Prednost je zemaljske platforme ograničen kapacitet koji za komercijalne nakladnike besplatnih kanala znači manje konkurencije. Nadalje, istaknuli su činjenicu da obično kupuju sadržaj samo za određenu platformu, u ovom slučaju za zemaljsku. To je zato što se zemaljskim odašiljanjem jamči zemljopisna ograničenost emitiranog sadržaja, što nije slučaj sa satelitom. |
| --- | --- |

(96)

Nakladnici su također izrazili mišljenje da nisu zainteresirani za migraciju na satelitsku platformu na kojoj bi se njihovi programi morali natjecati sa stotinama drugih kanala. Prednost je zemaljske platforme ograničen kapacitet koji za komercijalne nakladnike besplatnih kanala znači manje konkurencije. Nadalje, istaknuli su činjenicu da obično kupuju sadržaj samo za određenu platformu, u ovom slučaju za zemaljsku. To je zato što se zemaljskim odašiljanjem jamči zemljopisna ograničenost emitiranog sadržaja, što nije slučaj sa satelitom.

| (97) | Nakladnici su također insistirali da su, nakon dodjele natječaja u Kantabriji društvu Astra, obavijestili kantabrijska nadležna tijela da će se protiviti satelitskoj radiodifuziji jer su stekli prava na radiodifuziju sadržaja samo putem zemaljske platforme. |
| --- | --- |

(97)

Nakladnici su također insistirali da su, nakon dodjele natječaja u Kantabriji društvu Astra, obavijestili kantabrijska nadležna tijela da će se protiviti satelitskoj radiodifuziji jer su stekli prava na radiodifuziju sadržaja samo putem zemaljske platforme.

5.   PRAVNA PROCJENA

PRAVNA PROCJENA

5.1.   PRAVNA OSNOVA ZA POTPORU

| (98) | Kao što je detaljno opisano u odjeljku 2.2., u uvodnim izjavama 26. do 44. i navedeno u odluci o predmetu SA.28599 – digitalna zemaljska televizija u Španjolskoj (45), pravni okvir za prelaženje na digitalno odašiljanje u Španjolskoj složena je mreža različitih akata koje su donijela nacionalna tijela vlasti i regionalna i lokalna nadležna tijela u razdoblju od četiri godine. Nacionalnim tehničkim planom iz 2005. i Planom prelaska iz 2007. većinom se uređuje prelazak na DTT u području I., ali se također postavljaju temelji za daljnje proširene mjera u području II. Te mjere proširenja provela su regionalna tijela vlasti nakon sklapanja nekoliko okvirnih sporazuma s nacionalnom vladom (Okvirni sporazumi iz 2008.) i dodataka iz 2008. prethodnim Okvirnim sporazumima iz 2006. i 2009. Okvirnim sporazumima iz 2008. |
| --- | --- |

(98)

Kao što je detaljno opisano u odjeljku 2.2., u uvodnim izjavama 26. do 44. i navedeno u odluci o predmetu SA.28599 – digitalna zemaljska televizija u Španjolskoj (45), pravni okvir za prelaženje na digitalno odašiljanje u Španjolskoj složena je mreža različitih akata koje su donijela nacionalna tijela vlasti i regionalna i lokalna nadležna tijela u razdoblju od četiri godine. Nacionalnim tehničkim planom iz 2005. i Planom prelaska iz 2007. većinom se uređuje prelazak na DTT u području I., ali se također postavljaju temelji za daljnje proširene mjera u području II. Te mjere proširenja provela su regionalna tijela vlasti nakon sklapanja nekoliko okvirnih sporazuma s nacionalnom vladom (Okvirni sporazumi iz 2008.) i dodataka iz 2008. prethodnim Okvirnim sporazumima iz 2006. i 2009. Okvirnim sporazumima iz 2008.

45

| (99) | Nakon sklapanja tih sporazuma i dodataka regionalna i/ili lokalna tijela vlasti provela su niz mjera usmjerenih na proširenje pokrivenosti DTT-om u području II. Komisija stoga smatra da razni akti doneseni na nacionalnoj razini i sporazumi sklopljeni i izmijenjeni između MIET-a i autonomnih zajednica čine osnovu za program potpora za proširenje pokrivenosti u području II. Na temelju tih akata i sporazuma autonomne zajednice poduzele su mjere koje nisu bile tehnološki neutralne (46). |
| --- | --- |

(99)

Nakon sklapanja tih sporazuma i dodataka regionalna i/ili lokalna tijela vlasti provela su niz mjera usmjerenih na proširenje pokrivenosti DTT-om u području II. Komisija stoga smatra da razni akti doneseni na nacionalnoj razini i sporazumi sklopljeni i izmijenjeni između MIET-a i autonomnih zajednica čine osnovu za program potpora za proširenje pokrivenosti u području II. Na temelju tih akata i sporazuma autonomne zajednice poduzele su mjere koje nisu bile tehnološki neutralne (46).

46

| (100) | Dok se Nacionalnim tehničkim planom uređuje prelazak na DTT u području I., njime se također daje mandat lokalnim tijelima vlasti da uspostave u suradnji s autonomnim zajednicama dodatne odašiljačke centre nužne za osiguranje prijema DTT-a u području II. Stoga je u tome trenutku vlada već predvidjela proširenje pokrivenosti DTT-om. U mandatu sadržanom u glavnom pravnom aktu kojim se uređuje prelazak na digitalnu televiziju spominje se samo zemaljska platforma. U praksi su stoga autonomne zajednice primijenile smjernice nacionalne vlade o proširenju DTT-a (47). |
| --- | --- |

(100)

Dok se Nacionalnim tehničkim planom uređuje prelazak na DTT u području I., njime se također daje mandat lokalnim tijelima vlasti da uspostave u suradnji s autonomnim zajednicama dodatne odašiljačke centre nužne za osiguranje prijema DTT-a u području II. Stoga je u tome trenutku vlada već predvidjela proširenje pokrivenosti DTT-om. U mandatu sadržanom u glavnom pravnom aktu kojim se uređuje prelazak na digitalnu televiziju spominje se samo zemaljska platforma. U praksi su stoga autonomne zajednice primijenile smjernice nacionalne vlade o proširenju DTT-a (47).

47

| (101) | Trenutkom isplate državne potpore za uvođenje DTT-a u područje II. smatra se trenutak uplate sredstava nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela korisnicima. To se dogodilo tijekom vremena koje se razlikovalo među autonomnim zajednicama. O tekućoj potpori za rad i održavanje mreža odlučivalo se na razini autonomnih zajednica. |
| --- | --- |

(101)

Trenutkom isplate državne potpore za uvođenje DTT-a u područje II. smatra se trenutak uplate sredstava nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela korisnicima. To se dogodilo tijekom vremena koje se razlikovalo među autonomnim zajednicama. O tekućoj potpori za rad i održavanje mreža odlučivalo se na razini autonomnih zajednica.

| (102) | U slučaju Kastilje-La Manche odabran je drugačiji postupak, što je detaljno opisano u uvodnim izjavama 36. do 45. Za razliku od većine ostalih autonomnih zajednica u toj se nisu upotrebljavali regionalni natječaji za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom. Umjesto toga, odlukom 347/2008 od 2. prosinca 2008. određena je izravna dodjela nužnih sredstava za digitalizaciju vlasnicima postojećih (analognih) odašiljačkih centara. JCCM stoga nije provodio javni natječaj već je izravno odabrao telekomunikacijske operatore. Ta su trgovačka društva također obavljala zadaće rada i održavanja. |
| --- | --- |

(102)

U slučaju Kastilje-La Manche odabran je drugačiji postupak, što je detaljno opisano u uvodnim izjavama 36. do 45. Za razliku od većine ostalih autonomnih zajednica u toj se nisu upotrebljavali regionalni natječaji za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom. Umjesto toga, odlukom 347/2008 od 2. prosinca 2008. određena je izravna dodjela nužnih sredstava za digitalizaciju vlasnicima postojećih (analognih) odašiljačkih centara. JCCM stoga nije provodio javni natječaj već je izravno odabrao telekomunikacijske operatore. Ta su trgovačka društva također obavljala zadaće rada i održavanja.

| (103) | U slučajevima kada odašiljački centri izravno pripadaju društvima TelecomCLM ili Abertis, ta trgovačka društva dobila su potporu za nadogradnju svoje opreme. U slučajevima kada je trebalo izgraditi nove odašiljačke centre, oni su se financirali iz javnih sredstava, ali TelecomCLM je dobio vlasništvo nad njima. Naposljetku, u većini slučajeva analogni odašiljački centri u vlasništvu su općinskih tijela vlasti. Potonja su kupila digitalnu opremu od društva TelecomCLM ili Abertis i podugovorila postavljanje, rad i održavanje opreme tim trgovačkim društvima. |
| --- | --- |

(103)

U slučajevima kada odašiljački centri izravno pripadaju društvima TelecomCLM ili Abertis, ta trgovačka društva dobila su potporu za nadogradnju svoje opreme. U slučajevima kada je trebalo izgraditi nove odašiljačke centre, oni su se financirali iz javnih sredstava, ali TelecomCLM je dobio vlasništvo nad njima. Naposljetku, u većini slučajeva analogni odašiljački centri u vlasništvu su općinskih tijela vlasti. Potonja su kupila digitalnu opremu od društva TelecomCLM ili Abertis i podugovorila postavljanje, rad i održavanje opreme tim trgovačkim društvima.

5.2.   OCJENA DRŽAVNIH POTPORA U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UGOVORA

5.2.1.   Postojanje potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora

Postojanje potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora

| (104) | Predmetna mjera, uključujući tekuću potporu za rad i održavanje, može se smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u kojem su propisani sljedeći uvjeti za postojanje državne potpore. Prvo, mora ju dodjeljivati država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava. Drugo, njome se primatelju mora osiguravati selektivna prednost. Treće, njome se narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost da će biti narušeno. Četvrto, mora postojati mogućnost da će intervencija utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(104)

Predmetna mjera, uključujući tekuću potporu za rad i održavanje, može se smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u kojem su propisani sljedeći uvjeti za postojanje državne potpore. Prvo, mora ju dodjeljivati država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava. Drugo, njome se primatelju mora osiguravati selektivna prednost. Treće, njome se narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost da će biti narušeno. Četvrto, mora postojati mogućnost da će intervencija utjecati na trgovinu između država članica.

5.2.1.1.   Državna sredstva i odgovornost države

Državna sredstva i odgovornost države

| (105) | Predmetna mjera potječe iz prethodno opisanog sustava pravnih akata na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te iz sporazuma sklopljenih između MIET-a i nadležnih tijela Kastilje-La Mancha. Kastilja-La Mancha nije osporila nalaz iz odluke o pokretanju postupka da je mjera financirana iz proračuna. Međutim, španjolska nadležna tijela ustrajala su na tome da je financirana iz državnog proračuna i iz regionalnog i općinskog proračuna. Također su izrazila mišljenje da je predmetna mjera zapravo jednostavni prijenos sredstava između različitih tijela državne uprave. Time je Kastilja-La Mancha priznala da su sredstva djelomično potekla iz državnog proračuna. Nadalje, mjera nije bila jednostavni prijenos sredstava između tijela državne uprave jer su sredstva u konačnici upotrijebili subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost za uvođenje DTT mreže (što je objašnjeno u odjeljku 5.2.1.2.). |
| --- | --- |

(105)

Predmetna mjera potječe iz prethodno opisanog sustava pravnih akata na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te iz sporazuma sklopljenih između MIET-a i nadležnih tijela Kastilje-La Mancha. Kastilja-La Mancha nije osporila nalaz iz odluke o pokretanju postupka da je mjera financirana iz proračuna. Međutim, španjolska nadležna tijela ustrajala su na tome da je financirana iz državnog proračuna i iz regionalnog i općinskog proračuna. Također su izrazila mišljenje da je predmetna mjera zapravo jednostavni prijenos sredstava između različitih tijela državne uprave. Time je Kastilja-La Mancha priznala da su sredstva djelomično potekla iz državnog proračuna. Nadalje, mjera nije bila jednostavni prijenos sredstava između tijela državne uprave jer su sredstva u konačnici upotrijebili subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost za uvođenje DTT mreže (što je objašnjeno u odjeljku 5.2.1.2.).

| (106) | U tim je okolnostima utvrđeno da se mjera koja je predmet istrage financirala izravno iz državnog proračuna i iz proračuna različitih općinskih tijela i autonomnih zajednica. Tekuća potpora nije se financirala iz državnog proračuna već iz proračuna autonomne zajednice. |
| --- | --- |

(106)

U tim je okolnostima utvrđeno da se mjera koja je predmet istrage financirala izravno iz državnog proračuna i iz proračuna različitih općinskih tijela i autonomnih zajednica. Tekuća potpora nije se financirala iz državnog proračuna već iz proračuna autonomne zajednice.

| (107) | Budući da je mjeru financirala država, na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, ona se može pripisati državi i uključuje uporabu državnih sredstava. |
| --- | --- |

(107)

Budući da je mjeru financirala država, na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, ona se može pripisati državi i uključuje uporabu državnih sredstava.

5.2.1.2.   Gospodarska prednost subjektima koji obavljaju gospodarsku djelatnost

Gospodarska prednost subjektima koji obavljaju gospodarsku djelatnost

| (108) | Društvo Abertis, koje kotira na španjolskoj burzi, međunarodno je trgovačko društvo koje se bavi upravljanjem cestama s naplatom cestarine i zemaljskim i satelitskim telekomunikacijskim infrastrukturama. Posluje u 12 država u Europi i Americi, a oko dvije trećine prihoda grupe nastaje izvan Španjolske. Abertis Telecom vlasnik je telekomunikacijske infrastrukture u Španjolskoj, a njome i upravlja. On je također vlasnik najveće mreže lokacija za distribuciju i odašiljanje radijskih i TV signala u Španjolskoj. TelecomCLM S.A. regionalni je telekomunikacijski operater koji pruža usluge u Kastilji-La Manchi. Njegove usluge uključuju prijevoz, dovođenje i širenje radijskih i televizijskih signala, oprema za sustave stanovanja i zračenja, dijeljenje infrastrukture i održavanje ključne infrastrukture. Trgovačko društvo pruža usluge lokalnim, regionalnim i nacionalnim operaterima [...]. |
| --- | --- |

(108)

Društvo Abertis, koje kotira na španjolskoj burzi, međunarodno je trgovačko društvo koje se bavi upravljanjem cestama s naplatom cestarine i zemaljskim i satelitskim telekomunikacijskim infrastrukturama. Posluje u 12 država u Europi i Americi, a oko dvije trećine prihoda grupe nastaje izvan Španjolske. Abertis Telecom vlasnik je telekomunikacijske infrastrukture u Španjolskoj, a njome i upravlja. On je također vlasnik najveće mreže lokacija za distribuciju i odašiljanje radijskih i TV signala u Španjolskoj. TelecomCLM S.A. regionalni je telekomunikacijski operater koji pruža usluge u Kastilji-La Manchi. Njegove usluge uključuju prijevoz, dovođenje i širenje radijskih i televizijskih signala, oprema za sustave stanovanja i zračenja, dijeljenje infrastrukture i održavanje ključne infrastrukture. Trgovačko društvo pruža usluge lokalnim, regionalnim i nacionalnim operaterima [...].

| (109) | Predmetna mjera podrazumijeva prijenos državnih sredstava na određene poduzetnike. Iako pojam poduzetnika nije definiran u Ugovoru, odnosi se na svaku fizičku ili pravnu osobu koja obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njezin pravni položaj i financiranje. U sudskoj praksi Komisije, koju je potvrdio Sud EU-a, rad mreža za odašiljanje televizijskog signala smatra se gospodarskom djelatnošću (48), koja je slična drugim slučajevima koji uključuju upravljanje infrastrukturom koje obavljaju regionalna tijela (49). U predmetnom slučaju javna su tijela upisana u upisniku CMT-a kao mrežni operateri. To znači da pružaju određene usluge koje prema ustaljenoj praksi čine gospodarsku djelatnost. Tržište postoje ako bi ostali operatori bili voljni ili u mogućnosti pružati predmetnu uslugu, što je slučaj. Na primjer, društvo Astra održalo je nekoliko sastanaka s autonomnim zajednicama prije provedbe proširenja pokrivenosti u području II. kako bi im predstavilo svoju ponudu. Nadalje, u ožujku 2008. Astra je pobijedila u tehnološki neutralnom natječaju za pružanje digitalne televizije u područjima II. i III. koji je objavila Kantabrija. Činjenica da javni poduzetnici i općinska tijela vlasti ne primaju naknadu za pružene usluge ne znači da se predmetne djelatnosti ne mogu smatrati gospodarskom djelatnošću (50). |
| --- | --- |

(109)

Predmetna mjera podrazumijeva prijenos državnih sredstava na određene poduzetnike. Iako pojam poduzetnika nije definiran u Ugovoru, odnosi se na svaku fizičku ili pravnu osobu koja obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njezin pravni položaj i financiranje. U sudskoj praksi Komisije, koju je potvrdio Sud EU-a, rad mreža za odašiljanje televizijskog signala smatra se gospodarskom djelatnošću (48), koja je slična drugim slučajevima koji uključuju upravljanje infrastrukturom koje obavljaju regionalna tijela (49). U predmetnom slučaju javna su tijela upisana u upisniku CMT-a kao mrežni operateri. To znači da pružaju određene usluge koje prema ustaljenoj praksi čine gospodarsku djelatnost. Tržište postoje ako bi ostali operatori bili voljni ili u mogućnosti pružati predmetnu uslugu, što je slučaj. Na primjer, društvo Astra održalo je nekoliko sastanaka s autonomnim zajednicama prije provedbe proširenja pokrivenosti u području II. kako bi im predstavilo svoju ponudu. Nadalje, u ožujku 2008. Astra je pobijedila u tehnološki neutralnom natječaju za pružanje digitalne televizije u područjima II. i III. koji je objavila Kantabrija. Činjenica da javni poduzetnici i općinska tijela vlasti ne primaju naknadu za pružene usluge ne znači da se predmetne djelatnosti ne mogu smatrati gospodarskom djelatnošću (50).

48

49

50

| (110) | Komisija se ne slaže s argumentom Španjolske da je upravljanje zemaljskom mrežom koje obavljaju autonomne zajednice, javna poduzeća i općinska tijela vlasti obuhvaćeno izvršavanjem službenih ovlasti javnog tijela i stoga izvan područja primjene članka 107. Ugovora. Priznato je da djelatnosti povezane s ostvarivanjem prava države koja ostvaruje sama država ili tijela koja obavljaju svoje javne ovlasti nisu gospodarske djelatnosti u svrhe pravila tržišnog natjecanja (51). Tim izuzećem mogu biti obuhvaćene djelatnosti koje su dio bitnih funkcija države ili su povezane s tim funkcijama zbog njihove prirode, svrhe i pravila koja se na njih primjenjuju. U sudskoj praksi Suda ima nekoliko primjera djelatnosti koje su unutar te kategorije čime se uspostavlja podjela između čistih djelatnosti države i komercijalnih djelatnosti u kojima može sudjelovati državno tijelo. Na tom se popisu nalaze djelatnosti povezane s vojskom ili policijom, održavanjem i poboljšanjem sigurnosti zračnog prometa, kontrolom zračnom prometa (52), nadzorom zagađivanja, a to je zadaća koja je u javnom interesu i čini dio bitnih funkcija države u pogledu zaštite okoliša u pomorskim područjima (53), i djelatnosti standardizacije te povezanih aktivnosti istraživanja i razvoja (54). |
| --- | --- |

(110)

Komisija se ne slaže s argumentom Španjolske da je upravljanje zemaljskom mrežom koje obavljaju autonomne zajednice, javna poduzeća i općinska tijela vlasti obuhvaćeno izvršavanjem službenih ovlasti javnog tijela i stoga izvan područja primjene članka 107. Ugovora. Priznato je da djelatnosti povezane s ostvarivanjem prava države koja ostvaruje sama država ili tijela koja obavljaju svoje javne ovlasti nisu gospodarske djelatnosti u svrhe pravila tržišnog natjecanja (51). Tim izuzećem mogu biti obuhvaćene djelatnosti koje su dio bitnih funkcija države ili su povezane s tim funkcijama zbog njihove prirode, svrhe i pravila koja se na njih primjenjuju. U sudskoj praksi Suda ima nekoliko primjera djelatnosti koje su unutar te kategorije čime se uspostavlja podjela između čistih djelatnosti države i komercijalnih djelatnosti u kojima može sudjelovati državno tijelo. Na tom se popisu nalaze djelatnosti povezane s vojskom ili policijom, održavanjem i poboljšanjem sigurnosti zračnog prometa, kontrolom zračnom prometa (52), nadzorom zagađivanja, a to je zadaća koja je u javnom interesu i čini dio bitnih funkcija države u pogledu zaštite okoliša u pomorskim područjima (53), i djelatnosti standardizacije te povezanih aktivnosti istraživanja i razvoja (54).

51

52

53

54

| (111) | S obzirom na to, Komisija smatra da u ovom slučaju rad zemaljske radiodifuzijske mreže nije u okviru obveza ili povlastica države niti je tipična djelatnost koju bi mogla obavljati samo država. Predmetne usluge obično nisu usluge javnog tijela i gospodarske su prirode, što je dokazano činjenicom da je nekoliko poduzeća aktivno na tržištu u području I. Drugo, za pružanje te usluge u području II. bio je zainteresiran privatni poduzetnik, koji ne ovisi o javim tijelima – odnosno Astra (što je dokazano njegovim sudjelovanjem u natječaju iz 2008. u Kantabriji. Pritužba društva Astra odnosi se i na regiju Kastilja-La Mancha u kojoj želi pružati usluge digitalne radiodifuzije kao operater platforme. Treće, uvođenje mreže u području II. odnosi se samo na odašiljanje nacionalnih ili regionalnih privatnih kanala (55). Zbog toga je donesen zaključak da upravljanje zemaljskom mrežom koje obavljaju autonomne zajednice, javna poduzeća i općinska tijela nije obuhvaćeno službenim dužnostima javnog tijela. |
| --- | --- |

(111)

S obzirom na to, Komisija smatra da u ovom slučaju rad zemaljske radiodifuzijske mreže nije u okviru obveza ili povlastica države niti je tipična djelatnost koju bi mogla obavljati samo država. Predmetne usluge obično nisu usluge javnog tijela i gospodarske su prirode, što je dokazano činjenicom da je nekoliko poduzeća aktivno na tržištu u području I. Drugo, za pružanje te usluge u području II. bio je zainteresiran privatni poduzetnik, koji ne ovisi o javim tijelima – odnosno Astra (što je dokazano njegovim sudjelovanjem u natječaju iz 2008. u Kantabriji. Pritužba društva Astra odnosi se i na regiju Kastilja-La Mancha u kojoj želi pružati usluge digitalne radiodifuzije kao operater platforme. Treće, uvođenje mreže u području II. odnosi se samo na odašiljanje nacionalnih ili regionalnih privatnih kanala (55). Zbog toga je donesen zaključak da upravljanje zemaljskom mrežom koje obavljaju autonomne zajednice, javna poduzeća i općinska tijela nije obuhvaćeno službenim dužnostima javnog tijela.

55

| (112) | Komisija se ne slaže s JCCM-om da je mjera u skladu s načelom privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu (MEIP). Tim se testom provjerava bi li ulagač u tržišnom gospodarstvu uložio u projekt pod istim uvjetima kao i javni ulagač u trenutku donošenja odluke o javnom ulaganju. U ovom slučaju javno ulaganje je JCCM-ovo financiranje zemaljskih radiodifuzijskih mreža društava TelecomCLM i Abertis. Ako oprema ostaje u vlasništvu javnih tijela (općinskih tijela), njome upravljaju bivša trgovačka društva. U sporazumu s operaterima nije predviđena nadoknada ili naknada za opremu u vlasništvu javnih tijela. To je izravno protivno pojmu privatnog ulagača koji bi zahtijevao ne samo takvu nadoknadu/naknadu već i povrat na ulaganje. Javno financiranje mreže DTT-a nije trebalo samo po sebi biti profitabilno ulaganje. Zbog toga, ulaganje JCCM-a u digitalizaciju zemaljske mreže u području II. nije u skladu s MEIP-om. |
| --- | --- |

(112)

Komisija se ne slaže s JCCM-om da je mjera u skladu s načelom privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu (MEIP). Tim se testom provjerava bi li ulagač u tržišnom gospodarstvu uložio u projekt pod istim uvjetima kao i javni ulagač u trenutku donošenja odluke o javnom ulaganju. U ovom slučaju javno ulaganje je JCCM-ovo financiranje zemaljskih radiodifuzijskih mreža društava TelecomCLM i Abertis. Ako oprema ostaje u vlasništvu javnih tijela (općinskih tijela), njome upravljaju bivša trgovačka društva. U sporazumu s operaterima nije predviđena nadoknada ili naknada za opremu u vlasništvu javnih tijela. To je izravno protivno pojmu privatnog ulagača koji bi zahtijevao ne samo takvu nadoknadu/naknadu već i povrat na ulaganje. Javno financiranje mreže DTT-a nije trebalo samo po sebi biti profitabilno ulaganje. Zbog toga, ulaganje JCCM-a u digitalizaciju zemaljske mreže u području II. nije u skladu s MEIP-om.

| (113) | Gospodarska prednost stoga postoji kada operater prima javna sredstva za digitalizaciju vlastite opreme ili za izgradnju novih odašiljačkih centara. Drugo, ako javno tijelo izravno izabere (tj. bez javnog natječaja) operatera za pružanje opreme za DTT i za pružanje usluga upravljanja i održavanja, to nije u skladu s tržišnim uvjetima. Time se također daje gospodarska prednost operateru. |
| --- | --- |

(113)

Gospodarska prednost stoga postoji kada operater prima javna sredstva za digitalizaciju vlastite opreme ili za izgradnju novih odašiljačkih centara. Drugo, ako javno tijelo izravno izabere (tj. bez javnog natječaja) operatera za pružanje opreme za DTT i za pružanje usluga upravljanja i održavanja, to nije u skladu s tržišnim uvjetima. Time se također daje gospodarska prednost operateru.

Izravni korisnici potpore

Izravni korisnici potpore

| (114) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 36. i 37., JCCM nije organizirao regionalne natječaje za nadogradnju analognih mreža ili za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom. Umjesto toga ta su sredstva izravno dodijeljena općinskim tijelima ili postojećim zemaljskim operaterima. Općinska tijela zatim su bez javnog natječaja odabrala operatere za izvršavanje zadaće. Uslijed toga, ostali operateri platformi, zemaljski ili ostali, nisu primjereno obaviješteni o mjeri i stoga nisu mogli dostaviti tehnički prijedlog za nadogradnju infrastrukture za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom u području II. u regiji (56). |
| --- | --- |

(114)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 36. i 37., JCCM nije organizirao regionalne natječaje za nadogradnju analognih mreža ili za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom. Umjesto toga ta su sredstva izravno dodijeljena općinskim tijelima ili postojećim zemaljskim operaterima. Općinska tijela zatim su bez javnog natječaja odabrala operatere za izvršavanje zadaće. Uslijed toga, ostali operateri platformi, zemaljski ili ostali, nisu primjereno obaviješteni o mjeri i stoga nisu mogli dostaviti tehnički prijedlog za nadogradnju infrastrukture za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom u području II. u regiji (56).

56

| (115) | Društva Abertis i TelecomCLM dobila su sredstva za nadogradnju i proširenje svoje mreže ili su sklopila ugovor s općinskim tijelima za obavljanje takvih poslova na toj infrastrukturi (57). U oba slučaja dva su operatora izabrana bez javnog natječaja. U većini slučajeva općinska tijela su vlasnici opreme za DTT koja je povezana sa stupovima operatera. Operateri ne plaćaju naknadu općinskim tijelima za uporabu takve opreme. |
| --- | --- |

(115)

Društva Abertis i TelecomCLM dobila su sredstva za nadogradnju i proširenje svoje mreže ili su sklopila ugovor s općinskim tijelima za obavljanje takvih poslova na toj infrastrukturi (57). U oba slučaja dva su operatora izabrana bez javnog natječaja. U većini slučajeva općinska tijela su vlasnici opreme za DTT koja je povezana sa stupovima operatera. Operateri ne plaćaju naknadu općinskim tijelima za uporabu takve opreme.

57

| (116) | Telecom CLM izravno je sklopio s JCCM-om133 sporazuma o suradnji u području digitalizacije vlastitih odašiljačkih centara. To se smatralo nužnim za obavljanje proširenja DTT-a u ruralnim područjima u kojima je naseljenost rijetka i niti jedan operator nije pokazao interes za ulaganje. Iz pregleda troškova nastalih društvu TelecomCLM po primitku sredstava koja mu je uplatio JCCM razvidno je da je TelecomCLM ta sredstva upotrijebio isključivo za kupnju i postavljanje opreme za DTT i za naknadno održavanje opreme u prvom dvogodišnjem razdoblju. |
| --- | --- |

(116)

Telecom CLM izravno je sklopio s JCCM-om133 sporazuma o suradnji u području digitalizacije vlastitih odašiljačkih centara. To se smatralo nužnim za obavljanje proširenja DTT-a u ruralnim područjima u kojima je naseljenost rijetka i niti jedan operator nije pokazao interes za ulaganje. Iz pregleda troškova nastalih društvu TelecomCLM po primitku sredstava koja mu je uplatio JCCM razvidno je da je TelecomCLM ta sredstva upotrijebio isključivo za kupnju i postavljanje opreme za DTT i za naknadno održavanje opreme u prvom dvogodišnjem razdoblju.

| (117) | Prema tome, društva TelecomCLM i Abertis nadogradila su dio svojih postojećih odašiljačkih centara i sada mogu upravljati mrežom za DTT u području II. zahvaljujući javnim subvencijama. Oni mogu također upotrijebiti novu infrastrukturu za pružanje drugih usluga, primjerice WiMax (bežični širokopojasni standardi kojima se može pružati fiksni ili mobilni širokopojasni pristup). Društvo TelecomCLM upotrijebilo je svoje [...] centre i nekoliko digitaliziranih centara u vlasništvu općinskih tijela za postavljanje JCCM-ove opreme za Wimax [...] (58). Zbog tih ekonomija razmjera, mrežni operateri za DTT mogu stjecati prihod na temelju javno financirane infrastrukture [...]. |
| --- | --- |

(117)

Prema tome, društva TelecomCLM i Abertis nadogradila su dio svojih postojećih odašiljačkih centara i sada mogu upravljati mrežom za DTT u području II. zahvaljujući javnim subvencijama. Oni mogu također upotrijebiti novu infrastrukturu za pružanje drugih usluga, primjerice WiMax (bežični širokopojasni standardi kojima se može pružati fiksni ili mobilni širokopojasni pristup). Društvo TelecomCLM upotrijebilo je svoje [...] centre i nekoliko digitaliziranih centara u vlasništvu općinskih tijela za postavljanje JCCM-ove opreme za Wimax [...] (58). Zbog tih ekonomija razmjera, mrežni operateri za DTT mogu stjecati prihod na temelju javno financirane infrastrukture [...].

58

| (118) | Mjerljiva prednost za izravne korisnike, društva TelecomCLM i Abertis, ukupan je iznos primljenih sredstava za proširenje pokrivenosti (uključujući sredstva primljena za nadogradnju ili izgradnju novih odašiljačkih centara). |
| --- | --- |

(118)

Mjerljiva prednost za izravne korisnike, društva TelecomCLM i Abertis, ukupan je iznos primljenih sredstava za proširenje pokrivenosti (uključujući sredstva primljena za nadogradnju ili izgradnju novih odašiljačkih centara).

| (119) | Ako su općinska tijela bila mrežni operateri, ona su dobila javna sredstva za digitalizaciju odašiljačkih centara smještenih u njihovom području i za izgradnju novih. Nadležna tijela tvrde da su to bili jednostavni prijenosi sredstava između različitih razina javne uprave i da su, proširenjem mreže u vlasništvu općinskih tijela, ta tijela jednostavno ispunila svoju upravnu obvezu prema građanima. Međutim, ako su mrežni operateri općinska tijela, ona obavljaju gospodarsku djelatnost. Mnoga od njih upisana su u upisnik mrežnih operatera CMT-a. Budući da su općinska tijela kupila digitalnu opremu od društava Abertis ili TelecomCLM i podugovorila postavljanje, rad i održavanje opreme s tim dvama trgovačkim društvima bez raspisivanja javnog natječaja, u tom su slučaju ta društva izravni korisnici potpore. |
| --- | --- |

(119)

Ako su općinska tijela bila mrežni operateri, ona su dobila javna sredstva za digitalizaciju odašiljačkih centara smještenih u njihovom području i za izgradnju novih. Nadležna tijela tvrde da su to bili jednostavni prijenosi sredstava između različitih razina javne uprave i da su, proširenjem mreže u vlasništvu općinskih tijela, ta tijela jednostavno ispunila svoju upravnu obvezu prema građanima. Međutim, ako su mrežni operateri općinska tijela, ona obavljaju gospodarsku djelatnost. Mnoga od njih upisana su u upisnik mrežnih operatera CMT-a. Budući da su općinska tijela kupila digitalnu opremu od društava Abertis ili TelecomCLM i podugovorila postavljanje, rad i održavanje opreme s tim dvama trgovačkim društvima bez raspisivanja javnog natječaja, u tom su slučaju ta društva izravni korisnici potpore.

| (120) | Financiranje također uključuje rad i održavanje mreže. Te zadaće izvršavaju društva TelecomCLM i Abertis. To se smatra postojećom potporom, a operateri kojima je povjeren rad i održavanje mreže smatraju se korisnicima. Naposljetku, društva Abertis i TelecomCLM također imaju koristi od isključenja drugih operatera platformi s tržišta zbog prenošenja besplatnih TV signala u Španjolskoj (59). |
| --- | --- |

(120)

Financiranje također uključuje rad i održavanje mreže. Te zadaće izvršavaju društva TelecomCLM i Abertis. To se smatra postojećom potporom, a operateri kojima je povjeren rad i održavanje mreže smatraju se korisnicima. Naposljetku, društva Abertis i TelecomCLM također imaju koristi od isključenja drugih operatera platformi s tržišta zbog prenošenja besplatnih TV signala u Španjolskoj (59).

59

Neizravni korisnici potpore

Neizravni korisnici potpore

| (121) | Dobavljači hardvera. Društva Telecom CLM i Abertis pružaju telekomunikacijsku opremu i hardver u kući. Budući da su općinska tijela kupila opremu od dvaju postojećih zemaljskih operatora u Kastilji-La Mancha bez raspisivanja javnog natječaja, društva TelecomCLM i Abertis ostvarivala su izravne koristi od potpore (vidjeti uvodnu izjavu 119.). Ako su dva operatera kupila takvu opremu od dobavljača hardvera, ona je kupljena na slobodnom tržištu. Stoga se, osim društava TelecomCLM i Abertis (izravni korisnici), dobavljači hardvera ne smatraju korisnicima jer nisu ostvarili selektivnu prednost. Kao u slučaju digitalnih pretvarača u Italiji (60), nije bilo moguće razlikovati između različitih kategorija proizvođača različitih vrsta digitalne infrastrukture jer bi proizvođači trebali moći proizvoditi bilo koju vrstu opreme. Trgovačka društva koja pružaju takvu opremu mrežnim operaterima ne razlikuju se od grupe poduzetnika koji bi sudjelovali u natječajima da je program bio tehnološki neutralan u odnosu na operatere platforme (61). U Španjolskoj trgovačka društva koja ugrađuju, postavljaju i pružaju nužni hardver za proširenje DTT-a obično nude i druge usluge. Takvi proizvođači opreme, kao i telekomunikacijski operateri, mogu nuditi zemaljske i satelitske usluge ili njihovu kombinaciju (62). |
| --- | --- |

(121)

Dobavljači hardvera. Društva Telecom CLM i Abertis pružaju telekomunikacijsku opremu i hardver u kući. Budući da su općinska tijela kupila opremu od dvaju postojećih zemaljskih operatora u Kastilji-La Mancha bez raspisivanja javnog natječaja, društva TelecomCLM i Abertis ostvarivala su izravne koristi od potpore (vidjeti uvodnu izjavu 119.). Ako su dva operatera kupila takvu opremu od dobavljača hardvera, ona je kupljena na slobodnom tržištu. Stoga se, osim društava TelecomCLM i Abertis (izravni korisnici), dobavljači hardvera ne smatraju korisnicima jer nisu ostvarili selektivnu prednost. Kao u slučaju digitalnih pretvarača u Italiji (60), nije bilo moguće razlikovati između različitih kategorija proizvođača različitih vrsta digitalne infrastrukture jer bi proizvođači trebali moći proizvoditi bilo koju vrstu opreme. Trgovačka društva koja pružaju takvu opremu mrežnim operaterima ne razlikuju se od grupe poduzetnika koji bi sudjelovali u natječajima da je program bio tehnološki neutralan u odnosu na operatere platforme (61). U Španjolskoj trgovačka društva koja ugrađuju, postavljaju i pružaju nužni hardver za proširenje DTT-a obično nude i druge usluge. Takvi proizvođači opreme, kao i telekomunikacijski operateri, mogu nuditi zemaljske i satelitske usluge ili njihovu kombinaciju (62).

Dobavljači hardvera.

60

61

62

| (122) | Predmetnom mjerom ne nastoji se osigurati prednost proizvođačima temeljem njezina cilja ili opće strukture. Bilo kojom javnom politikom kojom se pogoduje digitalizaciji (čak i onoj koja je tehnološki neutralna) koristilo bi se proizvođačima digitalne opreme. U slučaju proizvođača opreme činjenica da im se zbog mjere povećala prodaja može se smatrati mehaničkom nuspojavom. U načelu utjecaj svake državne potpore proteže se do dobavljača primatelja državne potpore. Međutim, time takvih dobavljači ne ostvaruju nužno selektivnu prednost. Potpora nije bila usmjerena na dobavljače hardvera i oni stoga nisu imali koristi od ciljanog neizravnog učinka. |
| --- | --- |

(122)

Predmetnom mjerom ne nastoji se osigurati prednost proizvođačima temeljem njezina cilja ili opće strukture. Bilo kojom javnom politikom kojom se pogoduje digitalizaciji (čak i onoj koja je tehnološki neutralna) koristilo bi se proizvođačima digitalne opreme. U slučaju proizvođača opreme činjenica da im se zbog mjere povećala prodaja može se smatrati mehaničkom nuspojavom. U načelu utjecaj svake državne potpore proteže se do dobavljača primatelja državne potpore. Međutim, time takvih dobavljači ne ostvaruju nužno selektivnu prednost. Potpora nije bila usmjerena na dobavljače hardvera i oni stoga nisu imali koristi od ciljanog neizravnog učinka.

| (123) | Nakladnici. Španjolska je dovoljno pokazala da zemaljski nakladnici nisu ostvarili prednost uslijed proširenja pokrivenosti. Za razliku od područja I. nakladnici su odbili platiti za digitalizaciju područja II. jer im to ne bi donijelo dodatnu zaradu. Zapravo, s obzirom na predmetnu ograničenu naseljenost, koja nije komercijalni cilj oglašivača, nakladnici ne bi mogli znatno povećati naknade za oglašavanje nakon proširenja na područje II. Stoga zemaljski nakladnici nisu neizravni korisnici mjere koja je predmet istrage. |
| --- | --- |

(123)

Nakladnici. Španjolska je dovoljno pokazala da zemaljski nakladnici nisu ostvarili prednost uslijed proširenja pokrivenosti. Za razliku od područja I. nakladnici su odbili platiti za digitalizaciju područja II. jer im to ne bi donijelo dodatnu zaradu. Zapravo, s obzirom na predmetnu ograničenu naseljenost, koja nije komercijalni cilj oglašivača, nakladnici ne bi mogli znatno povećati naknade za oglašavanje nakon proširenja na područje II. Stoga zemaljski nakladnici nisu neizravni korisnici mjere koja je predmet istrage.

Nakladnici.

5.2.1.3.   Selektivnost

Selektivnost

| (124) | Operaterima mreže i nakladnicima mjerom je osigurana selektivna prednost jer se ona odnosi samo na poduzetnike aktivne na tržištu zemaljske platforme. Nadalje, mrežni operateri kojima je povjerena zadaća proširenja nisu odabrani natječajnim postupkom već posebnim postupkom propisanim u Odluci 347/2008 kojim su nadležna tijela odabrala mrežne operatere. Stoga, bez obzira na to jesu li u zakonodavnom okviru na središnjoj razini iz područja primjene potpore isključene tehnologije koje nisu zemaljske, on se u regiji Kastilja-La Mancha primjenjivao samo na određene mrežne operatere. |
| --- | --- |

(124)

Operaterima mreže i nakladnicima mjerom je osigurana selektivna prednost jer se ona odnosi samo na poduzetnike aktivne na tržištu zemaljske platforme. Nadalje, mrežni operateri kojima je povjerena zadaća proširenja nisu odabrani natječajnim postupkom već posebnim postupkom propisanim u Odluci 347/2008 kojim su nadležna tijela odabrala mrežne operatere. Stoga, bez obzira na to jesu li u zakonodavnom okviru na središnjoj razini iz područja primjene potpore isključene tehnologije koje nisu zemaljske, on se u regiji Kastilja-La Mancha primjenjivao samo na određene mrežne operatere.

5.2.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja

Narušavanje tržišnog natjecanja

Mrežni operateri

Mrežni operateri

| (125) | Izravnom dodjelom financiranja zemaljskim mrežnim operaterima TelecomuCLM i Abertisu, španjolska nadležna tijela diskriminirala su protiv svih ostalih zemaljskih mrežnih operatera koji su mogli pružati takve usluge. Postupkom javnog natječaja moglo se utvrdili ispunjuju li drugi postojeći operateri, kao što je Radiodifusión, uvjete za pružanje radiodifuzijskih usluga regionalnim i nacionalnim nakladnicima u području II. regije Kastilja-La Mancha. Budući da nisu bili obaviješteni o mjeri i nisu bili pozvani da podnesu prijedlog, ti operateri nisu mogli braniti svoje stajalište pred JCCM-om. Zbog toga su izravnim odabirom korisnika isključeni svi ostali mogući zemaljski konkurenti. |
| --- | --- |

(125)

Izravnom dodjelom financiranja zemaljskim mrežnim operaterima TelecomuCLM i Abertisu, španjolska nadležna tijela diskriminirala su protiv svih ostalih zemaljskih mrežnih operatera koji su mogli pružati takve usluge. Postupkom javnog natječaja moglo se utvrdili ispunjuju li drugi postojeći operateri, kao što je Radiodifusión, uvjete za pružanje radiodifuzijskih usluga regionalnim i nacionalnim nakladnicima u području II. regije Kastilja-La Mancha. Budući da nisu bili obaviješteni o mjeri i nisu bili pozvani da podnesu prijedlog, ti operateri nisu mogli braniti svoje stajalište pred JCCM-om. Zbog toga su izravnim odabirom korisnika isključeni svi ostali mogući zemaljski konkurenti.

| (126) | Kada su nadograđivala svoju vlastitu mrežu, općinska tijela u nekim su se slučajevima izravno obratila društvima TelecomCLM ili Abertis. U tim slučajevima ostali telekomunikacijski operateri nisu mogli podnositi svoje ponude. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 39. i 40., ostala općinska tijela objavila su kratku obavijest na svojim oglasnim pločama. U tim je obavijestima bilo navedeno da će biti odabran telekomunikacijski operater koji će digitalizirati odašiljački centar općine u skladu s Odlukom 347/2008. Operateri su morali dostaviti tehničko izvješće. Zainteresirani operateri mogli su dobiti tehničke specifikacije u općinskim nadležnim tijelima. Međutim, objava na oglasnoj ploči nije u skladu s načelom tehnološke neutralnosti jer su se obavijesti odnosile samo na nadogradnju postojećih mrežnih odašiljačkih centara. Nadalje, iako je u obavijesti svakom telekomunikacijskom operateru koji je registriran kod nacionalnog regulatora CMT dopušteno da dostavi svoju ponudu, ona se ne može smatrati istovjetnom javnom natječaju. Objava na oglasnoj ploči nema istu vidljivost kao javni natječaj objavljen u službenom listu. Nadalje, u većini slučajeva društva TelecomCLM i Abertis, za razliku od drugih trgovačkih društava, izričito su unaprijed obaviještena o postupku i stoga su mogla dostaviti svoje ponude (63). Ukratko, u svim općinama u kojima su objavljene takve obavijesti odabrano je društvo TelecomCLM ili Abertis. |
| --- | --- |

(126)

Kada su nadograđivala svoju vlastitu mrežu, općinska tijela u nekim su se slučajevima izravno obratila društvima TelecomCLM ili Abertis. U tim slučajevima ostali telekomunikacijski operateri nisu mogli podnositi svoje ponude. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 39. i 40., ostala općinska tijela objavila su kratku obavijest na svojim oglasnim pločama. U tim je obavijestima bilo navedeno da će biti odabran telekomunikacijski operater koji će digitalizirati odašiljački centar općine u skladu s Odlukom 347/2008. Operateri su morali dostaviti tehničko izvješće. Zainteresirani operateri mogli su dobiti tehničke specifikacije u općinskim nadležnim tijelima. Međutim, objava na oglasnoj ploči nije u skladu s načelom tehnološke neutralnosti jer su se obavijesti odnosile samo na nadogradnju postojećih mrežnih odašiljačkih centara. Nadalje, iako je u obavijesti svakom telekomunikacijskom operateru koji je registriran kod nacionalnog regulatora CMT dopušteno da dostavi svoju ponudu, ona se ne može smatrati istovjetnom javnom natječaju. Objava na oglasnoj ploči nema istu vidljivost kao javni natječaj objavljen u službenom listu. Nadalje, u većini slučajeva društva TelecomCLM i Abertis, za razliku od drugih trgovačkih društava, izričito su unaprijed obaviještena o postupku i stoga su mogla dostaviti svoje ponude (63). Ukratko, u svim općinama u kojima su objavljene takve obavijesti odabrano je društvo TelecomCLM ili Abertis.

63

| (127) | Španjolska i društvo Abertis tvrde da su DTT i satelit dva različita tržišta. DTT je glavna platforma za besplatnu zemaljsku televiziju, a broj igrača na nacionalnom tržištu određuje se na temelju broja dozvola koje je dodijelila španjolska vlada. Besplatni kanali zemaljske televizije financiraju se oglašavanjem. Velik broj satelitskih televizijskih kanala dostupan je na jedinoj platformi televizije za plaćanje u Španjolskoj, čiji je mrežni operator društvo Astra. Ti se kanali financiraju na temelju pretplate, u načelu za paket kanala. Španjolska nadležna tijela ističu da je, osim toga, trošak satelitske distribucije u Španjolskoj puno veći za nakladnike od troška zemaljske radiodifuzije i stoga nakladnici besplatnih kanala, uključujući regionalne i lokalne, nisu zainteresirani za prelazak na tu platformu. |
| --- | --- |

(127)

Španjolska i društvo Abertis tvrde da su DTT i satelit dva različita tržišta. DTT je glavna platforma za besplatnu zemaljsku televiziju, a broj igrača na nacionalnom tržištu određuje se na temelju broja dozvola koje je dodijelila španjolska vlada. Besplatni kanali zemaljske televizije financiraju se oglašavanjem. Velik broj satelitskih televizijskih kanala dostupan je na jedinoj platformi televizije za plaćanje u Španjolskoj, čiji je mrežni operator društvo Astra. Ti se kanali financiraju na temelju pretplate, u načelu za paket kanala. Španjolska nadležna tijela ističu da je, osim toga, trošak satelitske distribucije u Španjolskoj puno veći za nakladnike od troška zemaljske radiodifuzije i stoga nakladnici besplatnih kanala, uključujući regionalne i lokalne, nisu zainteresirani za prelazak na tu platformu.

| (128) | Iz nekoliko razloga navedenih u odluci može se zaključiti da zemaljske i satelitske platforme djeluju na istom tržištu. |
| --- | --- |

(128)

Iz nekoliko razloga navedenih u odluci može se zaključiti da zemaljske i satelitske platforme djeluju na istom tržištu.

| (129) | Prvo, društvo Astra natjecalo se 2008. za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom u Kantabriji i pobijedilo je na natječaju. Astra je 2008. održala niz sastanaka s autonomnim zajednicama i dostavila je svoju ponudu za radiodifuziju digitalnih televizijskih kanala koji su se do tada emitirali samo putem zemaljske platforme. Iako su nadležna tijela kasnije raskinula ugovor s Kantabrijom, činjenica da je satelitski operater bio zainteresiran za pružanje usluga koje su bile konkurentne zemaljskoj platformi upućuje na to da postoji mogućnost da će satelitski operateri pružati slične usluge. |
| --- | --- |

(129)

Prvo, društvo Astra natjecalo se 2008. za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom u Kantabriji i pobijedilo je na natječaju. Astra je 2008. održala niz sastanaka s autonomnim zajednicama i dostavila je svoju ponudu za radiodifuziju digitalnih televizijskih kanala koji su se do tada emitirali samo putem zemaljske platforme. Iako su nadležna tijela kasnije raskinula ugovor s Kantabrijom, činjenica da je satelitski operater bio zainteresiran za pružanje usluga koje su bile konkurentne zemaljskoj platformi upućuje na to da postoji mogućnost da će satelitski operateri pružati slične usluge.

| (130) | Drugo, nekoliko javnih i privatnih kanala koji se emitiraju putem zemaljske platforme također se emitiraju putem satelitskih platformi, uključujući putem društva Astra (64). Treće, neki od regionalnih kanala dostupni su ili su bili dostupni u nedavnoj prošlosti putem satelitske platforme, što je u suprotnosti sa izjavom da regionalni nakladnici nisu zainteresirani za satelit. |
| --- | --- |

(130)

Drugo, nekoliko javnih i privatnih kanala koji se emitiraju putem zemaljske platforme također se emitiraju putem satelitskih platformi, uključujući putem društva Astra (64). Treće, neki od regionalnih kanala dostupni su ili su bili dostupni u nedavnoj prošlosti putem satelitske platforme, što je u suprotnosti sa izjavom da regionalni nakladnici nisu zainteresirani za satelit.

64

| (131) | Četvrto, neki su nakladnici objavili da preferiraju zemaljsko odašiljanje jer su stekli prava na sadržaj samo za zemaljsku platformu. Međutim, to ne znači da postoje različita tržišta za zemaljsko i satelitsko odašiljanje. Budući da su stekli prava na sadržaj za zemaljsku platformu, nakladnici bi mogli učiniti isto i za satelit, ako je potrebno. Nadalje, ako je satelitska platforma odabrana na temelju javnog natječaja, nakladnicima se može odrediti „obveza prenošenja sadržaja”. Obveza prenošenja sadržaja određena je nakladnicima za područje III. kada je odabrana satelitska platforma. |
| --- | --- |

(131)

Četvrto, neki su nakladnici objavili da preferiraju zemaljsko odašiljanje jer su stekli prava na sadržaj samo za zemaljsku platformu. Međutim, to ne znači da postoje različita tržišta za zemaljsko i satelitsko odašiljanje. Budući da su stekli prava na sadržaj za zemaljsku platformu, nakladnici bi mogli učiniti isto i za satelit, ako je potrebno. Nadalje, ako je satelitska platforma odabrana na temelju javnog natječaja, nakladnicima se može odrediti „obveza prenošenja sadržaja”. Obveza prenošenja sadržaja određena je nakladnicima za područje III. kada je odabrana satelitska platforma.

| (132) | Naposljetku, prema podacima iz svibnja 2010. (65) pokrivenost DTT-om u Španjolskoj iznosi 98,85 % stanovništva dok samo 93,5 % kućanstava gleda televiziju putem zemaljske platforme. Stoga 5 % kućanstava ima pristup DTT-u, ali su odlučili da ga neće upotrebljavati jer većina njih ima pretplatu televiziji na plaćanje putem satelita. |
| --- | --- |

(132)

Naposljetku, prema podacima iz svibnja 2010. (65) pokrivenost DTT-om u Španjolskoj iznosi 98,85 % stanovništva dok samo 93,5 % kućanstava gleda televiziju putem zemaljske platforme. Stoga 5 % kućanstava ima pristup DTT-u, ali su odlučili da ga neće upotrebljavati jer većina njih ima pretplatu televiziji na plaćanje putem satelita.

65

| (133) | Zaključno, zbog natjecanja između platformi za satelitsko i zemaljsko odašiljanje, mjera za uvođenje i rad i održavanje DTT-a u području II. podrazumijeva narušavanje tržišnog natjecanja između dviju platformi. |
| --- | --- |

(133)

Zaključno, zbog natjecanja između platformi za satelitsko i zemaljsko odašiljanje, mjera za uvođenje i rad i održavanje DTT-a u području II. podrazumijeva narušavanje tržišnog natjecanja između dviju platformi.

| (134) | Naposljetku, treba imati na umu da su zbog te mjere u nepovoljnom položaju i ostale platforme, posebno IPTV. Iako čitavo područje II. još nije obuhvaćeno širokopojasnim pristupom, postoji velika vjerojatnost da će se njegova pokrivenost u budućnosti znatno povećati. Moguće je da bi mješavina tehnologija bila učinkovitija za postizanje pokrivenosti područja II. U tom su slučaju druge platforme mogle pridonijeti cilju i mogle su imati koristi od mjere potpore. |
| --- | --- |

(134)

Naposljetku, treba imati na umu da su zbog te mjere u nepovoljnom položaju i ostale platforme, posebno IPTV. Iako čitavo područje II. još nije obuhvaćeno širokopojasnim pristupom, postoji velika vjerojatnost da će se njegova pokrivenost u budućnosti znatno povećati. Moguće je da bi mješavina tehnologija bila učinkovitija za postizanje pokrivenosti područja II. U tom su slučaju druge platforme mogle pridonijeti cilju i mogle su imati koristi od mjere potpore.

5.2.1.5.   Učinak na trgovinu

Učinak na trgovinu

| (135) | Mjera ima učinak na trgovinu unutar Unije. Prema sudskoj praksi europskih sudova, kada se „državnom potporom ili potporom iz državnog proračuna jača položaj poduzetnika u usporedbi s ostalim poduzetnicima koji se natječu u okviru trgovine unutar Zajednice, mora se smatrati da ta potpora utječe na potonju” (66). |
| --- | --- |

(135)

Mjera ima učinak na trgovinu unutar Unije. Prema sudskoj praksi europskih sudova, kada se „državnom potporom ili potporom iz državnog proračuna jača položaj poduzetnika u usporedbi s ostalim poduzetnicima koji se natječu u okviru trgovine unutar Zajednice, mora se smatrati da ta potpora utječe na potonju” (66).

66

| (136) | Mrežni operateri aktivni su u sektoru u kojem postoji trgovina među državama članicama. Abertis je dio međunarodne grupe trgovačkih društava kao i jedan od tuženika, društvo Astra. Društvo Astra, koje ima sjedište u drugoj državi članici (Luksemburg), podnijelo bi ponudu za pružanje digitalne mreže u regiji Kastilja-La Mancha da je organiziran tehnološki neutralan natječaj. Mjera stoga utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(136)

Mrežni operateri aktivni su u sektoru u kojem postoji trgovina među državama članicama. Abertis je dio međunarodne grupe trgovačkih društava kao i jedan od tuženika, društvo Astra. Društvo Astra, koje ima sjedište u drugoj državi članici (Luksemburg), podnijelo bi ponudu za pružanje digitalne mreže u regiji Kastilja-La Mancha da je organiziran tehnološki neutralan natječaj. Mjera stoga utječe na trgovinu među državama članicama.

5.2.2.   Zaključak o postojanju potpore

Zaključak o postojanju potpore

| (137) | S obzirom na prethodno navedene argumente Komisija smatra da mjera ispunjuje kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora. U tim okolnostima mjera se mora smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(137)

S obzirom na prethodno navedene argumente Komisija smatra da mjera ispunjuje kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora. U tim okolnostima mjera se mora smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

5.3.   OCJENA SPOJIVOSTI

| (138) | Komisija aktivno podržava prelazak s analogne na digitalnu radiodifuziju. Prednosti prelaska na digitalnu radiodifuziju istaknute su u Akcijskom planu eEuropa 2005. i u dvama Komunikacijama o prelasku na digitalno odašiljanje (67). Komisija također potvrđuje da bi prelazak na digitalno odašiljanje mogao kasniti kada bi se potpuno prepustio tržišnim snagama. |
| --- | --- |

(138)

Komisija aktivno podržava prelazak s analogne na digitalnu radiodifuziju. Prednosti prelaska na digitalnu radiodifuziju istaknute su u Akcijskom planu eEuropa 2005. i u dvama Komunikacijama o prelasku na digitalno odašiljanje (67). Komisija također potvrđuje da bi prelazak na digitalno odašiljanje mogao kasniti kada bi se potpuno prepustio tržišnim snagama.

67

| (139) | Države članice mogu uporabiti potporu za prevladavanje određenog tržišnog nedostatka ili za osiguranje društvene ili regionalne kohezije (68). U tim slučajevima, međutim, svaki puta treba pokazati da je predmetna potpora primjereni instrument za rješavanje problema, da je ograničena na nužni minimum i da se njome neprimjereno ne narušava tržišno natjecanje. Slično tome, u Komunikaciji o prelasku (69) propisano je da bi u određenom području digitalizacije javna intervencija bila opravdana ako su ispunjena dva uvjeta: u pitanju je opći interes i drugo, u slučaju tržišnog nedostatka, odnosno, opća dobrobit ne može se ostvariti samim tržišnim silama. Također je navedeno da bi javna intervencija u svakom slučaju trebala biti potkrijepljena dobrom analizom tržišta. |
| --- | --- |

(139)

Države članice mogu uporabiti potporu za prevladavanje određenog tržišnog nedostatka ili za osiguranje društvene ili regionalne kohezije (68). U tim slučajevima, međutim, svaki puta treba pokazati da je predmetna potpora primjereni instrument za rješavanje problema, da je ograničena na nužni minimum i da se njome neprimjereno ne narušava tržišno natjecanje. Slično tome, u Komunikaciji o prelasku (69) propisano je da bi u određenom području digitalizacije javna intervencija bila opravdana ako su ispunjena dva uvjeta: u pitanju je opći interes i drugo, u slučaju tržišnog nedostatka, odnosno, opća dobrobit ne može se ostvariti samim tržišnim silama. Također je navedeno da bi javna intervencija u svakom slučaju trebala biti potkrijepljena dobrom analizom tržišta.

68

69

| (140) | U Komunikaciji o prelasku također je navedeno da prelazak na digitalnu radiodifuziju predstavlja veliki izazov za industriju koji tržište mora voditi. U načelu bi se svaka mreža trebala natjecati u skladu s vlastitim prednostima. U cilju zaštite tog načela svaka javna intervencija trebala bi nastojati biti tehnološki neutralna. Iznimke od tog načela mogu se predvidjeti samo ako je intervencija usmjerena na određeni tržišni nedostatak ili neravnotežu i istodobno je primjerena, nužna i razmjerna za prevladavanje tih poteškoća. |
| --- | --- |

(140)

U Komunikaciji o prelasku također je navedeno da prelazak na digitalnu radiodifuziju predstavlja veliki izazov za industriju koji tržište mora voditi. U načelu bi se svaka mreža trebala natjecati u skladu s vlastitim prednostima. U cilju zaštite tog načela svaka javna intervencija trebala bi nastojati biti tehnološki neutralna. Iznimke od tog načela mogu se predvidjeti samo ako je intervencija usmjerena na određeni tržišni nedostatak ili neravnotežu i istodobno je primjerena, nužna i razmjerna za prevladavanje tih poteškoća.

| (141) | Ako se to prepusti tržištu, postoji opasnost da svi dijelovi stanovništva neće imati koristi od digitalne televizije s obzirom na njihov nepovoljan društveni položaj. U odnosu na taj problem socijalne kohezije, države članice možda će željeti osigurati da svi građani imaju pristup digitalnoj televiziji nakon gašenja analogne televizije. Budući da prelazak na digitalnu televiziju uključuje troškove za potrošače i zahtijeva promjenu navika, države članice možda će željeti pomoći posebno društvenim skupinama u nepovoljnom položaju kao što su starije osobe, kućanstva s niskim prihodima ili osobe koje žive u rubnim regijama. |
| --- | --- |

(141)

Ako se to prepusti tržištu, postoji opasnost da svi dijelovi stanovništva neće imati koristi od digitalne televizije s obzirom na njihov nepovoljan društveni položaj. U odnosu na taj problem socijalne kohezije, države članice možda će željeti osigurati da svi građani imaju pristup digitalnoj televiziji nakon gašenja analogne televizije. Budući da prelazak na digitalnu televiziju uključuje troškove za potrošače i zahtijeva promjenu navika, države članice možda će željeti pomoći posebno društvenim skupinama u nepovoljnom položaju kao što su starije osobe, kućanstva s niskim prihodima ili osobe koje žive u rubnim regijama.

| (142) | Komisija je primijenila pravila državnih potpora u tom sektoru u nekoliko odluka o državnim potporama na temelju Komunikacija o prelasku na digitalnu radiodifuziju (70). Države članice imaju nekoliko mogućnosti odobriti javna sredstva za prelazak kako bi osigurale odgovarajuću televizijsku pokrivenost u svim zemljopisnim područjima. To uključuje financiranje za uvođenje mreže za odašiljanje u područjima u kojima inače ne bi bilo dovoljno pokrivenosti televizijskim signalom (71). Međutim, takvo se financiranje može odobriti samo ako ne podrazumijeva nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja između tehnologija ili trgovačkih društava i ograničeno je na nužni minimum. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je primijenila pravila državnih potpora u tom sektoru u nekoliko odluka o državnim potporama na temelju Komunikacija o prelasku na digitalnu radiodifuziju (70). Države članice imaju nekoliko mogućnosti odobriti javna sredstva za prelazak kako bi osigurale odgovarajuću televizijsku pokrivenost u svim zemljopisnim područjima. To uključuje financiranje za uvođenje mreže za odašiljanje u područjima u kojima inače ne bi bilo dovoljno pokrivenosti televizijskim signalom (71). Međutim, takvo se financiranje može odobriti samo ako ne podrazumijeva nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja između tehnologija ili trgovačkih društava i ograničeno je na nužni minimum.

70

71

5.3.1.   Pravna osnova za ocjenjivanje spojivosti predviđene mjere

Pravna osnova za ocjenjivanje spojivosti predviđene mjere

| (143) | Španjolska nadležna tijela pozvala su se na članak 107. stavak 3. točku (c) i članak 106. stavak 2. Ugovora kako bi opravdala mjeru ako se utvrdi da ona čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. Komisija u nastavku ocjenjuje spojivost mjere u svjetlu tih odredbi uzimajući u obzir prethodno navedena razmatranja. |
| --- | --- |

(143)

Španjolska nadležna tijela pozvala su se na članak 107. stavak 3. točku (c) i članak 106. stavak 2. Ugovora kako bi opravdala mjeru ako se utvrdi da ona čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. Komisija u nastavku ocjenjuje spojivost mjere u svjetlu tih odredbi uzimajući u obzir prethodno navedena razmatranja.

5.3.2.   Članak 107. stavak 3. točka (c) Ugovora

Članak 107. stavak 3. točka (c) Ugovora

| (144) | Kako bi mjera bila spojiva u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora, Komisija uspoređuje pozitivne i negativne učinke potpore. Prilikom usporedbe Komisija ocjenjuje sljedeća pitanja:






  1. | Je li mjera potpore usmjerena prema dobro određenom cilju od općeg interesa? |
| --- | --- | --- |

(144)

Kako bi mjera bila spojiva u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora, Komisija uspoređuje pozitivne i negativne učinke potpore. Prilikom usporedbe Komisija ocjenjuje sljedeća pitanja:

1.

Je li mjera potpore usmjerena prema dobro određenom cilju od općeg interesa?

| 2. | Nastoji li se mjerom potpore ostvariti cilj od općeg interesa, odnosno, je li usmjerena na tržišni nedostatak ili neki drugi cilj? Posebno:






  (a) | Je li mjera potpore primjereni instrument, odnosno, postoje li drugi, primjereniji instrumenti? |
| --- | --- | --- |

2.

Nastoji li se mjerom potpore ostvariti cilj od općeg interesa, odnosno, je li usmjerena na tržišni nedostatak ili neki drugi cilj? Posebno:

(a)

Je li mjera potpore primjereni instrument, odnosno, postoje li drugi, primjereniji instrumenti?

| (b) | Postoji li poticajni učinak, odnosno mijenja li se potporom ponašanje poduzetnika? |
| --- | --- |

(b)

Postoji li poticajni učinak, odnosno mijenja li se potporom ponašanje poduzetnika?

| (c) | Je li mjera razmjerna, odnosno bi li ista promjena ponašanja poduzetnika bila moguća uz manju potporu? |
| --- | --- |

(c)

Je li mjera razmjerna, odnosno bi li ista promjena ponašanja poduzetnika bila moguća uz manju potporu?

| 3. | Jesu li narušavanja tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu ograničeni, tako da je sveukupna ravnoteža pozitivna? |
| --- | --- |

3.

Jesu li narušavanja tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu ograničeni, tako da je sveukupna ravnoteža pozitivna?

5.3.2.1.   Cilj od zajedničkog interesa

Cilj od zajedničkog interesa

| (145) | Svrha je nacionalnog programa potpora koji provodi JCCM za Kastilju-La Manchu ubrzati postupak prelaska na digitalno odašiljanje u Španjolskoj i osigurati nastavak prijema televizijskog signala stanovnicima određenih udaljenih i ruralnih područja. Svrha je mjere omogućiti ljudima koji žive u tim područjima da gledaju televiziju i ostvaruju svoje ustavno pravo na pristup informacijama. Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi 138., Komisija je priznala važnost i koristi digitalnog odašiljanja u akcijskom planu e-Europa 2005. (72) i u svoje dvije komunikacije o prelasku s analogne na digitalnu radiodifuziju (73). U svojoj Komunikaciji „i2010. – Europsko informacijsko društvo za rast i zapošljavanje” (74), Komisija je istaknula da bi se planiranim gašenjem analogne zemaljske televizije do 2012. unaprijedio pristup spektru u Europi. Budući da se u digitalnoj radiodifuziji spektar upotrebljava učinkovitije, time se oslobađa kapacitet spektra za druge korisnike, kao što su nove radiodifuzijske usluge i usluge mobilne telefonije, čime će se poticati inovacije i rast u televizijskoj industriji i industriji elektroničkih komunikacija. |
| --- | --- |

(145)

Svrha je nacionalnog programa potpora koji provodi JCCM za Kastilju-La Manchu ubrzati postupak prelaska na digitalno odašiljanje u Španjolskoj i osigurati nastavak prijema televizijskog signala stanovnicima određenih udaljenih i ruralnih područja. Svrha je mjere omogućiti ljudima koji žive u tim područjima da gledaju televiziju i ostvaruju svoje ustavno pravo na pristup informacijama. Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi 138., Komisija je priznala važnost i koristi digitalnog odašiljanja u akcijskom planu e-Europa 2005. (72) i u svoje dvije komunikacije o prelasku s analogne na digitalnu radiodifuziju (73). U svojoj Komunikaciji „i2010. – Europsko informacijsko društvo za rast i zapošljavanje” (74), Komisija je istaknula da bi se planiranim gašenjem analogne zemaljske televizije do 2012. unaprijedio pristup spektru u Europi. Budući da se u digitalnoj radiodifuziji spektar upotrebljava učinkovitije, time se oslobađa kapacitet spektra za druge korisnike, kao što su nove radiodifuzijske usluge i usluge mobilne telefonije, čime će se poticati inovacije i rast u televizijskoj industriji i industriji elektroničkih komunikacija.

72

73

74

| (146) | Komisija stoga smatra da je mjera usmjerena na dobro definirani cilj od općeg interesa. |
| --- | --- |

(146)

Komisija stoga smatra da je mjera usmjerena na dobro definirani cilj od općeg interesa.

5.3.2.2.   Dobro osmišljena potpora

Dobro osmišljena potpora

Tržišni nedostatak

Tržišni nedostatak

| (147) | Kako su navela španjolska nadležna tijela, općenito je priznato da postoji rizik da svi sektori stanovništva neće imati koristi od prednosti koje donosi digitalna televizija (problem društvene i regionalne kohezije). Tržišni nedostatak može postojati kada igrači na tržištu nisu dovoljno uzeli u obzir pozitivne učinke prelaska na digitalnu radiodifuziju na društvo u cjelini jer nemaju gospodarske poticaje (pozitivni vanjski učinci). Nadalje, u odnosu na društvenu koheziju, države članice možda će željeti osigurati da svi građani imaju pristup digitalnoj televiziji nakon gašenja analogne televizije i stoga mogu također razmotriti uvođenje mjera kojima će se osigurati da sva zemljopisna područja imaju odgovarajuću pokrivenost televizijskim signalom. |
| --- | --- |

(147)

Kako su navela španjolska nadležna tijela, općenito je priznato da postoji rizik da svi sektori stanovništva neće imati koristi od prednosti koje donosi digitalna televizija (problem društvene i regionalne kohezije). Tržišni nedostatak može postojati kada igrači na tržištu nisu dovoljno uzeli u obzir pozitivne učinke prelaska na digitalnu radiodifuziju na društvo u cjelini jer nemaju gospodarske poticaje (pozitivni vanjski učinci). Nadalje, u odnosu na društvenu koheziju, države članice možda će željeti osigurati da svi građani imaju pristup digitalnoj televiziji nakon gašenja analogne televizije i stoga mogu također razmotriti uvođenje mjera kojima će se osigurati da sva zemljopisna područja imaju odgovarajuću pokrivenost televizijskim signalom.

| (148) | Kako je već navedeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija priznaje da postoji tržišni nedostatak jer nakladnici ne žele snositi dodatne troškove proširenja pokrivenosti koji nadilaze njihove zakonske obveze. Nadalje, satelitske platforme i privatna kućanstva nisu izvršili ulaganja kako bi osigurali da svi stanovnici područja II. mogu primati digitalne kanale putem satelita. Stoga Komisija priznaje da bi osobama koje imaju prebivalište u ruralnom području prijam besplatnog digitalnog televizijskog signala bio potpuno onemogućen kada bi se pokrivenost digitalnim signalom prepustila tržišnim silama i da javna intervencija može biti korisna u obliku financijske potpore pojedincima. |
| --- | --- |

(148)

Kako je već navedeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija priznaje da postoji tržišni nedostatak jer nakladnici ne žele snositi dodatne troškove proširenja pokrivenosti koji nadilaze njihove zakonske obveze. Nadalje, satelitske platforme i privatna kućanstva nisu izvršili ulaganja kako bi osigurali da svi stanovnici područja II. mogu primati digitalne kanale putem satelita. Stoga Komisija priznaje da bi osobama koje imaju prebivalište u ruralnom području prijam besplatnog digitalnog televizijskog signala bio potpuno onemogućen kada bi se pokrivenost digitalnim signalom prepustila tržišnim silama i da javna intervencija može biti korisna u obliku financijske potpore pojedincima.

Tehnološka neutralnost

Tehnološka neutralnost

| (149) | U slučajevima prelaska na digitalno odašiljanje načelo tehnološke neutralnosti utjelovljeno je u nekoliko odluka Komisije (75). To su potvrdili Opći sud i Sud EU-a (76). |
| --- | --- |

(149)

U slučajevima prelaska na digitalno odašiljanje načelo tehnološke neutralnosti utjelovljeno je u nekoliko odluka Komisije (75). To su potvrdili Opći sud i Sud EU-a (76).

75

76

| (150) | Tehnologija bi se u načelu trebala odabrati putem tehnološki neutralnog natječaja kao u drugim državama članicama (77). Provođenje natječajnog postupka može biti skupo ili se njime može odgoditi provedba postupka. U nekim slučajevima takav postupak možda neće biti opravdan ako se može ex ante utvrditi da se tražene usluge mogu pružati samo određenom tehnologijom ili ih može pružati jedan pružatelj. Izbor određene tehnologije može stoga biti prihvatljiv ako je opravdan nalazima preliminarnog istraživanja. Takvim istraživanjem moraju biti obuhvaćene cijene i kriteriji kvalitete. Budući da bi se odlukom o odabiru određene tehnologije spriječilo tržišno natjecanje drugih dobavljača koju predstavljaju svoje proizvode i cjenovne prijedloge, nalazi istraživanja trebali bi biti nedvosmisleni i pouzdani. |
| --- | --- |

(150)

Tehnologija bi se u načelu trebala odabrati putem tehnološki neutralnog natječaja kao u drugim državama članicama (77). Provođenje natječajnog postupka može biti skupo ili se njime može odgoditi provedba postupka. U nekim slučajevima takav postupak možda neće biti opravdan ako se može ex ante utvrditi da se tražene usluge mogu pružati samo određenom tehnologijom ili ih može pružati jedan pružatelj. Izbor određene tehnologije može stoga biti prihvatljiv ako je opravdan nalazima preliminarnog istraživanja. Takvim istraživanjem moraju biti obuhvaćene cijene i kriteriji kvalitete. Budući da bi se odlukom o odabiru određene tehnologije spriječilo tržišno natjecanje drugih dobavljača koju predstavljaju svoje proizvode i cjenovne prijedloge, nalazi istraživanja trebali bi biti nedvosmisleni i pouzdani.

77

ex ante

| (151) | Komisija je priznala u prošlosti da bi istraživanje moglo biti osnova za odabir određenog tehnološkog rješenja (78). Međutim, teret dokazivanja snosi država članica koja mora dokazati da su nalazi istraživanja dovoljno čvrsti i da je istraživanje provedeno na neovisan način (79). |
| --- | --- |

(151)

Komisija je priznala u prošlosti da bi istraživanje moglo biti osnova za odabir određenog tehnološkog rješenja (78). Međutim, teret dokazivanja snosi država članica koja mora dokazati da su nalazi istraživanja dovoljno čvrsti i da je istraživanje provedeno na neovisan način (79).

78

79

| (152) | U tom su pogledu španjolska nadležna tijela i Abertis predložili nekoliko istraživanja opisanih u nastavku. |
| --- | --- |

(152)

U tom su pogledu španjolska nadležna tijela i Abertis predložili nekoliko istraživanja opisanih u nastavku.

Istraživanja o troškovima

Istraživanja o troškovima

| (153) | Nadležna tijela Kastilje-La Macha tvrdila su da je predmetna mjera bila usmjerena na digitalnu zemaljsku radiodifuziju na temelju nalaza ex-ante istraživanja provedenog prije donošenja odluke. U „Komparativnom socio-ekonomskom istraživanju” (80), koje je sažeto u uvodnim izjavama 59. do 61., donesen je zaključak da bi zemaljsko rješenje bilo najisplativije rješenje. |
| --- | --- |

(153)

Nadležna tijela Kastilje-La Macha tvrdila su da je predmetna mjera bila usmjerena na digitalnu zemaljsku radiodifuziju na temelju nalaza ex-ante istraživanja provedenog prije donošenja odluke. U „Komparativnom socio-ekonomskom istraživanju” (80), koje je sažeto u uvodnim izjavama 59. do 61., donesen je zaključak da bi zemaljsko rješenje bilo najisplativije rješenje.

ex-ante

80

| (154) | Početna točka istraživanja jest određivanje stanovništva za kojeg treba donijeti tehnološki izbor. Većina Kastilje-La Manche pripada području I., u kojem je prelazak na DTT već završen. U određenim slučajevima područje I. i II. preklapaju se. Iz tehničkih razloga, u istraživanju je navedeno da bi se u tim područjima (koja su već djelomično opremljena DTT-om) trebalo razmotriti proširenje DTT-a. Kada se uspoređuju mogućnosti satelitskog odašiljanja i DTT-a, u istraživanju je navedeno oko 9,8 % stanovništva. Drugo, autor istraživanja smatra da dio stanovništva u toj podskupini dodatno prima uslugu regionalne televizije putem zemaljske platforme. Bez daljnjeg ocjenjivanja on zaključuje da bi za te usluge „bilo logičnije da stanovništvo prihvati različite načine prijema”. Naposljetku, trebalo bi razmotriti alternativnu tehnologiju za 2,85 % stanovništva ili 57 510 stanovnika u 689 sela. |
| --- | --- |

(154)

Početna točka istraživanja jest određivanje stanovništva za kojeg treba donijeti tehnološki izbor. Većina Kastilje-La Manche pripada području I., u kojem je prelazak na DTT već završen. U određenim slučajevima područje I. i II. preklapaju se. Iz tehničkih razloga, u istraživanju je navedeno da bi se u tim područjima (koja su već djelomično opremljena DTT-om) trebalo razmotriti proširenje DTT-a. Kada se uspoređuju mogućnosti satelitskog odašiljanja i DTT-a, u istraživanju je navedeno oko 9,8 % stanovništva. Drugo, autor istraživanja smatra da dio stanovništva u toj podskupini dodatno prima uslugu regionalne televizije putem zemaljske platforme. Bez daljnjeg ocjenjivanja on zaključuje da bi za te usluge „bilo logičnije da stanovništvo prihvati različite načine prijema”. Naposljetku, trebalo bi razmotriti alternativnu tehnologiju za 2,85 % stanovništva ili 57 510 stanovnika u 689 sela.

| (155) | U istraživanju se prvo procjenjuje ukupni trošak satelitske platforme, uključujući trošak postavljanja pretvarača, predviđa se trošak najma satelitskog transpondera na temelju tržišnih podataka i troškova rada i održavanja tijekom 10 godina, i zatim se taj trošak uspoređuje s procijenjenim ukupnim troškom zemaljske platforme. Ta usporedba uključuje trošak postavljanja pretvarača i zemaljskih odašiljača i troškove rada i održavanja tijekom 10 godina. Ukupni trošak iznosio bi 47 672 550 EUR i 97 646 800 EUR za satelitsko rješenje i između 15 136 550 EUR i 17 224 350 EUR za zemaljsko rješenje. |
| --- | --- |

(155)

U istraživanju se prvo procjenjuje ukupni trošak satelitske platforme, uključujući trošak postavljanja pretvarača, predviđa se trošak najma satelitskog transpondera na temelju tržišnih podataka i troškova rada i održavanja tijekom 10 godina, i zatim se taj trošak uspoređuje s procijenjenim ukupnim troškom zemaljske platforme. Ta usporedba uključuje trošak postavljanja pretvarača i zemaljskih odašiljača i troškove rada i održavanja tijekom 10 godina. Ukupni trošak iznosio bi 47 672 550 EUR i 97 646 800 EUR za satelitsko rješenje i između 15 136 550 EUR i 17 224 350 EUR za zemaljsko rješenje.

Ocjena

Ocjena

| (156) | U to su vrijeme nadležna tijela mogla odabrati hoće li organizirati tehnološki neutralan natječaj ili, na temelju takvog istraživanja troškova, unaprijed odabrati određenu tehnologiju. Stoga su nadležna tijela morala odlučiti isplati li se pozvati potencijalne konkurente da dostave svoje ponude na natječaj. Da je proveden javni natječaj, agencija bi izabrala između različitih ponuda, uključujući moguće popuste koje su ponudili ponuditelji. S druge strane, odustajanje od takvog natječajnog postupka može biti opravdano ako se istraživanjem pokaže da je satelitska tehnologija očito skuplja kada se uzmu u obzir svi mogući popusti koji se mogu predvidjeti od mogućih ponuditelja ili da ne ispunjuje bitne zahtjeve kvalitete. Ako je istraživanje nužno kako bi se opravdala činjenica da nije raspisan natječaj, bilo bi nužno pokazati da postoji značajna razlika u troškovima između dvaju platformi i dokazati pouzdanost takvog rezultata. |
| --- | --- |

(156)

U to su vrijeme nadležna tijela mogla odabrati hoće li organizirati tehnološki neutralan natječaj ili, na temelju takvog istraživanja troškova, unaprijed odabrati određenu tehnologiju. Stoga su nadležna tijela morala odlučiti isplati li se pozvati potencijalne konkurente da dostave svoje ponude na natječaj. Da je proveden javni natječaj, agencija bi izabrala između različitih ponuda, uključujući moguće popuste koje su ponudili ponuditelji. S druge strane, odustajanje od takvog natječajnog postupka može biti opravdano ako se istraživanjem pokaže da je satelitska tehnologija očito skuplja kada se uzmu u obzir svi mogući popusti koji se mogu predvidjeti od mogućih ponuditelja ili da ne ispunjuje bitne zahtjeve kvalitete. Ako je istraživanje nužno kako bi se opravdala činjenica da nije raspisan natječaj, bilo bi nužno pokazati da postoji značajna razlika u troškovima između dvaju platformi i dokazati pouzdanost takvog rezultata.

| (157) | Istraživanje ne ispunjuje te zahtjeve. Prvo, na temelju zahtjeva za informacije koji je Komisija poslala 2011., nadležna tijela morala su ispraviti podatke korištene u istraživanju. Rezultat ispravaka bilo je povećanje troškova odašiljačkih centara za oko 65 % te broja odašiljačkih centara koji su stvarno bili potrebni za jamčenje očekivane pokrivenosti. JCCM je tvrdio da se, čak ni s tim novim podacima, ishod usporedbe između tehnologija zemaljskog i satelitskog odašiljanja ne bi promijenio. Međutim, kada se uzmu obzir ti podaci, troškovna prednost DTT tehnologije smanjuje se, ili se čak u nekim scenarijima pretvorila u troškovnu prednost za satelitsko rješenje. Iz toga je već razvidno da rezultati istraživanja nisu bili pouzdani. Da su postupala s dužnom pozornošću, nadležna tijela trebala su u tom trenutku biti svjesna tih nedostataka. |
| --- | --- |

(157)

Istraživanje ne ispunjuje te zahtjeve. Prvo, na temelju zahtjeva za informacije koji je Komisija poslala 2011., nadležna tijela morala su ispraviti podatke korištene u istraživanju. Rezultat ispravaka bilo je povećanje troškova odašiljačkih centara za oko 65 % te broja odašiljačkih centara koji su stvarno bili potrebni za jamčenje očekivane pokrivenosti. JCCM je tvrdio da se, čak ni s tim novim podacima, ishod usporedbe između tehnologija zemaljskog i satelitskog odašiljanja ne bi promijenio. Međutim, kada se uzmu obzir ti podaci, troškovna prednost DTT tehnologije smanjuje se, ili se čak u nekim scenarijima pretvorila u troškovnu prednost za satelitsko rješenje. Iz toga je već razvidno da rezultati istraživanja nisu bili pouzdani. Da su postupala s dužnom pozornošću, nadležna tijela trebala su u tom trenutku biti svjesna tih nedostataka.

| (158) | U pogledu izračuna troškova, u istraživanju se krivo pristupa izračunu troškova satelitskog odašiljanja. U njemu se pretpostavlja da bi općinska tijela iznajmila kapacitet satelitskog transpondera od satelitske platforme i sama upravljala satelitskom vezom. Izračun se stoga temelji na objavljenim (2008.) cijenama najma kapaciteta satelitskog transpondera. Budući da se te cijene odnose na pojedinačne veze, njima se ne uzimaju u obzir količinski popusti ili mogući pregovori o cijenama. Nadalje, u slučaju javnog natječaja, kao što je prikazano u odnosu na Kantabriju, satelitski operater sam bi sudjelovao kao konkurent. Njegova bi se ponuda temeljila na potpuno drugačijem izračunu cijena. Ako je ugovorom obuhvaćeno cijelo područje Kastilje-La Mancha, može se očekivati da bi takvom ponudom bili obuhvaćeni značajni popusti za kapacitet u usporedbi s pojedinačnim cijenama najma. |
| --- | --- |

(158)

U pogledu izračuna troškova, u istraživanju se krivo pristupa izračunu troškova satelitskog odašiljanja. U njemu se pretpostavlja da bi općinska tijela iznajmila kapacitet satelitskog transpondera od satelitske platforme i sama upravljala satelitskom vezom. Izračun se stoga temelji na objavljenim (2008.) cijenama najma kapaciteta satelitskog transpondera. Budući da se te cijene odnose na pojedinačne veze, njima se ne uzimaju u obzir količinski popusti ili mogući pregovori o cijenama. Nadalje, u slučaju javnog natječaja, kao što je prikazano u odnosu na Kantabriju, satelitski operater sam bi sudjelovao kao konkurent. Njegova bi se ponuda temeljila na potpuno drugačijem izračunu cijena. Ako je ugovorom obuhvaćeno cijelo područje Kastilje-La Mancha, može se očekivati da bi takvom ponudom bili obuhvaćeni značajni popusti za kapacitet u usporedbi s pojedinačnim cijenama najma.

| (159) | Nadalje, na temelju pristupa u istraživanju donose s krivi zaključci protiv satelitske mogućnosti (81):






  — | izračuni bi se trebali temeljiti na neto sadašnjoj vrijednosti (NPV) stalnih troškova umjesto na ukupnom iznosu (82), |
| --- | --- | --- |

(159)

Nadalje, na temelju pristupa u istraživanju donose s krivi zaključci protiv satelitske mogućnosti (81):

81

—

izračuni bi se trebali temeljiti na neto sadašnjoj vrijednosti (NPV) stalnih troškova umjesto na ukupnom iznosu (82),

82

| — | istraživanjem se zanemaruje eksponencijalni rast potrebe za novim odašiljačkim centrima DTT-a (i povezanih troškova) zbog udaljenosti posljednjih sela koja trebaju biti pokrivena i umjesto toga se uzima u obzir linearno širenje, |
| --- | --- |

—

istraživanjem se zanemaruje eksponencijalni rast potrebe za novim odašiljačkim centrima DTT-a (i povezanih troškova) zbog udaljenosti posljednjih sela koja trebaju biti pokrivena i umjesto toga se uzima u obzir linearno širenje,

| — | u istraživanju se izračunavaju godišnji troškovi rada i održavanja u iznosu od 3 % troškova opreme, a sama nadležna tijela tvrde da se procjenjuje da „troškovi dvije godine rada i održavanja iznose 20 % troškova opreme” (tj. 10 % godišnje). |
| --- | --- |

—

u istraživanju se izračunavaju godišnji troškovi rada i održavanja u iznosu od 3 % troškova opreme, a sama nadležna tijela tvrde da se procjenjuje da „troškovi dvije godine rada i održavanja iznose 20 % troškova opreme” (tj. 10 % godišnje).

| (160) | Zbog toga se izračun troškova za DTT čini pretjerano optimističnim. Taj je zaključak potvrđen usporedbom procijenjenog troška studije za uvođenje DTT-a s ukupno potrošenim novcem nakon toga. U istraživanju se procjenjuje da bi ukupni trošak uvođenja DTT-a iznosio otprilike 15–17 milijuna EUR. Međutim, nadležna tijela Kastilje-La Mancha naknadno su potrošila 46 milijuna EUR na nadogradnju DTT-a (uz troškove postavljanja satelitskih prijamnika kada se u konačnici pokazalo da DTT nije gospodarski izvediv). |
| --- | --- |

(160)

Zbog toga se izračun troškova za DTT čini pretjerano optimističnim. Taj je zaključak potvrđen usporedbom procijenjenog troška studije za uvođenje DTT-a s ukupno potrošenim novcem nakon toga. U istraživanju se procjenjuje da bi ukupni trošak uvođenja DTT-a iznosio otprilike 15–17 milijuna EUR. Međutim, nadležna tijela Kastilje-La Mancha naknadno su potrošila 46 milijuna EUR na nadogradnju DTT-a (uz troškove postavljanja satelitskih prijamnika kada se u konačnici pokazalo da DTT nije gospodarski izvediv).

Zaključak

Zaključak

| (161) | Procjene u istraživanju nisu pouzdane. Uporabom vlastitih podataka Kastilje-La Manche (iako ažuriranih) smanjena je početna troškovna prednost mreže DTT-a ili se u nekim scenarijima čak pretvorila u prednost za satelitsku platformu (83). Istraživanjem se ne uzimaju u obzir mogućnosti popusta koje nudi satelitski operater u konkurentnom natječajnom postupku. S obzirom na navedeno, u istraživanju nije navedeno dovoljno dokaza za opravdanje ex-ante izbora tehnologije DTT-a i neraspisivanja javnog natječaja. |
| --- | --- |

(161)

Procjene u istraživanju nisu pouzdane. Uporabom vlastitih podataka Kastilje-La Manche (iako ažuriranih) smanjena je početna troškovna prednost mreže DTT-a ili se u nekim scenarijima čak pretvorila u prednost za satelitsku platformu (83). Istraživanjem se ne uzimaju u obzir mogućnosti popusta koje nudi satelitski operater u konkurentnom natječajnom postupku. S obzirom na navedeno, u istraživanju nije navedeno dovoljno dokaza za opravdanje ex-ante izbora tehnologije DTT-a i neraspisivanja javnog natječaja.

83

ex-ante

Ostala istraživanja o troškovima

Ostala istraživanja o troškovima

| (162) | Španjolska vlada dostavila je istraživanje provedeno u kući o izvedivosti pružanja univerzalne DTT usluge uporabom DTT-a ili satelita koje je provelo Ministarstvo industrije, turizma i trgovine (MITT) u srpnju 2007. Međutim, to istraživanje nije bilo dostupno autonomnim zajednicama, primjerice Kastilji-La Manchi i upotrebljavalo se samo kao interni dokument. Komisija u svakom slučaju smatra da u ex-ante istraživanju koje su provela španjolska nadležna tijela, kao je navedeno u uvodnoj izjavi 62., nije dokazana nadređenost zemaljske platforme nad satelitom. Čak naprotiv, u istraživanju se smatra da je realističnija mješavina tehnologija koja se sastoji od kombinacije od 70 % satelita i 30 % zemaljskog odašiljanja (84) za područje II. Nadalje, zaključak je istraživanja da bi odabir određenog tehnološkog rješenja za proširenje pokrivenosti trebalo analizirati za svaku regiju zasebno uzimajući u obzir posebne topografske i demografske značajke svake regije. Umjesto predlaganja prethodnog odabira određene tehnologije, ovim se zaključkom zagovara da je potrebno organizirati tehnološki neutralni natječaj kako bi se moglo utvrditi koja je platforma prikladnija u posebnom slučaju Kastilje-La Manche. |
| --- | --- |

(162)

Španjolska vlada dostavila je istraživanje provedeno u kući o izvedivosti pružanja univerzalne DTT usluge uporabom DTT-a ili satelita koje je provelo Ministarstvo industrije, turizma i trgovine (MITT) u srpnju 2007. Međutim, to istraživanje nije bilo dostupno autonomnim zajednicama, primjerice Kastilji-La Manchi i upotrebljavalo se samo kao interni dokument. Komisija u svakom slučaju smatra da u ex-ante istraživanju koje su provela španjolska nadležna tijela, kao je navedeno u uvodnoj izjavi 62., nije dokazana nadređenost zemaljske platforme nad satelitom. Čak naprotiv, u istraživanju se smatra da je realističnija mješavina tehnologija koja se sastoji od kombinacije od 70 % satelita i 30 % zemaljskog odašiljanja (84) za područje II. Nadalje, zaključak je istraživanja da bi odabir određenog tehnološkog rješenja za proširenje pokrivenosti trebalo analizirati za svaku regiju zasebno uzimajući u obzir posebne topografske i demografske značajke svake regije. Umjesto predlaganja prethodnog odabira određene tehnologije, ovim se zaključkom zagovara da je potrebno organizirati tehnološki neutralni natječaj kako bi se moglo utvrditi koja je platforma prikladnija u posebnom slučaju Kastilje-La Manche.

ex-ante

84

| (163) | U odnosu na dva istraživanja koja je dostavilo društvo Abertis, treba napomenuti da su ona provedena 2010., odnosno puno prije nego što su provedene predmetne mjere. Bez obzira na to mogu li se smatrati dovoljno neovisnima i pouzdanima, činjenica da su slijedila nakon spornih mjera znači da ih španjolska vlada ne može upotrijebiti kao opravdanje za odabir tehnologije DTT-a i za odbacivanje tehnološki neutralnog natječaja. Komisija je također dobila procjene troškova koje je dostavilo društvo Astra i iz kojih je razvidno da je satelitska tehnologija isplativija. One nisu uzete u obzir iz istih razloga. |
| --- | --- |

(163)

U odnosu na dva istraživanja koja je dostavilo društvo Abertis, treba napomenuti da su ona provedena 2010., odnosno puno prije nego što su provedene predmetne mjere. Bez obzira na to mogu li se smatrati dovoljno neovisnima i pouzdanima, činjenica da su slijedila nakon spornih mjera znači da ih španjolska vlada ne može upotrijebiti kao opravdanje za odabir tehnologije DTT-a i za odbacivanje tehnološki neutralnog natječaja. Komisija je također dobila procjene troškova koje je dostavilo društvo Astra i iz kojih je razvidno da je satelitska tehnologija isplativija. One nisu uzete u obzir iz istih razloga.

| (164) | U skladu sa zaključkom iz uvodne izjave 161. u odnosu na studiju Kastilje-La Manche, na temelju drugih studija nije se moglo zaključiti da je zemaljska digitalna platforma, u odnosu na kvalitetu ili cijenu, nadređena ostalim tehnološkim rješenjima. Njima se stoga ne opravdava činjenica da JCCM nije organizirao javni natječaj. |
| --- | --- |

(164)

U skladu sa zaključkom iz uvodne izjave 161. u odnosu na studiju Kastilje-La Manche, na temelju drugih studija nije se moglo zaključiti da je zemaljska digitalna platforma, u odnosu na kvalitetu ili cijenu, nadređena ostalim tehnološkim rješenjima. Njima se stoga ne opravdava činjenica da JCCM nije organizirao javni natječaj.

Prikladnost i razmjernost mjere

Prikladnost i razmjernost mjere

| (165) | Mjera se ne može smatrati prikladnom iz više razloga. |
| --- | --- |

(165)

Mjera se ne može smatrati prikladnom iz više razloga.

| (166) | Zbog izravnog dodjeljivanja potpore postojećim operaterima DTT-a, TelecomuCLM i Abertisu, mjerom nisu obuhvaćena alternativna rješenja koja bi bila isplativija ili su mogla pružiti kvalitetnije rješenje. Kao što je objašnjeno u prethodnom odjeljku, nema opravdanja za isključenje satelitske platforme. Činjenica da neka kućanstva u području II. primaju besplatne kanale putem satelita upućuje na to da zemaljska tehnologija nije uvijek najučinkovitija i najprimjerenija platforma. Navedeno je također da se satelitsko odašiljanje upotrebljavalo za digitalnu TV u ostalim državama članicama, čak i u područjima u kojima je bilo moguće i zemaljsko rješenje (85). Nadalje, činjenica se društvo Astra natjecalo na tehnološki neutralnom natječaju za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom u Kantabriji i pobijedilo upućuje u najmanju ruku na to da se ta usluga može pružati satelitskom platformom (86). |
| --- | --- |

(166)

Zbog izravnog dodjeljivanja potpore postojećim operaterima DTT-a, TelecomuCLM i Abertisu, mjerom nisu obuhvaćena alternativna rješenja koja bi bila isplativija ili su mogla pružiti kvalitetnije rješenje. Kao što je objašnjeno u prethodnom odjeljku, nema opravdanja za isključenje satelitske platforme. Činjenica da neka kućanstva u području II. primaju besplatne kanale putem satelita upućuje na to da zemaljska tehnologija nije uvijek najučinkovitija i najprimjerenija platforma. Navedeno je također da se satelitsko odašiljanje upotrebljavalo za digitalnu TV u ostalim državama članicama, čak i u područjima u kojima je bilo moguće i zemaljsko rješenje (85). Nadalje, činjenica se društvo Astra natjecalo na tehnološki neutralnom natječaju za proširenje pokrivenosti digitalnom televizijom u Kantabriji i pobijedilo upućuje u najmanju ruku na to da se ta usluga može pružati satelitskom platformom (86).

85

86

| (167) | Nadalje, u različitim istraživanjima o troškovima uspoređuju se samo platforma za DTT i satelitske platforme. Ne uzimaju se u obzir alternativna tehnološka rješenja kao što su kabelske mreže i IPTV. Dok potonje ne mogu obuhvatiti cijelo državno područje, mješavina tehnologija koja uključuje takve platforme i DTT i satelitsko odašiljanje bila bi učinkovitija. |
| --- | --- |

(167)

Nadalje, u različitim istraživanjima o troškovima uspoređuju se samo platforma za DTT i satelitske platforme. Ne uzimaju se u obzir alternativna tehnološka rješenja kao što su kabelske mreže i IPTV. Dok potonje ne mogu obuhvatiti cijelo državno područje, mješavina tehnologija koja uključuje takve platforme i DTT i satelitsko odašiljanje bila bi učinkovitija.

| (168) | Mjera također nije primjerena jer se njome diskriminira između DTT-a samih operatera. Neposrednim odabirom između odabranih operatora DTT-a, društava TelecomCLM i Abertis, mjerom se ne istražuje jesu li ostali operatori DTT-a, kao što je Radiodifusión, mogli dati jeftiniju ili kvalitativno bolju ponudu. |
| --- | --- |

(168)

Mjera također nije primjerena jer se njome diskriminira između DTT-a samih operatera. Neposrednim odabirom između odabranih operatora DTT-a, društava TelecomCLM i Abertis, mjerom se ne istražuje jesu li ostali operatori DTT-a, kao što je Radiodifusión, mogli dati jeftiniju ili kvalitativno bolju ponudu.

| (169) | Primjerenost prethodnog odabira operatera za DTT također je upitna zbog ograničenog kapaciteta platforme za DTT. Iako je prelazak s analogne na digitalnu zemaljsku televiziju u pojasu 800 MHz u Španjolskoj dovršen 3. travnja 2010., u cilju usklađivanja s Odlukom br. 243/2012/EU odlučeno je 2011. da će se frekvencije u pojasu 800 MHz ponuditi telekomunikacijskim operaterima na dražbi. Zbog toga je bilo nužno premjestiti radiodifuziju na druge kanale ispod 790 MHz najkasnije do 1. siječnja 2014. Budući da time nastaju dodatni troškovi, Španjolska je 5. studenoga 2011. prijavila dvije mjere za kućanstva i nakladnike s proračunom između 600 milijuna EUR i 800 milijuna EUR u području I. (za područje II. još nije prijavljena niti jedna mjera) (87). Ti troškovi ne bi nastali da su odabrane druge platforme (IPTV, kabel ili satelit). U budućnosti se očekuje daljnje premještanje frekvencija radi oslobađanja više kapaciteta za buduću mobilnu LTE tehnologiju, čime se stvaraju slični troškovi. |
| --- | --- |

(169)

Primjerenost prethodnog odabira operatera za DTT također je upitna zbog ograničenog kapaciteta platforme za DTT. Iako je prelazak s analogne na digitalnu zemaljsku televiziju u pojasu 800 MHz u Španjolskoj dovršen 3. travnja 2010., u cilju usklađivanja s Odlukom br. 243/2012/EU odlučeno je 2011. da će se frekvencije u pojasu 800 MHz ponuditi telekomunikacijskim operaterima na dražbi. Zbog toga je bilo nužno premjestiti radiodifuziju na druge kanale ispod 790 MHz najkasnije do 1. siječnja 2014. Budući da time nastaju dodatni troškovi, Španjolska je 5. studenoga 2011. prijavila dvije mjere za kućanstva i nakladnike s proračunom između 600 milijuna EUR i 800 milijuna EUR u području I. (za područje II. još nije prijavljena niti jedna mjera) (87). Ti troškovi ne bi nastali da su odabrane druge platforme (IPTV, kabel ili satelit). U budućnosti se očekuje daljnje premještanje frekvencija radi oslobađanja više kapaciteta za buduću mobilnu LTE tehnologiju, čime se stvaraju slični troškovi.

87

| (170) | Nadalje, istaknuto je da 4G mobilne frekvencije ometaju DTT signal i kućanstva moraju kupiti skupe filtre za zaštitu svog DTT signala od LTE valova (88). Ne može se isključiti mogućnost da su slične smetnje općenitiji problem kojim se ugrožava buduća primjerenost zemaljskog odašiljanja, posebno u kontekstu šireg uvođenja NGA mreža. |
| --- | --- |

(170)

Nadalje, istaknuto je da 4G mobilne frekvencije ometaju DTT signal i kućanstva moraju kupiti skupe filtre za zaštitu svog DTT signala od LTE valova (88). Ne može se isključiti mogućnost da su slične smetnje općenitiji problem kojim se ugrožava buduća primjerenost zemaljskog odašiljanja, posebno u kontekstu šireg uvođenja NGA mreža.

88

| (171) | Španjolska je predložila dva dodatna argumenta kao objašnjenje zašto bi satelitski prijenos bio skuplji od DTT-a. Prvo, u sporazumima nakladnika s pružateljima sadržaja određena su zemljopisna ograničenja. Osiguravanje takvog uvjetnog pristupa bilo bi skuplje za satelitsku tehnologiju. Drugo, satelitskom tehnologijom ne bi se mogao emitirati velik broj regionalnih kanala. Te tvrdnje nisu potkrijepljene dokazima i pobija ih činjenica da je u ugovoru Astre s Kantabrijom sadržan stručni sustav uvjetnog pristupa. Nadalje, prema izračunu troškova koji je napravilo društvo Astra, satelitska tehnologija bila bi jeftinija čak i da je trebalo sklopiti zasebne sporazume sa svakom od španjolskih regija. U odnosu na regionalnu radiodifuziju, društvo Astra tvrdi da je podatak španjolske vlade od 1 380 kanala napuhan (89). Prema njegovim izračunima satelitska mogućnost bila bi jeftinija čak i da su uključeni regionalni i lokalni kanali. |
| --- | --- |

(171)

Španjolska je predložila dva dodatna argumenta kao objašnjenje zašto bi satelitski prijenos bio skuplji od DTT-a. Prvo, u sporazumima nakladnika s pružateljima sadržaja određena su zemljopisna ograničenja. Osiguravanje takvog uvjetnog pristupa bilo bi skuplje za satelitsku tehnologiju. Drugo, satelitskom tehnologijom ne bi se mogao emitirati velik broj regionalnih kanala. Te tvrdnje nisu potkrijepljene dokazima i pobija ih činjenica da je u ugovoru Astre s Kantabrijom sadržan stručni sustav uvjetnog pristupa. Nadalje, prema izračunu troškova koji je napravilo društvo Astra, satelitska tehnologija bila bi jeftinija čak i da je trebalo sklopiti zasebne sporazume sa svakom od španjolskih regija. U odnosu na regionalnu radiodifuziju, društvo Astra tvrdi da je podatak španjolske vlade od 1 380 kanala napuhan (89). Prema njegovim izračunima satelitska mogućnost bila bi jeftinija čak i da su uključeni regionalni i lokalni kanali.

89

| (172) | Komisija smatra da se mjerom koja je predmet istrage ne poštuje načelo tehnološke neutralnosti. Kao što je prethodno objašnjeno, mjera nije razmjerna i nije primjereni instrument za osiguranje emitiranja besplatnih kanala stanovnicima područja II. Kastilje-La Manche. |
| --- | --- |

(172)

Komisija smatra da se mjerom koja je predmet istrage ne poštuje načelo tehnološke neutralnosti. Kao što je prethodno objašnjeno, mjera nije razmjerna i nije primjereni instrument za osiguranje emitiranja besplatnih kanala stanovnicima područja II. Kastilje-La Manche.

Rad i održavanje mreža

Rad i održavanje mreža

| (173) | Trajno financiranje dodijeljeno za rad i održavanje subvencioniranih digitalnih zemaljskih i satelitskih mreža ne može se smatrati tehnološki neutralnim jer je dodatno potpori za uvođenje. Usmjereno je na očuvanje centara koji odašiljaju signal putem zemaljskih platformi. Takva je potpora stoga također nespojiva. |
| --- | --- |

(173)

Trajno financiranje dodijeljeno za rad i održavanje subvencioniranih digitalnih zemaljskih i satelitskih mreža ne može se smatrati tehnološki neutralnim jer je dodatno potpori za uvođenje. Usmjereno je na očuvanje centara koji odašiljaju signal putem zemaljskih platformi. Takva je potpora stoga također nespojiva.

| (174) | Svaka buduća potpora za rad i održavanje mora se prijaviti i mora biti u skladu s načelom tehnološke neutralnosti. |
| --- | --- |

(174)

Svaka buduća potpora za rad i održavanje mora se prijaviti i mora biti u skladu s načelom tehnološke neutralnosti.

5.3.2.3.   Izbjegavanje nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja

Izbjegavanje nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja

| (175) | Dok bi javna intervencija mogla biti opravdana s obzirom na postojanje određenih tržišnih nedostataka i mogućih kohezijskih problema, oblikom mjere nepotrebno se narušava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(175)

Dok bi javna intervencija mogla biti opravdana s obzirom na postojanje određenih tržišnih nedostataka i mogućih kohezijskih problema, oblikom mjere nepotrebno se narušava tržišno natjecanje.

Zaključak u vezi s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora

Zaključak u vezi s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora

| (176) | Zaključuje se da predmetna mjera, uključujući trajnu potporu nije primjeren, nužan i razmjerni instrument za uklanjanje utvrđenog tržišnog nedostatka. |
| --- | --- |

(176)

Zaključuje se da predmetna mjera, uključujući trajnu potporu nije primjeren, nužan i razmjerni instrument za uklanjanje utvrđenog tržišnog nedostatka.

5.3.3.   Članak 106. stavak 2. Ugovora

Članak 106. stavak 2. Ugovora

| (177) | Iznimka iz članka 106. stavka 2. primjenjuje se na državnu nadoknadu troška za pružanje javne usluge. Nacionalna (ili regionalna) javna tijela moraju jasno definirati usluge od općeg gospodarskog interesa i povjeriti ih određenom poduzetniku. |
| --- | --- |

(177)

Iznimka iz članka 106. stavka 2. primjenjuje se na državnu nadoknadu troška za pružanje javne usluge. Nacionalna (ili regionalna) javna tijela moraju jasno definirati usluge od općeg gospodarskog interesa i povjeriti ih određenom poduzetniku.

| (178) | Tijekom formalnog postupka španjolska nadležna tijela nisu dostavila argumente ili dokaze zašto bi se mjera trebala proglasiti spojivom na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(178)

Tijekom formalnog postupka španjolska nadležna tijela nisu dostavila argumente ili dokaze zašto bi se mjera trebala proglasiti spojivom na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora.

| (179) | Da bi se primjenjivao članak 106. stavak 2. Ugovora, nacionalna (ili regionalna) javna tijela moraju jasno definirati usluge od općeg gospodarskog interesa i povjeriti ih određenom poduzetniku. U španjolskom pravu ne postoji akt kojim se povjerava pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa za uvođenje DTT-a niti su to odredila nadležna tijela. U skladu sa španjolskim pravom upravljanje zemaljskom mrežom nije javna usluga. U Zakonu o telekomunikacijama iz 1998. (90) navedeno je da su telekomunikacijske usluge, uključujući rad mreža kojima se podržava radio i televizija, usluge od općeg interesa, ali nemaju položaj javnih usluga (91). Ista definicija nalazi se u Zakonu o telekomunikacijama koji je trenutačno na snazi (92). Usluge odašiljanja za radiodifuziju televizijskog signala, odnosno prijenos signala preko telekomunikacijskih mreža, smatraju se telekomunikacijskim uslugama i kao takve su usluge od općeg interesa, a ne javne usluge (93). |
| --- | --- |

(179)

Da bi se primjenjivao članak 106. stavak 2. Ugovora, nacionalna (ili regionalna) javna tijela moraju jasno definirati usluge od općeg gospodarskog interesa i povjeriti ih određenom poduzetniku. U španjolskom pravu ne postoji akt kojim se povjerava pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa za uvođenje DTT-a niti su to odredila nadležna tijela. U skladu sa španjolskim pravom upravljanje zemaljskom mrežom nije javna usluga. U Zakonu o telekomunikacijama iz 1998. (90) navedeno je da su telekomunikacijske usluge, uključujući rad mreža kojima se podržava radio i televizija, usluge od općeg interesa, ali nemaju položaj javnih usluga (91). Ista definicija nalazi se u Zakonu o telekomunikacijama koji je trenutačno na snazi (92). Usluge odašiljanja za radiodifuziju televizijskog signala, odnosno prijenos signala preko telekomunikacijskih mreža, smatraju se telekomunikacijskim uslugama i kao takve su usluge od općeg interesa, a ne javne usluge (93).

90

91

92

93

| (180) | Nadalje, odredbe Zakona o telekomunikacijama tehnološki su neutralne. Telekomunikacije se definiraju kao prenošenje signala telekomunikacijskom mrežom pri čemu se ne upućuje posebno na zemaljsku mrežu (94). Nadalje, u članku 3. Zakona navedeno je da je jedan od njegovih ciljeva poticati tehnološku neutralnost u mjeri u kojoj je to moguće. |
| --- | --- |

(180)

Nadalje, odredbe Zakona o telekomunikacijama tehnološki su neutralne. Telekomunikacije se definiraju kao prenošenje signala telekomunikacijskom mrežom pri čemu se ne upućuje posebno na zemaljsku mrežu (94). Nadalje, u članku 3. Zakona navedeno je da je jedan od njegovih ciljeva poticati tehnološku neutralnost u mjeri u kojoj je to moguće.

94

| (181) | Čak i ako se javna radiodifuzijska usluga smatra javnom uslugom, ta se definicija ne može proširiti na rad određene pomoćne platforme. Nadalje, ako postoji nekoliko platformi, jedna se platforma ne može smatrati „osnovnom” za prenošenje radiodifuzijskih signala. Stoga bi bila očita pogreška ako bi se u španjolskom zakonodavstvu uporaba određene platforme za odašiljanje radiodifuzijskih signala smatrala javnom uslugom. |
| --- | --- |

(181)

Čak i ako se javna radiodifuzijska usluga smatra javnom uslugom, ta se definicija ne može proširiti na rad određene pomoćne platforme. Nadalje, ako postoji nekoliko platformi, jedna se platforma ne može smatrati „osnovnom” za prenošenje radiodifuzijskih signala. Stoga bi bila očita pogreška ako bi se u španjolskom zakonodavstvu uporaba određene platforme za odašiljanje radiodifuzijskih signala smatrala javnom uslugom.

| (182) | Stoga se može zaključiti da, u skladu sa španjolskim zakonodavstvom, upravljanje zemaljskim mrežama nema položaj javne usluge. Nadalje, španjolska nadležna tijela nisu jasno definirala upravljanje zemaljskom platformom kao javnu uslugu i stoga nisu povjerila pružanje takve javne usluge određenom operateru platforme. |
| --- | --- |

(182)

Stoga se može zaključiti da, u skladu sa španjolskim zakonodavstvom, upravljanje zemaljskim mrežama nema položaj javne usluge. Nadalje, španjolska nadležna tijela nisu jasno definirala upravljanje zemaljskom platformom kao javnu uslugu i stoga nisu povjerila pružanje takve javne usluge određenom operateru platforme.

| (183) | Nadalje, španjolska nadležna tijela nisu dostavila dokaze o aktu kojim se usluga povjerava dvama korisnicima, Abertisu i TelecomuCLM. |
| --- | --- |

(183)

Nadalje, španjolska nadležna tijela nisu dostavila dokaze o aktu kojim se usluga povjerava dvama korisnicima, Abertisu i TelecomuCLM.

| (184) | Stoga se u ovom slučaju nije moguće osloniti na iznimku iz članka 106. stavka 2. koji se primjenjuje na državnu nadoknadu troška za pružanje javne usluge. |
| --- | --- |

(184)

Stoga se u ovom slučaju nije moguće osloniti na iznimku iz članka 106. stavka 2. koji se primjenjuje na državnu nadoknadu troška za pružanje javne usluge.

5.3.4.   Postojeća potpora

Postojeća potpora

| (185) | Društvo Abertis navodi da su uvođenje mreže za zemaljsku radiodifuziju u području II. gotovo u potpunosti financirale španjolske autonomne zajednice javnim sredstvima na temelju zakonodavstva iz 1982., odnosno prije datuma pristupanja Španjolske Europskoj ekonomskoj zajednici 1986. Stoga društvo Abertis smatra da bi se program mogao smatrati dijelom trajnog javnog financiranja funkcioniranja lokalnih zemaljskih mreža i stoga ga treba smatrati postojećom potporom. |
| --- | --- |

(185)

Društvo Abertis navodi da su uvođenje mreže za zemaljsku radiodifuziju u području II. gotovo u potpunosti financirale španjolske autonomne zajednice javnim sredstvima na temelju zakonodavstva iz 1982., odnosno prije datuma pristupanja Španjolske Europskoj ekonomskoj zajednici 1986. Stoga društvo Abertis smatra da bi se program mogao smatrati dijelom trajnog javnog financiranja funkcioniranja lokalnih zemaljskih mreža i stoga ga treba smatrati postojećom potporom.

| (186) | Financiranje proširenja zemaljske mreže po regijama započelo je početkom 80-ih prošlog stoljeća, ali tada na tržištu nije bilo privatnih nakladnika. Proširenom infrastrukturom stoga su se samo zadovoljavale potrebe javnog nakladnika koji je u svakom slučaju imao obvezu pružati svoj signal većini stanovništva. Štoviše, u to je vrijeme zemaljska televizija bila jedina platforma za odašiljanje televizijskog signala u Španjolskoj. Zbog toga se proširenjem jedine dostupne mjere nije narušilo tržišno natjecanje s drugim platformama. |
| --- | --- |

(186)

Financiranje proširenja zemaljske mreže po regijama započelo je početkom 80-ih prošlog stoljeća, ali tada na tržištu nije bilo privatnih nakladnika. Proširenom infrastrukturom stoga su se samo zadovoljavale potrebe javnog nakladnika koji je u svakom slučaju imao obvezu pružati svoj signal većini stanovništva. Štoviše, u to je vrijeme zemaljska televizija bila jedina platforma za odašiljanje televizijskog signala u Španjolskoj. Zbog toga se proširenjem jedine dostupne mjere nije narušilo tržišno natjecanje s drugim platformama.

| (187) | Od tada su zakonodavstvo i tehnologija napredovali i nastale su nove radiodifuzijske platforme i javili su se novi igrači na tržištu, posebno privatni nakladnici. Budući da su se korisnici i opće okolnosti javnog financiranja bitno promijenili, mjera koje je predmet istrage ne može se smatrati izmjenom čisto formalne ili administrativne prirode. Riječ je o izmjeni koja utječe na bit izvornog programa i stoga se smatra novim programom potpore (95). U svakom slučaju, prelazak s analogne na digitalnu televiziju postao je moguć samo zahvaljujući novijem tehnološkom napretku i stoga je nova pojava. Španjolska nadležna tijela trebala su stoga prijaviti tu novu potporu. |
| --- | --- |

(187)

Od tada su zakonodavstvo i tehnologija napredovali i nastale su nove radiodifuzijske platforme i javili su se novi igrači na tržištu, posebno privatni nakladnici. Budući da su se korisnici i opće okolnosti javnog financiranja bitno promijenili, mjera koje je predmet istrage ne može se smatrati izmjenom čisto formalne ili administrativne prirode. Riječ je o izmjeni koja utječe na bit izvornog programa i stoga se smatra novim programom potpore (95). U svakom slučaju, prelazak s analogne na digitalnu televiziju postao je moguć samo zahvaljujući novijem tehnološkom napretku i stoga je nova pojava. Španjolska nadležna tijela trebala su stoga prijaviti tu novu potporu.

95

5.4.   ZAKLJUČAK

| (188) | Smatra se da financiranje koje su operaterima zemaljske mreže odobrili Španjolska, regionalna vlada Kastilje-La Manche i općinske vlasti za nadogradnju i digitalizaciju njihovih mreža za pružanje besplatnih TV kanala u području II. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. ugovora. Potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Nadalje, Komisija nije obaviještena o potpori u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora i nezakonito je provedena bez odobrenja Komisije. Stoga se mora ostvariti povrat potpore od zemaljskih mrežnih operatera. |
| --- | --- |

(188)

Smatra se da financiranje koje su operaterima zemaljske mreže odobrili Španjolska, regionalna vlada Kastilje-La Manche i općinske vlasti za nadogradnju i digitalizaciju njihovih mreža za pružanje besplatnih TV kanala u području II. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. ugovora. Potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Nadalje, Komisija nije obaviještena o potpori u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora i nezakonito je provedena bez odobrenja Komisije. Stoga se mora ostvariti povrat potpore od zemaljskih mrežnih operatera.

| (189) | Nadalje, Komisija također smatra nespojivom postojeću potporu za rad digitalne mreže i njezino održavanje koja je dodijeljena bez raspisivanja natječaja ili na temelju natječaja koji nisu bili tehnološki neutralni. Nadalje, Komisija nije obaviještena o potpori u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora i ona je nezakonito provedena bez odobrenja Komisije. Stoga se mora ostvariti njezin povrat od operatera. |
| --- | --- |

(189)

Nadalje, Komisija također smatra nespojivom postojeću potporu za rad digitalne mreže i njezino održavanje koja je dodijeljena bez raspisivanja natječaja ili na temelju natječaja koji nisu bili tehnološki neutralni. Nadalje, Komisija nije obaviještena o potpori u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora i ona je nezakonito provedena bez odobrenja Komisije. Stoga se mora ostvariti njezin povrat od operatera.

| (190) | Sva buduća državna potpora za održavanje i rad mora se prijaviti i mora biti u skladu s načelom tehnološke neutralnosti. |
| --- | --- |

(190)

Sva buduća državna potpora za održavanje i rad mora se prijaviti i mora biti u skladu s načelom tehnološke neutralnosti.

6.   POVRAT

POVRAT

6.1.   POTREBA ZA UKLANJANJEM POTPORE

| (191) | U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda EU-a, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (96) ako se utvrdi da ona nije spojiva s unutarnjim tržištem. Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem ponovno uspostaviti prethodnu situaciju (97). U tom kontekstu Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad tržišnim natjecateljima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (98). |
| --- | --- |

(191)

U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda EU-a, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (96) ako se utvrdi da ona nije spojiva s unutarnjim tržištem. Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem ponovno uspostaviti prethodnu situaciju (97). U tom kontekstu Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad tržišnim natjecateljima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (98).

96

97

98

| (192) | U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) No 659/1999 (99) bilo je propisano da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima sve nužne mjere kako bi osigurala povrat potpore od korisnika”. |
| --- | --- |

(192)

U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) No 659/1999 (99) bilo je propisano da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima sve nužne mjere kako bi osigurala povrat potpore od korisnika”.

99

| (193) | Prema tome, budući da financiranje za nadogradnju i digitalizaciju zemaljske platforme i naknadno održavanje i rad odobreno u Španjolskoj od 2008.–2009. čini nezakonitu i nespojivu potporu, od Španjolske bi se stoga trebalo tražiti da vrati nespojivu potporu kako bi ponovno uspostavila situaciju koja je postojala na tržištu prije odobravanja potpore. |
| --- | --- |

(193)

Prema tome, budući da financiranje za nadogradnju i digitalizaciju zemaljske platforme i naknadno održavanje i rad odobreno u Španjolskoj od 2008.–2009. čini nezakonitu i nespojivu potporu, od Španjolske bi se stoga trebalo tražiti da vrati nespojivu potporu kako bi ponovno uspostavila situaciju koja je postojala na tržištu prije odobravanja potpore.

6.2.   PRIMATELJI DRŽAVNE POTPORE I MJERENJE POTPORE

| (194) | Društva TelecomCLM i Abertis izravni su korisnici potpore. Svi iznosi iz stavaka u nastavku temelje se na podacima dostavljenima Komisiji. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., društvo TelecomCLM primilo je 13,2 milijuna EUR, a društvo Abertis 250 000 EUR za nadogradnju vlastitih odašiljačkih centara. Osim toga, društvo TelecomCLM odabrano je bez javnog natječaja za izgradnju novih odašiljačkih centara za općinska tijela i šest ih je postalo njegovo vlasništvo (2,26 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(194)

Društva TelecomCLM i Abertis izravni su korisnici potpore. Svi iznosi iz stavaka u nastavku temelje se na podacima dostavljenima Komisiji. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., društvo TelecomCLM primilo je 13,2 milijuna EUR, a društvo Abertis 250 000 EUR za nadogradnju vlastitih odašiljačkih centara. Osim toga, društvo TelecomCLM odabrano je bez javnog natječaja za izgradnju novih odašiljačkih centara za općinska tijela i šest ih je postalo njegovo vlasništvo (2,26 milijuna EUR).

| (195) | U slučajevima kada su vlasnici opreme za DTT općinska tijela, ona su ih kupila od društava TelecomCLM ili Abertis. Budući da su ta trgovačka društva izabrana neposredno (tj. bez javnog natječaja) za pružanje digitalne opreme i/ili pružanje usluga upravljanja i održavanja, i ona su u ovom slučaju izravni korisnici. Tim dvama trgovačkim društvima isplaćena su javna sredstva u iznosu od 32,6 milijuna EUR bez javnog natječaja (100). |
| --- | --- |

(195)

U slučajevima kada su vlasnici opreme za DTT općinska tijela, ona su ih kupila od društava TelecomCLM ili Abertis. Budući da su ta trgovačka društva izabrana neposredno (tj. bez javnog natječaja) za pružanje digitalne opreme i/ili pružanje usluga upravljanja i održavanja, i ona su u ovom slučaju izravni korisnici. Tim dvama trgovačkim društvima isplaćena su javna sredstva u iznosu od 32,6 milijuna EUR bez javnog natječaja (100).

100

| (196) | Društva TelecomCLM i Abertis moraju vratiti nezakonitu i nespojivu potporu. |
| --- | --- |

(196)

Društva TelecomCLM i Abertis moraju vratiti nezakonitu i nespojivu potporu.

| (197) | Trajna potpora dodijeljena je za održavanje i rad DTT-a.. Operateri tih mreža korisnici su takve potpore za održavanje i rad. Društva TelecomCLM i Abertis dobila su 6,5 milijuna EUR za razdoblje 2009.–2011. Ti mrežni operateri stoga moraju vratiti potporu i sve naknadno isplaćene potpore. |
| --- | --- |

(197)

Trajna potpora dodijeljena je za održavanje i rad DTT-a.. Operateri tih mreža korisnici su takve potpore za održavanje i rad. Društva TelecomCLM i Abertis dobila su 6,5 milijuna EUR za razdoblje 2009.–2011. Ti mrežni operateri stoga moraju vratiti potporu i sve naknadno isplaćene potpore.

| (198) | U slučajevima kada su pojedinačnim korisnicima dodijeljena sredstva koja ne premašuju pragove navedene u Uredbi Komisije (EZ) br. 1998/2006 (101), to se financiranje ne smatra državnom potporom ako nisu ispunjeni svih uvjeti iz te Uredbe i ne mora se vratiti. |
| --- | --- |

(198)

U slučajevima kada su pojedinačnim korisnicima dodijeljena sredstva koja ne premašuju pragove navedene u Uredbi Komisije (EZ) br. 1998/2006 (101), to se financiranje ne smatra državnom potporom ako nisu ispunjeni svih uvjeti iz te Uredbe i ne mora se vratiti.

101

| (199) | Povrat se mora izvršiti od datuma kada su korisnici ostvarili prednost, odnosno kada je potpora postala dostupna korisniku i naplaćuju se kamate do stvarnog povrata. |
| --- | --- |

(199)

Povrat se mora izvršiti od datuma kada su korisnici ostvarili prednost, odnosno kada je potpora postala dostupna korisniku i naplaćuju se kamate do stvarnog povrata.

7.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (200) | Komisija smatra da je Kraljevina Španjolska nezakonito provela potporu za operatere zemaljske televizijske platforme za proširenje pokrivenosti digitalnom zemaljskom televizijom u udaljenim i manje urbaniziranim područjima Kastilje-La Manche protivno članku 108. stavkom 3. Ugovora. Od operatera koji su izravni korisnici mora se ostvariti povrat potpore, uključujući (postojeću) potporu za rad i održavanje. To uključuje općinska nadležna tijela kada su ona operateri platforme, |
| --- | --- |

(200)

Komisija smatra da je Kraljevina Španjolska nezakonito provela potporu za operatere zemaljske televizijske platforme za proširenje pokrivenosti digitalnom zemaljskom televizijom u udaljenim i manje urbaniziranim područjima Kastilje-La Manche protivno članku 108. stavkom 3. Ugovora. Od operatera koji su izravni korisnici mora se ostvariti povrat potpore, uključujući (postojeću) potporu za rad i održavanje. To uključuje općinska nadležna tijela kada su ona operateri platforme,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora dodijeljena operaterima zemaljske televizijske platforme, društvima Telecom CLM I Abertis, za nadogradnju odašiljačkih centara, izgradnju novih odašiljačkih centara i za osiguravanje digitalne opreme i/ili njihov rad i održavanje u području II. Kastilje-La Manche, koju je nezakonito provela Španjolska protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a, nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

Pojedinačna potpora dodijeljena okviru programa potpora iz članka 1. ne čini potporu ako u trenutku kad je dodijeljena ispunjuje uvjete utvrđene Uredbom donesenom u skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 (102) koja je primjenjiva u trenutku dodjele potpore.

Članak 3.

1.   Španjolska osigurava povrat nespojive potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 1. od društava Telecom CLM i Abertis.

2.   Na iznose koji se moraju vratiti obračunavaju se kamate od datuma kad su stavljeni na raspolaganje korisnicima do datuma njihovog stvarnog povrata.

3.   Kamate se obračunavaju složenim kamatnim računom u skladu s Poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (103).

4.   Španjolska ukida isplatu svih neisplaćenih iznosa potpore u okviru programa potpora iz članka 1. s učinkom od dana obavješćivanja o ovoj Odluci.

Članak 4.

1.   Povrat potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 1. neposredan je i učinkovit.

2.   Španjolska osigurava provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od datuma obavijesti.

3.   U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke Španjolska Komisiji dostavlja sljedeće podatke:

| (a) | za korisnike iz članka 1. ukupan iznos potpore koju je primio svaki od njih; |
| --- | --- |

(a)

za korisnike iz članka 1. ukupan iznos potpore koju je primio svaki od njih;

| (b) | ukupni iznos (glavnicu i kamate) čiji povrat treba ostvariti od korisnika; |
| --- | --- |

(b)

ukupni iznos (glavnicu i kamate) čiji povrat treba ostvariti od korisnika;

| (c) | detaljan opis mjera koje su već poduzete ili se planiraju poduzeti u cilju usklađivanja s ovom Odlukom; |
| --- | --- |

(c)

detaljan opis mjera koje su već poduzete ili se planiraju poduzeti u cilju usklađivanja s ovom Odlukom;

| (d) | dokumente kojima se dokazuje da je korisnicima naložen povrat potpore. |
| --- | --- |

(d)

dokumente kojima se dokazuje da je korisnicima naložen povrat potpore.

4.   Španjolska Komisiju obavještava o napretku nacionalnih mjera koje su poduzete u cilju provedbe ove Odluke sve dok se ne ostvari potpuni povrat potpore dodijeljene u okviru programa potpora iz članka 1. Na zahtjev Komisije ona odmah dostavlja informacije o već poduzetim mjerama i mjerama planiranim radi usklađivanja s ovom Odlukom. Ona također dostavlja detaljne informacije o iznosima potpore i kamatama na iznos povrata koji je korisnik već izvršio.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf

2

(3)  
  SL C 335, 11.12.2010., str. 8.

3

(4)  Odluka Komisije 2014/489/EU od 19. lipnja 2013. o državnoj potpori SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)) Kraljevine Španjolske za uvođenje digitalne zemaljske televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima (osim u Kastilji – La Mancha) (SL L 217, 23.7.2014., str. 52.).

4

(5)  Društvo Astra osporilo je raskid ugovora pred prvostupanjskim sudom u Santanderu (postupak br. 1728/2009) koji je 23. prosinca 2011. odredio nadležnim tijelima Kantabrije da društvu Astra moraju platiti odštetu za neopravdani raskid ugovora. Sud je utvrdio da društvo Astra nije prekršilo ugovor ni na koji način kojim bi se mogao opravdati njegov raskid. Sud je smatrao da je jedan od razloga za raskid ugovora bila odluka španjolske vlade o razvoju nacionalne strategije za DTT. Vidjeti presudu 000313/2011 prvostupanjskog suda u Santanderu.

5

(6)  Koncesija uključuje dodjelu frekvencije za zemaljsko odašiljanje.

6

(7)  Televizija putem internetskog protokola (IPTV) pojam je kojim se opisuju distribucijski sustavi TV i video signala putem elektroničke komunikacijske mreže koja se koristi internetskim protokolom.

7

(8)  U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pretvaranju digitalne dividende u socijalne koristi i gospodarski rast (COM(2009)586) preporučuje se državama članicama da prestanu upotrebljavati pojas od 800 MHz za radiodifuzijske usluge velike snage i da potpuno provedu odluku EU-a o tehničkom usklađivanju do određenog datuma dogovorenoga na razini EU-a.

8

(9)  Vidjeti, primjerice, za Francusku državnu potporu N 666/2009 – Izmjena programa državnih potpora za DTT N 111/2006; za Slovačku državnu potporu N 671/09 – Prelazak na digitalnu televizijsku radiodifuziju u Slovačkoj. Za Španjolsku državnu potporu SA.28685 (2011/NN) – Prijem digitalne televizije u Kantabriji. Također treba napomenuti da u udaljenim i manje urbaniziranim područjima u Španjolskoj koja su predmet istrage (područje II.) nije uvijek bilo izvedivo pružati TV signal putem DTT platforme i stoga je u nekim slučajevima odabran satelitski prijenos za odašiljanje između centara i za odašiljanje do nekih kućanstava (Za više pojedinosti vidjeti odjeljak 2.2.2.). U svrhe ove Odluke sve se te instalacije još uvijek smatraju „zemaljskima”.

9

(10)  Vidjeti Odluku br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra, a posebno njezin članak 6. stavak 4. (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).

10

(11)  Vidjeti Odluku Komisije SA.32619 – Naknada štete za liberalizaciju digitalne dividende (SL C 213, 19.7.2012., str. 41.). Zbog složenosti reorganizacije usluga i uporabe spektra Španjolska je tražila odstupanje od datuma provedbe članka 6. stavka 4. Odluke br. 243/2012/EU.

11

(12)  Približno 26 nacionalnih kanala FTA-a i približno 30 regionalnih kanala FTA-a.

12

(13)  [...].

13

(14)  U njemu je privatnim nakladnicima određena obveza da do tog datuma u područjima koja pokrivaju moraju pokriti 96 % stanovništva, a javni nakladnici morali su u svojim područjima pokriti 98 % stanovništva. U tom području I., nakladnici su imali obvezu obuhvatiti taj postotak stanovništva digitalnom zemaljskom televizijom i morali su sami snositi troškove digitalizacije. Stoga nije bila nužna nikakva državna potpora.

14

(15)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf

15

(16)  Koji su poslije podijeljeni u faze I., II. i III.

16

(17)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf

17

(18)  Odluka o raspodjeli sredstava za razvoj širokopojasnog pristupa i digitalizaciju televizije u području II. prepuštena je regionalnim tijelima vlasti.

18

(19)  Okvirni sporazum između MIET-a i autonomnih zajednica potpisan je 2006. u okviru Plana Avanza.

19

(20)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf

20

(21)  Vidjeti, primjerice, Dodatak za Andaluziju http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf

21

(22)  Ukupno je sklopljeno više od 600 sporazuma – okvirnih sporazuma, dodataka itd. – između nadležnih tijela u vezi s proširenjem pokrivenosti.

22

(23)  Vlada Kastilje-La Mancha zaključila je da ne bi imala dovoljno vremena za organizaciju javnog natječaja unutar rokova iz Nacionalnog plana za prelazak na DTT. Usporedi: Prilozi II. – Unutarnja studija JCCM-a o provedbi Nacionalnog plana za prelazak na DTT u Kastilji-La Mancha, str. 31.

23

(24)  Vlada Kastilje-La Manche: Provedba plana za prelazak na DTT u Kastilji-La Manchi, prezentacija Europskoj komisiji, 27. listopada 2010.

24

(25)  Općine su vlasnici opreme i prve dvije godine moraju plaćati troškove rada i održavanja.

25

(26)  Sporazum o suradnji između JCCM-a i općine Caspueñas, str. 76.

26

(27)  Na temelju Sporazuma o prijenosu opreme za DTT potpisanog 17. svibnja 2013. Time se trebao osigurati rad i održavanje opreme za DTT nakon razdoblja od dvije godine propisanog u sporazumima o suradnji. Međutim, u slučaju tri sporazuma o suradnji društvo Albertis ostalo je vlasnik opreme za DTT.

27

(28)  Općinska tijela vlasti platila su do 32,6 milijuna EUR društvima TelecomCLM i Albertis za nadogradnju mreže.

28

(29)  Sporazumima o suradnji obuhvaćene su dvije godine rada i održavanja. To iznosi ukupno 4,5 milijuna EUR za općinska tijela vlasti i 2 milijuna EUR za operatere. Unutarnja studija JCCM-a o provedbi Nacionalnog plana za prelazak na DTT u Kastilji-La Mancha, str. 53.

29

(30)  Vidjeti posebno presude u predmetu T-21/06 Njemačka protiv Komisije (DVB-T Brandenburg) [2009.] ECR II-197, stavak 69., i predmet T-177/07 Mediaset SpA protiv Komisije [2010] ECR II-2341.

30

Njemačka protiv Komisije

Mediaset SpA protiv Komisije

(31)  U slučaju Kastilje-La Manche nadležna tijela nisu tvrdila da bi se mjere trebale smatrati SGEI-om. Ne bi ispunila ni kriterije iz presude Altmark jer, između ostalog, nema akta o ovlaštenju, korisnici nisu odabrani na temelju javnog natječaja i nadležno tijelo nije izračunalo naknadu na temelju troškova koje bi poduzeće kojim se dobro upravlja platilo za pružanje takvih usluga.

31

(32)  Općinska tijela izgradila su i bila su vlasnici analognih odašiljačkih centara posljednjih desetljeća. Primila su javna sredstva za digitalizaciju te infrastrukture.

32

(33)  Podnesak vlade autonomne zajednice Kastilja-La Mancha EZ-u (predmet C24/2010) – uvođenje digitalne zemaljske televizije u udaljenim i manje urbaniziranim područjima Kastilje-La Manche, koji je podnesen 6. lipnja 2014.

33

(34)  Međutim, to je u suprotnosti s dokumentima koje je dostavila Španjolska. Na primjer, članak 7. Sporazuma o prijenosu opreme za DTT između društva TelecomCLM i JCCM-a odnosi se na usluge DTT-a koje pruža operater u području II. Nadalje, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 73., JCCM je tvrdio da bi se društva Albertis i TelecomCLM trebala smatrati mrežnim operaterima u području II. To je također u suprotnosti s aktivnostima operatera koje su detaljno opisane u uvodnim izjavama 113. do 120.

34

(35)  Dr. Julian Seseña, „Extensión de la cobertura de la señal TDT en Castilla-La Mancha: Estudio comparativo socio-económico de opciones tecnológicas”, rujan 2008., provedena za regionalnu vladu Kastilje-La Manche (JCCM).

35

(36)  Nadalje, JCCM tvrdi da je kasnijom ex-post usporednom raščlambom troškova potvrđen zaključak da bi zemaljsko rješenje bilo bolje od satelitskog rješenja. Tom se raščlambom nadopunjuju studije koje je JCCM prethodno dostavio Komisiji i upućuje se da bi, iako je početno ulaganje u zemaljsko rješenje nešto veće nego u satelitsko rješenje, od četvrte godine zemaljsko rješenje bilo gospodarski učinkovitije od platforme koju nudi Astra. JCCM je za taj izračun upotrijebio pretpostavke o troškovima koje je izložilo društvo Astra u memorandumu od 10. studenoga 2011.

36

ex-post

(37)  Trenutačno su je u registar upisano otprilike 900 operatera.

37

(38)  JCCM je odlučio uvesti satelitske usluge u rijetko naseljene centre u području II. u mjestima gdje nije bilo odašiljačkog centra ili je trošak digitalizacije postojeće zemaljske infrastrukture bio previsok. S općinskim tijelima sklopljeno je stotinu sporazuma o suradnji na temelju kojih su u svakom kućanstvu postavljeni satelitski prijamnici, što je bilo povoljnije od izgradnje novog odašiljačkog centra.

38

(39)  Logička podloga za to izuzeća bilo je izbjeći digitalizaciju centra koji je već bio obuhvaćen službenom obvezom pokrivenosti DTT-om koju imaju nakladnici u području I.

39

(40)  Pokrivenost stanovništva od 60 % u regiji mogla bi se ostvariti (na temelju određenih parametara odašiljanja) samo s 8–12 odašiljačkih centara smještenih na rubovima glavnih gradova u regiji. Radiodifusión nema takvih centara. Svi su ti odašiljački centri očito posljednjih 10 godina činili dio službenog plana pokrivenosti nakladnika. Međutim, niti jedna nacionalna, regionalna ili lokalna javna uprava ne bi razmatrala digitalizaciju takvih centara jer bi oni već bili uključeni u službeni plan pokrivenosti za proširenje DTT-a u regiji.

40

(41)  JCCM je dostavio dva primjera sporazuma o suradnji koje je potpisalo društvo Abertis.

41

(42)  Točka 22. podneska društva Abertis Telecom od 31. siječnja 2011.

42

(43)  Društvo Astra upućuje na svoju internu studiju o troškovima izrađenu u studenome 2008. koja je dostavljena zajedno sa pritužbom. U studiji se uspoređuje trošak proširenja pokrivenosti uporabom obiju tehnologija – zemaljske i satelitske. Pretpostavke iz studije razlikuju se od pretpostavki Španjolske i društva Abertis u raznim aspektima, primjerice u odnosu na trošak satelitskih antena i kupnje vanjskih pretvarača za prijem digitalne zemaljske televizije. Zaključak je studije da proširenje pokrivenosti putem satelita ne bi nužno bilo skuplje od uporabe zemaljske tehnologije.

43

(44)  Društvo Abertis upućuje na svoju studiju o troškovima koja je provedena u siječnju 2010. radi usporedbe troškova primjenom DTT-a i satelitske tehnologije na pružanje usluga digitalne televizije u području II. Prema toj studiji ukupni trošak uporabe DTT tehnologije bio bi oko 286 milijuna EEUR u razdoblju od 10 godina, a ukupni troškovi nastali uporabom satelitske tehnologije u istom razdoblju iznosili bi otprilike 532 milijuna EUR.

44

(45)  SA.28599 – COM(2013) 3204 završna verzija od 19. lipnja 2013.

45

(46)  Takve se smjernice nalaze u relevantnim dokumentima nacionalne vlade. Posebno u okvirnim sporazumima potpisanima u prosincu 2008. pod nazivom Okvirni sporazum o suradnji između Ministarstva industrije, turizma i trgovine i autonomne zajednice [...] za razvoj Nacionalnog plana prelaska na DTT, naveden je popis aktivnosti koje će financirati nacionalna i regionalna tijela vlasti u cilju postizanja pokrivenosti digitalnom televizijom koja je jednaka postojećoj analognoj pokrivenosti. S jedne strane upućuju na postojeće odašiljačke centre koje su nadogradili nakladnici (centri za DTT primijenjeni u području I.), a s druge strane na „proširenja pokrivenosti” – dodatne centre koji će se morati primijeniti kako bi se osigurala ista raširenost digitalne televizije. Budući da su samo za DTT tehnologiju potrebni odašiljački centri, jasno je da se planirane aktivnosti odnose na DTT tehnologiju. Nadalje, dodaci okvirnim sporazumima potpisanima između listopada i prosinca 2009. odnose se na financiranje za proširenje pokrivenosti. U njima je definirano ono što bi se trebalo smatrati „aktivnostima za proširenje pokrivenosti” izričitim upućivanjem samo na zemaljsku tehnologiju.

46

(47)  Na sastancima s autonomnim zajednicama, MIET je izrazio svoj cilj osiguranja prelaska na DTT u području II. To je potvrđeno u prezentaciji koja je javno dostupna na Internetu i koju je potpisao MIET: http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. Također je potvrđeno u izjavama autonomnih zajednica u odgovoru na zahtjev Komisije za dostavljanje informacija. Autonomne zajednice u svojim odgovorima izričito spominju Nacionalni plan prelaska koji je donesen Kraljevskom odlukom 944/2005 i Plan Avanza. Vidjeti, primjerice, odgovor Ekstremadure: „U skladu s Kraljevskom odlukom 944/2005... kojom se odobrava Nacionalni tehnički plan za zemaljsku digitalnu televiziju u kojem je navedena lokalna inicijativa za proširenje pokrivenosti DTT-om...”

47

(48)  Odluke Komisije N622/2003 Digitalisierungsfonds Austrija, C25/2004 DVB-T Berlin Brandenburg (uvodna izjava 62.), C34/2006 DVB-T North Rhine-Westphalia (uvodna izjava 83.), C52/2005 Mediaset (uvodna izjava 96.).

48

(49)  Predmet T-196/04 Ryanair Ltd protiv Europske komisije [2007] ECR II-2379, stavak 88.

49

(50)  Vidjeti spojene predmete T-443/08 i T-455/08, Freistaat Sachsen i Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) i Mitteldeutsche Flughafen AG i Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) protiv Europske komisije, [2011] ECR II-1311, stavak 115., gdje je sud izjavio sljedeće: „Činjenica da se djelatnošću ne bave privatni subjekti ili da nije profitabilna nisu značajni kriteriji za razvrstavanje te djelatnosti kao gospodarske djelatnosti.”

50

(51)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.).

51

(52)  Predmet C-364/92 SAT/Eurocontrol, [1994] ECR I-43, stavci 19. do 30. i C-113/07 P Selex [2009] ECR I-2207.

52

(53)  Predmet C-343/95 Calì & Figli, [1997.] ECR I-1547, stavak 22.

53

(54)  Predmet T-155/04 Selex, [2006] ECR II-4797, stavci 73. – 82., koji je potvrđen u predmetu C-113/07 Selex, [2009] ECR I-2307.

54

(55)  Kako je navedeno u odjeljku 2.1.3., javni nakladnici imaju obvezu pokrivenosti od 98 % i stoga su morali vlastitim sredstvima pokriti područje II. Nadalje, nacionalni javni TV kanali RTVE i regionalni javni kanali emitiraju se putem različite mreže. Dok privatni nakladnici upotrebljavaju signal jednofrekvencijske mreže (SFN), javni nakladnici upotrebljavaju mrežu Red Global Española (RGE). Zbog te razlike, zemaljski objekti moraju imati različitu opremu za svaku od dvije mreže.

55

(56)  Budući da je signal nacionalnih nakladnika odašiljao lokalni operater, kao što je Radiodifusión, mogao je zatražiti regionalne subvencije. Međutim, nije organiziran niti jedan natječaj kojim bi se pozvali zainteresirani operateri da dostave svoje ponude. S druge strane, regionalna nadležna tijela trebala su preuzeti inicijativu, pronaći odašiljačke centre koji emitiraju signal nacionalnih nakladnika i ponuditi im potporu za digitalizaciju. U tom je pogledu društvo Radiodifusión istaknulo da mu se javna uprava nikada nije obratila u vezi s mogućim financiranjem digitalizacije njegove mreže, čak i kada je odašiljao televizijski signal.

56

(57)  Zbog sporazuma o prijenosu opreme za DTT u nekim je slučajevima oprema koju je kupio Telecom CLM (sredstvima JCCM-a) vraćena JCCM-u nakon dvije godine uporabe.

57

(58)  [...].

58

(59)  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., društvo Abertis ima vladajući položaj na tržištu za prijenos besplatnih TV signala na zemaljskoj platformi u području I. i putem svoje podružnice Hispasat u području III. Proširenjem opsega digitalne zemaljske televizije na područje II. pružanje besplatnih TV signala u cijeloj zemlji ostaje pod kontrolom društva Abertis. Ulaskom društva Astra u područje II. moglo bi se stvoriti više tržišnog natjecanja među platformama u područjima I. i III. u budućnosti. U vezi s time postoje mnoge studije o koristima ulaska satelita na televizijsko tržište u SAD-u u smislu smanjenja cijena i povećanja kvalitete usluge. Prije ulaska satelita na tržište kabelske tvrtke imale su monopol u lokalnim zemljopisnim područjima. Vidjeti, primjerice, Chenghuan Sean Chu, „Utjecaj ulaska satelita na cijene kabelske televizije i kvalitetu proizvoda”, RAND Journal of Economics, sv. 41, br. 4, zima 2010., str. 730. – 764.

59

(60)  C-52/05 – Digitalni pretvarači, Italija, SL C 118, 19.5.2006., str. 10., i SL L 147, 8.6.2007., str. 1.

60

(61)  Primjeri trgovačkih društava koja su pobijedila na natječaju: Tredess je proizvođač opreme za digitalno odašiljanje grupe Televes koja također proizvodi satelitske TV prijamnike, antene, tanjure (vidjeti http://www.tredess.com i http://www.televes.es.). Slično: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es.negocios.infraestructuras/telecomunicaciones) Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

61

(62)  U natječajima u području II. za proširenje pokrivenosti često se traže gotova rješenja koja zahtijevaju ugrađivanje, postavljanje i isporuku nekoliko sastavnih dijelova opreme (tanjur, antena, odašiljač, satelitski prijamnik). U većini slučajeva rješenje je uključivalo opremu koja se sastojala od satelitskih prijamnika za primanje digitalnog signala koji nakladnici već emitiraju satelitom.

62

(63)  Nadležna tijela Kastilje-La Manche nisu mogla dostaviti primjer ponude koju je dostavio nekih drugi telekomunikacijski operator. Neke su ponude dostavili postavljači telekomunikacijske opreme, ali oni su isključeni jer nisu registrirani kao telekomunikacijski operateri.

63

(64)  Na primjer, Antena 3, la Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas.

64

(65)  Analiza televizijskog tržišta koju je dostavila Španjolska u obavijesti o mjeri: Naknada štete za liberalizaciju digitalne dividende u Španjolskoj, SA.32619 (2011/N).

65

(66)  Predmet T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) protiv Komisije Europskih zajednica, [2000.] ECR II-3207.

66

(67)  COM(2002) 263 završna verzija, „eEuropa 2005.: Informacijsko društvo za sve”; COM(2003) 541 završna verzija, „Komunikacija Komisije o prelasku s analogne na digitalnu radiodifuziju (od prelaska na digitalnu radiodifuziju do gašenja analogne radiodifuzije)”, i COM(2005) 204 završna verzija, „Komunikacija Komisije o ubrzanju prelaska s analogne na digitalnu radiodifuziju”.

67

(68)  Vidjeti „Manje državne potpore i bolje usmjerena potpora: plan reforme državnih potpora za razdoblje 2005.–2009.”, COM(2005) 107 završna verzija

68

(69)  Vidjeti bilješku 68., COM(2003.) 541 završna verzija.

69

(70)  Vidjeti, među ostalim, N622/03 Digitalisierungsfonds – Austrija (SL C 228, 17.9.2005., str. 12.); C-25/04, Uvođenje digitalne zemaljske televizije (DVB-T) u Berlin-Brandenburg – Njemačka (SL L 200, 22.7.2006., str. 14.); C-24/04, Digitalna zemaljska televizija u Švedskoj (SL L 112, 30.4.2007., str. 77.); C-52/05, Digitalni pretvarač, Italija (SL L 147, 8.6.2007., str. 1.); N270/06, Subvencije za digitalne pretvarače s API – Italija (SL C 80, 13.4.2007., str. 3.); N107/07 Subvencije za IdTV – Italija (SL C 246, 20.10.2007., str. 2.); C34/06, Uvođenje digitalne zemaljske televizije (DVB-T) u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji (SL L 236, 3.9.2008., str. 10.); SA.28685, Captación de Televisión Digital en Cantabria – Španjolska (SL C 119, 24.4.2012., str. 1.).

70

(71)  Vidjeti uvodnu izjavu 132. Odluke Komisije C-5/04 Uvođenje digitalne zemaljske televizije (DVB-T) u Berlin-Brandenburg – Njemačka (SL L 200, 22.7.2006., str. 14.).

71

(72)  COM(2002) 263 završna verzija, „eEuropa 2005.: Informacijsko društvo za sve”.

72

(73)  COM(2003) 541 završna verzija, „Komunikacija Komisije o prelasku s analognog na digitalnu radiodifuziju (od prelaska na digitalnu radiodifuziju do analogne radiodifuzije)” i COM(2005) 204 završna verzija, „Komunikacija Komisije o ubrzanju prelaska s analogne na digitalnu radiodifuziju”.

73

(74)  COM(2005) 229 završna verzija, 1. lipnja 2005.

74

(75)  Vidjeti bilješku 56.

75

(76)  Predmeti T-8/06, FAB Fernsehen aus Berlin GmbH protiv Komisije, [2009.], presuda od 6. listopada 2009., ECR II-4293; C-544/09 P, Njemačka protiv Komisije, presuda od 15. rujna 2011., još nije objavljena; T-177/07, Mediaset SpA protiv Komisije, [2010], presuda od 15. lipnja 2010., ECR II-2341 i C-403/10 P, Mediaset SpA protiv Komisije, presuda od 28. srpnja 2011., još nije objavljena.

76

(77)  Vidjeti bilješku 7.

77

(78)  Na primjer, istraživanje je bilo opravdanje za odabir određene tehnologije u slučaju širokopojasnog pristupa, vidjeti Odluku Komisije N222/2006 – Potpora za prevladavanje digitalnog jaza u Sardiniji (SL C 68, 24.3.2007., str. 6.).

78

(79)  UK je odabrao DTT za pružanje usluga lokalne televizije na temelju ex ante studije koju je izvršio njegov regulator OFCOM i na temelju ex ante savjetovanja sa sudionicima na tržištu. Komisija zbog toga nije ustrajala na provođenju tehnološki neutralnog natječaja. SA.33980 (2012/N) – Lokalna televizija u UK-u.

79

ex ante

ex ante

(80)  Vidjeti bilješku 34.

80

(81)  U istraživanju postoji nekoliko drugih nedostataka. Na primjer, nije dovoljno obrazloženo zašto je uzeto u obzir samo 2,85 % stanovništva Kastilje-La Manche. Ta je pretpostavka utjecala na troškovnu učinkovitost dviju platformi.

81

(82)  NPV-om se uzima u obzir vrše li se plaćanja danas ili u budućnosti (budući prihodi/rashodi su diskontirani). Jednostavnim uvođenjem konzervativne diskontirane stope od 4 %, smanjuje se jaz između zemaljskih i satelitskih troškova.

82

(83)  Ako se uzmu u obzir ažurirani podaci, prema vlastitim izračunima Komisije, došlo je do promjene u oba troškovna scenarija uz optimističnu procjenu od 36 466 648 EUR za satelitski modul i 60 542 411 za zemaljski modul i pesimističnu procjenu od 56 760 211EUR za satelitski modul i 65 155 166 EUR za zemaljski modul. Ti se izračuni temelje na tri elementa kojima se nadopunjuje istraživanje o Kastilji- La Mancha: 1. uzimanje u obzir pristupa NPV-a trajnim troškovima u razdoblju do 10 godina; 2. broj novih odašiljačkih lokacija za jamčenje očekivane dodatne pokrivenosti; i 3. ispravljena razina troškova rada i održavanja. Razlika između optimističnog i pesimističnog scenarija temelji se na izravnom istraživanju Kastilje-La Manche.

83

(84)  Razlikuje se 15 % zemaljskog odašiljanja s dodatnom opremom za uklanjanje neke i 15 % zemaljskog odašiljanja s jekom (stranica 34. studije).

84

(85)  Na primjer, Francuska, Ujedinjena Kraljevina, Italija, Slovačka.

85

(86)  Što je dalje istaknuto u presudi nacionalnog suda. Vidjeti bilješku 5.

86

(87)  Vidjeti bilješku 11.

87

(88)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/

88

(89)  Prema procjenama društva Astra ukupan broj lokalnih kanala koji se trenutačno emitiraju manji je od 415.

89

(90)  Zakon 11/1998 od 24. travnja. Opći zakon o telekomunikacijama.

90

(91)  To uključuje usluge povezane s javnom obranom, civilnom zaštitom i upravljanjem telefonskom mrežom.

91

(92)  Zakon 32/2003, od 3. studenoga, Opći zakon o telekomunikacijama.

92

(93)  U članku 2. stavku 1. Zakona propisano je sljedeće: „Telekomunikacijske usluge su usluge od općeg interesa koje se pružaju u skladu s pravilima slobodnog tržišnog natjecanja.”

93

(94)  U Prilogu II. Zakonu 32/2003 navedene su točne, tehnološki neutralne, definicije „telekomunikacija” i „elektroničke komunikacijske mreže”. „Telekomunikacije: svako odašiljanje, emitiranje ili prijem znakova, signala, pisma, slika i zvukova ili informacija bio koje vrste žicom, radio-valovima, optičkim sredstvima ili drugim elektromagnetskim sustavima”. „Elektronička komunikacijska mreža” znači sustavi prijenosa i, kada je to primjenjivo, oprema za komutiranje i usmjeravanje i druga sredstva, uključujući mrežne elemente koji nisu aktivni, koja dopuštaju prijenos signala žičanim, radijskim, optičkim ili drugim elektromagnetskim sredstvima, uključujući satelitske mreže, nepokretne (fiksna mreža s komutacijom kanala i paketa, uključujući internet) i pokretne zemaljske mreže te sustavi električnih kabela, u mjeri u kojoj se upotrebljavaju u svrhu prijenosa signala, mreže za radijsko i televizijsko emitiranje te mreže kabelske televizije, bez obzira na vrstu odaslane informacije.

94

(95)  Predmeti T-195/01 i T-207/01, Gibraltar, [2002] ECR II-2309, stavci 109.–111.

95

(96)  Predmet C-70/72, Komisija protiv Njemačke, [1973.], ECR 813, stavak 13.

96

(97)  Spojeni predmeti C-278/92, C-279/92 i C-280/92, Španjolska protiv Komisije [1994.] ECR I-4103, stavak 75.

97

(98)  Predmet C-75/97, Belgija protiv Komisije, [1999.] ECR I-30671, stavci 64. i 65.;

98

(99)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

99

(100)  Ako u pojedinim slučajevima Španjolska može dokazati da je raspisan javni natječaj za isporuku opreme, taj iznos bio bi isključen iz povrata.

100

(101)  Uredba Komisije (EZ) br. 1998/2006 od 15. prosinca 2006. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora na de minimis potpore (SL L 379, 28.12.2006., str. 5.).

101

de minimis

(102)  Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (SL L 142, 14.5.1998., str. 1.).

102

(103)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

103

---

PRILOG

Podaci o iznosima primljene potpore koji se trebaju povratiti te koji su se već povratili

| Ime korisnika | Ukupni iznos potpore primljene u okviru programa potpora (*1) | Ukupni iznos potpore koja se mora vratiti (*1)

  (Glavnica) | Ukupni već vraćeni iznos (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Kamata na povrat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Ime korisnika

Ukupni iznos potpore primljene u okviru programa potpora (*1)

Ukupni iznos potpore koja se mora vratiti (*1)

(Glavnica)

Ukupni već vraćeni iznos (*1)

Glavnica

Kamata na povrat

---

(*1)  Milijuna u nacionalnoj valuti.

---

SMJERNICE

| 17.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 222/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 222/85

---

SMJERNICA (EU) 2016/1386 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 2. kolovoza 2016.

o izmjeni Smjernice ESB/2013/7 o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/23)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1., članak 12. stavak 1. i članak 14. stavak 3.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (2),

budući da:

| (1) | Opća kvaliteta podataka o držanju vrijednosnih papira dostavljenih od strane nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro treba biti ocijenjena na razini ulaznih podataka (podaci o pojedinim vrijednosnim papirima) i na razini izlaznih podataka (pojedinačni i agregirani podaci). Radi osiguravanja potpunosti, točnosti i dosljednosti statistike držanja vrijednosnih papira, potrebno je utvrditi okvir za upravljanje kvalitetom podataka. Okvir za upravljanje kvalitetom podataka za statistiku držanja vrijednosnih papira trebao bi utvrditi odgovornosti nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro za kvalitetu izlaznih podataka o držanju vrijednosnih papira i, kada je potrebno, za kvalitetu podataka upravitelja statističke baze podataka o držanju vrijednosnih papira Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), tj. Europske središnje banke (ESB) i središnje banke Deutsche Bundesbank. |
| --- | --- |

(1)

Opća kvaliteta podataka o držanju vrijednosnih papira dostavljenih od strane nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro treba biti ocijenjena na razini ulaznih podataka (podaci o pojedinim vrijednosnim papirima) i na razini izlaznih podataka (pojedinačni i agregirani podaci). Radi osiguravanja potpunosti, točnosti i dosljednosti statistike držanja vrijednosnih papira, potrebno je utvrditi okvir za upravljanje kvalitetom podataka. Okvir za upravljanje kvalitetom podataka za statistiku držanja vrijednosnih papira trebao bi utvrditi odgovornosti nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro za kvalitetu izlaznih podataka o držanju vrijednosnih papira i, kada je potrebno, za kvalitetu podataka upravitelja statističke baze podataka o držanju vrijednosnih papira Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), tj. Europske središnje banke (ESB) i središnje banke Deutsche Bundesbank.

| (2) | Postupak koji nacionalne središnje banke koriste za provjeru izvora podataka ključan je za osiguravanje kvalitete podataka o držanju vrijednosnih papira na ulaznoj razini. Razmjena informacija o nacionalnim postupcima može također pomoći nacionalnim središnjim bankama da unaprijede svoju organizaciju uzimajući u obzir najbolje prakse koje primjenjuju s njima usporedive nacionalne središnje banke. |
| --- | --- |

(2)

Postupak koji nacionalne središnje banke koriste za provjeru izvora podataka ključan je za osiguravanje kvalitete podataka o držanju vrijednosnih papira na ulaznoj razini. Razmjena informacija o nacionalnim postupcima može također pomoći nacionalnim središnjim bankama da unaprijede svoju organizaciju uzimajući u obzir najbolje prakse koje primjenjuju s njima usporedive nacionalne središnje banke.

| (3) | Okvir za upravljanje kvalitetom podataka za statistiku držanja vrijednosnih papira trebao bi uključivati ciljeve upravljanja kvalitetom podataka, koji predstavljaju referentne vrijednosti za ocjenu kvalitete izlaznih podataka i parametre upravljanja kvalitetom podataka, koji mjere opseg u kojem je postignut određeni cilj upravljanja kvalitetom podataka. To je nužno radi određivanja i utvrđivanja prioriteta izlaznih podataka koje je potrebno provjeriti za svaki cilj upravljanja kvalitetom podataka. Okvir za upravljanje kvalitetom podataka trebao bi također biti utemeljen na pragovima upravljanja kvalitetom podataka koji utvrđuju najnižu razinu provjere koja se mora provesti u odnosu na cilj upravljanja kvalitetom podataka. Zbog metodoloških i praktičnih razlika u stvaranju referentnih podataka, ciljevi upravljanja kvalitetom podataka ne utvrđuju uvijek greške u izlaznim podacima, nego mogu samo utvrditi slučajeve kada je potrebna daljnja provjera obrađenih izlaznih podataka. Prema tome, kada upravitelji ESSB-ove statističke baze podataka o držanju vrijednosnih papira postavljaju upite nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke trebale bi razvrstati ove upite i odgovoriti pisanim putem, u vremenskom okviru prikladnom za ovo razvrstavanje. |
| --- | --- |

(3)

Okvir za upravljanje kvalitetom podataka za statistiku držanja vrijednosnih papira trebao bi uključivati ciljeve upravljanja kvalitetom podataka, koji predstavljaju referentne vrijednosti za ocjenu kvalitete izlaznih podataka i parametre upravljanja kvalitetom podataka, koji mjere opseg u kojem je postignut određeni cilj upravljanja kvalitetom podataka. To je nužno radi određivanja i utvrđivanja prioriteta izlaznih podataka koje je potrebno provjeriti za svaki cilj upravljanja kvalitetom podataka. Okvir za upravljanje kvalitetom podataka trebao bi također biti utemeljen na pragovima upravljanja kvalitetom podataka koji utvrđuju najnižu razinu provjere koja se mora provesti u odnosu na cilj upravljanja kvalitetom podataka. Zbog metodoloških i praktičnih razlika u stvaranju referentnih podataka, ciljevi upravljanja kvalitetom podataka ne utvrđuju uvijek greške u izlaznim podacima, nego mogu samo utvrditi slučajeve kada je potrebna daljnja provjera obrađenih izlaznih podataka. Prema tome, kada upravitelji ESSB-ove statističke baze podataka o držanju vrijednosnih papira postavljaju upite nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke trebale bi razvrstati ove upite i odgovoriti pisanim putem, u vremenskom okviru prikladnom za ovo razvrstavanje.

| (4) | Pored toga, Uredba (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) izmijenjena je kako bi se povećale dostupne informacije o držanju vrijednosnih papira od strane bankovnih grupacija i kako bi se zahtijevalo dostavljanje dodatnih atributa. Smjernicu ESB/2013/7 (3) također je potrebno izmijeniti jer utvrđuje postupke koje trebaju provoditi nacionalne središnje banke kada dostavljaju podatke ESB-u. |
| --- | --- |

(4)

Pored toga, Uredba (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) izmijenjena je kako bi se povećale dostupne informacije o držanju vrijednosnih papira od strane bankovnih grupacija i kako bi se zahtijevalo dostavljanje dodatnih atributa. Smjernicu ESB/2013/7 (3) također je potrebno izmijeniti jer utvrđuje postupke koje trebaju provoditi nacionalne središnje banke kada dostavljaju podatke ESB-u.

| (5) | Smjernicu ESB/2013/7 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Smjernicu ESB/2013/7 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica ESB/2013/7 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Područje primjene
  Ovom Smjernicom određuju se obveze nacionalnih središnjih banaka da dostavljaju ESB-u statističke podatke o držanju vrijednosnih papira prikupljene u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) te okvir za upravljanje kvalitetom ovih statističkih podataka, koji ima za cilj osigurati potpunost, točnost i dosljednost izlaznih podataka stalnom primjenom pravila o standardima kvalitete za takve podatke.”. |
| --- | --- |

1.

Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Područje primjene

Ovom Smjernicom određuju se obveze nacionalnih središnjih banaka da dostavljaju ESB-u statističke podatke o držanju vrijednosnih papira prikupljene u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) te okvir za upravljanje kvalitetom ovih statističkih podataka, koji ima za cilj osigurati potpunost, točnost i dosljednost izlaznih podataka stalnom primjenom pravila o standardima kvalitete za takve podatke.”.

| 2. | Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 2.
  Definicije
  Za potrebe ove Smjernice, primjenjuju se definicije sadržane u Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), osim ako je drugačije propisano, zajedno sa sljedećim definicijama:






  1. | ‚ulazni podaci’ znači podaci koji se dostavljaju ESB-u; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Smjernice, primjenjuju se definicije sadržane u Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), osim ako je drugačije propisano, zajedno sa sljedećim definicijama:

1.

‚ulazni podaci’ znači podaci koji se dostavljaju ESB-u;

| 2. | ‚izlazni podaci’ znači podaci koje je stvorio ESB u okviru statistike držanja vrijednosnih papira; |
| --- | --- |

2.

‚izlazni podaci’ znači podaci koje je stvorio ESB u okviru statistike držanja vrijednosnih papira;

| 3. | ‚upravljanje kvalitetom podataka’ ili ‚DQM’ znači osiguravanje, provjeravanje i održavanje kvalitete izlaznih podataka upotrebom i primjenom ciljeva upravljanja kvalitetom podataka, parametara upravljanja kvalitetom podataka i pragova upravljanja kvalitetom podataka; |
| --- | --- |

3.

‚upravljanje kvalitetom podataka’ ili ‚DQM’ znači osiguravanje, provjeravanje i održavanje kvalitete izlaznih podataka upotrebom i primjenom ciljeva upravljanja kvalitetom podataka, parametara upravljanja kvalitetom podataka i pragova upravljanja kvalitetom podataka;

| 4. | ‚statistička baza podataka o držanju vrijednosnih papira Europskog sustava središnjih banaka’ ili ‚SHSDB’ znači tehnički alat kojim upravljaju ESB i središnja banka Deutsche Bundesbank radi sastavljanja podataka prikupljenih na temelju ove Smjernice i Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24); |
| --- | --- |

4.

‚statistička baza podataka o držanju vrijednosnih papira Europskog sustava središnjih banaka’ ili ‚SHSDB’ znači tehnički alat kojim upravljaju ESB i središnja banka Deutsche Bundesbank radi sastavljanja podataka prikupljenih na temelju ove Smjernice i Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24);

| 5. | ‚cilj upravljanja kvalitetom podataka’ znači referentna vrijednost za ocjenu kvalitete izlaznih podatkovnih izvora; |
| --- | --- |

5.

‚cilj upravljanja kvalitetom podataka’ znači referentna vrijednost za ocjenu kvalitete izlaznih podatkovnih izvora;

| 6. | ‚parametar upravljanja kvalitetom podataka’ znači statistički pokazatelj koji mjeri razinu do koje je ostvaren određeni cilj upravljanja kvalitetom podataka; |
| --- | --- |

6.

‚parametar upravljanja kvalitetom podataka’ znači statistički pokazatelj koji mjeri razinu do koje je ostvaren određeni cilj upravljanja kvalitetom podataka;

| 7. | ‚prag upravljanja kvalitetom podataka’ znači najniža razina provjere koju je potrebno provesti radi udovoljavanja zahtjevima okvira za upravljanje kvalitetom podataka ili za cilj upravljanja kvalitetom podataka.”. |
| --- | --- |

7.

‚prag upravljanja kvalitetom podataka’ znači najniža razina provjere koju je potrebno provesti radi udovoljavanja zahtjevima okvira za upravljanje kvalitetom podataka ili za cilj upravljanja kvalitetom podataka.”.

| 3. | U članku 3. naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka u vezi s držanjem vrijednosnih papira s oznakom ISIN za sektorske podatke”. |
| --- | --- |

3.

U članku 3. naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka u vezi s držanjem vrijednosnih papira s oznakom ISIN za sektorske podatke”.

| 4. | U članku 3. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

  „1.   Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju ESB-u statističke podatke o držanju vrijednosnih papira s oznakom ISIN koje su dostavile izvještajne jedinice za sektorske podatke, za svaki vrijednosni papir posebno, u skladu s izvještajnim shemama iz Priloga I., dijela 1. (tablice od 1. do 3.) i dijela 2. (tablice od 1. do 3.) te u skladu sa standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno za sljedeće vrste instrumenata: dužničke vrijednosne papire (F.31 i F.32); dionice koje kotiraju na burzi (F.511) i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.521 i F.522).
  Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja i: i. financijske transakcije na kraju tromjesečja tijekom referentnog tromjesečja; ili ii. podatke na kraju mjeseca ili na kraju tromjesečja koji su potrebni za izvođenje financijskih transakcija, kako je utvrđeno u stavku 2. Nacionalne središnje banke također dostavljaju stanja na kraju godine, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) u skladu s izvještajnom shemom iz Priloga I. dijela 3. (tablice od 1. do 2.).
  Financijske transakcije ili podaci potrebni za izvođenje financijskih transakcija koje se dostavljaju od strane stvarnih izvještajnih jedinica nacionalnim središnjim bankama u skladu s dijelom 1. poglavljem 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) mjere se kako je utvrđeno u dijelu 3. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).


  2.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke navedene u stavku 1. za sljedeća referentna razdoblja i u skladu sa sljedećim rokovima:






  (a) | u odnosu na držanje vrijednosnih papira od strane investitora rezidenata, osim nacionalnih središnjih banaka, vrijednosne papire koji se drže u skrbništvu od strane skrbnika rezidenata za klijente rezidente u drugim državama članicama europodručja i vrijednosne papire koje su izdali subjekti iz europodručja koji se drže u skrbništvu kod skrbnika rezidenata za klijente koji nisu rezidenti u europodručju:






  i. | nacionalne središnje banke dostavljaju na tromjesečnoj osnovi podatke o stanjima na kraju tromjesečja za svaki vrijednosni papir posebno do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

U članku 3. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju ESB-u statističke podatke o držanju vrijednosnih papira s oznakom ISIN koje su dostavile izvještajne jedinice za sektorske podatke, za svaki vrijednosni papir posebno, u skladu s izvještajnim shemama iz Priloga I., dijela 1. (tablice od 1. do 3.) i dijela 2. (tablice od 1. do 3.) te u skladu sa standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno za sljedeće vrste instrumenata: dužničke vrijednosne papire (F.31 i F.32); dionice koje kotiraju na burzi (F.511) i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.521 i F.522).

Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja i: i. financijske transakcije na kraju tromjesečja tijekom referentnog tromjesečja; ili ii. podatke na kraju mjeseca ili na kraju tromjesečja koji su potrebni za izvođenje financijskih transakcija, kako je utvrđeno u stavku 2. Nacionalne središnje banke također dostavljaju stanja na kraju godine, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) u skladu s izvještajnom shemom iz Priloga I. dijela 3. (tablice od 1. do 2.).

Financijske transakcije ili podaci potrebni za izvođenje financijskih transakcija koje se dostavljaju od strane stvarnih izvještajnih jedinica nacionalnim središnjim bankama u skladu s dijelom 1. poglavljem 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) mjere se kako je utvrđeno u dijelu 3. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).

2.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke navedene u stavku 1. za sljedeća referentna razdoblja i u skladu sa sljedećim rokovima:

(a)

u odnosu na držanje vrijednosnih papira od strane investitora rezidenata, osim nacionalnih središnjih banaka, vrijednosne papire koji se drže u skrbništvu od strane skrbnika rezidenata za klijente rezidente u drugim državama članicama europodručja i vrijednosne papire koje su izdali subjekti iz europodručja koji se drže u skrbništvu kod skrbnika rezidenata za klijente koji nisu rezidenti u europodručju:

i.

nacionalne središnje banke dostavljaju na tromjesečnoj osnovi podatke o stanjima na kraju tromjesečja za svaki vrijednosni papir posebno do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose;

| ii. | nacionalne središnje banke dostavljaju: 1. transakcije na tromjesečnoj osnovi za svaki vrijednosni papir posebno i, ako su dostupne, druge promjene u obujmu tijekom referentnog tromjesečja do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili 2. stanja za svaki vrijednosni papir posebno i, ako su dostupne, druge promjene u obujmu, koje su potrebne za izvođenje transakcija. U potonjem slučaju, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke u skladu s pristupima opisanim u dijelu 1. poglavlja 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koji se podaci odnose za tromjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno i 63. kalendarskog dana nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose za mjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno; |
| --- | --- |

ii.

nacionalne središnje banke dostavljaju: 1. transakcije na tromjesečnoj osnovi za svaki vrijednosni papir posebno i, ako su dostupne, druge promjene u obujmu tijekom referentnog tromjesečja do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili 2. stanja za svaki vrijednosni papir posebno i, ako su dostupne, druge promjene u obujmu, koje su potrebne za izvođenje transakcija. U potonjem slučaju, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke u skladu s pristupima opisanim u dijelu 1. poglavlja 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koji se podaci odnose za tromjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno i 63. kalendarskog dana nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose za mjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno;

| (b) | u odnosu na držanje vrijednosnih papira od strane osiguravajućih društava na godišnjoj osnovi, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o agregiranim stanjima na kraju godine do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja godine na koju se podaci odnose.”. |
| --- | --- |

(b)

u odnosu na držanje vrijednosnih papira od strane osiguravajućih društava na godišnjoj osnovi, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o agregiranim stanjima na kraju godine do kraja poslovanja 70. kalendarskog dana nakon kraja godine na koju se podaci odnose.”.

| 5. | U članku 3. stavci 3., 4., 5. i 6. brišu se. |
| --- | --- |

5.

U članku 3. stavci 3., 4., 5. i 6. brišu se.

| 6. | Umeće se sljedeći članak 3.a:

  „Članak 3.a
  Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka za držanje vrijednosnih papira s oznakom ISIN za podatke na razini grupe

  1.   Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju ESB-u statističke podatke o držanju vrijednosnih papira s oznakom ISIN koje su dostavile izvještajne jedinice za podatke na razini grupe za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s izvještajnim shemama iz Priloga I. dijela 2. (tablice od 1. do 3.) i u skladu sa standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno, za sljedeće vrste instrumenata: dužnički vrijednosni papiri (F.31 i F.32); dionice koje kotiraju na burzi (F.511) i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.521 i F.522).
  Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja kako je utvrđeno u stavku 2.


  2.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke iz stavka 1. do kraja poslovanja 55. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.
  ESB može iznimno dopustiti NSB-u da dostavi podatke do kraja poslovanja 62. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. U takvim slučajevima, NSB je dužan dostaviti pisani zahtjev za odstupanje ESB-u, navodeći:






  (a) | razloge na kojima se zahtjev temelji, a koji dokazuju opravdanost zahtjeva za potrebe osiguravanja točnosti i dosljednosti podataka dostavljenih ESB-u, omogućavajući NSB-u da izvrši unakrsnu provjeru podataka u odnosu na dodatne izvore podataka koji inače ne bi pravodobno bili na raspolaganju u trenutku potrebne provjere kvalitete ulaznih podataka; |
| --- | --- | --- |

6.

Umeće se sljedeći članak 3.a:

„Članak 3.a

Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka za držanje vrijednosnih papira s oznakom ISIN za podatke na razini grupe

1.   Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju ESB-u statističke podatke o držanju vrijednosnih papira s oznakom ISIN koje su dostavile izvještajne jedinice za podatke na razini grupe za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s izvještajnim shemama iz Priloga I. dijela 2. (tablice od 1. do 3.) i u skladu sa standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno, za sljedeće vrste instrumenata: dužnički vrijednosni papiri (F.31 i F.32); dionice koje kotiraju na burzi (F.511) i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.521 i F.522).

Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja kako je utvrđeno u stavku 2.

2.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke iz stavka 1. do kraja poslovanja 55. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

ESB može iznimno dopustiti NSB-u da dostavi podatke do kraja poslovanja 62. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. U takvim slučajevima, NSB je dužan dostaviti pisani zahtjev za odstupanje ESB-u, navodeći:

(a)

razloge na kojima se zahtjev temelji, a koji dokazuju opravdanost zahtjeva za potrebe osiguravanja točnosti i dosljednosti podataka dostavljenih ESB-u, omogućavajući NSB-u da izvrši unakrsnu provjeru podataka u odnosu na dodatne izvore podataka koji inače ne bi pravodobno bili na raspolaganju u trenutku potrebne provjere kvalitete ulaznih podataka;

| (b) | razdoblje za koje bi takvo odstupanje trebalo biti odobreno. |
| --- | --- |

(b)

razdoblje za koje bi takvo odstupanje trebalo biti odobreno.

Nakon procjene zahtjeva NSB-a, ESB može odobriti odstupanje za određeno razdoblje, te će svake godine preispitati potrebu za odstupanjem.”.

| 7. | Umeće se sljedeći članak 3.b:

  „Članak 3.b
  Opće izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka

  1.   Do rujna svake godine, ESB dostavlja nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa podataka koje je potrebno dostaviti u obliku kalendara za dostavljanje podataka za sljedeću godinu.


  2.   Sljedeća opća pravila primjenjuju se na reviziju mjesečnih i tromjesečnih podataka:






  (a) | nacionalne središnje banke dostavljaju redovne revizije kako slijedi:






  i. | revizije mjesečnih podataka u odnosu na tri mjeseca prije posljednjeg tromjesečja, koji se prenose na tromjesečnoj osnovi, šalju se zajedno s podacima za posljednje tromjesečje (redovan prijenos podataka); revizije mjesečnih podataka u odnosu na mjesec koji prethodi posljednjem mjesecu, koji se prenose na mjesečnoj osnovi, dostavljaju se zajedno s podacima za posljednji mjesec (redovan prijenos podataka); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Umeće se sljedeći članak 3.b:

„Članak 3.b

Opće izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka

1.   Do rujna svake godine, ESB dostavlja nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa podataka koje je potrebno dostaviti u obliku kalendara za dostavljanje podataka za sljedeću godinu.

2.   Sljedeća opća pravila primjenjuju se na reviziju mjesečnih i tromjesečnih podataka:

(a)

nacionalne središnje banke dostavljaju redovne revizije kako slijedi:

i.

revizije mjesečnih podataka u odnosu na tri mjeseca prije posljednjeg tromjesečja, koji se prenose na tromjesečnoj osnovi, šalju se zajedno s podacima za posljednje tromjesečje (redovan prijenos podataka); revizije mjesečnih podataka u odnosu na mjesec koji prethodi posljednjem mjesecu, koji se prenose na mjesečnoj osnovi, dostavljaju se zajedno s podacima za posljednji mjesec (redovan prijenos podataka);

| ii. | revizije tromjesečnih podataka u odnosu na tromjesečje prije posljednjeg tromjesečja šalju se zajedno s podacima za posljednje tromjesečje (redovan prijenos podataka); |
| --- | --- |

ii.

revizije tromjesečnih podataka u odnosu na tromjesečje prije posljednjeg tromjesečja šalju se zajedno s podacima za posljednje tromjesečje (redovan prijenos podataka);

| iii. | revizije za prethodne tri godine (12 tromjesečja) dostavljaju se zajedno s redovnim prijenosima podataka koji se odnose na treće tromjesečje u godini; |
| --- | --- |

iii.

revizije za prethodne tri godine (12 tromjesečja) dostavljaju se zajedno s redovnim prijenosima podataka koji se odnose na treće tromjesečje u godini;

| iv. | dostavljanje svih drugih redovnih revizija koje nisu obuhvaćene točkama od i. do iii. dogovara se s ESB-om; |
| --- | --- |

iv.

dostavljanje svih drugih redovnih revizija koje nisu obuhvaćene točkama od i. do iii. dogovara se s ESB-om;

| (b) | nacionalne središnje banke dostavljaju izvanredne revizije koje značajno poboljšavaju kvalitetu podataka čim su dostupne i izvan redovnih razdoblja prijenosa, u skladu s prethodnim dogovorom s ESB-om. |
| --- | --- |

(b)

nacionalne središnje banke dostavljaju izvanredne revizije koje značajno poboljšavaju kvalitetu podataka čim su dostupne i izvan redovnih razdoblja prijenosa, u skladu s prethodnim dogovorom s ESB-om.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kojima se navode razlozi za značajne revizije. Nacionalne središnje banke mogu također dostaviti pojašnjenja za sve druge revizije na dobrovoljnoj osnovi.

3.   Izvještajni zahtjevi iz ovog članka podvrgnuti su sljedećim zahtjevima za dostavljanje podataka za prethodna razdoblja kada država članica prihvati euro nakon stupanja na snagu ove Smjernice:

| (a) | nacionalne središnje banke država članica koje su pristupile Uniji prije prosinca 2012 dostavljaju ESB-u, u okviru mogućnosti, podatke za prethodna razdoblja koji obuhvaćaju najmanje: 1. referentna razdoblja za podatke počevši od ožujka 2014.; ili 2. razdoblje od pet godina prije prihvaćaju eura od strane odgovarajuće države članice, ovisno o tome koje je razdoblje kraće; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne središnje banke država članica koje su pristupile Uniji prije prosinca 2012 dostavljaju ESB-u, u okviru mogućnosti, podatke za prethodna razdoblja koji obuhvaćaju najmanje: 1. referentna razdoblja za podatke počevši od ožujka 2014.; ili 2. razdoblje od pet godina prije prihvaćaju eura od strane odgovarajuće države članice, ovisno o tome koje je razdoblje kraće;

| (b) | nacionalne središnje banke država članica koje su pristupile Uniji nakon prosinca 2012. dužne su, u okviru mogućnosti, ESB-u dostavljati podatke za prethodna razdoblja, koja obuhvaćaju najmanje: 1. referentna razdoblja za podatke počevši od ožujka 2016.; ili 2. razdoblje od pet godina prije prihvaćanja eura od strane odgovarajuće države članice, ovisno o tome koje je razdoblje kraće. |
| --- | --- |

(b)

nacionalne središnje banke država članica koje su pristupile Uniji nakon prosinca 2012. dužne su, u okviru mogućnosti, ESB-u dostavljati podatke za prethodna razdoblja, koja obuhvaćaju najmanje: 1. referentna razdoblja za podatke počevši od ožujka 2016.; ili 2. razdoblje od pet godina prije prihvaćanja eura od strane odgovarajuće države članice, ovisno o tome koje je razdoblje kraće.

4.   Računovodstvena pravila utvrđena u člancima 5., 5.a i 5.b Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) također se primjenjuju kada nacionalne središnje banke dostavljaju podatke u skladu s ovom Smjernicom.”.

| 8. | U članku 4. naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Izvještajni pristupi za držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN za sektorske podatke”. |
| --- | --- |

8.

U članku 4. naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Izvještajni pristupi za držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN za sektorske podatke”.

| 9. | U članku 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Nacionalne središnje banke mogu odlučiti hoće li ESB-u dostavljati statističke podatke koji obuhvaćaju vrijednosne papire bez oznake ISIN koje drže monetarne financijske institucije, investicijski fondovi, financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama i osiguravajuća društva u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) ili ih drže skrbnici za: i. klijente rezidente na koje se ne primjenjuje Uredba (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24); ii. nefinancijske klijente rezidente u drugim državama članicama europodručja ili iii. klijente rezidente u državama članicama izvan europodručja, kako su definirani u Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), kojima nije odobreno odstupanje od izvještajnih zahtjeva na temelju Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).”. |
| --- | --- |

9.

U članku 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Nacionalne središnje banke mogu odlučiti hoće li ESB-u dostavljati statističke podatke koji obuhvaćaju vrijednosne papire bez oznake ISIN koje drže monetarne financijske institucije, investicijski fondovi, financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama i osiguravajuća društva u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) ili ih drže skrbnici za: i. klijente rezidente na koje se ne primjenjuje Uredba (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24); ii. nefinancijske klijente rezidente u drugim državama članicama europodručja ili iii. klijente rezidente u državama članicama izvan europodručja, kako su definirani u Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), kojima nije odobreno odstupanje od izvještajnih zahtjeva na temelju Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).”.

| 10. | U članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Tromjesečni podaci revidiraju se u skladu s člankom 3.b stavkom 2. točkama (a) i (b).”. |
| --- | --- |

10.

U članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Tromjesečni podaci revidiraju se u skladu s člankom 3.b stavkom 2. točkama (a) i (b).”.

| 11. | Umeće se sljedeći članak 4.a:

  „Članak 4.a
  Izvještajni pristupi za držanje vrijednosnih papira koje su izdali imatelji od strane monetarnih financijskih institucija

  1.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u statističke podatke koji obuhvaćaju držanje vrijednosnih papira s oznakom ISIN koje su izdali imatelji i, prema prosudbi svakog odgovarajućeg NSB-a, držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN koje su izdali imatelji, koje drže monetarne financijske institucije u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).
  Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja.


  2.   Nacionalne središnje banke koje dostavljaju statističke podatke u skladu sa stavkom 1. obvezne su dostavljati ih u skladu s pravilima utvrđenim u članku 3. stavku 2. točki (a), korištenjem izvještajnih shema iz Priloga I. dijela 1. (tablice 1., 2. i 5.) te standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno.


  3.   Tromjesečni podaci revidiraju se u skladu s člankom 3.b stavkom 2. točkama (a) i (b).


  4.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kojima se navode razlozi za značajne revizije. Nacionalne središnje banke mogu također dostaviti pojašnjenja za sve druge revizije na dobrovoljnoj osnovi. Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o značajnim reklasifikacijama u sektorima imatelja ili o razvrstavanju instrumenata, ako su dostupni.”. |
| --- | --- |

11.

Umeće se sljedeći članak 4.a:

„Članak 4.a

Izvještajni pristupi za držanje vrijednosnih papira koje su izdali imatelji od strane monetarnih financijskih institucija

1.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u statističke podatke koji obuhvaćaju držanje vrijednosnih papira s oznakom ISIN koje su izdali imatelji i, prema prosudbi svakog odgovarajućeg NSB-a, držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN koje su izdali imatelji, koje drže monetarne financijske institucije u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).

Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja.

2.   Nacionalne središnje banke koje dostavljaju statističke podatke u skladu sa stavkom 1. obvezne su dostavljati ih u skladu s pravilima utvrđenim u članku 3. stavku 2. točki (a), korištenjem izvještajnih shema iz Priloga I. dijela 1. (tablice 1., 2. i 5.) te standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno.

3.   Tromjesečni podaci revidiraju se u skladu s člankom 3.b stavkom 2. točkama (a) i (b).

4.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kojima se navode razlozi za značajne revizije. Nacionalne središnje banke mogu također dostaviti pojašnjenja za sve druge revizije na dobrovoljnoj osnovi. Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o značajnim reklasifikacijama u sektorima imatelja ili o razvrstavanju instrumenata, ako su dostupni.”.

| 12. | Umeće se sljedeći članak 4.b:

  „Članak 4.b
  Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka za držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN za podatke na razini grupe

  1.   Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju ESB-u statističke podate o držanju vrijednosnih papira bez oznake ISIN koje su dostavile izvještajne jedinice za podatke na razini grupe, za svaki vrijednosni papir posebno, u skladu s izvještajnim shemama iz Priloga I., dijela 2., tablice 1., 2. i 4. i u skladu sa standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno.
  Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja kako je utvrđeno u stavku 2.


  2.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke iz stavka 1. do kraja poslovanja 55. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.
  ESB može iznimno dopustiti NSB-u da dostavi podatke do kraja poslovanja 62. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. U takvim slučajevima, NSB je dužan dostaviti pisani zahtjev za odstupanje ESB-u, navodeći:






  (a) | razloge na kojima se zahtjev temelji, a koji dokazuju opravdanost zahtjeva za potrebe osiguravanja točnosti i dosljednosti podataka dostavljenih ESB-u, omogućavajući NSB-u da izvrši unakrsnu provjeru podataka u odnosu na dodatne izvore podataka koji inače ne bi pravodobno bili na raspolaganju u trenutku potrebne provjere kvalitete ulaznih podataka; |
| --- | --- | --- |

12.

Umeće se sljedeći članak 4.b:

„Članak 4.b

Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka za držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN za podatke na razini grupe

1.   Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju ESB-u statističke podate o držanju vrijednosnih papira bez oznake ISIN koje su dostavile izvještajne jedinice za podatke na razini grupe, za svaki vrijednosni papir posebno, u skladu s izvještajnim shemama iz Priloga I., dijela 2., tablice 1., 2. i 4. i u skladu sa standardima elektroničkog izvješćivanja koji su utvrđeni odvojeno.

Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja kako je utvrđeno u stavku 2.

2.   Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke iz stavka 1. do kraja poslovanja 55. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

ESB može iznimno dopustiti NSB-u da dostavi podatke do kraja poslovanja 62. kalendarskog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. U takvim slučajevima, NSB je dužan dostaviti pisani zahtjev za odstupanje ESB-u, navodeći:

(a)

razloge na kojima se zahtjev temelji, a koji dokazuju opravdanost zahtjeva za potrebe osiguravanja točnosti i dosljednosti podataka dostavljenih ESB-u, omogućavajući NSB-u da izvrši unakrsnu provjeru podataka u odnosu na dodatne izvore podataka koji inače ne bi pravodobno bili na raspolaganju u trenutku potrebne provjere kvalitete ulaznih podataka;

| (b) | razdoblje za koje bi takvo odstupanje trebalo biti odobreno. |
| --- | --- |

(b)

razdoblje za koje bi takvo odstupanje trebalo biti odobreno.

Nakon procjene zahtjeva NSB-a, ESB može odobriti odstupanje za određeno razdoblje te će svake godine preispitati potrebu za odstupanjem.”.

| 13. | U članku 5. točka (c) stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ako dostavljeni podaci ne udovoljavaju standardima kvalitete iz podstavka (b), povećavaju kvalitetu takvih podataka, uključujući prikupljanje podataka od skrbnika kako je propisano u članku 4. stavku 1. i članku 4.b stavku 3. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).”. |
| --- | --- | --- |

13.

U članku 5. točka (c) stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ako dostavljeni podaci ne udovoljavaju standardima kvalitete iz podstavka (b), povećavaju kvalitetu takvih podataka, uključujući prikupljanje podataka od skrbnika kako je propisano u članku 4. stavku 1. i članku 4.b stavku 3. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).”.

| 14. | U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Nacionalne središnje banke redovito provjeravaju, najmanje jednom godišnje, ispunjavanje uvjeta utvrđenih u člancima 4., 4.a i 4.b Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) za odobravanje, obnavljanje ili povlačenje odstupanja.”. |
| --- | --- |

14.

U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Nacionalne središnje banke redovito provjeravaju, najmanje jednom godišnje, ispunjavanje uvjeta utvrđenih u člancima 4., 4.a i 4.b Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) za odobravanje, obnavljanje ili povlačenje odstupanja.”.

| 15. | U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Upravno vijeće ESB-a utvrđuje izvještajne jedinice za podatke na razini grupe kako je utvrđeno u skladu s kriterijima utvrđenim u članku 2. stavku 4. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) na temelju podataka na kraju prosinca koji odgovaraju prethodnoj kalendarskoj godini koje su nacionalne središnje banke dostavile ESB-u (dalje u tekstu ‚referentni podaci’) za potrebe izvođenja statističkih podataka Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) o konsolidiranim bankovnom podacima za države članice.”. |
| --- | --- |

15.

U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Upravno vijeće ESB-a utvrđuje izvještajne jedinice za podatke na razini grupe kako je utvrđeno u skladu s kriterijima utvrđenim u članku 2. stavku 4. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) na temelju podataka na kraju prosinca koji odgovaraju prethodnoj kalendarskoj godini koje su nacionalne središnje banke dostavile ESB-u (dalje u tekstu ‚referentni podaci’) za potrebe izvođenja statističkih podataka Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) o konsolidiranim bankovnom podacima za države članice.”.

| 16. | Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 8.
  Postupak obavještavanja izvještajnih jedinica za podatke na razini grupe

  1.   Nacionalne središnje banke obvezne su, u ime ESB-a, koristiti predložak pisma iz Priloga II. (dalje u tekstu ‚obavijest’) radi obavješćivanja izvještajnih jedinica za podatke na razini grupe o odluci Upravnog vijeća u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) o njihovim izvještajnim obvezama na temelju Uredbe. Obavijest treba sadržavati kriterije koji opravdavaju razvrstavanje obaviještenog subjekta kao izvještajne jedinice za podatke na razini grupe.


  2.   Odgovarajući NSB dostavlja obavijest izvještajnoj jedinici za podatke na razinu grupe u roku od 10 radnih dana ESB-a nakon datuma odluke Upravnog vijeća, a primjerak obavijesti šalje Tajništvu ESB-a.


  3.   Postupak opisan u stavku 2. ne primjenjuje se na obavijesti izvještajnim jedinicama za podatke na razini grupe, koje je utvrdilo Upravno vijeće u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) prije datuma stupanja na snagu ove Smjernice.”. |
| --- | --- |

16.

Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Postupak obavještavanja izvještajnih jedinica za podatke na razini grupe

1.   Nacionalne središnje banke obvezne su, u ime ESB-a, koristiti predložak pisma iz Priloga II. (dalje u tekstu ‚obavijest’) radi obavješćivanja izvještajnih jedinica za podatke na razini grupe o odluci Upravnog vijeća u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) o njihovim izvještajnim obvezama na temelju Uredbe. Obavijest treba sadržavati kriterije koji opravdavaju razvrstavanje obaviještenog subjekta kao izvještajne jedinice za podatke na razini grupe.

2.   Odgovarajući NSB dostavlja obavijest izvještajnoj jedinici za podatke na razinu grupe u roku od 10 radnih dana ESB-a nakon datuma odluke Upravnog vijeća, a primjerak obavijesti šalje Tajništvu ESB-a.

3.   Postupak opisan u stavku 2. ne primjenjuje se na obavijesti izvještajnim jedinicama za podatke na razini grupe, koje je utvrdilo Upravno vijeće u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) prije datuma stupanja na snagu ove Smjernice.”.

| 17. | Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 9.
  Postupak preispitivanja od strane Upravnog vijeća

  1.   Ako izvještajna jedinica za podatke na razini grupe obaviještena u skladu s člankom 8. dostavi, u roku od 15 radnih dana ESB-a od primitka takve obavijesti, obrazloženi pisani zahtjev s dodatnim informacijama odgovarajućem NSB-u, za preispitivanje svog razvrstavanja kao izvještajne jedinice za podatke na razini grupe, odgovarajući NSB prenosi takav zahtjev Upravnom vijeću u roku od 10 radnih dana ESB-a.


  2.   Nakon primitka pisanog zahtjeva u skladu sa stavkom 1., Upravno vijeće provjerava razvrstavanje i dostavlja, unutar dva mjeseca od primitka zahtjeva, svoju obrazloženu odluku u pisanom obliku odgovarajućem NSB-u koji obavještava izvještajnu jedinicu za podatke na razini grupe o odluci Upravnog vijeća u roku od 10 radnih dana ESB-a.”. |
| --- | --- |

17.

Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 9.

Postupak preispitivanja od strane Upravnog vijeća

1.   Ako izvještajna jedinica za podatke na razini grupe obaviještena u skladu s člankom 8. dostavi, u roku od 15 radnih dana ESB-a od primitka takve obavijesti, obrazloženi pisani zahtjev s dodatnim informacijama odgovarajućem NSB-u, za preispitivanje svog razvrstavanja kao izvještajne jedinice za podatke na razini grupe, odgovarajući NSB prenosi takav zahtjev Upravnom vijeću u roku od 10 radnih dana ESB-a.

2.   Nakon primitka pisanog zahtjeva u skladu sa stavkom 1., Upravno vijeće provjerava razvrstavanje i dostavlja, unutar dva mjeseca od primitka zahtjeva, svoju obrazloženu odluku u pisanom obliku odgovarajućem NSB-u koji obavještava izvještajnu jedinicu za podatke na razini grupe o odluci Upravnog vijeća u roku od 10 radnih dana ESB-a.”.

| 18. | U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Nacionalne središnje banke dužne su osigurati da podaci iz stavka 1. udovoljavaju ESB-ovim minimalnim statističkim standardima utvrđenim u Prilogu III. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) te svim drugim zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) prije njihova prijenosa ESB-u u skladu s člancima 3., 3.a i 3.b.”. |
| --- | --- |

18.

U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Nacionalne središnje banke dužne su osigurati da podaci iz stavka 1. udovoljavaju ESB-ovim minimalnim statističkim standardima utvrđenim u Prilogu III. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) te svim drugim zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) prije njihova prijenosa ESB-u u skladu s člancima 3., 3.a i 3.b.”.

| 19. | Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 11.
  Provjera

  1.   Ne dovodeći u pitanje prava ESB-a na provjeru utvrđena u uredbama (EZ) br. 2533/98 i (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), nacionalne središnje banke prate i osiguravaju kvalitetu i pouzdanost statističkih podataka koje stavljaju na raspolaganje ESB-u i blisko surađuju s upraviteljima SHDB-a kao dijelom općeg upravljanja kvalitetom podataka.


  2.   ESB ocjenjuje ove podatke na sličan način, u bliskoj suradnji s upraviteljima SHSDB-a. Ocjenjivanje se mora provesti pravodobno.


  3.   Svake dvije godine ESB i nacionalne središnje banke dijele podatke s Odborom za statistiku ESSB-a i, ako je to primjenjivo, s krajnjim korisnicima, o praksama, mjerama i postupcima koji se primjenjuju u sastavljanju statističkih podataka o držanju vrijednosnih papira.


  4.   Nacionalne središnje banke osiguravaju, provjeravaju i održavaju kvalitetu statističkih podataka o držanju vrijednosnih papira korištenjem i primjenom ciljeva upravljanja kvalitetom podataka, parametara upravljanja kvalitetom podataka i pragova upravljanja kvalitetom podataka. Ciljevi upravljanja kvalitetom podataka uključuju osiguravanje: (a) kvalitete agregiranih izlaznih podataka; (b) dosljednosti podataka o držanju i referentnih podataka; i (c) usklađenost s drugim statističkim podacima.


  5.   Kada upravitelji SHSDB-a postavljaju upite nacionalnim središnjim bankama, upravitelji bi trebali razvrstati ove upite kao: (a) upite visokog prioriteta; (b) prioritetne upite; ili (c) ostale upite. Nacionalne središnje banke dužne su odgovoriti na ove upite u pisanom obliku, u vremenskom okviru prikladnom za ovo razvrstavanje.


  6.   Podaci iz centralizirane baze podataka o vrijednosnim papirima korišteni za statistiku držanja vrijednosnih papira provjeravaju se u skladu sa Smjernicom ESB/2012/21 (*1).



  (*1)  Smjernica ESB/2012/21 Europske središnje banke od 26. rujna 2012. o okviru za upravljanje kvalitetom podataka u centraliziranoj bazi podataka o vrijednosnim papirima (SL L 307, 7.11.2012., str. 89).”." |
| --- | --- |

19.

Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Provjera

1.   Ne dovodeći u pitanje prava ESB-a na provjeru utvrđena u uredbama (EZ) br. 2533/98 i (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), nacionalne središnje banke prate i osiguravaju kvalitetu i pouzdanost statističkih podataka koje stavljaju na raspolaganje ESB-u i blisko surađuju s upraviteljima SHDB-a kao dijelom općeg upravljanja kvalitetom podataka.

2.   ESB ocjenjuje ove podatke na sličan način, u bliskoj suradnji s upraviteljima SHSDB-a. Ocjenjivanje se mora provesti pravodobno.

3.   Svake dvije godine ESB i nacionalne središnje banke dijele podatke s Odborom za statistiku ESSB-a i, ako je to primjenjivo, s krajnjim korisnicima, o praksama, mjerama i postupcima koji se primjenjuju u sastavljanju statističkih podataka o držanju vrijednosnih papira.

4.   Nacionalne središnje banke osiguravaju, provjeravaju i održavaju kvalitetu statističkih podataka o držanju vrijednosnih papira korištenjem i primjenom ciljeva upravljanja kvalitetom podataka, parametara upravljanja kvalitetom podataka i pragova upravljanja kvalitetom podataka. Ciljevi upravljanja kvalitetom podataka uključuju osiguravanje: (a) kvalitete agregiranih izlaznih podataka; (b) dosljednosti podataka o držanju i referentnih podataka; i (c) usklađenost s drugim statističkim podacima.

5.   Kada upravitelji SHSDB-a postavljaju upite nacionalnim središnjim bankama, upravitelji bi trebali razvrstati ove upite kao: (a) upite visokog prioriteta; (b) prioritetne upite; ili (c) ostale upite. Nacionalne središnje banke dužne su odgovoriti na ove upite u pisanom obliku, u vremenskom okviru prikladnom za ovo razvrstavanje.

6.   Podaci iz centralizirane baze podataka o vrijednosnim papirima korišteni za statistiku držanja vrijednosnih papira provjeravaju se u skladu sa Smjernicom ESB/2012/21 (*1).

(*1)  Smjernica ESB/2012/21 Europske središnje banke od 26. rujna 2012. o okviru za upravljanje kvalitetom podataka u centraliziranoj bazi podataka o vrijednosnim papirima (SL L 307, 7.11.2012., str. 89).”."

*1

| 20. | Prilog I. zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Smjernici. |
| --- | --- |

20.

Prilog I. zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Smjernici.

| 21. | Prilog II. zamjenjuje se Prilogom II. ovoj Smjernici. |
| --- | --- |

21.

Prilog II. zamjenjuje se Prilogom II. ovoj Smjernici.

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

Ova Smjernica stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke. Središnje banke Eurosustava moraju se od tog datuma uskladiti s člankom 1. stavcima 1., 2. i 15. Središnje banke Eurosustava moraju se uskladiti s člankom 1. stavcima od 3. do 14. te stavcima 16. i 17. ove Smjernice od 1. listopada 2018.

Članak 3.

Adresati

Ova je Smjernica upućena svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. kolovoza 2016.

Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  
  SL L 305, 1.11.2012., str. 6.

2

(3)  Smjernica ESB/2013/7 Europske središnje banke od 22. ožujka 2013. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (SL L 125, 7.5.2013., str. 17.).

3

---

PRILOG I.

Prilog I. Smjernici ESB/2013/7 zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG I.

IZVJEŠTAJNE SHEME

DIO 1.

Držanje vrijednosnih papira po sektoru, isključujući držanje nacionalnih središnjih banaka

Tablica 1.

Opće informacije i pojašnjenja

| Dostavljene informacije (1) | Atribut | Status (2) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Opće informacije |

Dostavljene informacije (1)

Atribut

Status (2)

Opis

1.

Izvještajna institucija

O

Identifikacijska oznaka izvještajne institucije

Datum dostave

O

Datum na koji se podaci dostavljaju statističkoj bazi podataka o držanju vrijednosnih papira (SHSDB)

Referentno razdoblje

O

Razdoblje na koje se podaci odnose

Učestalost izvješćivanja

O

Tromjesečni podaci

Mjesečni podaci (3)

| 2. | Pojašnjenja (metapodaci) |
| --- | --- |

2.

O

Postupanje s prijevremenim otkupima

O

Postupanje s obračunatom kamatom

Tablica 2.

Informacije o držanju vrijednosnih papira

| Dostavljene informacije (4) | Atribut | Status (5) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informacije u vezi s vrijednosnim papirima |

Dostavljene informacije (4)

Atribut

Status (5)

Opis

1.

Sektor imatelja

O

Sektor/podsektor investitora.

Nefinancijska društva (S.11) (6)

Društva koja primaju depozite, osim središnjih banaka (S.122)

Novčani fondovi (S.123)

Nenovčani investicijski fondovi (S.124)

Ostala financijska društva (7) osim financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama

Financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama

Osiguravajuća društva (S.128)

Mirovinski fondovi (S.129)

Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi (podsektor nije utvrđen) (S.128+S.129) (prijelazno razdoblje)

Središnja država (S.1311) (dobrovoljna raščlamba)

Savezna država (S.1312) (dobrovoljna raščlamba)

Lokalna država (S.1313) (dobrovoljna raščlamba)

Fondovi socijalne sigurnosti (S.1314) (dobrovoljna raščlamba)

Ostala opća država (podsektor nije utvrđen)

Kućanstva isključujući neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.14) (dobrovoljna raščlamba za investitore rezidente, obvezno za držanje trećih osoba)

Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.15) (dobrovoljna raščlamba)

Ostala kućanstva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S.14+S.15) (podsektor nije utvrđen)

Nefinancijski investitori isključujući kućanstva (samo za držanje trećih osoba) (S.11+S.13+S.15) (8)

Središnje banke i opća država iskazuju se samo za držanje od strane država izvan europodručja (S.121+S.13) (9)

Investitori osim središnjih banaka i država iskazuju se samo za držanje država izvan europodručja (9)

Nepoznati sektor (10)

Država imatelja

O

Država u kojoj je investitor rezident

Izvor

O

Izvor dostavljenih informacija o držanjima vrijednosnih papira

Izravno izvješćivanje

Izvješćivanje skrbnika

Mješovito izvješćivanje (11)

Nije dostupno

Funkcija

O

Funkcija ulaganja prema razvrstavanju statistike platne bilance

Izravna ulaganja

Portfeljna ulaganja

Nije utvrđeno

Izvještajna osnova

D

Označuje kako vrijednosni papir kotira, u postotcima ili udjelima

Postotak

Udjeli

Nominalna valuta

D

Valuta u kojoj je nominirana oznaka ISIN, iskazuje se kada izvještajna osnova odgovara postotku

Stanja

O

Ukupan iznos vrijednosnih papira koji se drže

Prema nominalnoj vrijednosti (12). Broj dionica ili udjela vrijednosnih papira ili agregirani nominalni iznos (u nominalnoj valuti ili euru) ako se vrijednosnim papirom trguje u iznosima, a ne udjelima, isključujući obračunatu kamatu.

Po tržišnoj vrijednosti. Iznos po kotiranoj tržišnoj cijeni iskazanoj u eurima, uključujući obračunatu kamatu (13).

Stanja: od čega iznos

O (14)

Iznosi vrijednosnih papira koje drže dva najveća investitora

Po nominalnoj vrijednosti, prema istoj metodi vrednovanja kao stanja

Po tržišnoj vrijednosti, prema istoj metodi vrednovanja kao stanja

Format

O (12)

Utvrđuje format upotrijebljen za stanja po nominalnoj vrijednosti

Nominalna vrijednost u eurima ili drugoj odgovarajućoj valuti

Broj dionica/udjela (15)

Druge promjene u obujmu

O

Druge promjene u iznosu vrijednosnih papira koji se drže

Po nominalnoj vrijednosti u istom obliku kao stanja po nominalnoj vrijednosti

Po tržišnoj vrijednosti u eurima

Druge promjene u obujmu: od čega iznos

O (14)

Druge promjene u obujmu iznosa koji drže dva najveća investitora

Po nominalnoj vrijednosti, prema istoj metodi vrednovanja kao stanja

Po tržišnoj vrijednosti, prema istoj metodi vrednovanja kao stanja

Financijske transakcije

O (16)

Zbroj kupnji umanjen za prodaje vrijednosnih papira, iskazano po transakcijskoj vrijednosti u eurima uključujući obračunatu kamatu (13)

Financijske transakcije: od čega iznos

O (17)

Zbroj dviju najvećih transakcija u apsolutnim iznosima po pojedinačnim imateljima, prema istoj metodi vrednovanja kao i financijske transakcije

Status povjerljivosti

O (18)

Status povjerljivosti za stanja, transakcije, druge promjene u obujmu

Nije za objavu, ograničeno samo za internu upotrebu

Povjerljivi statistički podaci

Nije primjenjivo (19)

Tablica 3.

Držanje vrijednosnih papira s oznakom ISIN

| Dostavljene informacije (20) | Atribut | Status (21) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Referentni podaci |

Dostavljene informacije (20)

Atribut

Status (21)

Opis

1.

Oznaka ISIN

O

Oznaka ISIN

Tablica 4.

Držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN

| Dostavljene informacije (22) | Atribut | Status (23) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Osnovni referentni podaci |

Dostavljene informacije (22)

Atribut

Status (23)

Opis

1.

Oznaka agregacije

O

Vrsta podataka

Podaci koji se dostavljaju za svaki vrijednosni papir posebno

Agregirani podaci (ne za svaki vrijednosni papir posebno)

Identifikacijski broj vrijednosnih papira/agregata

O

Interni identifikacijski broj vrijednosnih papira za vrijednosne papire bez oznake ISIN i agregirani podaci o držanjima vrijednosnih papira

Vrsta identifikacijskog broja vrijednosnih papira

O (24)

Određuje identifikacijski broj vrijednosnih papira za vrijednosne papire koji se iskazuju za svaki vrijednosni papir posebno (25)

Interni broj nacionalne središnje banke (NSB)

Odbor za jedinstveni identifikacijski broj postupaka (CUSIP)

Stock Exchange Daily Official List (SEDOL)

Ostali (utvrđuje se u metapodacima)

Razvrstavanje instrumenata

O

Razvrstavanje vrijednosnih papira u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

Dionice ili udjeli novčanih fondova (F.521)

Dionice ili udjeli investicijskih fondova osim novčanih fondova (F.522)

Druge vrste vrijednosnih papira (26)

Sektor izdavatelja

O

Institucionalni sektor izdavatelja u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Država izdavatelja

O

Država osnivanja ili sjedišta izdavatelja vrijednosnog papira

Cijena (27)

D

Cijena vrijednosnog papira na kraju referentnog razdoblja

Osnova cijene (27)

D

Osnova na kojoj je dana cijena

Euro ili druga odgovarajuća valuta

Postotak

| 2. | Dodatni referentni podaci |
| --- | --- |

2.

Naziv izdavatelja

D

Naziv izdavatelja

Skraćeni naziv

D

Skraćeni naziv vrijednosnog papira koji odredi izdavatelj, utvrđen u skladu sa značajkama vrijednosnog papira i druge dostupne informacije

Datum izdanja

D

Datum na koji izdavatelj dostavlja vrijednosni papir pokrovitelju izdanja uz plaćanje. Ovo je datum na koji su vrijednosni papiri prvi put dostupni za dostavu investitorima.

Datum dospijeća

D

Datum otkupa vrijednosnog papira

Nepodmireni iznos

D

Nepodmireni iznos preračunat u eure

Tržišna kapitalizacija

D

Posljednja dostupna tržišna kapitalizacija u eurima

Obračunate kamate

D

Kamata obračunata od posljednje isplate kupona ili početnog datuma obračunavanja kamata

Faktor posljednje podjele dionica

D

Podjele i spajanja dionica

Datum posljednje podjele

D

Datum od kojeg podjela dionica počinje proizvoditi učinak

Vrsta kupona

D

Vrsta kupona (fiksni, promjenljiv, stupnjevit itd.)

Vrsta duga

D

Vrsta dužničkog instrumenta

Iznos dividende

D

Iznos posljednje isplate dividende po dionici u vrsti iznosa dividende prije oporezivanja (bruto dividenda)

Vrsta iznosa dividende

D

Nominirano u valuti dividende ili broju dionica

Valuta dividende

D

Valuta posljednje isplate dividende

Vrsta sekuritizacije imovine

D

Vrsta imovine koja se sekuritizira

Tablica 5.

Držanje vrijednosnih papira koje su izdali imatelji

| Dostavljene informacije (28) | Atribut | Status (29) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Osnovni referentni podaci |

Dostavljene informacije (28)

Atribut

Status (29)

Opis

1.

Identifikacijski broj agregata

O (30)

Interni identifikacijski broj vrijednosnih papira za agregirane podatke o držanju vrijednosnih papira

Razvrstavanje instrumenata

O

Razvrstavanje vrijednosnih papira u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

Udjeli ili jedinice u novčanom fondu (F.521)

Stanja po tržišnoj vrijednosti

O

Ukupan iznos vrijednosnih papira koji se drže. Po tržišnoj vrijednosti. Vrijednost po kotiranoj tržišnoj cijeni iskazanoj u eurima, uključujući obračunatu kamatu (31).

DIO 2.

Držanje vrijednosnih papira izvještajnih skupina

Tablica 1.

Opće informacije i pojašnjenja

| Dostavljene informacije (32) | Atribut | Status (33) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Opće informacije |

Dostavljene informacije (32)

Atribut

Status (33)

Opis

1.

Izvještajna institucija

O

Identifikacijska oznaka izvještajne institucije

Datum dostave

O

Datum na koji se podaci dostavljaju SHSDB-u

Referentno razdoblje

O

Razdoblje na koje se podaci odnose

Učestalost izvješćivanja

O

Tromjesečni podaci

| 2. | Pojašnjenja (metapodaci) |
| --- | --- |

2.

O

Postupanje s prijevremenim otkupima

O

Postupanje s obračunatom kamatom

Tablica 2.

Informacije o držanju vrijednosnih papira

| Dostavljene informacije (34) | Atribut | Status (35) | Razina izvješćivanja (36) | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informacije povezane s imateljem |

Dostavljene informacije (34)

Atribut

Status (35)

Razina izvješćivanja (36)

Opis

1.

Identifikacijska oznaka izvještajne skupine

O

G

Standardna oznaka koja na jedinstveni način utvrđuje izvještajnu skupinu (37)

Vrsta identifikacijske oznake izvještajne skupine

O

G

Određuje vrstu oznake koja se koristi za izvještajnu skupinu

LEI izvještajne skupine

O

G

LEI u skladu s Međunarodnom organizacijom za standardizaciju (ISO) 17442 izvještajne skupine

Identifikacijska oznaka subjekta

O

E

Standardna oznaka koja na jedinstveni način utvrđuje subjekt grupe (37)

Vrsta identifikacijske oznake subjekta

O

E

Određuje vrstu oznake koja se koristi za subjekt grupe

LEI subjekta

O

E

LEI u skladu s ISO 17442 subjekta grupe

Država u kojoj je subjekt rezident

O

E

Država osnivanja ili sjedišta subjekta

Naziv izvještajne skupine

O

G

Puni naziv izvještajne skupine

Naziv subjekta

O

E

Puni naziv subjekta grupe

Sektor voditelja grupe

O

G

Institucionalni sektor izvještajne jedinice za podatke na razini grupe u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Sektor subjekta

O

E

Institucionalni sektor subjekta grupe u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Identifikacijska oznaka neposrednog matičnog društva

O

E

Standardna oznaka koja na jedinstveni način utvrđuje neposredni pravni subjekt kojeg je subjekt pravno ovisan dio (37)

Vrsta identifikacijske oznake neposrednog matičnog društva

O

E

Određuje vrstu identifikacijske oznake koja se koristi za neposredno matično društvo

Vrsta grupe

M

G

Vrsta grupe

| 2. | Informacije u vezi s vrijednosnim papirima |
| --- | --- |

2.

Izvještajna osnova

D

E

Označuje kako vrijednosni papir kotira, u postotcima ili udjelima

Postotak

Udjeli

Nominalna valuta

D

E

Valuta u kojoj je nominirana oznaka ISIN, iskazuje se kada izvještajna osnova odgovara postotku

Format

O (38)

E

Utvrđuje format upotrijebljen za stanja po nominalnoj vrijednosti

Nominalna vrijednost u eurima ili drugoj odgovarajućoj valuti

Broj dionica/udjela (39)

Stanja

O

E

Ukupan iznos vrijednosnih papira koji se drže

Po nominalnoj vrijednosti (38). Broj dionica ili udjela vrijednosnih papira ili agregirani nominalni iznos u nominalnoj valuti ili eurima ako se vrijednosnim papirom trguje u iznosima, a ne udjelima, isključujući obračunatu kamatu.

Po tržišnoj vrijednosti. Iznos vrijednosnog papira po kotiranoj tržišnoj cijeni iskazanoj u eurima, uključujući obračunatu kamatu (40)
   (41).

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (bonitetni opseg)

O

G

Označuje je li vrijednosni papir izdao subjekt iste izvještajne skupine u skladu s bonitetnim opsegom konsolidacije.

Izdavatelj je dio izvještajne skupine (računovodstveni opseg)

O

G

Označuje je li vrijednosni papir izdao subjekt iste izvještajne skupine u skladu s računovodstvenim opsegom konsolidacije

| 3. | Računovodstvene informacije i informacije povezane s rizikom |
| --- | --- |

3.

Status restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma

O

G

Utvrđivanje restrukturiranih instrumenata i instrumenata o kojima su sklopljeni novi sporazumi.

Datum statusa restrukturiranja i sklapanja novog sporazuma

O

G

Datum kada se smatra da je nastao status restrukturiranja ili sklapanja novog sporazuma, kako je iskazan u statusu restrukturiranja i sklapanje novog sporazuma

Status ispunjavanja obveza instrumenta

O

G

Utvrđivanje instrumenata koji ne ispunjava obveze u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 680/2014 (42)

Datum statusa ispunjavanja obveza instrumenta

O

G

Datum kada se status ispunjavanja obveza iskazan u statusu ispunjavanja obveza instrumenta smatra da je uspostavljen ili promijenjen.

Status neispunjavanja obveza izdavatelja

O

G

Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza izdavatelja u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Datum statusa neispunjavanja obveza izdavatelja

O

G

Datum kada je status neispunjavanja obveza kako je dostavljen pod ‘statusom neispunjavanja obveza izdavatelja’ počeo proizvoditi učinke ili kada se promijenio.

Status neispunjavanja obveza instrumenta

O

G

Utvrđivanje statusa neispunjavanja obveza instrumenta u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013 (43).

Datum statusa neispunjavanja obveza instrumenta

O

G

Datum kada je status neispunjavanja obveza kako je dostavljen pod ‘statusom neispunjavanja obveza instrumenta’ počeo proizvoditi učinke ili kada se promijenio.

Računovodstveni standard

O

G i E

Računovodstveni standard koji koristi izvještajna jedinica.

Knjigovodstvena vrijednost

O

E

Knjigovodstvena vrijednost u skladu s Prilogom V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Iznos u eurima. Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju Europske središnje banke (ESB) za euro, odnosno po srednjem tečaju na referentni datum.

Vrsta umanjenja

O

E

Vrsta umanjenja

Metoda ocjene umanjenja

O

E

Metoda kojom se ocjenjuje umanjenje ako instrument podliježe umanjenju u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardima. Razlikuju se skupne i pojedinačne metode.

Akumulirani iznos umanjenja

O

E

Iznosi odbitaka za gubitke koji se drže za instrument ili su dodijeljeni instrumentu na referentni datum. Ovaj atribut podataka primjenjuje se na instrumente ako je došlo do umanjenja temeljem primjenjivih računovodstvenih standarda.

Iznos u eurima. Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro, odnosno po srednjem tečaju na referentni datum.

Izvori opterećenosti

O

E

Vrsta transakcije u kojoj je izloženost opterećena u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014. Imovina se smatra opterećenom ako je založena ili ako je predmet bilo kojeg oblika sporazuma o osiguranju, kolateraliziranju ili kreditnom poboljšanju bilo kojeg instrumenta iz kojeg ne može biti slobodno povučena.

Računovodstveno razvrstavanje instrumenata

O

E

Računovodstveni portfelj pri kojem je instrument iskazan u skladu s računovodstvenim standardom koji primjenjuje izvještajna jedinica.

Bonitetni portfelj

O

E

Razvrstavanje izloženosti knjige trgovanja i izloženosti izvan knjige trgovanja. Instrumenti u knjizi trgovanja kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki 86. Uredbe (EU) br. 575/2013 (43).

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika

O

E

Akumulirane promjene fer vrijednosti zbog kreditnog rizika u skladu s dijelom 2.46 Priloga V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014.

Iznos u eurima. Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro, odnosno po srednjem tečaju na referentni datum.

Ukupne naplate od nastanka statusa neispunjavanja obveza

O

E

Ukupan iznos naplaćen od datuma nastanka statusa neispunjavanja obveza. Iznos u eurima. Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro, odnosno po srednjem tečaju na referentni datum.

Vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza izdavatelja

O (44)

G

Vjerojatnost da će izdavatelj biti u statusu neispunjavanja obveza tijekom razdoblja od godine dana utvrđena u skladu s člancima 160., 163., 179. i 180. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u uvjetima recesije

O (44)

G

Omjer iznosa koji može biti izgubljen kod izloženosti tijekom gospodarske recesije zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza tijekom razdoblja od godine dana u odnosu na iznos koji bi bio neplaćen kod nastanka statusa neispunjavanja obveza, u skladu s člankom 181. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u uobičajenim gospodarskim vremenima

O (44)

G

Omjer iznosa koji može biti izgubljen kod izloženosti u uobičajenim gospodarskim uvjetima zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza tijekom razdoblja od godine dana u odnosu na iznos koji bi bio neplaćen kod nastanka statusa neispunjavanja obveza.

Ponder rizika

O (45)

G

Ponderi rizika povezani s izloženošću, u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Vrijednost izloženosti (također se naziva izloženost pri nastanku statusa neispunjavanja obveza)

O

E

Vrijednost izloženosti nakon smanjenja kreditnog rizika i kreditnih konverzijskih faktora u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014.

Iznos u eurima. Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro, odnosno po srednjem tečaju na referentni datum.

Pristup izračunu kapitala za bonitetne svrhe

O

E

Utvrđivanje pristupa koji se koristi radi izračuna iznosa rizikom ponderirane izloženosti za potrebe točaka (a) i (f) članka 92. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013

Kategorija izloženosti

O

E

Kategorija izloženosti kako je definirana u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

Tablica 3.

Držanje vrijednosnih papira s oznakom ISIN

| Dostavljene informacije (46) | Atribut | Status (47) | Razina izvješćivanja (48) | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referentni podaci | Oznaka ISIN | O | E | Oznaka ISIN |

Dostavljene informacije (46)

Atribut

Status (47)

Razina izvješćivanja (48)

Opis

Referentni podaci

Oznaka ISIN

O

E

Oznaka ISIN

Tablica 4.

Držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN

| Dostavljene informacije (49) | Atribut | Status (50) | Razina izvješćivanja (51) | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Osnovni referentni podaci |

Dostavljene informacije (49)

Atribut

Status (50)

Razina izvješćivanja (51)

Opis

1.

Identifikacijski broj vrijednosnih papira

O

E

Interni identifikacijski broj NSB-a za držanje vrijednosnih papira bez oznake ISIN iskazuje se za svaki vrijednosni papir posebno

Vrsta identifikacijskog broja vrijednosnih papira

O

E

Određuje identifikacijski broj vrijednosnih papira za vrijednosne papire koji se iskazuju za svaki vrijednosni papir posebno (52)

Interni broj NSB-a

CUSIP

SEDOL

ostalo (53)

Razvrstavanje instrumenata

O

E

Razvrstavanje vrijednosnih papira u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

Udjeli ili jedinice u novčanom fondu (F.521)

Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima osim novčanih fondova (F.522)

Druge vrste vrijednosnih papira (54)

Sektor izdavatelja

O

E

Institucionalni sektor izdavatelja u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Država izdavatelja

O

E

Država osnivanja ili sjedišta izdavatelja vrijednosnog papira

| 2. | Dodatni referentni podaci |
| --- | --- |

2.

Identifikacijska oznaka izdavatelja

O

E

Standardna oznaka koja na jedinstveni način identificira izdavatelja (55)

Vrsta identifikacijske oznake izdavatelja

O

E

Određuje vrstu oznake koja se koristi za izdavatelja

Naziv izdavatelja

O

E

Naziv izdavatelja

LEI izdavatelja

O

E

LEI u skladu s ISO 17442 izdavatelja

NACE sektor izdavatelja

O

E

Razvrstavanje drugih ugovornih strana prema njihovim gospodarskim djelatnostima, u skladu sa statističkom klasifikacijom NACE Revision 2 kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1893/2006 (56)

Status subjekta

O

E

Dodatni atributi koji obuhvaćaju informacije o statusu izdavatelja uključujući status neispunjavanja obveza (kao i kategorije koje opisuju okolnosti u kojima subjekt može biti u statusu neispunjavanja obveza u skladu s člankom 178. Uredbe (EU) br. 575/2013) i ostale vrste statusa strane, npr. spojen, pripojen itd.

Datum statusa subjekta

O

E

Datum promjene statusa subjekta

Datum izdanja

O

E

Datum kada izdavatelj dostavlja vrijednosne papire pokrovitelju izdanja uz plaćanje. Ovo je datum na koji su vrijednosni papiri prvi put dostupni za dostavu investitorima.

Datum dospijeća

O

E

Datum otkupa dužničkog instrumenta

Nominalna valuta

O

E

Valuta u kojoj je vrijednosni papir nominiran

Razvrstavanje primarne imovine

O

E

Razvrstavanje instrumenta

Vrsta sekuritizacije imovine

O

E

Vrsta imovine koja se sekuritizira

Status vrijednosnog papira

O

E

Dodatni atributi koji omogućuju utvrđivanje statusa vrijednosnog papira, koji mogu utvrditi je li instrument u životu, npr. je li u zakašnjenju, je li dospio ili je prijevremeno otkupljen

Datum statusa vrijednosnog papira

O

E

Datum kada se smatra da je nastao status vrijednosnog papira iskazan u ‘status vrijednosnog papira’

Dospjele neplaćene obveze za instrument

O

E

Ukupan iznos glavnice, kamate i naknade neplaćene na referentni datum koji su dospjeli temeljem ugovora, a nisu plaćeni (u kašnjenju su). Ovaj se iznos uvijek iskazuje. Unosi se 0 ako instrument nije u kašnjenju na referentni datum. Iznos se iskazuje u eurima. Iznose u stranoj valuti potrebno je konvertirati u euro po referentnom deviznom tečaju ESB-a za euro, odnosno po srednjem tečaju na referentni datum.

Datum dospijeća neplaćenih obveza za instrument

O

E

Datum kada je instrument u kašnjenju u skladu s dijelom 2.48. Priloga V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014. Ovo je najraniji datum kada instrument ima neplaćeni iznos na referentni datum i treba se unijeti ako je instrument u kašnjenju na referentni izvještajni datum.

Vrsta redoslijeda instrumenta

O

E

Ovo označuje postoji li garancija za instrument, njegovu razinu i je li osiguran.

Zemljopisno područje kolaterala

O

E

Zemljopisna raspodjela kolaterala

Identifikacijska oznaka jamca

O

E

Standardna oznaka koja na jedinstveni način identificira jamca (57)

Vrsta identifikacijske oznake jamca

O

E

Određuje vrstu oznake koje se koristi za jamca

DIO 3.

Godišnje držanje vrijednosnih papira od strane osiguravajućih društava

Tablica 1.

Opće informacije i pojašnjenja

| Dostavljene informacije (58) | Atribut | Status (59) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Opće informacije |

Dostavljene informacije (58)

Atribut

Status (59)

Opis

1.

Izvještajna institucija

O

Identifikacijska oznaka izvještajne institucije

Datum dostave

O

Datum kada se podaci dostavljaju SHSDB-u

Referentno razdoblje

O

Razdoblje na koje se podaci odnose

Učestalost izvješćivanja

O

Godišnji podaci

| 2. | Pojašnjenja (metapodaci) |
| --- | --- |

2.

O

Postupanje s prijevremenim otkupima

O

Postupanje s obračunatom kamatom

Tablica 2.

Informacije o držanju vrijednosnih papira

| Dostavljene informacije (60) | Atribut | Status (61) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informacije u vezi s vrijednosnim papirima |

Dostavljene informacije (60)

Atribut

Status (61)

Opis

1.

Sektor imatelja

O

Sektor/podsektor investitora.

Osiguravajuća društva (S.128)

Izvor

O

Izvor dostavljenih informacija o držanju vrijednosnih papira

Izravno izvješćivanje

Izvješćivanje skrbnika

Mješovito izvješćivanje (62)

Nije dostupno

Rezidentnost subjekt osiguravajućeg društva (sjedište i podružnice)

Rezidentnost subjekt osiguravajućeg društva (sjedište i podružnice)

Rezident u državi sjedišta

Nije rezident u državi sjedišta

Ako nije rezident u državi sjedišta, rezident u drugim državama EGP-a, po državama

Ako nije rezident u državi sjedišta, rezident u drugim državama izvan EGP-a

Izvještajna osnova

D

Označuje kako vrijednosni papir kotira, u postotcima ili udjelima

Postotak

Udjeli

Nominalna valuta

D

Valuta u kojoj je nominirana oznaka ISIN, iskazuje se kada izvještajna osnova odgovara postotku

Stanja

O

Ukupni iznos vrijednosnih papira koji se drže

Prema nominalnoj vrijednosti (63). Broj dionica ili udjela vrijednosnih papira ili agregirani nominalni iznos (u nominalnoj valuti ili euru) ako se vrijednosnim papirom trguje u iznosima, a ne udjelima, isključujući obračunatu kamatu.

Po tržišnoj vrijednosti. Vrijednost po kotiranoj tržišnoj cijeni iskazanoj u eurima, uključujući obračunatu kamatu (64).

Format

D (65)

Utvrđuje format upotrijebljen za stanja po nominalnoj vrijednosti

Nominalna vrijednost u eurima ili drugoj odgovarajućoj valuti

Broj dionica/udjela

Status povjerljivosti

O

Status povjerljivosti za stanja

Nije za objavu, ograničeno samo za internu upotrebu

Povjerljivi statistički podaci

Nije primjenjivo

| 2. | Osnovni referentni podaci |
| --- | --- |

2.

Oznaka agregacije

O

Vrsta podataka

Agregirani podaci (ne za svaki vrijednosni papir posebno)

Razvrstavanje instrumenata

O

Razvrstavanje vrijednosnog papira u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24)

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (F.31)

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri (F.32)

Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)

Udjeli ili jedinice u novčanom fondu (F.521)

Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima osim novčanih fondova (F.522)

Sektor izdavatelja

O

Institucionalni sektor izdavatelja u skladu s ESA 2010 i Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ES/2012/24)

Država izdavatelja

O

Država osnivanja ili sjedišta izdavatelja vrijednosnog papira

Države europodručja

Države Unije izvan europodručja

Države izvan Unije

---

(1)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

1

(2)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

2

(3)  Samo za stanja, ako su transakcije izvedene iz mjesečnih stanja u SHSDB-u.

3

(4)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

4

(5)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

5

(6)  Numeriranje kategorija u ovoj Smjernici odražava numeriranje uvedeno Uredbom (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1) (dalje u tekstu ‚ESA 2010’).

6

(7)  Ostali financijski posrednici (S.125) i pomoćne financijske institucije (S.126) i društva koja se bave prijenosom vlastitih sredstava i zajmodavci (S.127).

7

(8)  Samo ako se sektori S.11, S.13 i S.15 ne iskazuju odvojeno.

8

(9)  Za podatke koje dostave nacionalne središnje banke izvan europodručja, samo za iskazivanje držanja investitora nerezidenata.

9

(10)  Neraspoređeni sektor rezident u državi imatelja; odnosno nepoznati sektori nepoznatih država ne iskazuju se. Nacionalne središnje banke obavješćuju upravitelje SHSDB-a o razlozima za nepoznati sektor, u slučaju statistički značajnih vrijednosti.

10

(11)  Samo ako se izravno izvješćivanje i izvješćivanje skrbnika ne može razlikovati.

11

(12)  Ne iskazuje se ako se iskazuju tržišne vrijednosti (i odgovarajuće druge promjene u obujmu/transakcijama).

12

(13)  Preporuča se uključivanje obračunate kamate, koliko je to moguće.

13

(14)  Ako NSB dostavi status povjerljivosti, taj se atribut ne smije iskazati. Iznos se može odnositi na najvećeg pojedinačnog investitora, umjesto dva najveća investitora, pod odgovornošću izvještajnog NSB-a.

14

(15)  Od nacionalnih središnjih banaka traži se da dostave nominalnu vrijednost u broju udjela kada vrijednosni papiri kotiraju u udjelima u centraliziranoj bazi podataka o vrijednosnim papirima (CSDB).

15

(16)  Dostavljaju se samo ako transakcije nisu izvedene iz stanja SHSDB-a.

16

(17)  Dostavlja se samo za transakcije prikupljene od izvještajnih jedinica, ne dostavlja se za transakcije koje su nacionalne središnje banke izvele iz stanja.

17

(18)  Iskazuje se ako odgovarajući iznos dva najveća investitora za stanja, transakcije, odnosno druge promjene u obujmu nije dostupan/dostavljen.

18

(19)  Koristi se samo ako su nacionalne središnje banke izvele transakcije iz stanja. U tim slučajevima status povjerljivosti izvodi SHSDB, odnosno ako su početna i/ili konačna stanja povjerljiva, izvedena transakcija označuje se kao povjerljiva.

19

(20)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

20

(21)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

21

(22)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

22

(23)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

23

(24)  Ne zahtijeva se za vrijednosne papire koji se iskazuju na agregiranoj osnovi.

24

(25)  Nacionalne središnje banke bi po mogućnosti trebale upotrebljavati isti identifikacijski broj vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir kroz nekoliko godina. Osim toga, svaki identifikacijski broj vrijednosnih papira treba se odnositi na samo jedan vrijednosni papir. Nacionalne središnje banke moraju obavijestiti upravitelje SHSDB-a ako nisu u mogućnosti tako postupiti. S oznakama CUSIP i SEDOL može se postupati kao s internim brojevima NSB-a.

25

(26)  Ovi vrijednosni papiri neće biti obuhvaćeni u stvaranju agregata.

26

(27)  Za izračunavanje stanja po tržišnoj vrijednosti iz stanja po nominalnoj vrijednosti.

27

(28)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

28

(29)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

29

(30)  Nacionalne središnje banke trebale bi koristiti unaprijed određene identifikacijske brojeve dogovorene s upraviteljima SHSDB-a.

30

(31)  Preporuča se uključivanje obračunate kamate, koliko je to moguće.

31

(32)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

32

(33)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

33

(34)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

34

(35)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

35

(36)  G: Razina grupe; E: Razina jedinice. Kada se primjenjuje odstupanje utvrđeno u članku 4.a stavku 3. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), trebaju se dostavljati podaci za podatkovna polja za svaki subjekt posebno u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravilima koja su utvrdila nacionalne središnje banke koje su odobrile odstupanje, osiguravajući homogenost podataka u odnosu na obvezne raščlambe.

36

(37)  Identifikator koji se utvrđuje zasebno.

37

(38)  Ne iskazuje se ako se iskazuju tržišne vrijednosti.

38

(39)  Od nacionalnih središnjih banaka traži se da dostave nominalnu vrijednost u broju udjela kada vrijednosni papiri kotiraju u udjelima u centraliziranoj bazi podataka o vrijednosnim papirima (CSDB).

39

(40)  Preporuča se uključivanje obračunate kamate, koliko je to moguće.

40

(41)  Za vrijednosne papire bez oznake ISIN, ukupan iznos vrijednosnih papira koji se drže treba se iskazati po tržišnoj vrijednosti, tj. iznos koji se drži po kotiranoj tržišnoj cijeni iskazanoj u eurima, uključujući obračunatu kamatu. Alternativne aproksimacije, npr. knjigovodstvena vrijednost može se koristiti koliko je to moguće ako tržišna vrijednost nije dostupna.

41

(42)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1.).

42

(43)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

43

(44)  Potrebno je iskazati ako se primjenjuje pristup zasnovan na internim rejtinzima (IRB) za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci na drugi način dostupni.

44

(45)  Iskazuje se ako se ne primjenjuje IRB pristup za izračun regulatornog kapitala ili ako su podaci na dugi način dostupni.

45

(46)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

46

(47)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

47

(48)  G: Razina grupe; E: Razina jedinice. Kada se primjenjuje odstupanje utvrđeno u članku 4.a stavku 3. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), trebaju se dostavljati podaci za podatkovna polja za svaki subjekt posebno u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravilima koja su utvrdila nacionalne središnje banke koje su odobrile odstupanje, osiguravajući homogenost podataka u odnosu na obvezne raščlambe.

48

(49)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

49

(50)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

50

(51)  G: Razina grupe; E: Razina jedinice. Kada se primjenjuje odstupanje utvrđeno u članku 4.a stavku 3. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24), trebaju se dostavljati podaci za podatkovna polja za svaki subjekt posebno u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravilima koja su utvrdila nacionalne središnje banke koje su odobrile odstupanje, osiguravajući homogenost podataka u odnosu na obvezne raščlambe.

51

(52)  Nacionalne središnje banke bi po mogućnosti trebale upotrebljavati isti identifikacijski broj vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir kroz nekoliko godina. Osim toga, svaki identifikacijski broj vrijednosnih papira treba se odnositi na samo jedan vrijednosni papir. Nacionalne središnje banke moraju obavijestiti upravitelje SHSDB-a ako nisu u mogućnosti tako postupiti. S oznakama CUSIP i SEDOL može se postupati kao s internim brojevima NSB-a.

52

(53)  Nacionalne središnje banke trebaju u metapodacima utvrditi vrstu upotrijebljenog identifikacijskog broja.

53

(54)  Ovi vrijednosni papiri neće biti obuhvaćeni u stvaranju agregata.

54

(55)  Identifikator koji se utvrđuje zasebno.

55

(56)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

56

(57)  Identifikacijsku oznaku potrebno je posebno utvrditi. LEI se upotrebljava ako je primjenjivo.

57

(58)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

58

(59)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

59

(60)  Standardi elektroničkog izvješćivanja utvrđeni su odvojeno.

60

(61)  O: obvezni atribut; D: dobrovoljni atribut.

61

(62)  Samo ako se izravno izvješćivanje i izvješćivanje skrbnika ne može razlikovati.

62

(63)  Ne iskazuje se ako se iskazuju tržišne vrijednosti.

63

(64)  Preporuča se uključivanje obračunate kamate, koliko je to moguće.

64

(65)  Ne iskazuje se ako se iskazuju tržišne vrijednosti (i odgovarajuće druge promjene u obujmu/transakcijama).”

65

---

PRILOG II.

Prilog II. Smjernici ESB/2013/7 zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG II.

PISMO OBAVIJESTI IZVJEŠTAJNIM JEDINICAMA ZA PODATKE NA RAZINI GRUPE

Obavijest o razvrstavanju kao izvještajna jedinica za podatke na razini grupe u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) (1)

Ovime Vas obavještavamo, u ime Europske središnje banke (ESB), da je [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] raspoređen od strane Upravnog vijeća ESB-a kao izvještajna jedinica za podatke na razini grupe za statističke svrhe, u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (b) i člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).

Izvještajne obveze [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] kao izvještajne jedinice za podatke na razini grupe utvrđene su u članku 3.a Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).

Razlozi za razvrstavanje kao ‘izvještajna jedinica za podatke na razini grupe’

Upravno vijeće utvrdilo je da [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] udovoljava uvjetima za izvještajnu jedinicu za podatke na razini grupe u skladu sa sljedećim kriterijima, na temelju Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24):

| (a) | [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] je voditelj bankovne grupe, kako je definirana u članku 1. točki 10. i na koju se poziva u članku 2. stavku 1. točki (b) podtočki i. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) ili je institucija ili financijska institucija osnovana u državi članici sudionici koja nije dio bankovne grupe (dalje u tekstu ‘subjekt’), u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24); |
| --- | --- |

(a)

[pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] je voditelj bankovne grupe, kako je definirana u članku 1. točki 10. i na koju se poziva u članku 2. stavku 1. točki (b) podtočki i. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) ili je institucija ili financijska institucija osnovana u državi članici sudionici koja nije dio bankovne grupe (dalje u tekstu ‘subjekt’), u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24);

| (b) | [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] udovoljava sljedećim kriterijima (2):






  i. | [vrijednost ukupne imovine bilance bankovne grupacije [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe]; ili je ukupna imovina bilance [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] veća od 0,5 % ukupne konsolidirane imovine bilance bankovne grupacije iz Europske unije, prema posljednjim podacima dostupnim ESB-u, tj. (a) podaci koji se odnose na kraj prosinca kalendarske godine koje prethodi slanju ove obavijesti; ili (b) ako podaci pod (a) nisu dostupni, podaci koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine]; |
| --- | --- | --- |

(b)

[pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] udovoljava sljedećim kriterijima (2):

i.

[vrijednost ukupne imovine bilance bankovne grupacije [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe]; ili je ukupna imovina bilance [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] veća od 0,5 % ukupne konsolidirane imovine bilance bankovne grupacije iz Europske unije, prema posljednjim podacima dostupnim ESB-u, tj. (a) podaci koji se odnose na kraj prosinca kalendarske godine koje prethodi slanju ove obavijesti; ili (b) ako podaci pod (a) nisu dostupni, podaci koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine];

| ii. | [bankovna grupacija ili subjekt važan za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u europodručju iz sljedećih razloga: [ovdje dodati obrazloženje zbog kojeg je bankovna grupacija ili subjekt važan za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u europodručju:







  — | bankovna grupacija ili subjekt je usko i u velikoj mjeri međusobno povezan s drugim financijskim institucijama u europodručju, |
| --- | --- | --- |

ii.

[bankovna grupacija ili subjekt važan za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u europodručju iz sljedećih razloga: [ovdje dodati obrazloženje zbog kojeg je bankovna grupacija ili subjekt važan za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u europodručju:

—

bankovna grupacija ili subjekt je usko i u velikoj mjeri međusobno povezan s drugim financijskim institucijama u europodručju,

| — | bankovna grupacija ili subjekt obavlja snažnu i opsežnu prekograničnu djelatnost, |
| --- | --- |

—

bankovna grupacija ili subjekt obavlja snažnu i opsežnu prekograničnu djelatnost,

| — | djelatnost bankovne grupacije ili subjekta u velikoj je mjeri koncentrirana u jednom segmentu bankovnog poslovanja europodručja, za koji predstavlja važnog sudionika, |
| --- | --- |

—

djelatnost bankovne grupacije ili subjekta u velikoj je mjeri koncentrirana u jednom segmentu bankovnog poslovanja europodručja, za koji predstavlja važnog sudionika,

| — | bankovna grupacija ili subjekt ima složenu korporativnu strukturu koja se širi izvan domaćeg područja]]; |
| --- | --- |

—

bankovna grupacija ili subjekt ima složenu korporativnu strukturu koja se širi izvan domaćeg područja]];

| iii. | [bankovna grupacija ili subjekt važan je za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u [relevantnim državama članicama europodručja] iz sljedećih razloga: [ovdje dodati obrazloženje zbog kojeg je bankovna grupacija ili subjekt važan za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u odgovarajućim državama članicama europodručja:







  — | bankovna grupacija ili subjekt usko je i u velikoj mjeri međusobno povezan s drugim financijskim institucijama na domaćem području, |
| --- | --- | --- |

iii.

[bankovna grupacija ili subjekt važan je za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u [relevantnim državama članicama europodručja] iz sljedećih razloga: [ovdje dodati obrazloženje zbog kojeg je bankovna grupacija ili subjekt važan za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u odgovarajućim državama članicama europodručja:

—

bankovna grupacija ili subjekt usko je i u velikoj mjeri međusobno povezan s drugim financijskim institucijama na domaćem području,

| — | bankovna grupacija ili subjekt u velikoj je mjeri koncentrirana [navesti segment bankarskog poslovanja], u kojem predstavlja važnog domaćeg sudionika]]. |
| --- | --- |

—

bankovna grupacija ili subjekt u velikoj je mjeri koncentrirana [navesti segment bankarskog poslovanja], u kojem predstavlja važnog domaćeg sudionika]].

Izvor informacija kojim se podupire razvrstavanje kao ‘izvještajna jedinica za podatke na razini grupe’

ESB izvodi ukupnu imovinu bilance subjekata ili bankovnih grupacija iz Europske unije na temelju informacija prikupljenih od nacionalnih središnjih banaka o konsolidiranoj bilanci bankovnih grupa u odgovarajućoj državi članici, izračunato u skladu s člankom 18. stavcima 1., 4. i 8., člankom 19. stavcima 1. i 3. i člankom 23. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

[Kada je potrebno, ovdje treba unijeti daljnja obrazloženja metodologije koja se primjenjuje na dodatne kriterije uključivanja koje je dogovorilo Upravno vijeće.]

Prigovori i provjera Upravnog vijeća

Svaki zahtjev za provjeru od strane Upravnog vijeća ESB-a razvrstavanja [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] kao izvještajne jedinice za podatke na razini grupe na temelju gore navedenih obrazloženja upućuje se [umetnuti naziv i adresu NSB-a] u roku od 15 radnih dana ESB-a od primitka ovog pisma. [Pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] mora uključiti razloge za takav zahtjev i sve dodatne informacije.

Datum početka izvještajnih obveza

Ako nema prigovora, [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] treba dostaviti statističke podatke u skladu s člankom 3.a Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) do [unijeti početni datum izvješćivanja, tj. ne kasnije od šest mjeseci nakon slanja pisma].

Promjene u statusu obaviještenog subjekta

Od Vas se traži da obavijestite [naziv NSB-a koji se obavješćuje] o svakoj promjeni naziva ili pravnog oblika, pripajanju odnosno spajanju, restrukturiranju i bilo kojem drugom događaju ili okolnosti [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] koja može utjecati na izvještajne obveze [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] u roku od 10 radnih dana ESB-a o takvom događaju.

Neovisno o nastanku takvog događaja, [pravni naziv izvještajne jedinice za podatke na razini grupe] ostat će predmet izvještajnih obveza iz Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) dok Vas drugačije ne obavijestimo u ime ESB-a.

S poštovanjem,

[potpis]”.

---

(1)  Uredba (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (SL L 305, 1.11.2012., str. 6.).

1

(2)  Umetnuti odgovarajuće kriterije kojima voditelj bankovne grupacije ili subjekt udovoljava da bi bio kvalificiran kao izvještajna jedinica za podatke na razini grupe, kako je utvrdilo Upravno vijeće.

2

(3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

3

---