# Az Európai Unió L 222/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 222 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. augusztus 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 222

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. augusztus 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1379 rendelete (2016. augusztus 16.) egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítások engedélyezésének elutasításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1380 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikke (2) bekezdésének a) pontjától az Ecuadorból származó tonhalra vonatkozó regionális kumulációra alkalmazandó származási szabályok tekintetében történő eltérésről | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1381 rendelete (2016. augusztus 16.) egy élelmiszerekkel kapcsolatos, a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1382 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásának megerősítéséről szóló 2013/707/EU végrehajtási határozattal elfogadott kötelezettségvállalás elfogadásának öt exportáló gyártó tekintetében történő visszavonásáról | 10 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1383 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1384 rendelete (2016. augusztus 2.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) módosításáról (EKB/2016/22) | 24 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1385 határozata (2014. október 1.) a Kasztília-La Mancha hatóságai által a digitális földfelszíni televíziózásnak a Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő kiépítésére odaítélt SA.27408 (C 24/10 [korábbi NN 37/10, korábbi CP 19/09]) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 6846. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1386 iránymutatása (2016. augusztus 2.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló EKB/2013/7 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/23) | 85 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/1379 rendelete (2016. augusztus 16.) egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítások engedélyezésének elutasításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2016/1380 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikke (2) bekezdésének a) pontjától az Ecuadorból származó tonhalra vonatkozó regionális kumulációra alkalmazandó származási szabályok tekintetében történő eltérésről

4

*

A Bizottság (EU) 2016/1381 rendelete (2016. augusztus 16.) egy élelmiszerekkel kapcsolatos, a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság (EU) 2016/1382 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásának megerősítéséről szóló 2013/707/EU végrehajtási határozattal elfogadott kötelezettségvállalás elfogadásának öt exportáló gyártó tekintetében történő visszavonásáról

10

A Bizottság (EU) 2016/1383 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1384 rendelete (2016. augusztus 2.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) módosításáról (EKB/2016/22)

24

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/1385 határozata (2014. október 1.) a Kasztília-La Mancha hatóságai által a digitális földfelszíni televíziózásnak a Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő kiépítésére odaítélt SA.27408 (C 24/10 [korábbi NN 37/10, korábbi CP 19/09]) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 6846. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 6846. számú dokumentummal történt)

1

52

IRÁNYMUTATÁSOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1386 iránymutatása (2016. augusztus 2.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló EKB/2013/7 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/23)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1379 RENDELETE

(2016. augusztus 16.)

egyes, élelmiszerekkel kapcsolatos, nem betegségek kockázatának csökkentését, illetve gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítások engedélyezésének elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása csak akkor megengedett, ha azokat a Bizottság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte, valamint az engedélyezett állítások listájára felvette. |
| --- | --- |

(1)

Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása csak akkor megengedett, ha azokat a Bizottság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte, valamint az engedélyezett állítások listájára felvette.

| (2) | Az 1924/2006/EK rendelet emellett úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer-vállalkozók az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához nyújthatják be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak az érvényes kérelmeket tudományos értékelés céljából továbbítania kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság), valamint tájékoztatás céljából a Bizottsághoz és a tagállamokhoz. |
| --- | --- |

(2)

Az 1924/2006/EK rendelet emellett úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer-vállalkozók az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához nyújthatják be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak az érvényes kérelmeket tudományos értékelés céljából továbbítania kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság), valamint tájékoztatás céljából a Bizottsághoz és a tagállamokhoz.

| (3) | A Hatóságnak véleményt kell nyilvánítania az adott, egészségre vonatkozó állításról. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóságnak véleményt kell nyilvánítania az adott, egészségre vonatkozó állításról.

| (4) | A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz.

| (5) | Az E-piim production Ltd által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a félkemény edami típusú „szívbarát” HarmonyTM sajtban található Lactobacillus plantarum TENSIA®-val és a normál vérnyomás megőrzésével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (a kérdés száma: EFSA-Q-2014-00097 (2)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A Lactobacillus plantarum TENSIA®-t tartalmazó HarmonyTM márkájú Südamenjuust („szívbarát sajt”) rendszeres (legalább nyolc héten át naponta 50 g mennyiségben történő) fogyasztása a vérnyomás csökkentése révén hozzájárul a szív- és érrendszer/szív egészségének fenntartásához/szív alakú jel”. |
| --- | --- |

(5)

Az E-piim production Ltd által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a félkemény edami típusú „szívbarát” HarmonyTM sajtban található Lactobacillus plantarum TENSIA®-val és a normál vérnyomás megőrzésével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (a kérdés száma: EFSA-Q-2014-00097 (2)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A Lactobacillus plantarum TENSIA®-t tartalmazó HarmonyTM márkájú Südamenjuust („szívbarát sajt”) rendszeres (legalább nyolc héten át naponta 50 g mennyiségben történő) fogyasztása a vérnyomás csökkentése révén hozzájárul a szív- és érrendszer/szív egészségének fenntartásához/szív alakú jel”.

| (6) | A Bizottság és a tagállamok 2014. október 1-jén megkapták a Hatóság tudományos véleményét, amelynek következtetése szerint a benyújtott adatok alapján nem állapítható meg ok-okozati összefüggés a félkemény edami típusú „szívbarát” HarmonyTM sajtban található Lactobacillus plantarum TENSIA® törzs fogyasztása és a normál vérnyomás megőrzése között. Ennek megfelelően az állítás engedélyezése nem helyénvaló, mivel az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság és a tagállamok 2014. október 1-jén megkapták a Hatóság tudományos véleményét, amelynek következtetése szerint a benyújtott adatok alapján nem állapítható meg ok-okozati összefüggés a félkemény edami típusú „szívbarát” HarmonyTM sajtban található Lactobacillus plantarum TENSIA® törzs fogyasztása és a normál vérnyomás megőrzése között. Ennek megfelelően az állítás engedélyezése nem helyénvaló, mivel az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (7) | A British Specialist Nutrition Association Ltd által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a szénhidrátoldatoknak az állóképességi sportok során a fizikai teljesítőképesség fenntartására gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (a kérdés száma. EFSA-Q-2014-00058 (3)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „a szénhidrátoldatok hozzájárulnak a hosszú távú teljesítmény fenntartásához a hosszan tartó testedzés során”. A Hatóság kérelmére a kérelmező pontosította, hogy a kérelem tárgyát képező élelmiszerek olyan szénhidrátoldatok, amelyek nem tartalmaznak elektrolitokat, továbbá az állítás szerinti hatás tekintetében a szénhidrátoldatokat a vízzel vagy a víz-elektrolit oldatokkal célszerű hasonlítani. |
| --- | --- |

(7)

A British Specialist Nutrition Association Ltd által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a szénhidrátoldatoknak az állóképességi sportok során a fizikai teljesítőképesség fenntartására gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (a kérdés száma. EFSA-Q-2014-00058 (3)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „a szénhidrátoldatok hozzájárulnak a hosszú távú teljesítmény fenntartásához a hosszan tartó testedzés során”. A Hatóság kérelmére a kérelmező pontosította, hogy a kérelem tárgyát képező élelmiszerek olyan szénhidrátoldatok, amelyek nem tartalmaznak elektrolitokat, továbbá az állítás szerinti hatás tekintetében a szénhidrátoldatokat a vízzel vagy a víz-elektrolit oldatokkal célszerű hasonlítani.

| (8) | A Bizottság és a tagállamok 2014. október 1-jén megkapták a Hatóság tudományos véleményét, melynek következtetése szerint a benyújtott adatok alapján a vízzel vagy a víz-elektrolit oldatokkal összehasonlítva nem állapítható meg ok-okozati összefüggés a szénhidrátoldatok és az állóképesség fokozására irányuló testedzés során a fizikai teljesítőképesség fenntartása között. Ennek megfelelően az állítás engedélyezése nem helyénvaló, mivel az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság és a tagállamok 2014. október 1-jén megkapták a Hatóság tudományos véleményét, melynek következtetése szerint a benyújtott adatok alapján a vízzel vagy a víz-elektrolit oldatokkal összehasonlítva nem állapítható meg ok-okozati összefüggés a szénhidrátoldatok és az állóképesség fokozására irányuló testedzés során a fizikai teljesítőképesség fenntartása között. Ennek megfelelően az állítás engedélyezése nem helyénvaló, mivel az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (9) | Az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése alapján a kérelmező Bizottság számára benyújtott észrevételeit figyelembe vették e rendelet intézkedéseinek megállapításakor. |
| --- | --- |

(9)

Az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése alapján a kérelmező Bizottság számára benyújtott észrevételeit figyelembe vették e rendelet intézkedéseinek megállapításakor.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében foglalt, egészségre vonatkozó állítások nem vehetők fel az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett engedélyezett állítások uniós listájára.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  EFSA Journal 2014;12(10):3842.

2

(3)  EFSA Journal 2014;12(10):3836.

3

---

MELLÉKLET

Egészségre vonatkozó, elutasított állítások

| Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései | Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport | Állítás | Az EFSA véleményének hivatkozási száma |
| --- | --- | --- | --- |
| A 13. cikk (5) bekezdése szerinti, egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz. | A félkemény edami típusú „szívbarát” HarmonyTM sajtban található Lactobacillus plantarum TENSIA® | A Lactobacillus plantarum TENSIA®-t tartalmazó HarmonyTM márkájú Südamenjuust („szívbarát sajt”) rendszeres, legalább nyolc héten át naponta 50 g mennyiségben történő fogyasztása a vérnyomás csökkentése révén hozzájárul a szív- és érrendszer/szív egészségének fenntartásához/szív alakú jel. | Q-2014-00097 |
| A 13. cikk (5) bekezdése szerinti, egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz. | Szénhidrátoldatok | A szénhidrátoldatok hozzájárulnak a hosszú távú teljesítmény fenntartásához a hosszan tartó testedzés során. | Q-2014-00058 |

Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései

Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport

Állítás

Az EFSA véleményének hivatkozási száma

A 13. cikk (5) bekezdése szerinti, egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz.

A félkemény edami típusú „szívbarát” HarmonyTM sajtban található Lactobacillus plantarum TENSIA®

A Lactobacillus plantarum TENSIA®-t tartalmazó HarmonyTM márkájú Südamenjuust („szívbarát sajt”) rendszeres, legalább nyolc héten át naponta 50 g mennyiségben történő fogyasztása a vérnyomás csökkentése révén hozzájárul a szív- és érrendszer/szív egészségének fenntartásához/szív alakú jel.

Q-2014-00097

A 13. cikk (5) bekezdése szerinti, egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz.

Szénhidrátoldatok

A szénhidrátoldatok hozzájárulnak a hosszú távú teljesítmény fenntartásához a hosszan tartó testedzés során.

Q-2014-00058

---

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1380 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 16.)

az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikke (2) bekezdésének a) pontjától az Ecuadorból származó tonhalra vonatkozó regionális kumulációra alkalmazandó származási szabályok tekintetében történő eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 64. cikke (6) bekezdésére és 66. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1384/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) az Unió és Ecuador közötti kereskedelem szükségtelen zavarainak elkerülése érdekében az Unió az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz (3) csatolt, Ecuador csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 2014. december 12-i parafálását követően átmeneti kölcsönös megállapodásként 2015. január 1-jétől2016. december 31-ig vámkedvezményeket biztosított Ecuador számára. |
| --- | --- |

(1)

Az 1384/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) az Unió és Ecuador közötti kereskedelem szükségtelen zavarainak elkerülése érdekében az Unió az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz (3) csatolt, Ecuador csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 2014. december 12-i parafálását követően átmeneti kölcsönös megállapodásként 2015. január 1-jétől2016. december 31-ig vámkedvezményeket biztosított Ecuador számára.

| (2) | Az 1384/2014/EU rendelettel biztosított kedvezmények céljából a Bolíviát, Kolumbiát, Costa Ricát, Ecuadort, Salvadort, Guatemalát, Hondurast, Nicaraguát, Panamát, Perut és Venezuelát magában foglaló országcsoporton belüli regionális kumulációra vonatkozó szabályokat is tartalmazó 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) I. része IV. címe 2. fejezetének 1. szakaszában megállapított származási szabályok alkalmazandók. 2014. január 1-je óta regionális kumuláció csak egyazon regionális csoporton belül alkalmazható azokra az országokra, amelyek az Unióba irányuló export idején a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében az általános tarifális preferenciák rendszerének kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

(2)

Az 1384/2014/EU rendelettel biztosított kedvezmények céljából a Bolíviát, Kolumbiát, Costa Ricát, Ecuadort, Salvadort, Guatemalát, Hondurast, Nicaraguát, Panamát, Perut és Venezuelát magában foglaló országcsoporton belüli regionális kumulációra vonatkozó szabályokat is tartalmazó 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) I. része IV. címe 2. fejezetének 1. szakaszában megállapított származási szabályok alkalmazandók. 2014. január 1-je óta regionális kumuláció csak egyazon regionális csoporton belül alkalmazható azokra az országokra, amelyek az Unióba irányuló export idején a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében az általános tarifális preferenciák rendszerének kedvezményezettjei.

| (3) | 2016. május 1-jei hatállyal a 2454/93/EGK rendelet hatályát vesztette, és az Ecuadorból származó árukra biztosított vámkedvezmények céljából alkalmazandó származási szabályokat ezen időpont óta az (EU) 2015/2446 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (6) II. címe 2. fejezete 2. szakaszának 2. és 3. alszakasza, valamint az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (7) II. címe 2. fejezete 2. szakaszának 2–9. alszakasza állapítja meg. Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet a kumuláció tekintetében ugyanazokról a szabályokról rendelkezik, mint a 2454/93/EGK rendelet. |
| --- | --- |

(3)

2016. május 1-jei hatállyal a 2454/93/EGK rendelet hatályát vesztette, és az Ecuadorból származó árukra biztosított vámkedvezmények céljából alkalmazandó származási szabályokat ezen időpont óta az (EU) 2015/2446 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (6) II. címe 2. fejezete 2. szakaszának 2. és 3. alszakasza, valamint az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (7) II. címe 2. fejezete 2. szakaszának 2–9. alszakasza állapítja meg. Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet a kumuláció tekintetében ugyanazokról a szabályokról rendelkezik, mint a 2454/93/EGK rendelet.

| (4) | 2016. január 1-jétől az Ecuadorral azonos regionális csoportba tartozó Kolumbia, Peru, Costa Rica, Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és Panama már nem tartoznak az általános tarifális preferenciák rendszerének kedvezményezett országai közé. Ennek következtében 2016. január 1-jétől a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer (HR) 1604 14 alszáma alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint a Kombinált Nómenklatúra (KN) 1604 20 70 alszáma alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal az 1384/2014/EU rendelet által biztosított vámkedvezmények céljából az említett országokkal alkalmazott regionális kumuláció keretében nem tekinthető Ecuadorból származónak. |
| --- | --- |

(4)

2016. január 1-jétől az Ecuadorral azonos regionális csoportba tartozó Kolumbia, Peru, Costa Rica, Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és Panama már nem tartoznak az általános tarifális preferenciák rendszerének kedvezményezett országai közé. Ennek következtében 2016. január 1-jétől a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer (HR) 1604 14 alszáma alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint a Kombinált Nómenklatúra (KN) 1604 20 70 alszáma alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal az 1384/2014/EU rendelet által biztosított vámkedvezmények céljából az említett országokkal alkalmazott regionális kumuláció keretében nem tekinthető Ecuadorból származónak.

| (5) | 2016. április 4-én Ecuador a preferenciális származási szabályoktól való eltérés iránti kérelmet nyújtott be annak érdekében, hogy az ecuadori halfeldolgozó ágazat az 1604 14 HR-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint az 1604 20 70 KN-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal származásának meghatározásához a Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából és Panamából származó anyagokat a regionális kumuláció alapján Ecuadorból származónak tekinthesse. Az eltérés alkalmazását Ecuador 2016. január 1-jétől kérelmezte. Az eredeti kérelem tárgyában 2016. június 30-án kiegészítő információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(5)

2016. április 4-én Ecuador a preferenciális származási szabályoktól való eltérés iránti kérelmet nyújtott be annak érdekében, hogy az ecuadori halfeldolgozó ágazat az 1604 14 HR-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint az 1604 20 70 KN-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal származásának meghatározásához a Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából és Panamából származó anyagokat a regionális kumuláció alapján Ecuadorból származónak tekinthesse. Az eltérés alkalmazását Ecuador 2016. január 1-jétől kérelmezte. Az eredeti kérelem tárgyában 2016. június 30-án kiegészítő információkat nyújtott be.

| (6) | Eltérés iránti kérelmében Ecuador kifejtette, hogy az általa az Unióba exportált elkészített és konzervált tonhal előállításához jelentős mennyiségű nyers tonhalat szerez be Közép-Amerika országaiból és az Andok Közösség országaiból. Az egyazon regionális csoportba tartozó országokkal való kumuláció lehetősége nélkül a származó elkészített és konzervált tonhal Unióba irányuló ecuadori exportja 30 %-kal csökkenne. |
| --- | --- |

(6)

Eltérés iránti kérelmében Ecuador kifejtette, hogy az általa az Unióba exportált elkészített és konzervált tonhal előállításához jelentős mennyiségű nyers tonhalat szerez be Közép-Amerika országaiból és az Andok Közösség országaiból. Az egyazon regionális csoportba tartozó országokkal való kumuláció lehetősége nélkül a származó elkészített és konzervált tonhal Unióba irányuló ecuadori exportja 30 %-kal csökkenne.

| (7) | Időközben, 2016. április 16-án 7,8 erősségű földrengés sújtotta Ecuador part menti területeit. Manabí tartományt és Manta térségét, ahol az ecuadori halászati ágazat legnagyobb része működik, súlyosan érintette a földrengés. Jelentős, többek között a kulcsfontosságú infrastruktúrát ért anyagi kárról is beszámoltak, ami súlyosbítja az ecuadori halfeldolgozó ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(7)

Időközben, 2016. április 16-án 7,8 erősségű földrengés sújtotta Ecuador part menti területeit. Manabí tartományt és Manta térségét, ahol az ecuadori halászati ágazat legnagyobb része működik, súlyosan érintette a földrengés. Jelentős, többek között a kulcsfontosságú infrastruktúrát ért anyagi kárról is beszámoltak, ami súlyosbítja az ecuadori halfeldolgozó ágazat helyzetét.

| (8) | A körülményekre, az Ecuador kérelmében közölt indokokra és a földrengés halfeldolgozó ágazatra kifejtett további kedvezőtlen hatására tekintettel Ecuadorra – a 952/2013/EU rendelet 64. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának megfelelően – az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt követelménytől való átmeneti eltérésnek kell vonatkoznia. Következésképp a Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából és Panamából származó, az 1604 14 HR-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint az 1604 20 70 KN-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal előállításához használt anyagokat Ecuadorból származónak kell tekinteni, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(8)

A körülményekre, az Ecuador kérelmében közölt indokokra és a földrengés halfeldolgozó ágazatra kifejtett további kedvezőtlen hatására tekintettel Ecuadorra – a 952/2013/EU rendelet 64. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának megfelelően – az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt követelménytől való átmeneti eltérésnek kell vonatkoznia. Következésképp a Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából és Panamából származó, az 1604 14 HR-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint az 1604 20 70 KN-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal előállításához használt anyagokat Ecuadorból származónak kell tekinteni, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek.

| (9) | A kereskedelem megszakadásának elkerülése, valamint az Ecuador számára az 1384/2014/EU rendelet alapján biztosított vámkedvezményekre vonatkozó célkitűzések megvalósítása érdekében az átmeneti eltérésnek a 2016. január 1. és december 31. közötti időszakra kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

(9)

A kereskedelem megszakadásának elkerülése, valamint az Ecuador számára az 1384/2014/EU rendelet alapján biztosított vámkedvezményekre vonatkozó célkitűzések megvalósítása érdekében az átmeneti eltérésnek a 2016. január 1. és december 31. közötti időszakra kell vonatkoznia.

| (10) | A Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából és Panamából származó anyagok vonatkozásában esetlegesen használható származási igazolásra tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásban, illetve az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban (8) előírt származási igazolás alapján is alkalmazható kumuláció. |
| --- | --- |

(10)

A Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából és Panamából származó anyagok vonatkozásában esetlegesen használható származási igazolásra tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásban, illetve az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban (8) előírt származási igazolás alapján is alkalmazható kumuláció.

| (11) | Annak biztosítása érdekében, hogy a kumuláció Kolumbiával, Peruval, Costa Ricával, Salvadorral, Guatemalával, Hondurasszal, Nicaraguával és Panamával történő alkalmazásához szükséges intézkedések megfelelően működjenek, Ecuadornak gondoskodnia kell arról, hogy igazgatási együttműködési intézkedések legyenek érvényben. |
| --- | --- |

(11)

Annak biztosítása érdekében, hogy a kumuláció Kolumbiával, Peruval, Costa Ricával, Salvadorral, Guatemalával, Hondurasszal, Nicaraguával és Panamával történő alkalmazásához szükséges intézkedések megfelelően működjenek, Ecuadornak gondoskodnia kell arról, hogy igazgatási együttműködési intézkedések legyenek érvényben.

| (12) | Az eltérés működésének hatékony ellenőrzése érdekében elő kell írni az ecuadori hatóságok számára, hogy az eltérés alkalmazásának végén közöljék a Bizottsággal az eltérés keretében kiállított „FORM A” származási bizonyítványok eltérésre vonatkozó részleteit. |
| --- | --- |

(12)

Az eltérés működésének hatékony ellenőrzése érdekében elő kell írni az ecuadori hatóságok számára, hogy az eltérés alkalmazásának végén közöljék a Bizottsággal az eltérés keretében kiállított „FORM A” származási bizonyítványok eltérésre vonatkozó részleteit.

| (13) | Az eltérés végrehajtása további késedelmének elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(13)

Az eltérés végrehajtása további késedelmének elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2454/93/EGK rendelet 86. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kumuláció céljából és ugyanazon rendelet 86. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve Ecuador a 2016. január 1. és április 30. közötti időszakban jogosult arra, hogy Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából vagy Panamából származó anyagokat használjon az 1604 14 HR-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint az 1604 20 70 KN-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal előállításához.

Az első albekezdésben említett termékek származási igazolását a 2454/93/EGK rendelet 97 l. cikkének megfelelően kell kidolgozni.

(2)   Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kumuláció céljából és ugyanazon rendelet 55. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve Ecuador a 2016. május 1. és december 31. közötti időszakban jogosult arra, hogy Kolumbiából, Peruból, Costa Ricából, Salvadorból, Guatemalából, Hondurasból, Nicaraguából vagy Panamából származó anyagokat használjon az 1604 14 HR-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal és csíkos hasú tonhal (skipjack), valamint az 1604 20 70 KN-alszám alá sorolt elkészített vagy konzervált tonhal, csíkos hasú tonhal (skipjack) vagy más, az Euthynnus nemhez tartozó hal előállításához.

Az első albekezdésben említett termékek származási igazolását az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 76. cikkének rendelkezéseivel összhangban kell kidolgozni.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett termékekre vonatkozóan „FORM A” származási bizonyítvány kiállítására felkért ecuadori illetékes hatóságok – az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás, illetve az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás rendelkezéseivel összhangban – a kolumbiai, perui, Costa Rica-i, salvadori, guatemalai, hondurasi, nicaraguai vagy panamai illetékes hatóságok által kiállított „EUR 1” szállítási bizonyítványra is hagyatkozhatnak.

(4)   Ecuador gondoskodik arról, hogy a kumuláció Kolumbiával, Peruval, Costa Ricával, Salvadorral, Guatemalával, Hondurasszal, Nicaraguával vagy Panamával történő alkalmazásához szükséges igazgatási együttműködési intézkedések legyenek érvényben.

(5)   Úgy tekintendő, hogy az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 74. cikke (2) bekezdésének a) pontjában a „különleges körülmények”-re utaló hivatkozás azokra az (1) és (2) bekezdésben említett termékekre alkalmazandó, amelyekhez nem állítottak ki „FORM A” származási bizonyítványt a kivitelkor.

2. cikk

Az ecuadori illetékes hatóságok 2017. január 31-ig kimutatást juttatnak el a Bizottságnak azokról a mennyiségekről és értékekről, amelyek vonatkozásában „FORM A” származási bizonyítványt állítottak ki az 1. cikk (1) és (2) bekezdésében említett eltérés céljából, valamint eljuttatják a bizonyítványok sorszámát.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. december 18-i 1384/2014/EU rendelete az Ecuadorból származó árukra vonatkozó tarifális elbánásról (HL L 372., 2014.12.30., 5. o.).

2

(3)  
  HL L 354., 2012.12.21., 3. o.

3

(4)  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 978/2012/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

7

(8)  
  HL L 346., 2012.12.15., 3. o.

8

---

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1381 RENDELETE

(2016. augusztus 16.)

egy élelmiszerekkel kapcsolatos, a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása csak akkor megengedett, ha azokat a Bizottság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte, valamint az engedélyezett állítások listájára felvette. |
| --- | --- |

(1)

Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása csak akkor megengedett, ha azokat a Bizottság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte, valamint az engedélyezett állítások listájára felvette.

| (2) | Az 1924/2006/EK rendelet előírja továbbá, hogy az élelmiszer-vállalkozók az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához nyújthatják be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság). |
| --- | --- |

(2)

Az 1924/2006/EK rendelet előírja továbbá, hogy az élelmiszer-vállalkozók az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához nyújthatják be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság).

| (3) | A kérelem kézhezvételét követően a Hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és véleményt kell nyilvánítania az egészségre vonatkozó adott állításról. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem kézhezvételét követően a Hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és véleményt kell nyilvánítania az egészségre vonatkozó adott állításról.

| (4) | A Bizottság a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről.

| (5) | A Cross Vetpharm Group UK Ltd által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a Colief® készítményben található, Kluyveromyces lactisból származó β-galaktozidáz gyomor- és bélpanaszokat csökkentő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2014-00404. sz. kérdés (2)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A Colief®/laktázenzim csökkenti a laktóz mennyiségét a csecsemők táplálékában, és a táplálékuk teljes laktóztartalmának hatékony megemésztésére nem képes, hascsikarásos csecsemőknél mérsékeli a laktóz nem megfelelő emésztésének következményeit.” |
| --- | --- |

(5)

A Cross Vetpharm Group UK Ltd által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a Colief® készítményben található, Kluyveromyces lactisból származó β-galaktozidáz gyomor- és bélpanaszokat csökkentő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2014-00404. sz. kérdés (2)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A Colief®/laktázenzim csökkenti a laktóz mennyiségét a csecsemők táplálékában, és a táplálékuk teljes laktóztartalmának hatékony megemésztésére nem képes, hascsikarásos csecsemőknél mérsékeli a laktóz nem megfelelő emésztésének következményeit.”

| (6) | A Bizottság és a tagállamok 2015. július 17-én megkapták a Hatóság tudományos szakvéleményét, melynek következtetése szerint a benyújtott bizonyítékok nem elégségesek ahhoz, hogy ok-okozati összefüggést lehessen megállapítani a Colief® készítményben található, Kluyveromyces lactisból származó β-galaktozidáz és a gyomor- és bélpanaszok csökkenése között. Ennek megfelelően az állítás engedélyezése nem helyénvaló, mivel az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság és a tagállamok 2015. július 17-én megkapták a Hatóság tudományos szakvéleményét, melynek következtetése szerint a benyújtott bizonyítékok nem elégségesek ahhoz, hogy ok-okozati összefüggést lehessen megállapítani a Colief® készítményben található, Kluyveromyces lactisból származó β-galaktozidáz és a gyomor- és bélpanaszok csökkenése között. Ennek megfelelően az állítás engedélyezése nem helyénvaló, mivel az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében foglalt, egészségre vonatkozó állítás nem vehető fel az 1924/2006/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyezett állítások uniós listájára.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  EFSA Journal 2015;13(7):4187.

2

---

MELLÉKLET

Elutasított, egészségre vonatkozó állítás

| Kérelem – Az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései | Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport | Állítás | Az EFSA véleményének hivatkozási száma |
| --- | --- | --- | --- |
| A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti, a gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás | Colief® | A Colief®/laktázenzim csökkenti a laktóz mennyiségét a csecsemők táplálékában, és a táplálékuk teljes laktóztartalmának hatékony megemésztésére nem képes, hascsikarásos csecsemőknél mérsékeli a laktóz nem megfelelő emésztésének következményeit. | Q-2014-00404 |

Kérelem – Az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései

Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport

Állítás

Az EFSA véleményének hivatkozási száma

A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti, a gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás

Colief®

A Colief®/laktázenzim csökkenti a laktóz mennyiségét a csecsemők táplálékában, és a táplálékuk teljes laktóztartalmának hatékony megemésztésére nem képes, hascsikarásos csecsemőknél mérsékeli a laktóz nem megfelelő emésztésének következményeit.

Q-2014-00404

---

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1382 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásának megerősítéséről szóló 2013/707/EU végrehajtási határozattal elfogadott kötelezettségvállalás elfogadásának öt exportáló gyártó tekintetében történő visszavonásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,

tájékoztatva a tagállamokat,

mivel:

A.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉS EGYÉB MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉS EGYÉB MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | Az 513/2013/EU rendelettel (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok (a továbbiakban: modulok) és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az 513/2013/EU rendelettel (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok (a továbbiakban: modulok) és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára.

3

| (2) | Az exportáló gyártók egy csoportja azzal bízta meg a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamarát (továbbiakban: CCCME), hogy a nevükben nyújtson be árra vonatkozó kötelezettségvállalást a Bizottsághoz, mely kérésnek a CCCME eleget is tett. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás feltételeiből egyértelműen kitűnik, hogy az egyes exportáló gyártók árra vonatkozó egyedi kötelezettségvállalásainak összevonásáról van szó, amelyeket az adminisztráció egyszerűsítése miatt a CCCME koordinál. |
| --- | --- |

(2)

Az exportáló gyártók egy csoportja azzal bízta meg a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamarát (továbbiakban: CCCME), hogy a nevükben nyújtson be árra vonatkozó kötelezettségvállalást a Bizottsághoz, mely kérésnek a CCCME eleget is tett. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás feltételeiből egyértelműen kitűnik, hogy az egyes exportáló gyártók árra vonatkozó egyedi kötelezettségvállalásainak összevonásáról van szó, amelyeket az adminisztráció egyszerűsítése miatt a CCCME koordinál.

| (3) | A Bizottság a 2013/423/EU határozattal (4) elfogadta ezt az árra vonatkozó kötelezettségvállalást az ideiglenes dömpingellenes vám tekintetében. Az ideiglenes dömpingellenes vámmal kapcsolatos kötelezettségvállalás elfogadása nyomán szükségessé vált technikai jellegű módosítások végrehajtása érdekében a Bizottság a 748/2013/EU rendelettel (5) módosította az 513/2013/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 2013/423/EU határozattal (4) elfogadta ezt az árra vonatkozó kötelezettségvállalást az ideiglenes dömpingellenes vám tekintetében. Az ideiglenes dömpingellenes vámmal kapcsolatos kötelezettségvállalás elfogadása nyomán szükségessé vált technikai jellegű módosítások végrehajtása érdekében a Bizottság a 748/2013/EU rendelettel (5) módosította az 513/2013/EU rendeletet.

4

5

| (4) | Az 1238/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó vagy ott feladott modulok és elemek (a továbbiakban: érintett termékek) Unióba irányuló behozatalára. Az 1239/2013/EU végrehajtási rendelettel (7) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot is kivetett az érintett termékek Unióba irányuló behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

Az 1238/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó vagy ott feladott modulok és elemek (a továbbiakban: érintett termékek) Unióba irányuló behozatalára. Az 1239/2013/EU végrehajtási rendelettel (7) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot is kivetett az érintett termékek Unióba irányuló behozatalára.

6

7

| (5) | Az exportáló gyártók egy csoportja (a továbbiakban: az exportáló gyártók) és a CCCME által az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás módosított változatával kapcsolatos értesítést követően a Bizottság a 2013/707/EU végrehajtási határozattal (8) megerősítette az árra vonatkozó módosított kötelezettségvállalás (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) elfogadását a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében. A határozat melléklete felsorolja azokat az exportáló gyártókat, amelyek tekintetében a kötelezettségvállalást elfogadták. Ezek közé tartoznak a következő vállalatok is:






  a) | a Delsolar (Wujiang) Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B792 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak (a továbbiakban: Delsolar); |
| --- | --- | --- |

(5)

Az exportáló gyártók egy csoportja (a továbbiakban: az exportáló gyártók) és a CCCME által az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás módosított változatával kapcsolatos értesítést követően a Bizottság a 2013/707/EU végrehajtási határozattal (8) megerősítette az árra vonatkozó módosított kötelezettségvállalás (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) elfogadását a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében. A határozat melléklete felsorolja azokat az exportáló gyártókat, amelyek tekintetében a kötelezettségvállalást elfogadták. Ezek közé tartoznak a következő vállalatok is:

8

a)

a Delsolar (Wujiang) Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B792 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak (a továbbiakban: Delsolar);

| b) | a CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, amely a B813 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik (a továbbiakban: CNPV); |
| --- | --- |

b)

a CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, amely a B813 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik (a továbbiakban: CNPV);

| c) | a MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, amely a B852 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik (a továbbiakban: MOTECH); |
| --- | --- |

c)

a MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, amely a B852 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik (a továbbiakban: MOTECH);

| d) | a Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. és a Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, amelyek együttesen a B897 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak (a továbbiakban: Xi'an LONGi); valamint |
| --- | --- |

d)

a Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. és a Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, amelyek együttesen a B897 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak (a továbbiakban: Xi'an LONGi); valamint

| e) | a LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B898 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak (a továbbiakban: LERRI Solar). |
| --- | --- |

e)

a LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B898 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak (a továbbiakban: LERRI Solar).

| (6) | A 2014/657/EU végrehajtási határozattal (9) a Bizottság elfogadta az exportáló gyártók és a CCCME által a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó érintett termékekre, azaz a Kínából származó vagy ott feladott, jelenleg az ex 8541 40 90 KN-kód (TARIC-kódok: 8541409021, 8541409029, 8541409031 és 8541409039) alá tartozó, az exportáló gyártók által előállított modulokra vagy elemekre (a továbbiakban: a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termék) vonatkozó kötelezettségvállalás végrehajtásához kapcsolódó pontosításokra irányulóan megfogalmazott javaslatot. A (4) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a kötelezettségvállalással együtt a továbbiakban együttesen: intézkedések. |
| --- | --- |

(6)

A 2014/657/EU végrehajtási határozattal (9) a Bizottság elfogadta az exportáló gyártók és a CCCME által a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó érintett termékekre, azaz a Kínából származó vagy ott feladott, jelenleg az ex 8541 40 90 KN-kód (TARIC-kódok: 8541409021, 8541409029, 8541409031 és 8541409039) alá tartozó, az exportáló gyártók által előállított modulokra vagy elemekre (a továbbiakban: a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termék) vonatkozó kötelezettségvállalás végrehajtásához kapcsolódó pontosításokra irányulóan megfogalmazott javaslatot. A (4) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a kötelezettségvállalással együtt a továbbiakban együttesen: intézkedések.

9

| (7) | Az (EU) 2015/866 végrehajtási rendelettel (10) a Bizottság három exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2015/866 végrehajtási rendelettel (10) a Bizottság három exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

10

| (8) | Az (EU) 2015/1403 végrehajtási rendelettel (11) a Bizottság egy további exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2015/1403 végrehajtási rendelettel (11) a Bizottság egy további exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

11

| (9) | Az (EU) 2015/2018 végrehajtási rendelettel (12) a Bizottság két exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2015/2018 végrehajtási rendelettel (12) a Bizottság két exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

12

| (10) | A Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban hatályvesztési felülvizsgálatot indított az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. december 5-én közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (13). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban hatályvesztési felülvizsgálatot indított az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. december 5-én közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (13).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

13

| (11) | A Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 18. cikkével összhangban hatályvesztési felülvizsgálatot indított az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. december 5-én közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (14). |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 18. cikkével összhangban hatályvesztési felülvizsgálatot indított az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. december 5-én közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (14).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

14

| (12) | A Bizottság emellett a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkével összhangban részleges időközi felülvizsgálatot is indított az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. december 5-én közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (15). |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság emellett a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkével összhangban részleges időközi felülvizsgálatot is indított az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. december 5-én közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítéssel (15).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

15

| (13) | Az (EU) 2016/115 végrehajtási rendelettel (16) a Bizottság egy további exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2016/115 végrehajtási rendelettel (16) a Bizottság egy további exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

16

| (14) | Az (EU) 2016/185 végrehajtási rendelettel (17) a Bizottság kiterjesztette az 1238/2013/EU rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termékek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – érintett termékek behozatalára. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2016/185 végrehajtási rendelettel (17) a Bizottság kiterjesztette az 1238/2013/EU rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termékek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – érintett termékek behozatalára.

17

| (15) | Az (EU) 2016/184 végrehajtási rendelettel (18) a Bizottság kiterjesztette az 1239/2013/EU rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termékek behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő vámot a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – érintett termékek behozatalára. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2016/184 végrehajtási rendelettel (18) a Bizottság kiterjesztette az 1239/2013/EU rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termékek behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő vámot a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem – érintett termékek behozatalára.

18

| (16) | Az (EU) 2016/1045 végrehajtási rendelettel (19) a Bizottság egy további exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2016/1045 végrehajtási rendelettel (19) a Bizottság egy további exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

19

B.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS AZON FELTÉTELEI, AMELYEK ALAPJÁN A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS MEGSÉRTÉSÉNEK HIÁNYÁBAN IS VISSZAVONHATÓ A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSA

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS AZON FELTÉTELEI, AMELYEK ALAPJÁN A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS MEGSÉRTÉSÉNEK HIÁNYÁBAN IS VISSZAVONHATÓ A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSA

| (17) | A kötelezettségvállalás rögzíti, hogy a Bizottság a kötelezettségvállalás alkalmazási időszaka alatt visszavonhatja annak elfogadását, ha annak nyomon követése vagy végrehajtása kivitelezhetetlennek bizonyul, többek között a körülmények megváltozása miatt. |
| --- | --- |

(17)

A kötelezettségvállalás rögzíti, hogy a Bizottság a kötelezettségvállalás alkalmazási időszaka alatt visszavonhatja annak elfogadását, ha annak nyomon követése vagy végrehajtása kivitelezhetetlennek bizonyul, többek között a körülmények megváltozása miatt.

| (18) | Ezen túlmenően bármely exportáló gyártó az alkalmazás ideje alatt bármikor önkéntesen is visszavonhatja kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

(18)

Ezen túlmenően bármely exportáló gyártó az alkalmazás ideje alatt bármikor önkéntesen is visszavonhatja kötelezettségvállalását.

C.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSÁNAK VISSZAVONÁSÁT MEGALAPOZÓ INDOKOK A DELSOLAR ÉS A MOTECH VONATKOZÁSÁBAN

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSÁNAK VISSZAVONÁSÁT MEGALAPOZÓ INDOKOK A DELSOLAR ÉS A MOTECH VONATKOZÁSÁBAN

| (19) | A Delsolar és a MOTECH egyaránt rendelkezik kapcsolatban álló féllel Tajvanon, amelyek mentességben részesültek a (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok során. |
| --- | --- |

(19)

A Delsolar és a MOTECH egyaránt rendelkezik kapcsolatban álló féllel Tajvanon, amelyek mentességben részesültek a (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok során.

| (20) | A Bizottság megvizsgálta e mentességeknek a kötelezettségvállalás kivitelezhetőségére gyakorolt hatását. A mentességek a kötelezettségvállalás elfogadásakor fennálló körülményekhez képest a körülmények megváltozásának minősülnek. Céljuk, hogy mentességet biztosítsanak a Delsolar és a MOTECH Tajvanon működő, kapcsolatban álló felei által gyártott érintett termékek Unióba irányuló behozatalára. Az ilyen behozatalok a kötelezettségvállalás hatályán kívül esnek. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság megvizsgálta e mentességeknek a kötelezettségvállalás kivitelezhetőségére gyakorolt hatását. A mentességek a kötelezettségvállalás elfogadásakor fennálló körülményekhez képest a körülmények megváltozásának minősülnek. Céljuk, hogy mentességet biztosítsanak a Delsolar és a MOTECH Tajvanon működő, kapcsolatban álló felei által gyártott érintett termékek Unióba irányuló behozatalára. Az ilyen behozatalok a kötelezettségvállalás hatályán kívül esnek.

| (21) | A Bizottság álláspontja szerint az Unióba irányuló behozatalra vonatkozó mentesség jelentősen növeli a keresztkompenzáció kockázatát. A kijátszásellenes vizsgálat során mentességben részesülő kapcsolatban álló felek valójában ugyanazon uniós vevőknek értékesíthetik az érintett terméket, amelyek részére a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó terméket értékesítik, és az ilyen ügyletek során alkalmazott árakat oly módon lehet megállapítani, hogy ellentételezzék a kötelezettségvállalás szerinti minimális importárat. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse azokat az értékesítéseket, amelyek a kötelezettségvállalás keretében és Tajvanról ugyanazon uniós vevők részére valósulnak meg. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság álláspontja szerint az Unióba irányuló behozatalra vonatkozó mentesség jelentősen növeli a keresztkompenzáció kockázatát. A kijátszásellenes vizsgálat során mentességben részesülő kapcsolatban álló felek valójában ugyanazon uniós vevőknek értékesíthetik az érintett terméket, amelyek részére a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó terméket értékesítik, és az ilyen ügyletek során alkalmazott árakat oly módon lehet megállapítani, hogy ellentételezzék a kötelezettségvállalás szerinti minimális importárat. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse azokat az értékesítéseket, amelyek a kötelezettségvállalás keretében és Tajvanról ugyanazon uniós vevők részére valósulnak meg.

| (22) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a fenti mentességek kivitelezhetetlenné teszik a Delsolar és a MOTECH kötelezettségvállalásának nyomon követését. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a fenti mentességek kivitelezhetetlenné teszik a Delsolar és a MOTECH kötelezettségvállalásának nyomon követését.

D.   A LERRI SOLAR, A XI'AN LONGi ÉS A CNPV RÉSZÉRŐL TÖRTÉNŐ ÖNKÉNTES VISSZAVONÁS

A LERRI SOLAR, A XI'AN LONGi ÉS A CNPV RÉSZÉRŐL TÖRTÉNŐ ÖNKÉNTES VISSZAVONÁS

| (23) | A LERRI Solar 2016 márciusában arról értesítette a Bizottságot, hogy vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

(23)

A LERRI Solar 2016 márciusában arról értesítette a Bizottságot, hogy vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását.

| (24) | A Xi'an LONGi és a CNPV 2016 májusában arról értesítette a Bizottságot, hogy szintén vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

(24)

A Xi'an LONGi és a CNPV 2016 májusában arról értesítette a Bizottságot, hogy szintén vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását.

E.   ÍRÁSBELI BEADVÁNYOK ÉS MEGHALLGATÁSOK

ÍRÁSBELI BEADVÁNYOK ÉS MEGHALLGATÁSOK

| (25) | A dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése alapján az érdekelt felek számára biztosították a lehetőséget meghallgatásukra és észrevételeik megtételére. A Delsolar és a MOTECH észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(25)

A dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése alapján az érdekelt felek számára biztosították a lehetőséget meghallgatásukra és észrevételeik megtételére. A Delsolar és a MOTECH észrevételeket nyújtott be.

i.   Delsolar

Delsolar

| (26) | A Delsolar vitatta, hogy a vele kapcsolatban álló tajvani félnek nyújtott mentesség a körülmények megváltozásának minősülne. A Delsolar a (4) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálatok során értesítette a Bizottságot a tajvani vállalattal történő összefonódásról, ami ellen a Bizottság nem emelt kifogást. Mivel a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél által gyártott érintett termék sem a kijátszásellenes vizsgálatokat megelőzően, sem azokat követően nem tartozott az intézkedések hatálya alá, a helyzet mit sem változott a kijátszásellenes vizsgálatok előtt fennálló helyzethez képest. |
| --- | --- |

(26)

A Delsolar vitatta, hogy a vele kapcsolatban álló tajvani félnek nyújtott mentesség a körülmények megváltozásának minősülne. A Delsolar a (4) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálatok során értesítette a Bizottságot a tajvani vállalattal történő összefonódásról, ami ellen a Bizottság nem emelt kifogást. Mivel a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél által gyártott érintett termék sem a kijátszásellenes vizsgálatokat megelőzően, sem azokat követően nem tartozott az intézkedések hatálya alá, a helyzet mit sem változott a kijátszásellenes vizsgálatok előtt fennálló helyzethez képest.

| (27) | A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést.

| (28) | Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínán kívüli harmadik országokból az Unióba érkező behozatal piaci részesedése az uniós piac 6,8 %-át tette ki. Ezen belül a Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése 0,8 % volt (lásd az (EU) 513/2013 rendelet 12. táblázatát). Ezekből a számadatokból az következik, hogy a Tajvanon gyártási tevékenységet folytató és a kötelezettségvállalást felajánló kínai vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok meglévő gyártóüzemei részéről megvalósuló kivitel elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(28)

Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínán kívüli harmadik országokból az Unióba érkező behozatal piaci részesedése az uniós piac 6,8 %-át tette ki. Ezen belül a Tajvanról érkező behozatal piaci részesedése 0,8 % volt (lásd az (EU) 513/2013 rendelet 12. táblázatát). Ezekből a számadatokból az következik, hogy a Tajvanon gyártási tevékenységet folytató és a kötelezettségvállalást felajánló kínai vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok meglévő gyártóüzemei részéről megvalósuló kivitel elhanyagolható volt.

| (29) | Ugyanakkor a dömpingellenes alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdése értelmében nyújtott mentességek elnyerését követően feltételezhető, hogy a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél jelentős mennyiségekben fogja exportálni a modulokat és elemeket az Unióba. |
| --- | --- |

(29)

Ugyanakkor a dömpingellenes alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 23. cikkének (6) bekezdése értelmében nyújtott mentességek elnyerését követően feltételezhető, hogy a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél jelentős mennyiségekben fogja exportálni a modulokat és elemeket az Unióba.

| (30) | A Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonására vonatkozó döntést arra tekintettel hozta meg, hogy fennáll a keresztkompenzáció kockázata, amelyet nem tud nyomon követni. A nyomonkövetési kockázatok értékelése szempontjából nem releváns az a kérdés, hogy a harmadik országbeli üzemekben gyártott áruk az intézkedések hatálya alá tartoznak-e. A mentesség a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél által előállított érintett termék kifejezetten az uniós piacra szánt behozatalára vonatkozik. Ennélfogva jelentősen növeli a keresztkompenzáció kockázatát. A nyomonkövetési kockázatok értékelése az egyes ügyeken is múlik, és a kötelezettségvállalás időtartama alatt változhat, hiszen bizonyos kockázatok megvalósulnak, máskor újabb kockázatok merülnek fel, és a Bizottság jobban tudja értékelni az ügyspecifikus nyomon követés gyakorlati szempontjait. Ezzel összefüggésben az sem releváns, hogy a kijátszásellenes vizsgálatot megelőzően a behozatal az intézkedések hatálya alá tartozott-e. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonására vonatkozó döntést arra tekintettel hozta meg, hogy fennáll a keresztkompenzáció kockázata, amelyet nem tud nyomon követni. A nyomonkövetési kockázatok értékelése szempontjából nem releváns az a kérdés, hogy a harmadik országbeli üzemekben gyártott áruk az intézkedések hatálya alá tartoznak-e. A mentesség a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél által előállított érintett termék kifejezetten az uniós piacra szánt behozatalára vonatkozik. Ennélfogva jelentősen növeli a keresztkompenzáció kockázatát. A nyomonkövetési kockázatok értékelése az egyes ügyeken is múlik, és a kötelezettségvállalás időtartama alatt változhat, hiszen bizonyos kockázatok megvalósulnak, máskor újabb kockázatok merülnek fel, és a Bizottság jobban tudja értékelni az ügyspecifikus nyomon követés gyakorlati szempontjait. Ezzel összefüggésben az sem releváns, hogy a kijátszásellenes vizsgálatot megelőzően a behozatal az intézkedések hatálya alá tartozott-e.

| (31) | A Delsolar azt is állította, hogy a vele kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség puszta ténye nem indokolja azt a következtetést, hogy a Delsolar általi kötelezettségvállalás nyomon követése kivitelezhetetlenné válik. A Delsolar álláspontja szerint a keresztkompenzáció megnövekedett kockázata csupán hipotetikus. Mivel a kötelezettségvállalás tiltja az ugyanazoknak a vevőknek történő értékesítéseket, ennek a feltételnek bárminemű megsértése a Delsolar általi kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonását eredményezheti. Ezzel összefüggésben a Delsolar azt állította, hogy nem értékesíti a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó terméket ugyannak a vevőnek, amely számára a vele kapcsolatban álló tajvani fél az érintett terméket értékesíti. Ennek betartását a Delsolar és a vele kapcsolatban álló tajvani fél telephelyein tett helyszíni látogatások keretében ellenőrizni lehet. Ezenkívül a Delsolar azt állította, hogy a Bizottság a (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok során a vele kapcsolatban álló tajvani felet valódi gyártónak minősítette, amely nem játssza ki az intézkedéseket. Ennélfogva a keresztkompenzáció potenciális kockázatának bárminemű állítása csupán spekuláció. |
| --- | --- |

(31)

A Delsolar azt is állította, hogy a vele kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség puszta ténye nem indokolja azt a következtetést, hogy a Delsolar általi kötelezettségvállalás nyomon követése kivitelezhetetlenné válik. A Delsolar álláspontja szerint a keresztkompenzáció megnövekedett kockázata csupán hipotetikus. Mivel a kötelezettségvállalás tiltja az ugyanazoknak a vevőknek történő értékesítéseket, ennek a feltételnek bárminemű megsértése a Delsolar általi kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonását eredményezheti. Ezzel összefüggésben a Delsolar azt állította, hogy nem értékesíti a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó terméket ugyannak a vevőnek, amely számára a vele kapcsolatban álló tajvani fél az érintett terméket értékesíti. Ennek betartását a Delsolar és a vele kapcsolatban álló tajvani fél telephelyein tett helyszíni látogatások keretében ellenőrizni lehet. Ezenkívül a Delsolar azt állította, hogy a Bizottság a (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok során a vele kapcsolatban álló tajvani felet valódi gyártónak minősítette, amely nem játssza ki az intézkedéseket. Ennélfogva a keresztkompenzáció potenciális kockázatának bárminemű állítása csupán spekuláció.

| (32) | A Bizottság elutasítja ezt az érvelést. A (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok megállapították, hogy a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél nem vett részt az intézkedéseknek a dömpingellenes alaprendelet 13. cikke és a szubvencióellenes alaprendelet 23. cikke szerinti kijátszásában. E vizsgálatok hatálya azonban nem tért ki a Delsolar általi kötelezettségvállalással kapcsolatos kockázatok mérlegelésére. Ahogy az ott tett ténymegállapítások sem jelentik azt, hogy nem került sor a kötelezettségvállalás árbeli keresztkompenzáció révén történő kijátszására. Éppen ellenkezőleg, a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség jelentősen növeli a Delsolar általi kötelezettségvállalás kijátszásának kockázatát. Egy ilyen mentesség az Unió részére történő értékesítés egyértelmű szándékát jelzi. Ebből adódóan a Bizottságnak a kötelezettségvállalás keretében és a Tajvanról történő értékesítéseket egyaránt nyomon kellene követnie. Mindez kivitelezhetetlenné teszi a Delsolar általi kötelezettségvállalás nyomon követését. A Bizottság e tekintetben arra is emlékeztetni kíván, hogy a kötelezettségvállalás nyomon követése a kötelezettségvállalás végrehajtása során egyre bonyolultabbá vált, különösen a Malajzia és Tajvan esetében megállapított, kijátszásra irányuló gyakorlatot illetően. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse a Tajvanról történő, a kötelezettségvállalás hatályán kívül eső értékesítéseket. Ezenkívül a Bizottság emlékeztetni kíván arra is, hogy különböző opciókat ajánlott a Delsolarnak annak érdekében, hogy az kötelezettségvállalásának kivitelezhetőségét fenntartsa, ezek fontolóra vételét azonban a Delsolar elutasította. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság elutasítja ezt az érvelést. A (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok megállapították, hogy a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél nem vett részt az intézkedéseknek a dömpingellenes alaprendelet 13. cikke és a szubvencióellenes alaprendelet 23. cikke szerinti kijátszásában. E vizsgálatok hatálya azonban nem tért ki a Delsolar általi kötelezettségvállalással kapcsolatos kockázatok mérlegelésére. Ahogy az ott tett ténymegállapítások sem jelentik azt, hogy nem került sor a kötelezettségvállalás árbeli keresztkompenzáció révén történő kijátszására. Éppen ellenkezőleg, a Delsolarral kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség jelentősen növeli a Delsolar általi kötelezettségvállalás kijátszásának kockázatát. Egy ilyen mentesség az Unió részére történő értékesítés egyértelmű szándékát jelzi. Ebből adódóan a Bizottságnak a kötelezettségvállalás keretében és a Tajvanról történő értékesítéseket egyaránt nyomon kellene követnie. Mindez kivitelezhetetlenné teszi a Delsolar általi kötelezettségvállalás nyomon követését. A Bizottság e tekintetben arra is emlékeztetni kíván, hogy a kötelezettségvállalás nyomon követése a kötelezettségvállalás végrehajtása során egyre bonyolultabbá vált, különösen a Malajzia és Tajvan esetében megállapított, kijátszásra irányuló gyakorlatot illetően. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse a Tajvanról történő, a kötelezettségvállalás hatályán kívül eső értékesítéseket. Ezenkívül a Bizottság emlékeztetni kíván arra is, hogy különböző opciókat ajánlott a Delsolarnak annak érdekében, hogy az kötelezettségvállalásának kivitelezhetőségét fenntartsa, ezek fontolóra vételét azonban a Delsolar elutasította.

| (33) | Végezetül a Delsolar előadta, hogy helyzete megegyezik a kötelezettségvállalás bármelyik olyan másik részes felének helyzetével, amely az intézkedések hatályán kívül eső országokban gyártóüzemmel rendelkező felekkel áll kapcsolatban. Ennélfogva a kapcsolat fennállása önmagában nem teszi kivitelezhetetlenné a kötelezettségvállalás nyomon követését. |
| --- | --- |

(33)

Végezetül a Delsolar előadta, hogy helyzete megegyezik a kötelezettségvállalás bármelyik olyan másik részes felének helyzetével, amely az intézkedések hatályán kívül eső országokban gyártóüzemmel rendelkező felekkel áll kapcsolatban. Ennélfogva a kapcsolat fennállása önmagában nem teszi kivitelezhetetlenné a kötelezettségvállalás nyomon követését.

| (34) | A Bizottság elutasítja ezt az érvelést, és emlékeztet a (27) és (29) preambulumbekezdésben ismertetett érvekre. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság elutasítja ezt az érvelést, és emlékeztet a (27) és (29) preambulumbekezdésben ismertetett érvekre.

ii.   MOTECH

MOTECH

| (35) | Hasonlóan a Delsolarhoz a MOTECH is azzal érvelt, hogy a (4) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálatok során a Bizottság számára ismert volt a vele kapcsolatban álló tajvani féllel fennálló kapcsolata. A MOTECH általi kötelezettségvállalás elfogadásával a Bizottság megerősítette a kijátszás hiányát. |
| --- | --- |

(35)

Hasonlóan a Delsolarhoz a MOTECH is azzal érvelt, hogy a (4) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálatok során a Bizottság számára ismert volt a vele kapcsolatban álló tajvani féllel fennálló kapcsolata. A MOTECH általi kötelezettségvállalás elfogadásával a Bizottság megerősítette a kijátszás hiányát.

| (36) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság először is utalni kíván a Delsolar által hozott hasonló érvek elutasítására. |
| --- | --- |

(36)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság először is utalni kíván a Delsolar által hozott hasonló érvek elutasítására.

| (37) | Ezenkívül a Bizottság a következő okok miatt is elutasítja ezt az érvelést. A kötelezettségvállalás elfogadásakor a Bizottság valóban végez egy általános értékelést a nyomonkövetési kockázatokkal kapcsolatban. Az elfogadás önmagában még jelenti a kijátszás hiányát. A Bizottság megítélése szerint a MOTECH-kel kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség növeli a (21) preambulumbekezdésben említett keresztkompenzáció kockázatát. A Bizottság e tekintetben emlékeztetni kíván arra, hogy a kötelezettségvállalás nyomon követése a kötelezettségvállalás végrehajtása során egyre bonyolultabbá vált, különösen a Malajzia és Tajvan esetében megállapított, kijátszásra irányuló gyakorlatot illetően. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse azokat az értékesítéseket, amelyek a kötelezettségvállalás keretében és Tajvanról ugyanazon uniós vevők részére valósulnak meg. |
| --- | --- |

(37)

Ezenkívül a Bizottság a következő okok miatt is elutasítja ezt az érvelést. A kötelezettségvállalás elfogadásakor a Bizottság valóban végez egy általános értékelést a nyomonkövetési kockázatokkal kapcsolatban. Az elfogadás önmagában még jelenti a kijátszás hiányát. A Bizottság megítélése szerint a MOTECH-kel kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség növeli a (21) preambulumbekezdésben említett keresztkompenzáció kockázatát. A Bizottság e tekintetben emlékeztetni kíván arra, hogy a kötelezettségvállalás nyomon követése a kötelezettségvállalás végrehajtása során egyre bonyolultabbá vált, különösen a Malajzia és Tajvan esetében megállapított, kijátszásra irányuló gyakorlatot illetően. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse azokat az értékesítéseket, amelyek a kötelezettségvállalás keretében és Tajvanról ugyanazon uniós vevők részére valósulnak meg.

| (38) | A MOTECH azt is előadta, hogy a vele kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség révén a Bizottság megerősítette, hogy a MOTECH és a vele kapcsolatban álló tajvani fél szempontjából nem forog fenn kijátszás és keresztkompenzáció. A Bizottság nyomon tudná követni a MOTECH és a vele kapcsolatban álló tajvani fél általi behozatalt, hiszen a két vállalat eltérő TARIC-kiegészítő kódok alatt végez behozatalt az Unióba. |
| --- | --- |

(38)

A MOTECH azt is előadta, hogy a vele kapcsolatban álló tajvani fél számára nyújtott mentesség révén a Bizottság megerősítette, hogy a MOTECH és a vele kapcsolatban álló tajvani fél szempontjából nem forog fenn kijátszás és keresztkompenzáció. A Bizottság nyomon tudná követni a MOTECH és a vele kapcsolatban álló tajvani fél általi behozatalt, hiszen a két vállalat eltérő TARIC-kiegészítő kódok alatt végez behozatalt az Unióba.

| (39) | A Bizottság elutasítja ezt az érvelést. A (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok során nyújtott mentesség megerősíti, hogy a MOTECH-kel kapcsolatban álló tajvani fél esetében nem állapították meg, hogy kijátszásra irányuló gyakorlatban lenne érintett. Ez a ténymegállapítás ugyanakkor nem releváns a kötelezettségvállalás kivitelezhetőségének a (21) és (22) preambulumbekezdésben ismertetett értékelése szempontjából. A Bizottság elemezte e mentesség vonatkozásait, és arra a következtetésre jutott, hogy nőtt a keresztkompenzáció kockázata. A Bizottság a kötelezettségvállalás nyomon követése során szerzett tapasztalatokat is figyelembe vette, amikor arra a következtetésre jutott, hogy nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse azokat az értékesítéseket, amelyek a kötelezettségvállalás keretében és Tajvanról ugyanazon uniós vevők részére valósulnak meg. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság elutasítja ezt az érvelést. A (14) és (15) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatok során nyújtott mentesség megerősíti, hogy a MOTECH-kel kapcsolatban álló tajvani fél esetében nem állapították meg, hogy kijátszásra irányuló gyakorlatban lenne érintett. Ez a ténymegállapítás ugyanakkor nem releváns a kötelezettségvállalás kivitelezhetőségének a (21) és (22) preambulumbekezdésben ismertetett értékelése szempontjából. A Bizottság elemezte e mentesség vonatkozásait, és arra a következtetésre jutott, hogy nőtt a keresztkompenzáció kockázata. A Bizottság a kötelezettségvállalás nyomon követése során szerzett tapasztalatokat is figyelembe vette, amikor arra a következtetésre jutott, hogy nincs abban a helyzetben, hogy nyomon kövesse azokat az értékesítéseket, amelyek a kötelezettségvállalás keretében és Tajvanról ugyanazon uniós vevők részére valósulnak meg.

F.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSÁNAK VISSZAVONÁSA ÉS VÉGLEGES VÁMOK KIVETÉSE

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSÁNAK VISSZAVONÁSA ÉS VÉGLEGES VÁMOK KIVETÉSE

| (40) | Ezért a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése alapján, továbbá a kötelezettségvállalás feltételeivel összhangban arra a következtetésre jutott, hogy a Delsolar, a CNPV, a MOTECH, a Xi'an LONGi és a LERRI Solar, valamint az Unióban működő, velük kapcsolatban álló vállalatok tekintetében a kötelezettségvállalás elfogadását vissza kell vonni. |
| --- | --- |

(40)

Ezért a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése alapján, továbbá a kötelezettségvállalás feltételeivel összhangban arra a következtetésre jutott, hogy a Delsolar, a CNPV, a MOTECH, a Xi'an LONGi és a LERRI Solar, valamint az Unióban működő, velük kapcsolatban álló vállalatok tekintetében a kötelezettségvállalás elfogadását vissza kell vonni.

| (41) | Ennek megfelelően a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése értelmében az 1238/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikkével kivetett végleges dömpingellenes vám és az 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikkével kivetett végleges kiegyenlítő vám e rendelet hatálybalépésének napjától automatikusan alkalmazandó a Delsolar (TARIC-kiegészítő kód: B792), a CNPV (TARIC-kiegészítő kód: B813), a MOTECH (TARIC-kiegészítő kód: B852), a Xi'an LONGi (TARIC-kiegészítő kód: B897) és a LERRI Solar (TARIC-kiegészítő kód: B898) által gyártott érintett termék Kínából származó vagy ott feladott behozatalára. |
| --- | --- |

(41)

Ennek megfelelően a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése értelmében az 1238/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikkével kivetett végleges dömpingellenes vám és az 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikkével kivetett végleges kiegyenlítő vám e rendelet hatálybalépésének napjától automatikusan alkalmazandó a Delsolar (TARIC-kiegészítő kód: B792), a CNPV (TARIC-kiegészítő kód: B813), a MOTECH (TARIC-kiegészítő kód: B852), a Xi'an LONGi (TARIC-kiegészítő kód: B897) és a LERRI Solar (TARIC-kiegészítő kód: B898) által gyártott érintett termék Kínából származó vagy ott feladott behozatalára.

| (42) | Tájékoztatási célból az e rendelet mellékletében szereplő táblázat felsorolja azon exportáló gyártókat, amelyek tekintetében a kötelezettségvállalásnak a 2013/707/EU végrehajtási határozat általi elfogadása nem változik, |
| --- | --- |

(42)

Tájékoztatási célból az e rendelet mellékletében szereplő táblázat felsorolja azon exportáló gyártókat, amelyek tekintetében a kötelezettségvállalásnak a 2013/707/EU végrehajtási határozat általi elfogadása nem változik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság az alábbi vállalatok tekintetében:

| a) | a Delsolar (Wujiang) Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B792 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

a Delsolar (Wujiang) Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B792 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak;

| b) | a CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, amely a B813 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik; |
| --- | --- |

b)

a CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, amely a B813 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik;

| c) | a MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, amely a B852 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik; |
| --- | --- |

c)

a MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, amely a B852 TARIC-kiegészítő kód alá tartozik;

| d) | a Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. és Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, amelyek együttesen a B897 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak; valamint |
| --- | --- |

d)

a Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. és Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, amelyek együttesen a B897 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak; valamint

| e) | a LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B898 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak, |
| --- | --- |

e)

a LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd az Unióban működő, vele kapcsolatban álló vállalattal együtt, amelyek együttesen a B898 TARIC-kiegészítő kód alá tartoznak,

visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

2

(3)  
  HL L 152., 2013.6.5., 5. o.

3

(4)  
  HL L 209., 2013.8.3., 26. o.

4

(5)  
  HL L 209., 2013.8.3., 1. o.

5

(6)  
  HL L 325., 2013.12.5., 1. o.

6

(7)  
  HL L 325., 2013.12.5., 66. o.

7

(8)  
  HL L 325., 2013.12.5., 214. o.

8

(9)  
  HL L 270., 2014.9.11., 6. o.

9

(10)  
  HL L 139., 2015.6.5., 30. o.

10

(11)  
  HL L 218., 2015.8.19., 1. o.

11

(12)  
  HL L 295., 2015.11.12., 23. o.

12

(13)  
  HL C 405., 2015.12.5., 8. o.

13

(14)  
  HL C 405., 2015.12.5., 20. o.

14

(15)  
  HL C 405., 2015.12.5., 33. o.

15

(16)  
  HL L 23., 2016.1.29., 47. o.

16

(17)  
  HL L 37., 2016.2.12., 76. o.

17

(18)  
  HL L 37., 2016.2.12., 56. o.

18

(19)  
  HL L 170., 2016.6.29., 5. o.

19

---

MELLÉKLET

A vállalatok listája:

| A vállalat neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

A vállalat neve

TARIC-kiegészítő kód

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1383 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 16-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 155,7 |
| ZZ | 155,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 198,9 |
| CL | 145,4 |
| MA | 99,8 |
| TR | 156,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 157,4 |
| 0806 10 10 | EG | 214,0 |
| MA | 178,5 |
| TR | 144,7 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 116,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 115,8 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 141,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 139,9 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 115,6 |
| 0808 30 90 | AR | 99,0 |
| CL | 108,0 |
| TR | 144,2 |
| ZA | 128,5 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 133,5 |
| ZZ | 133,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

155,7

ZZ

155,7

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

198,9

CL

145,4

MA

99,8

TR

156,0

UY

201,1

ZA

143,4

ZZ

157,4

0806 10 10

EG

214,0

MA

178,5

TR

144,7

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

116,0

BR

102,1

CL

115,8

CN

125,7

NZ

141,1

PE

106,8

US

139,9

UY

93,8

ZA

98,9

ZZ

115,6

0808 30 90

AR

99,0

CL

108,0

TR

144,2

ZA

128,5

ZZ

119,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

133,5

ZZ

133,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/24

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1384 RENDELETE

(2016. augusztus 2.)

az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) módosításáról (EKB/2016/22)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az értékpapír-állományokról szóló statisztikák tekintetében további, az 1011/2012/EU európai központi banki rendelet (EKB/2012/24) (2) alapján jelenleg előírtakon túlterjedő attribútumokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) megfelelő információkat kapjon a bankcsoportok értékpapír-állományairól. E további attribútumok lehetővé fogják tenni a pénzügyi rendszeren belüli kockázatok és kitettségek alaposabb elemzésének elvégzését. Ez pedig a monetáris politika transzmissziós mechanizmusának alaposabb elemzését teszi majd lehetővé. A jelentett hitelkockázati és számviteli információk körének kiterjesztése különösen fontos a pénzügyi stabilitáshoz kapcsolódó elemzés szempontjából, és ezen adatok prudenciális felügyeleti célokra is hasznosak lesznek. Ezenkívül a monetáris politikai műveleteket illetően az eurorendszer partnerekkel szembeni kockázati kitettségének értékeléséhez is szükséges. Módosítani kell továbbá a rendelet bizonyos rendelkezéseinek szerkezetét az adatszolgáltatók számára az ágazati és csoportadatok tekintetében fennálló statisztikai adatszolgáltatási követelmények egyértelművé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az értékpapír-állományokról szóló statisztikák tekintetében további, az 1011/2012/EU európai központi banki rendelet (EKB/2012/24) (2) alapján jelenleg előírtakon túlterjedő attribútumokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) megfelelő információkat kapjon a bankcsoportok értékpapír-állományairól. E további attribútumok lehetővé fogják tenni a pénzügyi rendszeren belüli kockázatok és kitettségek alaposabb elemzésének elvégzését. Ez pedig a monetáris politika transzmissziós mechanizmusának alaposabb elemzését teszi majd lehetővé. A jelentett hitelkockázati és számviteli információk körének kiterjesztése különösen fontos a pénzügyi stabilitáshoz kapcsolódó elemzés szempontjából, és ezen adatok prudenciális felügyeleti célokra is hasznosak lesznek. Ezenkívül a monetáris politikai műveleteket illetően az eurorendszer partnerekkel szembeni kockázati kitettségének értékeléséhez is szükséges. Módosítani kell továbbá a rendelet bizonyos rendelkezéseinek szerkezetét az adatszolgáltatók számára az ágazati és csoportadatok tekintetében fennálló statisztikai adatszolgáltatási követelmények egyértelművé tétele érdekében.

| (2) | Emellett pontosítani kell a letétkezelők adatszolgáltatási követelményeit is az azon értékpapírokra vonatkozó kettős adatszolgáltatás elkerülése érdekében, amelyeket az euroövezetben rezidens több letétkezelő is jelenthet, például az alletétkezelők esetében. |
| --- | --- |

(2)

Emellett pontosítani kell a letétkezelők adatszolgáltatási követelményeit is az azon értékpapírokra vonatkozó kettős adatszolgáltatás elkerülése érdekében, amelyeket az euroövezetben rezidens több letétkezelő is jelenthet, például az alletétkezelők esetében.

| (3) | Ezért az 1011/2012/EU rendeletet (EKB/2012/24) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1011/2012/EU rendeletet (EKB/2012/24) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások

Az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   »intézmény«: jelentése megegyezik az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározottakkal;

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).”
  " |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.   »intézmény«: jelentése megegyezik az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározottakkal;

»intézmény«

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).”
  "

*1

| b) | A szöveg a következő 3a–3d. pontokkal egészül ki:
  „3a.   »anyavállalat«: jelentése megegyezik a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 2. cikkének 9. pontjában meghatározottakkal;
  3b.   »leányvállalat«:






  a) | a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 10. pontjában meghatározott leányvállalat; |
| --- | --- | --- |

b)

A szöveg a következő 3a–3d. pontokkal egészül ki:

„3a.   »anyavállalat«: jelentése megegyezik a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 2. cikkének 9. pontjában meghatározottakkal;

»anyavállalat«

*2

3b.   »leányvállalat«:

»leányvállalat«

a)

a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 10. pontjában meghatározott leányvállalat;

| b) | bármely olyan vállalkozás, amely fölött egy anyavállalat ténylegesen meghatározó befolyást gyakorol. |
| --- | --- |

b)

bármely olyan vállalkozás, amely fölött egy anyavállalat ténylegesen meghatározó befolyást gyakorol.

A leányvállalatok leányvállalatai azon vállalkozás leányvállalatainak is tekintendők, amely eredeti anyavállalatuk;

3c.   »pénzügyi intézmény«: jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontjában meghatározottakkal;

»pénzügyi intézmény«

3d.   »biztosító fióktelepe«: egy biztosító vagy viszontbiztosító jogi személyiséggel nem rendelkező képviselete vagy fióktelepe, a vállalatközpont kivételével;

»biztosító fióktelepe«

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).”
  "

*2

| c) | A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   »bankcsoport«: az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (1), (4) és (8) bekezdése, 19. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint 23. cikke alapján a bankcsoport vezetője konszolidációjának körébe bevont vállalkozások;” |
| --- | --- |

c)

A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.   »bankcsoport«: az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (1), (4) és (8) bekezdése, 19. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint 23. cikke alapján a bankcsoport vezetője konszolidációjának körébe bevont vállalkozások;”

»bankcsoport«

| d) | A 10. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „10.   »bankcsoport vezetője«: a következők bármelyike:






  a) | EU-szintű anyaintézmény az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontja értelmében, az e meghatározásban szereplő, tagállamra való hivatkozást részt vevő tagállamra való hivatkozásként értelmezve; |
| --- | --- | --- |

d)

A 10. pont helyébe a következő szöveg lép:

„10.   »bankcsoport vezetője«: a következők bármelyike:

»bankcsoport vezetője«

a)

EU-szintű anyaintézmény az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontja értelmében, az e meghatározásban szereplő, tagállamra való hivatkozást részt vevő tagállamra való hivatkozásként értelmezve;

| b) | EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 31. pontja értelmében, az e meghatározásban szereplő, tagállamra való hivatkozást részt vevő tagállamra való hivatkozásként értelmezve; |
| --- | --- |

b)

EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 31. pontja értelmében, az e meghatározásban szereplő, tagállamra való hivatkozást részt vevő tagállamra való hivatkozásként értelmezve;

| c) | EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 33. pontja értelmében, az e meghatározásban szereplő, tagállamra való hivatkozást részt vevő tagállamra való hivatkozásként értelmezve; |
| --- | --- |

c)

EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 33. pontja értelmében, az e meghatározásban szereplő, tagállamra való hivatkozást részt vevő tagállamra való hivatkozásként értelmezve;

| d) | központi szerv az 575/2013/EU rendelet 10. cikke értelmében, valamely részt vevő tagállamban;” |
| --- | --- |

d)

központi szerv az 575/2013/EU rendelet 10. cikke értelmében, valamely részt vevő tagállamban;”

| e) | A 11. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

A 11. pontot el kell hagyni.

| f) | A 13. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „13.   »őrzött értékpapírok«: olyan értékpapírok, amelyek őrzését és nyilvántartását a befektetők nevében – közvetlenül, vagy közvetetten, ügyfélen keresztül – letétkezelők végzik;” |
| --- | --- |

f)

A 13. pont helyébe a következő szöveg lép:

„13.   »őrzött értékpapírok«: olyan értékpapírok, amelyek őrzését és nyilvántartását a befektetők nevében – közvetlenül, vagy közvetetten, ügyfélen keresztül – letétkezelők végzik;”

»őrzött értékpapírok«

| g) | A szöveg a következő 18–24. pontokkal egészül ki:
  „18.   »jogalany«: a természetes személyek kivételével bármely olyan vállalkozás, amely azon ország nemzeti joga értelmében, ahol rezidens, jogi személy jogállással rendelkezik, ami lehetővé teszi számára, hogy az adott ország nemzeti jogrendszere alapján jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzen;
  19.   »ágazati adatok«: a 3. cikk alapján jelentett adatok;
  20.   »csoportadatok«: a 3a. cikk alapján jelentett adatok;
  21.   »részt vevő tagállam«: jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 3. pontjában meghatározottakkal;
  22.   »ügyfél«: azon természetes vagy jogi személy, akinek részére a letétkezelő őrzési és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt, a más letétkezelőket is beleértve;
  23.   »jogalanyonkénti alapon«: a szolgáltatott adatok a bankcsoport egyes jogalanyainak, vagyis az anyavállalatnak és az egyes leányvállalatainak értékpapír-állományaira vonatkoznak;
  24.   »csoport alapon«: az adatok a bankcsoport mint egész értékpapír-állományaira vonatkozó információkat tartalmaznak.” |
| --- | --- |

g)

A szöveg a következő 18–24. pontokkal egészül ki:

„18.   »jogalany«: a természetes személyek kivételével bármely olyan vállalkozás, amely azon ország nemzeti joga értelmében, ahol rezidens, jogi személy jogállással rendelkezik, ami lehetővé teszi számára, hogy az adott ország nemzeti jogrendszere alapján jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzen;

»jogalany«

19.   »ágazati adatok«: a 3. cikk alapján jelentett adatok;

»ágazati adatok«

20.   »csoportadatok«: a 3a. cikk alapján jelentett adatok;

»csoportadatok«

21.   »részt vevő tagállam«: jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 3. pontjában meghatározottakkal;

»részt vevő tagállam«

22.   »ügyfél«: azon természetes vagy jogi személy, akinek részére a letétkezelő őrzési és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt, a más letétkezelőket is beleértve;

»ügyfél«

23.   »jogalanyonkénti alapon«: a szolgáltatott adatok a bankcsoport egyes jogalanyainak, vagyis az anyavállalatnak és az egyes leányvállalatainak értékpapír-állományaira vonatkoznak;

»jogalanyonkénti alapon«

24.   »csoport alapon«: az adatok a bankcsoport mint egész értékpapír-állományaira vonatkozó információkat tartalmaznak.”

»csoport alapon«

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tényleges adatszolgáltatói kör az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókból és a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókból (a továbbiakban együttesen: tényleges adatszolgáltatók) áll.






  a) | Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók a rezidens MPI-k, BA-k, PKV-k, biztosítók és letétkezelők. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tényleges adatszolgáltatói kör az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókból és a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókból (a továbbiakban együttesen: tényleges adatszolgáltatók) áll.

a)

Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók a rezidens MPI-k, BA-k, PKV-k, biztosítók és letétkezelők.

| b) | A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók:






  i. | a bankcsoportok vezetői; és |
| --- | --- | --- |

b)

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók:

i.

a bankcsoportok vezetői; és

| ii. | a részt vevő tagállamokban letelepedett és bankcsoport részét nem képező intézmények vagy pénzügyi intézmények; |
| --- | --- |

ii.

a részt vevő tagállamokban letelepedett és bankcsoport részét nem képező intézmények vagy pénzügyi intézmények;

amennyiben a Kormányzótanács azokat a (4) bekezdés alapján a tényleges adatszolgáltatói kör részeként azonosította és adatszolgáltatási kötelezettségeikről az (5) bekezdésnek megfelelően értesítette.”

| b) | A (3)–(8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A 4., 4a. vagy 4b. cikk alapján megadott eltérés hiányában a tényleges adatszolgáltatókra teljes körű adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak.


  (4)   A Kormányzótanács határozhat úgy, hogy valamely csoportadatokat jelentő adatszolgáltató a tényleges adatszolgáltatói kör részét képezi, amennyiben az (1) bekezdés b) pontjának i. alpontjában említett bankcsoport vagy az (1) bekezdés b) pontjának ii. alpontjában említett intézmény vagy pénzügyi intézmény összes mérleg szerinti eszközeinek értéke:






  a) | meghaladja az Unió bankcsoportjai teljes összevont mérlegeszközeinek 0,5 %-át (a továbbiakban: 0,5 %-os küszöbérték), az EKB rendelkezésére álló legújabb adatok alapján, azaz:






  i. | az (5) bekezdés szerinti értesítést megelőző naptári év december végére vonatkozó adatok; illetve, amennyiben ezek nem állnak rendelkezésre, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A (3)–(8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 4., 4a. vagy 4b. cikk alapján megadott eltérés hiányában a tényleges adatszolgáltatókra teljes körű adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak.

(4)   A Kormányzótanács határozhat úgy, hogy valamely csoportadatokat jelentő adatszolgáltató a tényleges adatszolgáltatói kör részét képezi, amennyiben az (1) bekezdés b) pontjának i. alpontjában említett bankcsoport vagy az (1) bekezdés b) pontjának ii. alpontjában említett intézmény vagy pénzügyi intézmény összes mérleg szerinti eszközeinek értéke:

a)

meghaladja az Unió bankcsoportjai teljes összevont mérlegeszközeinek 0,5 %-át (a továbbiakban: 0,5 %-os küszöbérték), az EKB rendelkezésére álló legújabb adatok alapján, azaz:

i.

az (5) bekezdés szerinti értesítést megelőző naptári év december végére vonatkozó adatok; illetve, amennyiben ezek nem állnak rendelkezésre,

| ii. | a megelőző év december végére vonatkozó adatok alapján; |
| --- | --- |

ii.

a megelőző év december végére vonatkozó adatok alapján;

vagy

| b) | a 0,5 %-os küszöbértékkel megegyezik vagy az alatt van, feltéve, hogy a csoportadatokat jelentő adatszolgáltató megfelel bizonyos mennyiségi vagy minőségi szempontoknak, amelyek fontossá teszik az euroövezet pénzügyi rendszerének stabilitása és működése szempontjából, például az euroövezet egyéb pénzügyi intézményeivel való összefonódása, a több országon átnyúló tevékenység, a helyettesíthetőség hiánya, a vállalati struktúra összetettsége következtében, és/vagy egy adott euroövezeti tagállam pénzügyi rendszerének stabilitása és működése szempontjából, például a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatónak egy vagy több euroövezeti tagállam banki szolgáltatási piacának adott szegmensén belüli viszonylagos jelentősége következtében. |
| --- | --- |

b)

a 0,5 %-os küszöbértékkel megegyezik vagy az alatt van, feltéve, hogy a csoportadatokat jelentő adatszolgáltató megfelel bizonyos mennyiségi vagy minőségi szempontoknak, amelyek fontossá teszik az euroövezet pénzügyi rendszerének stabilitása és működése szempontjából, például az euroövezet egyéb pénzügyi intézményeivel való összefonódása, a több országon átnyúló tevékenység, a helyettesíthetőség hiánya, a vállalati struktúra összetettsége következtében, és/vagy egy adott euroövezeti tagállam pénzügyi rendszerének stabilitása és működése szempontjából, például a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatónak egy vagy több euroövezeti tagállam banki szolgáltatási piacának adott szegmensén belüli viszonylagos jelentősége következtében.

(5)   Az illetékes NKB értesíti a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókat a Kormányzótanács (4) bekezdés szerinti határozatáról, valamint az e rendelet alapján fennálló kötelezettségeikről.

(6)   A 10. cikk sérelme nélkül az a csoportadatokat jelentő adatszolgáltató, amelyet az e rendelet alapján történő első adatszolgáltatás kezdetét követően értesítettek az (5) bekezdésnek megfelelően, az értesítés napját követő legkésőbb hat hónapon belül megkezdi az adatszolgáltatást.

(7)   Az (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelően értesített, csoportadatokat jelentő adatszolgáltató értesíti az illetékes NKB-t a nevében vagy a jogi formájában bekövetkezett változásokról, az egyesülésekről vagy szerkezetátalakításokról, valamint az adatszolgáltatási kötelezettségeit érintő minden egyéb eseményről vagy körülményről, az esemény vagy körülmény bekövetkezését követő 14 napon belül.

(8)   Az (5) bekezdésnek megfelelően értesített, csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóra az e rendeletben foglalt kötelezettségek vonatkoznak mindaddig, amíg az illetékes NKB-tól az ellenkezőjéről szóló értesítést nem kap.”

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények” |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények”

„Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények”

| b) | A (2) bekezdés a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az I. melléklet 1. fejezetének 3. részében foglaltaknak megfelelően az általuk olyan rezidens ügyfelek részére őrzött értékpapírok, akik az (1) bekezdés alapján saját értékpapír-állományukra vonatkozóan nem szolgáltatatnak adatot; |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az I. melléklet 1. fejezetének 3. részében foglaltaknak megfelelően az általuk olyan rezidens ügyfelek részére őrzött értékpapírok, akik az (1) bekezdés alapján saját értékpapír-állományukra vonatkozóan nem szolgáltatatnak adatot;

| b) | az I. melléklet 1. fejezetének 4. részében foglaltaknak megfelelően az általuk az euroövezet valamely másik tagállamában rezidens nem pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapírok; |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet 1. fejezetének 4. részében foglaltaknak megfelelően az általuk az euroövezet valamely másik tagállamában rezidens nem pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapírok;

| c) | az I. melléklet 1. fejezetének 5. részében foglaltaknak megfelelően az általuk az euroövezeten kívüli tagállamban rezidens ügyfelek, valamint az Unión kívül rezidens ügyfelek részére őrzött, euroövezeti jogalanyok által kibocsátott értékpapírok.” |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet 1. fejezetének 5. részében foglaltaknak megfelelően az általuk az euroövezeten kívüli tagállamban rezidens ügyfelek, valamint az Unión kívül rezidens ügyfelek részére őrzött, euroövezeti jogalanyok által kibocsátott értékpapírok.”

| c) | A (3) és a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (3) és a (4) bekezdést el kell hagyni.

| d) | Az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók az illetékes NKB utasításaiban foglaltaknak megfelelően kötelesek a) a havi vagy negyedéves pénzügyi tranzakciókra vonatkozó értékpapíronkénti adatokat, és amennyiben azt az illetékes NKB kéri, az egyéb mennyiségi változásokra vonatkozó adatokat; vagy b) a pénzügyi tranzakcióknak az I. melléklet 1. fejezetének 1. részében meghatározott megközelítések egyike szerint történő levezetéséhez szükséges statisztikai adatokat jelenteni. A tranzakciók összeállítására vonatkozó további követelmények és iránymutatások a II. melléklet 3. részében kerültek meghatározásra.


  (6)   Az illetékes NKB erre vonatkozó utasítása esetén az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók negyedévente vagy havonta jelentik a negyedév végi vagy a hó végi pozíciókat, valamint az (5) bekezdésnek megfelelően az ISIN-kód nélküli értékpapír-állományról a referencia-negyedévre vagy -hónapra vonatkozó adatokat az I. melléklet 1. fejezetének 7. részében foglaltaknak megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazandó azokra az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra, amelyekre a 4. vagy 4b. cikk szerint megadott eltérések vonatkoznak.” |
| --- | --- |

d)

Az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók az illetékes NKB utasításaiban foglaltaknak megfelelően kötelesek a) a havi vagy negyedéves pénzügyi tranzakciókra vonatkozó értékpapíronkénti adatokat, és amennyiben azt az illetékes NKB kéri, az egyéb mennyiségi változásokra vonatkozó adatokat; vagy b) a pénzügyi tranzakcióknak az I. melléklet 1. fejezetének 1. részében meghatározott megközelítések egyike szerint történő levezetéséhez szükséges statisztikai adatokat jelenteni. A tranzakciók összeállítására vonatkozó további követelmények és iránymutatások a II. melléklet 3. részében kerültek meghatározásra.

(6)   Az illetékes NKB erre vonatkozó utasítása esetén az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók negyedévente vagy havonta jelentik a negyedév végi vagy a hó végi pozíciókat, valamint az (5) bekezdésnek megfelelően az ISIN-kód nélküli értékpapír-állományról a referencia-negyedévre vagy -hónapra vonatkozó adatokat az I. melléklet 1. fejezetének 7. részében foglaltaknak megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazandó azokra az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra, amelyekre a 4. vagy 4b. cikk szerint megadott eltérések vonatkoznak.”

| e) | A (7) és a (8) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

A (7) és a (8) bekezdést el kell hagyni.

| f) | A szöveg a következő (12) és (13) bekezdéssel egészül ki:

  „(12)   Az illetékes NKB kéri, hogy amikor egy MPI a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően az ISIN-nel rendelkező saját értékpapír-állományaira vonatkozó értékpapíronkénti adatokat jelent, az I. melléklet 1. fejezetének 2. részében előírtaknak megfelelően jelentse a »tulajdonos által kibocsátott értékpapír« jelölőt.


  (13)   Az illetékes NKB kérheti, hogy amikor egy MPI a 3. cikk (6) bekezdésének megfelelően az ISIN-nel nem rendelkező saját értékpapír-állományaira vonatkozó statisztikai adatokat jelent, az I. melléklet 1. fejezetének 7. részében előírtaknak megfelelően jelentse a »tulajdonos által kibocsátott értékpapír« jelölőt.” |
| --- | --- |

f)

A szöveg a következő (12) és (13) bekezdéssel egészül ki:

„(12)   Az illetékes NKB kéri, hogy amikor egy MPI a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően az ISIN-nel rendelkező saját értékpapír-állományaira vonatkozó értékpapíronkénti adatokat jelent, az I. melléklet 1. fejezetének 2. részében előírtaknak megfelelően jelentse a »tulajdonos által kibocsátott értékpapír« jelölőt.

(13)   Az illetékes NKB kérheti, hogy amikor egy MPI a 3. cikk (6) bekezdésének megfelelően az ISIN-nel nem rendelkező saját értékpapír-állományaira vonatkozó statisztikai adatokat jelent, az I. melléklet 1. fejezetének 7. részében előírtaknak megfelelően jelentse a »tulajdonos által kibocsátott értékpapír« jelölőt.”

| 4. | A szöveg a következő 3a. és 3b. cikkel egészül ki:

  „3a. cikk
  A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények

  (1)   A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók negyedévente értékpapíronkénti bontásban az illetékes NKB rendelkezésére bocsátják az általuk vagy csoportjuk – beleértve a nem rezidens jogalanyokat is – által tartott értékpapírok negyedév végi pozícióit. Az ilyen adatokat bruttó alapon kell jelenteni, az ugyanazon csoporthoz tartozó jogalanyok által kibocsátott értékpapíroknak a csoport értékpapír-állományából történő nettósítása nélkül. Az adatokat az illetékes NKB-k által meghatározott adatszolgáltatási utasításoknak megfelelően kell jelenteni.
  A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az I. melléklet 2. fejezetében foglaltaknak megfelelően szolgáltatnak adatokat az értékpapír-állományokról.


  (2)   Az (1) bekezdés alapján adatszolgáltatásra kötelezett, csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az anyavállalat és/vagy leányvállalatai által tartott eszközökre vonatkozó adatokat csoport alapon vagy jogalanyonkénti alapon, az I. melléklet 2. fejezetében szereplő táblázatoknak megfelelően szolgáltatják.


  (3)   Az illetékes NKB kéri, hogy a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók negyedévente bocsássák rendelkezésre a »kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör)« jelölőt értékpapíronkénti bontásban, valamint a »kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör)« jelölőt értékpapíronkénti bontásban, a csoportjuk által tartott, ISIN-kóddal rendelkező vagy ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra vonatkozóan, az I. melléklet 2. fejezetével összhangban.


  (4)   A 2. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja szerinti csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az e rendeletben foglaltaknak az adott egyedi intézmény vagy pénzügyi intézmény állományai alapján tesznek eleget.



  3b. cikk
  Általános statisztikai adatszolgáltatási követelmények

  (1)   Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelmények, az eltéréseket is beleértve, nem érintik a következőkben meghatározott adatszolgáltatási követelményeket: a) az 1073/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/38) (*3); b) az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (*4); és c) az 1374/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/50).


  (2)   A negyedév végi vagy a hó végi pozíciókra vonatkozó értékpapíronkénti adatokat, valamint 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően a referencia-negyedévre vagy -hónapra vonatkozó statisztikai adatokat a II. melléklet 1., 2., 4., 5., 6., 7. és 8. részének, valamint az 5., 5a. és 5b. cikkben hivatkozott számviteli szabályoknak megfelelően kell jelenteni.



  (*3)  Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.)."


  (*4)  Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).”
  " |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő 3a. és 3b. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók negyedévente értékpapíronkénti bontásban az illetékes NKB rendelkezésére bocsátják az általuk vagy csoportjuk – beleértve a nem rezidens jogalanyokat is – által tartott értékpapírok negyedév végi pozícióit. Az ilyen adatokat bruttó alapon kell jelenteni, az ugyanazon csoporthoz tartozó jogalanyok által kibocsátott értékpapíroknak a csoport értékpapír-állományából történő nettósítása nélkül. Az adatokat az illetékes NKB-k által meghatározott adatszolgáltatási utasításoknak megfelelően kell jelenteni.

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az I. melléklet 2. fejezetében foglaltaknak megfelelően szolgáltatnak adatokat az értékpapír-állományokról.

(2)   Az (1) bekezdés alapján adatszolgáltatásra kötelezett, csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az anyavállalat és/vagy leányvállalatai által tartott eszközökre vonatkozó adatokat csoport alapon vagy jogalanyonkénti alapon, az I. melléklet 2. fejezetében szereplő táblázatoknak megfelelően szolgáltatják.

(3)   Az illetékes NKB kéri, hogy a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók negyedévente bocsássák rendelkezésre a »kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör)« jelölőt értékpapíronkénti bontásban, valamint a »kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör)« jelölőt értékpapíronkénti bontásban, a csoportjuk által tartott, ISIN-kóddal rendelkező vagy ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra vonatkozóan, az I. melléklet 2. fejezetével összhangban.

(4)   A 2. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja szerinti csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az e rendeletben foglaltaknak az adott egyedi intézmény vagy pénzügyi intézmény állományai alapján tesznek eleget.

3b. cikk

Általános statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelmények, az eltéréseket is beleértve, nem érintik a következőkben meghatározott adatszolgáltatási követelményeket: a) az 1073/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/38) (*3); b) az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (*4); és c) az 1374/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/50).

(2)   A negyedév végi vagy a hó végi pozíciókra vonatkozó értékpapíronkénti adatokat, valamint 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően a referencia-negyedévre vagy -hónapra vonatkozó statisztikai adatokat a II. melléklet 1., 2., 4., 5., 6., 7. és 8. részének, valamint az 5., 5a. és 5b. cikkben hivatkozott számviteli szabályoknak megfelelően kell jelenteni.

(*3)  Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.)."

*3

(*4)  Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).”
  "

*4

| 5. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó eltérések” |
| --- | --- | --- |

5.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó eltérések”

„Az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó eltérések”

| b) | Az (1) bekezdés bevezető fordulata helyébe a következő szöveg lép:

  „Az egyes illetékes NKB-k mérlegelése alapján az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók részére az alábbi eltérések adhatók:” |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés bevezető fordulata helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes illetékes NKB-k mérlegelése alapján az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók részére az alábbi eltérések adhatók:”

| c) | Az (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az NKB-k részben vagy egészben mentesíthetik a 3. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett adatszolgáltatási követelmények alól azokat a letétkezelőket, amelyeknek az összes nem rezidens ügyfél részére őrzött teljes értékpapír-állománya 10 milliárd euro alatt van.” |
| --- | --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az NKB-k részben vagy egészben mentesíthetik a 3. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett adatszolgáltatási követelmények alól azokat a letétkezelőket, amelyeknek az összes nem rezidens ügyfél részére őrzött teljes értékpapír-állománya 10 milliárd euro alatt van.”

| d) | A (6), a (6a) és a (7) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

A (6), a (6a) és a (7) bekezdést el kell hagyni.

| e) | A (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   Az ágazati adatokat jelentő azon adatszolgáltatók tekintetében, amelyekre az (1), (2), (2a), (3) vagy a (4) bekezdésben hivatkozott eltérés vonatkozik, az NKB-k az ezen adatszolgáltatók által tartott vagy őrzött értékpapírok vonatkozásában továbbra is a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően, éves alapon, összesítve vagy értékpapíronkénti alapon gyűjtenek adatokat.” |
| --- | --- |

e)

A (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Az ágazati adatokat jelentő azon adatszolgáltatók tekintetében, amelyekre az (1), (2), (2a), (3) vagy a (4) bekezdésben hivatkozott eltérés vonatkozik, az NKB-k az ezen adatszolgáltatók által tartott vagy őrzött értékpapírok vonatkozásában továbbra is a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően, éves alapon, összesítve vagy értékpapíronkénti alapon gyűjtenek adatokat.”

| f) | A (9) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

f)

A (9) bekezdést el kell hagyni.

| g) | A (11) és a (12) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

g)

A (11) és a (12) bekezdést el kell hagyni.

| h) | A szöveg a következő (13) bekezdéssel egészül ki:

  „(13)   Az NKB-k választásuk szerint eltéréseket adhatnak a 3. cikk (12) bekezdésében foglalt adatszolgáltatási követelmények alól az MPI-k számára, feltéve, hogy az NKB-k ezeket az adatokat más forrásokból gyűjtött adatokból le tudják vezetni.” |
| --- | --- |

h)

A szöveg a következő (13) bekezdéssel egészül ki:

„(13)   Az NKB-k választásuk szerint eltéréseket adhatnak a 3. cikk (12) bekezdésében foglalt adatszolgáltatási követelmények alól az MPI-k számára, feltéve, hogy az NKB-k ezeket az adatokat más forrásokból gyűjtött adatokból le tudják vezetni.”

| 6. | A szöveg a következő 4a. és 4b. cikkel egészül ki:

  „4a. cikk
  A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó eltérések

  (1)   Az NKB-k eltéréseket adhatnak a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára a 3a. cikkben foglalt adatszolgáltatási követelmények alól az alábbiak szerint:






  a) | az NKB-k engedélyezhetik a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára, hogy e rendelettel összhangban értékpapíronkénti alapon szolgáltassanak statisztikai adatokat az általuk vagy csoportjuk által tartott értékpapír-állomány 95 %-ára vonatkozóan, feltéve, hogy a csoport által tartott, fennmaradó 5 %-nyi értékpapírt nem egyetlen kibocsátó bocsátotta ki; |
| --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő 4a. és 4b. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókra vonatkozó eltérések

(1)   Az NKB-k eltéréseket adhatnak a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára a 3a. cikkben foglalt adatszolgáltatási követelmények alól az alábbiak szerint:

a)

az NKB-k engedélyezhetik a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára, hogy e rendelettel összhangban értékpapíronkénti alapon szolgáltassanak statisztikai adatokat az általuk vagy csoportjuk által tartott értékpapír-állomány 95 %-ára vonatkozóan, feltéve, hogy a csoport által tartott, fennmaradó 5 %-nyi értékpapírt nem egyetlen kibocsátó bocsátotta ki;

| b) | az NKB-k kérhetik a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókat, hogy szolgáltassanak további adatokat azon értékpapírok típusairól, amelyekre vonatkozóan az a) pont szerinti eltérést adtak. |
| --- | --- |

b)

az NKB-k kérhetik a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókat, hogy szolgáltassanak további adatokat azon értékpapírok típusairól, amelyekre vonatkozóan az a) pont szerinti eltérést adtak.

(2)   Az NKB-k a 3a. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, értékpapíronkénti alapon eltéréseket adhatnak az adatszolgáltatási követelmények alól a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára a »kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör)« jelölő tekintetében, feltéve, hogy az NKB-k ezeket az adatokat más forrásokból gyűjtött adatokból le tudják vezetni.

(3)   A 10b. cikk (2) bekezdése szerinti első adatszolgáltatástól számított két évig az NKB-k eltéréseket adhatnak az adatszolgáltatási követelmények alól a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára az I. melléklet 2. fejezetében foglalt jogalanyonkénti alapon történő adatszolgáltatás tekintetében az Unión kívül rezidens jogalanyokra vonatkozóan, feltéve, hogy az NKB-k az I. melléklet 2. fejezetében szereplő adatokat az Unión kívül rezidens jogalanyok összességére vonatkozóan le tudják vezetni.

4b. cikk

Általános eltérések és a valamennyi eltérésre vonatkozó keretrendszer

(1)   Az NKB-k eltéréseket adhatnak az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelmények alól, amennyiben a tényleges adatszolgáltatók ugyanezeket az adatokat az alábbiak alapján jelentik: a) az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (*5); b) az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38); c) az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40); vagy d) az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50); illetve amennyiben az NKB-k ugyanezen adatokat a III. mellékletben meghatározott statisztikai minimumelőírásoknak megfelelően más módon le tudják vezetni.

(2)   Az NKB-k biztosítják az e cikkben, valamint a 4. és 4a. cikkben rögzített feltételek teljesülését annak érdekében, hogy bármely eltérést minden naptári év kezdetétől számított hatállyal szükség szerint meg lehessen adni, meg lehessen újítani, illetve vissza lehessen vonni.

(3)   Az NKB-k az e cikk, a 4. vagy a 4a. cikk szerinti eltéréssel rendelkező tényleges adatszolgáltatók számára további adatszolgáltatási követelményeket írhatnak elő, amennyiben az NKB-k részletesebb adatokat tartanak szükségesnek. A tényleges adatszolgáltatók a kért adatokat az illetékes NKB kérését követő 15 munkanapon belül szolgáltatják.

(4)   Azokban az esetekben, ahol az NKB-k eltéréseket adtak, a tényleges adatszolgáltatók ennek ellenére eleget tehetnek a teljes körű adatszolgáltatási követelményeknek. Az a tényleges adatszolgáltató, amely úgy dönt, hogy nem él az illetékes NKB által megadott eltérés lehetőségével, az illetékes NKB előzetes hozzájárulását kell kérnie, mielőtt a megadott eltérést egy későbbi időpontban igénybe venné.

(*5)  Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).”
  "

*5

| 7. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „Az ágazati adatok jelentésére vonatkozó számviteli szabályok” |
| --- | --- | --- |

7.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az ágazati adatok jelentésére vonatkozó számviteli szabályok”

„Az ágazati adatok jelentésére vonatkozó számviteli szabályok”

| b) | Az (1) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdést el kell hagyni.

| c) | A (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdést el kell hagyni.

| 8. | A szöveg a következő 5a. és 5b. cikkel egészül ki:

  „5a. cikk
  A csoportadatok jelentésére vonatkozó számviteli szabályok

  (1)   A nemzeti számviteli gyakorlat sérelme nélkül a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az értékpapír-állományokat a II. melléklet 4. és 8. részében szereplő értékeléseknek megfelelően jelentik.


  (2)   A nemzeti számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások sérelme nélkül a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az értékpapír-állományokat statisztikai célokra bruttó összegben jelentik. Így különösen jelenteni kell a csoportadatokat jelentő adatszolgáltató azon értékpapír-állományait is, amely értékpapírokat maga az adatszolgáltató bocsátotta ki, valamint a 2. cikk (4) bekezdése alapján azonosított adatszolgáltató csoport egyes jogalanyainak azon értékpapír-állományait, amely értékpapírokat maguk e jogalanyok bocsátották ki.



  5b. cikk
  Általános számviteli szabályok

  (1)   E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljaira a tényleges adatszolgáltatók által követett számviteli szabályok tekintetében a 86/635/EGK tanácsi irányelvben (*6) foglalt, illetve amennyiben ez nem alkalmazandó, bármely egyéb, a tényleges adatszolgáltatókra vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi standardok alkalmazandók.


  (2)   Az értékpapír-kihelyezési műveletek keretében kölcsönbe adott, vagy visszavásárlási megállapodások keretében értékesített értékpapír-állományokat az eredeti tulajdonos állományaként, és nem az azokat ideiglenesen megszerző fél állományaként kell nyilvántartani, amennyiben határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Amennyiben az értékpapírokat ideiglenesen megszerző fél eladja azokat, úgy az ilyen értékesítést végleges értékpapír-adásvételként kell nyilvántartani, és az értékpapírokat ideiglenesen megszerző félnek az adatszolgáltatást a vonatkozó értékpapír-portfólió negatív előjelű pozíciójaként kell teljesítenie.



  (*6)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő 5a. és 5b. cikkel egészül ki:

„5a. cikk

A csoportadatok jelentésére vonatkozó számviteli szabályok

(1)   A nemzeti számviteli gyakorlat sérelme nélkül a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az értékpapír-állományokat a II. melléklet 4. és 8. részében szereplő értékeléseknek megfelelően jelentik.

(2)   A nemzeti számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások sérelme nélkül a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók az értékpapír-állományokat statisztikai célokra bruttó összegben jelentik. Így különösen jelenteni kell a csoportadatokat jelentő adatszolgáltató azon értékpapír-állományait is, amely értékpapírokat maga az adatszolgáltató bocsátotta ki, valamint a 2. cikk (4) bekezdése alapján azonosított adatszolgáltató csoport egyes jogalanyainak azon értékpapír-állományait, amely értékpapírokat maguk e jogalanyok bocsátották ki.

5b. cikk

Általános számviteli szabályok

(1)   E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljaira a tényleges adatszolgáltatók által követett számviteli szabályok tekintetében a 86/635/EGK tanácsi irányelvben (*6) foglalt, illetve amennyiben ez nem alkalmazandó, bármely egyéb, a tényleges adatszolgáltatókra vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi standardok alkalmazandók.

(2)   Az értékpapír-kihelyezési műveletek keretében kölcsönbe adott, vagy visszavásárlási megállapodások keretében értékesített értékpapír-állományokat az eredeti tulajdonos állományaként, és nem az azokat ideiglenesen megszerző fél állományaként kell nyilvántartani, amennyiben határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Amennyiben az értékpapírokat ideiglenesen megszerző fél eladja azokat, úgy az ilyen értékesítést végleges értékpapír-adásvételként kell nyilvántartani, és az értékpapírokat ideiglenesen megszerző félnek az adatszolgáltatást a vonatkozó értékpapír-portfólió negatív előjelű pozíciójaként kell teljesítenie.

(*6)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).”
  "

*6

| 9. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „6. cikk
  Az ágazati adatokra vonatkozó határidők
  Az NKB-k a következőket továbbítják az EKB részére:






  a) | a 3. cikk (1), (2), (2a) és (5) bekezdésének megfelelően a negyedéves értékpapíronkénti adatokat, annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyekre az adatok vonatkoznak; vagy |
| --- | --- | --- |

9.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Az ágazati adatokra vonatkozó határidők

Az NKB-k a következőket továbbítják az EKB részére:

a)

a 3. cikk (1), (2), (2a) és (5) bekezdésének megfelelően a negyedéves értékpapíronkénti adatokat, annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyekre az adatok vonatkoznak; vagy

| b) | havi értékpapíronkénti adatokat, a 3. cikk (5) bekezdésének, valamint az I. melléklet 1. fejezete 1. részének megfelelően, az alábbi i. vagy ii. alponttal összhangban:






  i. | a referencia-negyedév három hónapjára vonatkozóan negyedévente, annak a negyedévnek a végét követő 63. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyre az adatok vonatkoznak; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

havi értékpapíronkénti adatokat, a 3. cikk (5) bekezdésének, valamint az I. melléklet 1. fejezete 1. részének megfelelően, az alábbi i. vagy ii. alponttal összhangban:

i.

a referencia-negyedév három hónapjára vonatkozóan negyedévente, annak a negyedévnek a végét követő 63. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyre az adatok vonatkoznak; vagy

| ii. | a referencia-negyedév minden egyes hónapjára vonatkozóan havonta, annak a hónapnak a végét követő 63. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyre az adatok vonatkoznak.” |
| --- | --- |

ii.

a referencia-negyedév minden egyes hónapjára vonatkozóan havonta, annak a hónapnak a végét követő 63. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyre az adatok vonatkoznak.”

| 10. | A szöveg a következő 6a. és 6b. cikkel egészül ki:

  „6a. cikk
  A csoportadatokra vonatkozó határidők
  Az NKB-k a 3a. cikk (1) bekezdésének, valamint az I. melléklet 2. fejezetének megfelelően negyedévente továbbítják az EKB-nek a negyedéves értékpapíronkénti csoportadatokat, annak a negyedévnek a végét követő 55. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyre az adatok vonatkoznak.


  6b. cikk
  Általános határidők

  (1)   Az NKB-k döntik el, hogy a szükséges minőségellenőrzési eljárások lefolytatása, valamint a 6. és 6a. cikkben meghatározott határidők betartása érdekében milyen határidővel kérik be az adatokat a tényleges adatszolgáltatóktól.


  (2)   Amennyiben a 6. vagy 6a. cikkben említett valamely határidő TARGET2 üzemszüneti napra esik, a határidő az EKB honlapján közzétett következő TARGET2 működési napig meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

10.

A szöveg a következő 6a. és 6b. cikkel egészül ki:

„6a. cikk

A csoportadatokra vonatkozó határidők

Az NKB-k a 3a. cikk (1) bekezdésének, valamint az I. melléklet 2. fejezetének megfelelően negyedévente továbbítják az EKB-nek a negyedéves értékpapíronkénti csoportadatokat, annak a negyedévnek a végét követő 55. naptári napon közép-európai idő szerint 18:00-ig, amelyre az adatok vonatkoznak.

6b. cikk

Általános határidők

(1)   Az NKB-k döntik el, hogy a szükséges minőségellenőrzési eljárások lefolytatása, valamint a 6. és 6a. cikkben meghatározott határidők betartása érdekében milyen határidővel kérik be az adatokat a tényleges adatszolgáltatóktól.

(2)   Amennyiben a 6. vagy 6a. cikkben említett valamely határidő TARGET2 üzemszüneti napra esik, a határidő az EKB honlapján közzétett következő TARGET2 működési napig meghosszabbodik.”

| 11. | A szöveg a következő 10b. cikkel egészül ki:

  „10b. cikk
  Az (EU) 2016/1384 európai központi banki rendelet (*7) (EKB/2016/22) hatálybalépését követő első adatszolgáltatás

  (1)   Az ágazati adatokra vonatkozó, a 3. cikk szerinti első adatszolgáltatás a 2018. szeptemberi referencia-időszakra vonatkozó adatokkal kezdődik.


  (2)   A csoportadatokra vonatkozó, a 3a. cikk szerinti első adatszolgáltatás a 2018. szeptemberi referencia-időszakra vonatkozó adatokkal kezdődik.



  (*7)  Az Európai Központi Bank 2016. augusztus 2-i (EU) 2016/1384 rendelete az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) módosításáról (EKB/2016/22) (HL L 222., 2016.8.17., 24. o.).”
  " |
| --- | --- |

11.

A szöveg a következő 10b. cikkel egészül ki:

„10b. cikk

Az (EU) 2016/1384 európai központi banki rendelet (*7) (EKB/2016/22) hatálybalépését követő első adatszolgáltatás

(1)   Az ágazati adatokra vonatkozó, a 3. cikk szerinti első adatszolgáltatás a 2018. szeptemberi referencia-időszakra vonatkozó adatokkal kezdődik.

(2)   A csoportadatokra vonatkozó, a 3a. cikk szerinti első adatszolgáltatás a 2018. szeptemberi referencia-időszakra vonatkozó adatokkal kezdődik.

(*7)  Az Európai Központi Bank 2016. augusztus 2-i (EU) 2016/1384 rendelete az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) módosításáról (EKB/2016/22) (HL L 222., 2016.8.17., 24. o.).”
  "

*7

| 12. | Az I. és a II. melléklet ezen rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

12.

Az I. és a II. melléklet ezen rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Záró rendelkezés

Ez a rendelet 2018. október 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. augusztus 2-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank 1011/2012/EU rendelete (2012. október 17.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról (EKB/2012/24) (HL L 305., 2012.11.1., 6. o.).

2

---

MELLÉKLET

1.

| a) | Az „1. rész” cím előtt a szöveg a következő új címmel egészül ki:


  „1. FEJEZET: ÁGAZATI ADATOK” |
| --- | --- |

a)

Az „1. rész” cím előtt a szöveg a következő új címmel egészül ki:

„1. FEJEZET: ÁGAZATI ADATOK”

| b) | Az 1. rész a következőképpen módosul:






  i. | Az 1. pont első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Az MPI-k, a BA-k és a letétkezelők a saját értékpapír-állományukról vagy a rezidens ügyfelek részére letétként kezelt értékpapír-állományról az alábbi megközelítések egyikének megfelelően szolgáltatnak statisztikai adatokat:” |
| --- | --- | --- |

b)

Az 1. rész a következőképpen módosul:

i.

Az 1. pont első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az MPI-k, a BA-k és a letétkezelők a saját értékpapír-állományukról vagy a rezidens ügyfelek részére letétként kezelt értékpapír-állományról az alábbi megközelítések egyikének megfelelően szolgáltatnak statisztikai adatokat:”

| ii. | A 3. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | A letétkezelők i. az egyéb euroövezeti tagállamban rezidens nem pénzügyi ügyfelek részére általuk őrzött értékpapírokra, és ii. az euroövezeten kívüli tagállamokban rezidens ügyfelek és az Unión kívül rezidens ügyfelek részére általuk őrzött, euroövezeti jogalanyok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó statisztikai adatokat a 2. pontban meghatározott megközelítések egyikének megfelelően szolgáltatják.” |
| --- | --- | --- |

ii.

A 3. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„3.

| c) | A 2. rész a következőképpen módosul:






  i. | Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban adatokat az MPI-khez, BA-khoz, PKV-khoz vagy biztosítókhoz tartozó pénzügyi befektetők és a letétkezelők a saját értékpapír-állományra történő hivatkozással szolgáltatnak.” |
| --- | --- | --- |

c)

A 2. rész a következőképpen módosul:

i.

Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban adatokat az MPI-khez, BA-khoz, PKV-khoz vagy biztosítókhoz tartozó pénzügyi befektetők és a letétkezelők a saját értékpapír-állományra történő hivatkozással szolgáltatnak.”

| ii. | A 2. rész végén a szöveg a táblázat fölött a következő mondattal egészül ki:

  „Az illetékes NKB azt is előírhatja az MPI-k számára, hogy a 8. mező tekintetében szolgáltassanak adatokat.” |
| --- | --- |

ii.

A 2. rész végén a szöveg a táblázat fölött a következő mondattal egészül ki:

„Az illetékes NKB azt is előírhatja az MPI-k számára, hogy a 8. mező tekintetében szolgáltassanak adatokat.”

| iii. | A táblázatban a 2b. mező helyébe a következő szöveg lép:






  „2b. | Adatszolgáltatás alapja” |
| --- | --- | --- |

iii.

A táblázatban a 2b. mező helyébe a következő szöveg lép:

„2b.

Adatszolgáltatás alapja”

| iv. | A táblázat a következő 8. mezővel egészül ki:






  „8. | A tulajdonos által kibocsátott értékpapír” |
| --- | --- | --- |

iv.

A táblázat a következő 8. mezővel egészül ki:

„8.

A tulajdonos által kibocsátott értékpapír”

| d) | A 3. rész a következőképpen módosul:






  i. | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „A saját értékpapír-állományukra vonatkozóan adatszolgáltatásra nem kötelezett rezidens nem pénzügyi ügyfelek és egyéb pénzügyi ügyfelek részére őrzött, ISIN-kóddal rendelkező értékpapírokra vonatkozó adatok” |
| --- | --- | --- |

d)

A 3. rész a következőképpen módosul:

i.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A saját értékpapír-állományukra vonatkozóan adatszolgáltatásra nem kötelezett rezidens nem pénzügyi ügyfelek és egyéb pénzügyi ügyfelek részére őrzött, ISIN-kóddal rendelkező értékpapírokra vonatkozó adatok”

| ii. | Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „A letétkezelők minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, a saját értékpapír-állományukra vonatkozóan adatszolgáltatásra nem kötelezett rezidens nem pénzügyi ügyfelek és egyéb pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak.” |
| --- | --- |

ii.

Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A letétkezelők minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, a saját értékpapír-állományukra vonatkozóan adatszolgáltatásra nem kötelezett rezidens nem pénzügyi ügyfelek és egyéb pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak.”

| iii. | A táblázatban a 2b. és a 3. mező helyébe a következő szöveg lép:






  „2b. | Adatszolgáltatás alapja |
| --- | --- | --- |
| 3. | Az ügyfél szektora:






  — | Biztosítók (S.128) |

iii.

A táblázatban a 2b. és a 3. mező helyébe a következő szöveg lép:

„2b.

Adatszolgáltatás alapja

3.

Az ügyfél szektora:

—

Biztosítók (S.128)

| — | Nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

Nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (S.125), kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) és captive pénzügyi intézmények és pénzkölcsönzők (S.127), kivéve az értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi vállalatokat |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (S.125), kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) és captive pénzügyi intézmények és pénzkölcsönzők (S.127), kivéve az értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi vállalatokat

| — | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- |

—

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | Kormányzat (S.13) (*1) |
| --- | --- |

—

Kormányzat (S.13) (*1)

| — | Háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15) (*2) |
| --- | --- |

—

Háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15) (*2)

| iv. | A táblázatban a 9. és a 10. mező helyébe a következő szöveg lép:






  „9. | Ügyfél intézmény |
| --- | --- | --- |
| 10. | Az ügyfél intézmény közvetlen adatszolgáltatás alá tartozik” |

iv.

A táblázatban a 9. és a 10. mező helyébe a következő szöveg lép:

„9.

Ügyfél intézmény

10.

Az ügyfél intézmény közvetlen adatszolgáltatás alá tartozik”

| e) | A 4. rész a következőképpen módosul:






  i. | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „A más euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelek részére őrzött, ISIN-kóddal rendelkező értékpapírokra vonatkozó adatok” |
| --- | --- | --- |

e)

A 4. rész a következőképpen módosul:

i.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A más euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelek részére őrzött, ISIN-kóddal rendelkező értékpapírokra vonatkozó adatok”

| ii. | Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „A letétkezelők minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, a más euroövezeti tagállamban rezidens nem pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak.” |
| --- | --- |

ii.

Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A letétkezelők minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, a más euroövezeti tagállamban rezidens nem pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak.”

| iii. | A táblázatban a 2b., a 3. és a 4. mező helyébe a következő szöveg lép:






  „2b. | Adatszolgáltatás alapja |
| --- | --- | --- |
| 3 | Az ügyfél szektora:






  — | Háztartások (S.14) |

iii.

A táblázatban a 2b., a 3. és a 4. mező helyébe a következő szöveg lép:

„2b.

Adatszolgáltatás alapja

3

Az ügyfél szektora:

—

Háztartások (S.14)

| — | Egyéb nem pénzügyi ügyfelek a háztartások kivételével |
| --- | --- |

—

Egyéb nem pénzügyi ügyfelek a háztartások kivételével

4.

Az ügyfél országa”

| f) | Az 5. rész a következőképpen módosul:






  i. | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „Az euroövezeten kívüli tagállamokban vagy az Unión kívül rezidens ügyfelek részére őrzött, ISIN-kóddal rendelkező, euroövezeti rezidensek által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó adatok” |
| --- | --- | --- |

f)

Az 5. rész a következőképpen módosul:

i.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az euroövezeten kívüli tagállamokban vagy az Unión kívül rezidens ügyfelek részére őrzött, ISIN-kóddal rendelkező, euroövezeti rezidensek által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó adatok”

| ii. | Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „A letétkezelőknek minden egyes ISIN-kóddal rendelkező, euroövezeti rezidens által kibocsátott, a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozó, az euroövezeten kívüli tagállamokban vagy az Unión kívül rezidens ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak.” |
| --- | --- |

ii.

Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A letétkezelőknek minden egyes ISIN-kóddal rendelkező, euroövezeti rezidens által kibocsátott, a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozó, az euroövezeten kívüli tagállamokban vagy az Unión kívül rezidens ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak.”

| iii. | A táblázatban a 2b., a 3. és a 4. mező helyébe a következő szöveg lép:






  „2b. | Adatszolgáltatás alapja |
| --- | --- | --- |
| 3. | Az ügyfél szektora (*3):






  — | Kormányzat és központi bank |

iii.

A táblázatban a 2b., a 3. és a 4. mező helyébe a következő szöveg lép:

„2b.

Adatszolgáltatás alapja

3.

Az ügyfél szektora (*3):

—

Kormányzat és központi bank

| — | Egyéb ügyfelek a kormányzat és a központi bank kivételével |
| --- | --- |

—

Egyéb ügyfelek a kormányzat és a központi bank kivételével

4.

Az ügyfél országa

| g) | A 6. részt el kell hagyni. |
| --- | --- |

g)

A 6. részt el kell hagyni.

| h) | A 7. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „7. RÉSZ

  Az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapír-állományokra vonatkozó adatok

  Minden olyan értékpapír esetében, amely nem rendelkezik ISIN-kóddal és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, az alábbi táblázat mezőiben található adatokat az MPI-khez, BA-khoz, PKV-khoz vagy biztosítókhoz tartozó pénzügyi befektetők és a letétkezelők szolgáltathatják. Az adatokat az alábbi szabályoknak megfelelően és a II. mellékletben foglalt fogalommeghatározásokkal összhangban szolgáltatják:






  a) | A saját tulajdonukban lévő értékpapír-állományról adatot szolgáltató befektetők a negyedéves vagy a havi adatszolgáltatást az alábbiak szerint teljesíthetik:






  i. | az 1–4. mezőbe tartozó adatokat (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–13., valamint a 14. vagy a 15. és 16. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta, értékpapíronkénti alapon például a CUSIP, SEDOL, az NKB által adott azonosító szám vagy más azonosító szám alkalmazásával; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

h)

A 7. rész helyébe a következő szöveg lép:

„7. RÉSZ

Az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapír-állományokra vonatkozó adatok

Minden olyan értékpapír esetében, amely nem rendelkezik ISIN-kóddal és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, az alábbi táblázat mezőiben található adatokat az MPI-khez, BA-khoz, PKV-khoz vagy biztosítókhoz tartozó pénzügyi befektetők és a letétkezelők szolgáltathatják. Az adatokat az alábbi szabályoknak megfelelően és a II. mellékletben foglalt fogalommeghatározásokkal összhangban szolgáltatják:

a)

A saját tulajdonukban lévő értékpapír-állományról adatot szolgáltató befektetők a negyedéves vagy a havi adatszolgáltatást az alábbiak szerint teljesíthetik:

i.

az 1–4. mezőbe tartozó adatokat (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–13., valamint a 14. vagy a 15. és 16. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta, értékpapíronkénti alapon például a CUSIP, SEDOL, az NKB által adott azonosító szám vagy más azonosító szám alkalmazásával; vagy

| ii. | a 2–4. mezőbe tartozó adatokat aggregáltan (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–13., valamint a 14. vagy a 15. és 16. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta. |
| --- | --- |

ii.

a 2–4. mezőbe tartozó adatokat aggregáltan (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–13., valamint a 14. vagy a 15. és 16. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta.

Az illetékes NKB kérheti az MPI-ktől, hogy a 17. mező tekintetében is szolgáltassanak adatokat.

A saját értékpapír-állományukról adatot szolgáltató befektetők által jelentendő adatok

| Mező | Leírás |
| --- | --- |
| 1. | Értékpapír-azonosító kód (NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL, egyéb) |
| 2. | Egységek száma vagy aggregált névérték (1) |
| 3. | Adatszolgáltatás alapja |
| 4. | Árfolyamérték |
| 5. | Piaci érték |
| 6. | Eszköz:






  — | Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31) |

Mező

Leírás

1.

Értékpapír-azonosító kód (NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL, egyéb)

2.

Egységek száma vagy aggregált névérték (1)

3.

Adatszolgáltatás alapja

4.

Árfolyamérték

5.

Piaci érték

6.

Eszköz:

—

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

| — | Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32) |
| --- | --- |

—

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

| — | Tőzsdei részvények (F.511) |
| --- | --- |

—

Tőzsdei részvények (F.511)

| — | Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521)

| — | Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522) |
| --- | --- |

—

Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522)

7.

A saját értékpapír-állományokról adatot szolgáltató befektetők szektora vagy alszektora:

| — | Központi bank (S.121) |
| --- | --- |

—

Központi bank (S.121)

| — | Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) |
| --- | --- |

—

Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

| — | Pénzpiaci alapok (S.123) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (S.123)

| — | Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124) |
| --- | --- |

—

Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124)

| — | Értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi közvetítő vállalatok |
| --- | --- |

—

Értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi közvetítő vállalatok

| — | Biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

Biztosítók (S.128)

8.

A kibocsátó szektora vagy alszektora:

| — | Központi bank (S.121) |
| --- | --- |

—

Központi bank (S.121)

| — | Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) |
| --- | --- |

—

Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

| — | Pénzpiaci alapok (S.123) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (S.123)

| — | Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124) |
| --- | --- |

—

Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124)

| — | Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125) |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125)

| — | Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) |
| --- | --- |

—

Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)

| — | Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127) |
| --- | --- |

—

Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)

| — | Biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

Biztosítók (S.128)

| — | Nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

Nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- |

—

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | Kormányzat (S.13) (2) |
| --- | --- |

—

Kormányzat (S.13) (2)

| — | Háztartások (S.14) |
| --- | --- |

—

Háztartások (S.14)

| — | Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15) |
| --- | --- |

—

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15)

9.

Portfólióbefektetés vagy közvetlen befektetés

10.

A kibocsátók országok szerinti részletezése

11.

Az értékpapír devizaneme

12.

Kibocsátás időpontja

13.

Lejárat időpontja

14.

Pénzügyi tranzakciók

15.

Átértékelési kiigazítások

16.

A mennyiségben bekövetkezett egyéb változások

17.

A tulajdonos által kibocsátott értékpapír

| b) | A saját értékpapír-állományukra vonatkozóan adatszolgáltatásra nem kötelezett rezidens pénzügyi ügyfelek és nem pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozóan adatot szolgáltató letétkezelők a negyedéves vagy havi adatszolgáltatást az alábbiak szerint teljesíthetik:






  i. | az 1–4. mezőbe tartozó adatokat (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–14., valamint a 15. vagy a 16. és 17. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta, értékpapíronkénti alapon például a CUSIP, SEDOL, az NKB által adott azonosító szám vagy más azonosító szám alkalmazásával; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

A saját értékpapír-állományukra vonatkozóan adatszolgáltatásra nem kötelezett rezidens pénzügyi ügyfelek és nem pénzügyi ügyfelek részére őrzött értékpapír-állományra vonatkozóan adatot szolgáltató letétkezelők a negyedéves vagy havi adatszolgáltatást az alábbiak szerint teljesíthetik:

i.

az 1–4. mezőbe tartozó adatokat (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–14., valamint a 15. vagy a 16. és 17. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta, értékpapíronkénti alapon például a CUSIP, SEDOL, az NKB által adott azonosító szám vagy más azonosító szám alkalmazásával; vagy

| ii. | a 2–4. mezőbe tartozó adatokat aggregáltan (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–14., valamint a 15. vagy a 16. és 17. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta. |
| --- | --- |

ii.

a 2–4. mezőbe tartozó adatokat aggregáltan (a 2. és 4. mezőbe tartozó adatok helyett az 5. mezőbe tartozó adat szolgáltatható), a 6–14., valamint a 15. vagy a 16. és 17. mezőkbe tartozó adatokat referencia-negyedévente vagy -havonta.

A biztosítók állományait a 3. cikk (2a) bekezdésével összhangban jelentő letétkezelőknek a 18. vagy 19. mezőbe tartozó adatokat is szolgáltatniuk kell.

A letétkezelők által jelentendő adatok

| Mező | Leírás |
| --- | --- |
| 1. | Értékpapír-azonosító kód (NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL, egyéb) |
| 2. | Egységek száma vagy aggregált névérték (3) |
| 3. | Adatszolgáltatás alapja |
| 4. | Árfolyamérték |
| 5. | Piaci érték |
| 6. | Eszköz:






  — | Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31) |

Mező

Leírás

1.

Értékpapír-azonosító kód (NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL, egyéb)

2.

Egységek száma vagy aggregált névérték (3)

3.

Adatszolgáltatás alapja

4.

Árfolyamérték

5.

Piaci érték

6.

Eszköz:

—

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

| — | Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32) |
| --- | --- |

—

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

| — | Tőzsdei részvények (F.511) |
| --- | --- |

—

Tőzsdei részvények (F.511)

| — | Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521)

| — | Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522) |
| --- | --- |

—

Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522)

7.

Az ügyfelek szektora vagy alszektora, amelyre nézve a letétkezelők szolgáltatnak adatot:

| — | Biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

Biztosítók (S.128)

| — | Nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

Nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (S.125), kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) és captive pénzügyi intézmények és pénzkölcsönzők (S.127), kivéve az értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi vállalatokat |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (S.125), kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) és captive pénzügyi intézmények és pénzkölcsönzők (S.127), kivéve az értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi vállalatokat

| — | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- |

—

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | Kormányzat (S.13) (4) |
| --- | --- |

—

Kormányzat (S.13) (4)

| — | Háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15) (5) |
| --- | --- |

—

Háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15) (5)

8.

A kibocsátó szektora vagy alszektora:

| — | Központi bank (S.121) |
| --- | --- |

—

Központi bank (S.121)

| — | Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) |
| --- | --- |

—

Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

| — | Pénzpiaci alapok (S.123) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (S.123)

| — | Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124) |
| --- | --- |

—

Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124)

| — | Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125) |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125)

| — | Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) |
| --- | --- |

—

Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)

| — | Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127) |
| --- | --- |

—

Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)

| — | Biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

Biztosítók (S.128)

| — | Nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

Nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- |

—

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | Kormányzat (S.13) |
| --- | --- |

—

Kormányzat (S.13)

| — | Háztartások (S.14) |
| --- | --- |

—

Háztartások (S.14)

| — | Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15) |
| --- | --- |

—

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15)

9.

Portfólióbefektetés vagy közvetlen befektetés

10.

A befektetők országok szerinti részletezése

11.

A kibocsátók országok szerinti részletezése

12.

Az értékpapír devizaneme

13.

Kibocsátás időpontja

14.

Lejárat időpontja

15.

Pénzügyi tranzakciók

16.

Átértékelési kiigazítások

17.

A mennyiségben bekövetkezett egyéb változások

18.

Ügyfél intézmény

19.

Az ügyfél intézmény közvetlen adatszolgáltatás alá tartozik

| i) | A 8. rész a következőképpen módosul:






  i. | Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban a biztosítók évente, a saját értékpapír-állományra történő hivatkozással szolgáltatnak adatokat.” |
| --- | --- | --- |

i)

A 8. rész a következőképpen módosul:

i.

Az első bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Minden olyan értékpapír esetében, amely ISIN-kóddal rendelkezik és a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozik, az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban a biztosítók évente, a saját értékpapír-állományra történő hivatkozással szolgáltatnak adatokat.”

| ii. | A táblázat helyébe a következő szöveg lép:






  Mező | Leírás |
| --- | --- | --- |
| 1. | ISIN-kód |
| 2. | Egységek száma vagy aggregált névérték |
| 2b | Adatszolgáltatás alapja |
| 3. | Piaci érték |
| 4. | A tulajdonosok földrajzi területek szerinti részletezése (egyes EGT-országok, EGT-n kívüli országok) |
| 5. | Eszköz:






  — | Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31) |

ii.

A táblázat helyébe a következő szöveg lép:

Mező

Leírás

1.

ISIN-kód

2.

Egységek száma vagy aggregált névérték

2b

Adatszolgáltatás alapja

3.

Piaci érték

4.

A tulajdonosok földrajzi területek szerinti részletezése (egyes EGT-országok, EGT-n kívüli országok)

5.

Eszköz:

—

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

| — | Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32) |
| --- | --- |

—

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

| — | Tőzsdei részvények (F.511) |
| --- | --- |

—

Tőzsdei részvények (F.511)

| — | Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521)

| — | Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522) |
| --- | --- |

—

Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522)

6.

A kibocsátó szektora vagy alszektora:

| — | Központi bank (S.121) |
| --- | --- |

—

Központi bank (S.121)

| — | Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) |
| --- | --- |

—

Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

| — | Pénzpiaci alapok (S.123) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (S.123)

| — | Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124) |
| --- | --- |

—

Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124)

| — | Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125) |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125)

| — | Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) |
| --- | --- |

—

Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)

| — | Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127) |
| --- | --- |

—

Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)

| — | Biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

Biztosítók (S.128)

| — | Nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

Nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- |

—

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | Kormányzat (S.13) |
| --- | --- |

—

Kormányzat (S.13)

| — | Háztartások (S.14) |
| --- | --- |

—

Háztartások (S.14)

| — | Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15) |
| --- | --- |

—

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15)

7.

A kibocsátók országok szerinti részletezése

8.

Az értékpapír devizaneme

| iii. | A szöveg a következő 2. fejezettel egészül ki:


  „2. FEJEZET: CSOPORTADATOK

  1. RÉSZ

  Az ISIN-kóddal rendelkező értékpapír-állományokra vonatkozó adatok

  A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók minden egyes ISIN-kóddal rendelkező, a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozó, a csoport kezelésében tartott értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak. Az adatokat az alábbi szabályoknak megfelelően és a II. mellékletben foglalt fogalommeghatározásokkal összhangban szolgáltatják:






  a) | szolgáltatni kell az 1–8. és a 12–30. mezőbe tartozó adatokat; |
| --- | --- | --- |

iii.

A szöveg a következő 2. fejezettel egészül ki:

„2. FEJEZET: CSOPORTADATOK

1. RÉSZ

Az ISIN-kóddal rendelkező értékpapír-állományokra vonatkozó adatok

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók minden egyes ISIN-kóddal rendelkező, a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozó, a csoport kezelésében tartott értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat mezőivel kapcsolatban szolgáltatnak. Az adatokat az alábbi szabályoknak megfelelően és a II. mellékletben foglalt fogalommeghatározásokkal összhangban szolgáltatják:

a)

szolgáltatni kell az 1–8. és a 12–30. mezőbe tartozó adatokat;

| b) | szolgáltatni kell a 31–33. és a 35–37. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló belső minősítésen alapuló (IRB) módszert alkalmazzák, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

b)

szolgáltatni kell a 31–33. és a 35–37. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló belső minősítésen alapuló (IRB) módszert alkalmazzák, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak;

| c) | szolgáltatni kell a 34–37. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben nem alkalmazzák a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló IRB-módszert, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

c)

szolgáltatni kell a 34–37. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben nem alkalmazzák a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló IRB-módszert, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak.

Az illetékes NKB azt is előírhatja a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára, hogy a 9–11., valamint, amennyiben arra a b) vagy c) pont nem terjed ki, a 31–37. mező tekintetében szolgáltassanak adatokat.

| Mező | Leírás | Adatszolgáltatás szintje (6)

  (G = csoport/E = jogalany) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Az értékpapír tulajdonosával kapcsolatos adatok |
| 1. | A tulajdonos azonosító kódja | E |
| 2. | A tulajdonos jogalany-azonosítója | E |
| 3. | A tulajdonos neve | E |
| 4. | A tulajdonos országa | E |
| 5. | A tulajdonos szektora | E |
| 6. | A tulajdonos közvetlen anyavállalatának azonosító kódja | E |
| 2.   Az eszközzel kapcsolatos adatok |
| 7. | ISIN-kód | E |
| 8. | Egységek száma vagy aggregált névérték | E |
| 9. | Adatszolgáltatás alapja | E |
| 10. | Piaci érték | E |
| 11. | Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör) | G |
| 12. | Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör) | G |
| 3.   Számviteli és a kockázattal kapcsolatos információk |
| 13. | Átstrukturálás és újratárgyalás állapota | G |
| 14. | Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja | G |
| 15. | Az eszköz teljesítő állapota | G |
| 16. | Az eszköz teljesítő állapotának időpontja | G |
| 17. | A kibocsátó nemteljesítési állapota | G |
| 18. | A kibocsátó nemteljesítési állapotának időpontja | G |
| 19. | Az eszköz nemteljesítési állapota | G |
| 20. | Az eszköz nemteljesítési állapotának időpontja | G |
| 21. | Számviteli standard | G és E |
| 22. | Könyv szerinti érték | E |
| 23. | Értékvesztés típusa | E |
| 24. | Értékvesztés értékelésének módja | E |
| 25. | Halmozott értékvesztés összege | E |
| 26. | Megterhelés forrásai | E |
| 27. | Eszközök számviteli besorolása | E |
| 28. | Prudenciális portfólió | E |
| 29. | A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege | E |
| 30. | Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta | E |
| 31. | A kibocsátó nemteljesítési valószínűsége (PD) | G |
| 32. | Nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) dekonjunktúra esetén | G |
| 33. | LGD rendes gazdasági körülmények között | G |
| 34. | Kockázati súly | G |
| 35. | Kitettségérték (vagy másként: nemteljesítéskori kitettség) | E |
| 36. | Prudenciális célokra alkalmazott tőkeszámítási módszer | E |
| 37. | Kitettségi osztály | E |

Mező

Leírás

Adatszolgáltatás szintje (6)

(G = csoport/E = jogalany)

Az értékpapír tulajdonosával kapcsolatos adatok

1.

A tulajdonos azonosító kódja

E

2.

A tulajdonos jogalany-azonosítója

E

3.

A tulajdonos neve

E

4.

A tulajdonos országa

E

5.

A tulajdonos szektora

E

6.

A tulajdonos közvetlen anyavállalatának azonosító kódja

E

Az eszközzel kapcsolatos adatok

7.

ISIN-kód

E

8.

Egységek száma vagy aggregált névérték

E

9.

Adatszolgáltatás alapja

E

10.

Piaci érték

E

11.

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör)

G

12.

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör)

G

Számviteli és a kockázattal kapcsolatos információk

13.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapota

G

14.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja

G

15.

Az eszköz teljesítő állapota

G

16.

Az eszköz teljesítő állapotának időpontja

G

17.

A kibocsátó nemteljesítési állapota

G

18.

A kibocsátó nemteljesítési állapotának időpontja

G

19.

Az eszköz nemteljesítési állapota

G

20.

Az eszköz nemteljesítési állapotának időpontja

G

21.

Számviteli standard

G és E

22.

Könyv szerinti érték

E

23.

Értékvesztés típusa

E

24.

Értékvesztés értékelésének módja

E

25.

Halmozott értékvesztés összege

E

26.

Megterhelés forrásai

E

27.

Eszközök számviteli besorolása

E

28.

Prudenciális portfólió

E

29.

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege

E

30.

Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta

E

31.

A kibocsátó nemteljesítési valószínűsége (PD)

G

32.

Nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) dekonjunktúra esetén

G

33.

LGD rendes gazdasági körülmények között

G

34.

Kockázati súly

G

35.

Kitettségérték (vagy másként: nemteljesítéskori kitettség)

E

36.

Prudenciális célokra alkalmazott tőkeszámítási módszer

E

37.

Kitettségi osztály

E

2. RÉSZ

Az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapír-állományokra vonatkozó adatok

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók minden egyes ISIN-kóddal nem rendelkező, a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok« (F.31 és F.32), a »tőzsdei részvények« (F.511) vagy a »befektetési jegyek vagy egységek« (F.521 és F.522) értékpapír-kategória alá tartozó, a csoport kezelésében tartott értékpapír-állományra vonatkozó adatokat az alábbi táblázatban szereplő mezőkkel kapcsolatban szolgáltatnak. Az adatokat az alábbi szabályoknak megfelelően és a II. mellékletben rögzített fogalommeghatározásokkal összhangban szolgáltatják:

| a) | szolgáltatni kell az 1–7., a 11. és a 13–52. mezőbe tartozó adatokat, értékpapíronkénti alapon, például a CUSIP, SEDOL, az NKB által adott azonosító szám vagy más azonosító szám alkalmazásával; |
| --- | --- |

a)

szolgáltatni kell az 1–7., a 11. és a 13–52. mezőbe tartozó adatokat, értékpapíronkénti alapon, például a CUSIP, SEDOL, az NKB által adott azonosító szám vagy más azonosító szám alkalmazásával;

| b) | szolgáltatni kell az 53–55. és az 57–59. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló IRB-módszert alkalmazzák, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

b)

szolgáltatni kell az 53–55. és az 57–59. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló IRB-módszert alkalmazzák, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak;

| c) | szolgáltatni kell az 56–59. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben nem alkalmazzák a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló IRB-módszert, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

c)

szolgáltatni kell az 56–59. mezőbe tartozó adatokat, amennyiben nem alkalmazzák a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló IRB-módszert, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak.

Az illetékes NKB előírhatja a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók számára, hogy a 8–10., a 12., valamint, amennyiben arra a b) vagy c) pont nem terjed ki, az 53–59. mező tekintetében is szolgáltassanak adatokat.

| Mező | Leírás | Adatszolgáltatás szintje (7)

  (G = csoport/E = jogalany) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Az értékpapír tulajdonosával kapcsolatos adatok |
| 1. | A tulajdonos azonosító kódja | E |
| 2. | A tulajdonos jogalany-azonosítója | E |
| 3. | A tulajdonos neve | E |
| 4. | A tulajdonos országa | E |
| 5. | A tulajdonos szektora | E |
| 6. | A tulajdonos közvetlen anyavállalatának azonosító kódja | E |
| 2.   Az eszközzel kapcsolatos adatok |
| 7. | Értékpapír-azonosító kód (NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL, egyéb) | E |
| 8. | Egységek száma vagy aggregált névérték | E |
| 9. | Adatszolgáltatás alapja | E |
| 10. | Árfolyamérték | E |
| 11. | Piaci érték (8) | E |
| 12. | Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör) | G |
| 13. | Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör) | G |
| 14. | Eszköz:






  — | Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31) |

Mező

Leírás

Adatszolgáltatás szintje (7)

(G = csoport/E = jogalany)

Az értékpapír tulajdonosával kapcsolatos adatok

1.

A tulajdonos azonosító kódja

E

2.

A tulajdonos jogalany-azonosítója

E

3.

A tulajdonos neve

E

4.

A tulajdonos országa

E

5.

A tulajdonos szektora

E

6.

A tulajdonos közvetlen anyavállalatának azonosító kódja

E

Az eszközzel kapcsolatos adatok

7.

Értékpapír-azonosító kód (NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL, egyéb)

E

8.

Egységek száma vagy aggregált névérték

E

9.

Adatszolgáltatás alapja

E

10.

Árfolyamérték

E

11.

Piaci érték (8)

E

12.

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör)

G

13.

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör)

G

14.

Eszköz:

—

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

| — | Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32) |
| --- | --- |

—

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

| — | Tőzsdei részvények (F.511) |
| --- | --- |

—

Tőzsdei részvények (F.511)

| — | Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521)

| — | Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522) |
| --- | --- |

—

Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522)

E

15.

Az értékpapír devizaneme

E

16.

Kibocsátás időpontja

E

17.

Lejárat időpontja

E

18.

Elsődleges eszközbesorolás

E

19.

Biztosíték típusa

E

20.

Az értékpapír állapota

E

21.

Az értékpapír állapotának időpontja

E

22.

Hátralékok az eszköz tekintetében

E

23.

Hátralékok az eszköz tekintetében időpontja

E

24.

Eszköz szenioritásának típusa

E

25.

A fedezet földrajzi helye

E

26.

A garanciavállaló azonosító kódja

E

27.

A kibocsátó azonosító kódja

E

28.

A kibocsátó jogalany-azonosítója

E

29.

A kibocsátó neve

E

30.

A kibocsátók országok szerinti részletezése

E

31.

A kibocsátó szektora vagy alszektora:

| — | Központi bank (S.121) |
| --- | --- |

—

Központi bank (S.121)

| — | Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) |
| --- | --- |

—

Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

| — | Pénzpiaci alapok (S.123) |
| --- | --- |

—

Pénzpiaci alapok (S.123)

| — | Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124) |
| --- | --- |

—

Befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124)

| — | Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125) |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125)

| — | Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) |
| --- | --- |

—

Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)

| — | Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127) |
| --- | --- |

—

Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)

| — | Biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

Biztosítók (S.128)

| — | Nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

Nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- |

—

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | Kormányzat (S.13) (9) |
| --- | --- |

—

Kormányzat (S.13) (9)

| — | Háztartások (S.14) |
| --- | --- |

—

Háztartások (S.14)

| — | Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15) |
| --- | --- |

—

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15)

E

32.

A kibocsátó NACE szektora

E

33.

Jogalany állapota

E

34.

Jogalany állapotának időpontja

E

Számviteli és a kockázattal kapcsolatos információk

35.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapota

G

36.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja

G

37.

Az eszköz teljesítő állapota

G

38.

Az eszköz teljesítő állapotának időpontja

G

39.

A kibocsátó nemteljesítési állapota

G

40.

A kibocsátó nemteljesítési állapotának időpontja

G

41.

Az eszköz nemteljesítési állapota

G

42.

Az eszköz nemteljesítési állapotának időpontja

G

43.

Számviteli standard

G és E

44.

Könyv szerinti érték

E

45.

Értékvesztés típusa

E

46.

Értékvesztés értékelésének módja

E

47.

Halmozott értékvesztés összege

E

48.

Megterhelés forrásai

E

49.

Eszközök számviteli besorolása

E

50.

Prudenciális portfólió

E

51.

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege

E

52.

Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta

E

53.

A kibocsátó nemteljesítési valószínűsége

G

54.

LGD dekonjunktúra esetén

G

55.

LGD rendes gazdasági körülmények között

G

56.

Kockázati súly

G

57.

Kitettségérték (vagy másként: nemteljesítéskori kitettség)

E

58.

Prudenciális célokra alkalmazott tőkeszámítási módszer

E

59.

Kitettségi osztály

E

2.

| a) | A 2. részben szereplő táblázatban a 7. szektor és meghatározás helyébe a következő szöveg lép:












  „7. | Speciális pénzügyi közvetítő vállalatok (S.125A) |
| --- | --- | --- |

a)

A 2. részben szereplő táblázatban a 7. szektor és meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„7.

Speciális pénzügyi közvetítő vállalatok (S.125A)

A speciális pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) értékpapírosítási tranzakciókat végző vállalkozások. A gazdasági egység kritériumainak megfelelő PKV-k az S.125. alszektorba tartoznak, egyébként pedig az anyavállalat szerves részeként kezelendők.”

| b) | A 4. rész a következőképpen módosul:






  i. | A táblázatban a kilencedik mező helyébe a következő szöveg lép:

  „Adatszolgáltatás alapja” |
| --- | --- | --- |

b)

A 4. rész a következőképpen módosul:

i.

A táblázatban a kilencedik mező helyébe a következő szöveg lép:

„Adatszolgáltatás alapja”

| ii. | A táblázat a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:






  „Kibocsátás időpontja | Az az időpont, amikor a kibocsátó az értékpapírokat fizetés ellenében azok jegyzőjének rendelkezésre bocsátja. Ez az az időpont, amikor az értékpapírok a befektetők részére történő leszállításra első alkalommal állnak rendelkezésre.
  Egy szelvény (strip) esetében ez az oszlop azt az időpontot mutatja, amikor a kamat/tőkeszelvényt leválasztott ák. |
| --- | --- | --- |
| Lejárat időpontja | Az az időpont, amikor a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt ténylegesen visszaváltják. |
| A tulajdonos által kibocsátott értékpapír | Azt jelzi, hogy az értékpapírt annak tulajdonosa bocsátotta-e ki. |
| Elsődleges eszközbesorolás | Az eszköz besorolása. |
| Biztosíték típusa | A biztosítékként szolgáltatott eszköz típusa. |
| Az értékpapír állapota | Kiegészítő attribútum, amely az értékpapír állapotát jelzi, azt mutathatja, hogy az eszköz lejárt-e, vagyis például, hogy nemteljesítő, lejárt vagy lejárat előtt visszaváltott. |
| Az értékpapír állapotának időpontja | Az az időpont, amikor az értékpapírnak »Az értékpapír állapota« alatt jelentett állapota hatályba lépett. |
| Hátralékok az eszköz tekintetében | A referencia-időpontban kintlévő tőke, kamat és bármely fizetendő díj együttes összege, amely a szerződés alapján esedékes, és amelyet nem fizettek meg (késedelmes). Ezt az összeget mindig kell jelenteni. 0-t kell jelenteni, ha az instrumentum a referencia-időpontban nem volt késedelmes. |
| Hátralékok az eszköz tekintetében időpontja | Az az időpont, amikor az eszköz a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*4) V. melléklete 2. része 48. pontjának megfelelően lejárt esedékességűvé vált. Ez a legkorábbi olyan időpont, amely tekintetében az eszköz a referencia-időpontban kifizetetlen összeggel rendelkezik, és akkor kell jelenteni, ha az eszköz a referencia-időpontban lejárt esedékességű. |
| Eszköz szenioritásának típusa | Az eszköz szenioritásának típusa azt mutatja, hogy az eszközt garantálják-e vagy nem, annak ranghelyét, valamint, hogy fedezettel biztosított-e. |
| A fedezet földrajzi helye | A fedezet földrajzi elhelyezkedése. |
| A garanciavállaló azonosító kódja | Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosít valamely garanciavállalót, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például jogalany-azonosító, uniós azonosító vagy nemzeti azonosító. |

ii.

A táblázat a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

„Kibocsátás időpontja

Az az időpont, amikor a kibocsátó az értékpapírokat fizetés ellenében azok jegyzőjének rendelkezésre bocsátja. Ez az az időpont, amikor az értékpapírok a befektetők részére történő leszállításra első alkalommal állnak rendelkezésre.

Egy szelvény (strip) esetében ez az oszlop azt az időpontot mutatja, amikor a kamat/tőkeszelvényt leválasztott ák.

Lejárat időpontja

Az az időpont, amikor a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt ténylegesen visszaváltják.

A tulajdonos által kibocsátott értékpapír

Azt jelzi, hogy az értékpapírt annak tulajdonosa bocsátotta-e ki.

Elsődleges eszközbesorolás

Az eszköz besorolása.

Biztosíték típusa

A biztosítékként szolgáltatott eszköz típusa.

Az értékpapír állapota

Kiegészítő attribútum, amely az értékpapír állapotát jelzi, azt mutathatja, hogy az eszköz lejárt-e, vagyis például, hogy nemteljesítő, lejárt vagy lejárat előtt visszaváltott.

Az értékpapír állapotának időpontja

Az az időpont, amikor az értékpapírnak »Az értékpapír állapota« alatt jelentett állapota hatályba lépett.

Hátralékok az eszköz tekintetében

A referencia-időpontban kintlévő tőke, kamat és bármely fizetendő díj együttes összege, amely a szerződés alapján esedékes, és amelyet nem fizettek meg (késedelmes). Ezt az összeget mindig kell jelenteni. 0-t kell jelenteni, ha az instrumentum a referencia-időpontban nem volt késedelmes.

Hátralékok az eszköz tekintetében időpontja

Az az időpont, amikor az eszköz a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*4) V. melléklete 2. része 48. pontjának megfelelően lejárt esedékességűvé vált. Ez a legkorábbi olyan időpont, amely tekintetében az eszköz a referencia-időpontban kifizetetlen összeggel rendelkezik, és akkor kell jelenteni, ha az eszköz a referencia-időpontban lejárt esedékességű.

Eszköz szenioritásának típusa

Az eszköz szenioritásának típusa azt mutatja, hogy az eszközt garantálják-e vagy nem, annak ranghelyét, valamint, hogy fedezettel biztosított-e.

A fedezet földrajzi helye

A fedezet földrajzi elhelyezkedése.

A garanciavállaló azonosító kódja

Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosít valamely garanciavállalót, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például jogalany-azonosító, uniós azonosító vagy nemzeti azonosító.

| c) | A szöveg a következő 5., 6., 7. és 8. résszel egészül ki:

  „5. RÉSZ

  Általános fogalommeghatározások







  Mező | Leírás |
| --- | --- | --- |
| Jogalany-azonosító | A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) 17442 szabványának megfelelő referenciakód, amelyet azon jogalanyhoz rendelnek hozzá, amelynek jogalany-azonosítóval kell rendelkeznie. A jogalany-azonosító kód világszerte lehetővé teszi azon vállalkozások egyedi azonosítását, amelyeknek jogalany-azonosítóval kell rendelkezniük. |
| Uniós azonosító | Az uniós azonosító olyan, az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő, általánosan használt azonosító kód, amely lehetővé teszi bármely vállalkozás egyértelmű azonosítását az EU-n belül. |
| Nemzeti azonosító | A nemzeti azonosító olyan, az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő, általánosan használt azonosító kód, amely lehetővé teszi bármely vállalkozás egyértelmű azonosítását azon országon belül, ahol rezidens. |
| A konszolidáció prudenciális köre | A konszolidáció prudenciális köre a konszolidáció 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetében meghatározott körére utal. |
| Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok | Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 2. cikkében meghatározott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS). |
| A konszolidáció számviteli köre | A konszolidáció számviteli köre az IFRS, vagy ha az nem alkalmazandó, bármely más, a tényleges adatszolgáltatókra alkalmazandó nemzeti vagy nemzetközi standardok szerinti pénzügyi beszámolás céljára alkalmazott konszolidációra utal. |
| NACE besorolás | A partnerek gazdasági tevékenység szerinti besorolása, az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) rögzített NACE Rev. 2 statisztikai besorolásnak megfelelően.
  A NACE-kód két-, három- vagy négyszintű NACE-kódot jelent, az 1893/2006/EK rendeletnek megfelelően. |
| IRB-módszer | A kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámítására szolgáló, belső minősítésen alapuló (IRB) módszer az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően. |
| Az adatszolgáltatás szintje | Az adatszolgáltatás szintje arra utal, hogy az adatokat az 1. cikk 23. és 24. pontjában meghatározottaknak megfelelően jogalanyonkénti alapon vagy csoport alapon szolgáltatják-e. A jogalanyonkénti alapon jelentett adatokra harmonizált számviteli és konszolidációs elveket kell alkalmazni, az illetékes NKB-vel való megállapodásnak megfelelően, vagyis a jogalanyonkénti szintű információknak a lehetséges mértékig a csoportra vonatkozó számviteli szabályokat kell követniük. |
| Referencia-időpont | Azon referencia-időszak utolsó napja, amelyre az adatok vonatkoznak, vagyis a negyedév vége a 6a. cikkel összhangban. |

c)

A szöveg a következő 5., 6., 7. és 8. résszel egészül ki:

„5. RÉSZ

Általános fogalommeghatározások

Mező

Leírás

Jogalany-azonosító

A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) 17442 szabványának megfelelő referenciakód, amelyet azon jogalanyhoz rendelnek hozzá, amelynek jogalany-azonosítóval kell rendelkeznie. A jogalany-azonosító kód világszerte lehetővé teszi azon vállalkozások egyedi azonosítását, amelyeknek jogalany-azonosítóval kell rendelkezniük.

Uniós azonosító

Az uniós azonosító olyan, az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő, általánosan használt azonosító kód, amely lehetővé teszi bármely vállalkozás egyértelmű azonosítását az EU-n belül.

Nemzeti azonosító

A nemzeti azonosító olyan, az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő, általánosan használt azonosító kód, amely lehetővé teszi bármely vállalkozás egyértelmű azonosítását azon országon belül, ahol rezidens.

A konszolidáció prudenciális köre

A konszolidáció prudenciális köre a konszolidáció 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetében meghatározott körére utal.

Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok

Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 2. cikkében meghatározott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS).

A konszolidáció számviteli köre

A konszolidáció számviteli köre az IFRS, vagy ha az nem alkalmazandó, bármely más, a tényleges adatszolgáltatókra alkalmazandó nemzeti vagy nemzetközi standardok szerinti pénzügyi beszámolás céljára alkalmazott konszolidációra utal.

NACE besorolás

A partnerek gazdasági tevékenység szerinti besorolása, az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) rögzített NACE Rev. 2 statisztikai besorolásnak megfelelően.

A NACE-kód két-, három- vagy négyszintű NACE-kódot jelent, az 1893/2006/EK rendeletnek megfelelően.

IRB-módszer

A kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámítására szolgáló, belső minősítésen alapuló (IRB) módszer az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően.

Az adatszolgáltatás szintje

Az adatszolgáltatás szintje arra utal, hogy az adatokat az 1. cikk 23. és 24. pontjában meghatározottaknak megfelelően jogalanyonkénti alapon vagy csoport alapon szolgáltatják-e. A jogalanyonkénti alapon jelentett adatokra harmonizált számviteli és konszolidációs elveket kell alkalmazni, az illetékes NKB-vel való megállapodásnak megfelelően, vagyis a jogalanyonkénti szintű információknak a lehetséges mértékig a csoportra vonatkozó számviteli szabályokat kell követniük.

Referencia-időpont

Azon referencia-időszak utolsó napja, amelyre az adatok vonatkoznak, vagyis a negyedév vége a 6a. cikkel összhangban.

6. RÉSZ

Az értékpapír tulajdonosa attribútumainak fogalommeghatározásai

| Mező | Leírás |
| --- | --- |
| A tulajdonos azonosító kódja | Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosítja az értékpapír tulajdonosát, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például uniós azonosító vagy nemzeti azonosító. |
| A tulajdonos közvetlen anyavállalatának azonosító kódja | Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosítja azt a közvetlen jogalanyt, amelynek az értékpapír tulajdonosa a jogilag nem független része, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például jogalany-azonosító, uniós azonosító vagy nemzeti azonosító. |
| Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör) | Azt jelzi, hogy az értékpapírt a konszolidáció prudenciális körének megfelelően ugyanazon csoport egy jogalanya bocsátotta ki. |
| Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör) | Azt jelzi, hogy az értékpapírt a konszolidáció számviteli körének megfelelően ugyanazon csoport egy jogalanya bocsátotta ki. |

Mező

Leírás

A tulajdonos azonosító kódja

Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosítja az értékpapír tulajdonosát, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például uniós azonosító vagy nemzeti azonosító.

A tulajdonos közvetlen anyavállalatának azonosító kódja

Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosítja azt a közvetlen jogalanyt, amelynek az értékpapír tulajdonosa a jogilag nem független része, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például jogalany-azonosító, uniós azonosító vagy nemzeti azonosító.

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör)

Azt jelzi, hogy az értékpapírt a konszolidáció prudenciális körének megfelelően ugyanazon csoport egy jogalanya bocsátotta ki.

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör)

Azt jelzi, hogy az értékpapírt a konszolidáció számviteli körének megfelelően ugyanazon csoport egy jogalanya bocsátotta ki.

7. RÉSZ

A kibocsátói attribútumok fogalommeghatározásai

| Mező | Leírás |
| --- | --- |
| A kibocsátó azonosító kódja | Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosít valamely kibocsátót, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például uniós azonosító vagy nemzeti azonosító. |
| Jogalany állapota | Kiegészítő attribútum, amely a kibocsátó jogalany állapotára terjed ki, ideértve a nemteljesítő állapotot, valamint arra vonatkozó információkat, hogy a jogalany az 575/2013/EU rendelet 178. cikkével összhangban miért lehet nemteljesítő, továbbá a kibocsátó jogalany állapotára vonatkozó bármely más információt, például azt, hogy tekintetében egyesülésre került-e sor, felvásárolták-e stb. |
| Jogalany állapotának időpontja | Az az időpont, amikor a jogalany állapota megváltozott. |

Mező

Leírás

A kibocsátó azonosító kódja

Az illetékes NKB-val való megállapodásnak megfelelő egységes kód, amely egyedileg azonosít valamely kibocsátót, valamint a használt kód azonosító típusára vonatkozó információ, vagyis például uniós azonosító vagy nemzeti azonosító.

Jogalany állapota

Kiegészítő attribútum, amely a kibocsátó jogalany állapotára terjed ki, ideértve a nemteljesítő állapotot, valamint arra vonatkozó információkat, hogy a jogalany az 575/2013/EU rendelet 178. cikkével összhangban miért lehet nemteljesítő, továbbá a kibocsátó jogalany állapotára vonatkozó bármely más információt, például azt, hogy tekintetében egyesülésre került-e sor, felvásárolták-e stb.

Jogalany állapotának időpontja

Az az időpont, amikor a jogalany állapota megváltozott.

8. RÉSZ

A számviteli és a kockázattal kapcsolatos attribútumok fogalommeghatározásai

| Mező | Leírás |
| --- | --- |
| Átstrukturálás és újratárgyalás állapota | Az átstrukturált és újratárgyalt eszközök azonosítása. |
| Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja | Az az időpont, amikor az »átstrukturálás és újratárgyalás állapota« alatt jelentett átstrukturálási vagy újratárgyalási állapot hatályba lépett. |
| Az eszköz teljesítő állapota | A nemteljesítő eszközök azonosítása, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően. |
| Az eszköz teljesítő állapotának időpontja | Az az időpont, amikor az eszköz teljesítő állapota alatt jelentett teljesítő állapot hatályba lépett vagy megváltozott. |
| A kibocsátó nemteljesítési állapota | A kibocsátó nemteljesítési állapotának azonosítása az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően. |
| A kibocsátó nemteljesítési állapotának időpontja | Az az időpont, amikor a »kibocsátó nemteljesítési állapota« alatt jelentett nemteljesítési állapot hatályba lépett vagy megváltozott. |
| Az eszköz nemteljesítési állapota | Az eszköz nemteljesítési állapotának azonosítása az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően. |
| Az eszköz nemteljesítési állapotának időpontja | Az az időpont, amikor az »eszköz nemteljesítési állapota« alatt jelentett nemteljesítési állapot hatályba lépett vagy megváltozott. |
| Számviteli standard | Az adatszolgáltató által használt számviteli standard. |
| Könyv szerinti érték | A könyv szerinti érték a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. mellékletének megfelelően. |
| Értékvesztés típusa | Értékvesztés típusa az alkalmazott számviteli standardoknak megfelelően. |
| Értékvesztés értékelésének módja | Az a módszer, amelynek alapján az értékvesztést értékelik, amennyiben az eszköz az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik. Csoportos és egyedi módszert különböztetünk meg. |
| Halmozott értékvesztés összege | Az eszköz tekintetében a veszteségekre képezett vagy az eszközhöz hozzárendelt értékvesztés összege a referencia-időpontban. Ez az adatattribútum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozó eszközökre vonatkozik. |
| Megterhelés forrásai | Azon tranzakció típusa, amelyben a kitettséget megterhelik, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően. Egy eszközt akkor kell megterheltként kezelni, ha elzálogosításra került, vagy ha valamely instrumentum bármely formában létrejött megállapodás keretében történő biztosítására, fedezésére vagy hitelminőségének javítására használják fel és abból nem vonható ki tetszőlegesen. |
| Eszközök számviteli besorolása | Az a számviteli portfólió, amelyben az eszközt az adatszolgáltató által alkalmazott számviteli standardnak megfelelően rögzítik. |
| Prudenciális portfólió | A kitettségek besorolása kereskedési könyv és nem kereskedési könyv szerint. Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 86. pontjában meghatározott kereskedési könyvben szereplő eszközök. |
| A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege | A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 46. pontjának megfelelően. |
| Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta | A nemteljesítés időpontja óta megtérült teljes összeg. |
| A kibocsátó nemteljesítési valószínűsége | A kibocsátó egy éven belüli nemteljesítésének az 575/2013/EU rendelet 160., 163., 179. és 180. cikkének megfelelően meghatározott valószínűsége. |
| Nemteljesítéskori veszteségráta dekonjunktúra esetén | Gazdasági dekonjunktúra esetén az egy éven belül bekövetkező nemteljesítésből eredő lehetséges veszteségnek a nemteljesítés időpontjában fennálló követeléshez viszonyított aránya az 575/2013/EU rendelet 181. cikkének megfelelően. |
| Nemteljesítéskori veszteségráta rendes gazdasági körülmények között | Rendes gazdasági körülmények között az egy éven belül bekövetkező nemteljesítésből eredő lehetséges veszteségnek a nemteljesítés időpontjában fennálló követeléshez viszonyított aránya. |
| Kockázati súly | A kitettséghez kapcsolódó kockázati súlyok az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően. |
| Kitettségérték (vagy másként: nemteljesítéskori kitettség) | Hitelkockázat-mérséklés és hitel-egyenértékesítési tényezők utáni kitettségérték a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően. |
| Prudenciális célokra alkalmazott tőkeszámítási módszer | Az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (3) bekezdésének a) és f) pontja alkalmazásában a kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításához használt módszer azonosítása. |
| Kitettségi osztály | Kitettségi osztály az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően.” |

Mező

Leírás

Átstrukturálás és újratárgyalás állapota

Az átstrukturált és újratárgyalt eszközök azonosítása.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja

Az az időpont, amikor az »átstrukturálás és újratárgyalás állapota« alatt jelentett átstrukturálási vagy újratárgyalási állapot hatályba lépett.

Az eszköz teljesítő állapota

A nemteljesítő eszközök azonosítása, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Az eszköz teljesítő állapotának időpontja

Az az időpont, amikor az eszköz teljesítő állapota alatt jelentett teljesítő állapot hatályba lépett vagy megváltozott.

A kibocsátó nemteljesítési állapota

A kibocsátó nemteljesítési állapotának azonosítása az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően.

A kibocsátó nemteljesítési állapotának időpontja

Az az időpont, amikor a »kibocsátó nemteljesítési állapota« alatt jelentett nemteljesítési állapot hatályba lépett vagy megváltozott.

Az eszköz nemteljesítési állapota

Az eszköz nemteljesítési állapotának azonosítása az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően.

Az eszköz nemteljesítési állapotának időpontja

Az az időpont, amikor az »eszköz nemteljesítési állapota« alatt jelentett nemteljesítési állapot hatályba lépett vagy megváltozott.

Számviteli standard

Az adatszolgáltató által használt számviteli standard.

Könyv szerinti érték

A könyv szerinti érték a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. mellékletének megfelelően.

Értékvesztés típusa

Értékvesztés típusa az alkalmazott számviteli standardoknak megfelelően.

Értékvesztés értékelésének módja

Az a módszer, amelynek alapján az értékvesztést értékelik, amennyiben az eszköz az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik. Csoportos és egyedi módszert különböztetünk meg.

Halmozott értékvesztés összege

Az eszköz tekintetében a veszteségekre képezett vagy az eszközhöz hozzárendelt értékvesztés összege a referencia-időpontban. Ez az adatattribútum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozó eszközökre vonatkozik.

Megterhelés forrásai

Azon tranzakció típusa, amelyben a kitettséget megterhelik, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően. Egy eszközt akkor kell megterheltként kezelni, ha elzálogosításra került, vagy ha valamely instrumentum bármely formában létrejött megállapodás keretében történő biztosítására, fedezésére vagy hitelminőségének javítására használják fel és abból nem vonható ki tetszőlegesen.

Eszközök számviteli besorolása

Az a számviteli portfólió, amelyben az eszközt az adatszolgáltató által alkalmazott számviteli standardnak megfelelően rögzítik.

Prudenciális portfólió

A kitettségek besorolása kereskedési könyv és nem kereskedési könyv szerint. Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 86. pontjában meghatározott kereskedési könyvben szereplő eszközök.

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 46. pontjának megfelelően.

Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta

A nemteljesítés időpontja óta megtérült teljes összeg.

A kibocsátó nemteljesítési valószínűsége

A kibocsátó egy éven belüli nemteljesítésének az 575/2013/EU rendelet 160., 163., 179. és 180. cikkének megfelelően meghatározott valószínűsége.

Nemteljesítéskori veszteségráta dekonjunktúra esetén

Gazdasági dekonjunktúra esetén az egy éven belül bekövetkező nemteljesítésből eredő lehetséges veszteségnek a nemteljesítés időpontjában fennálló követeléshez viszonyított aránya az 575/2013/EU rendelet 181. cikkének megfelelően.

Nemteljesítéskori veszteségráta rendes gazdasági körülmények között

Rendes gazdasági körülmények között az egy éven belül bekövetkező nemteljesítésből eredő lehetséges veszteségnek a nemteljesítés időpontjában fennálló követeléshez viszonyított aránya.

Kockázati súly

A kitettséghez kapcsolódó kockázati súlyok az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően.

Kitettségérték (vagy másként: nemteljesítéskori kitettség)

Hitelkockázat-mérséklés és hitel-egyenértékesítési tényezők utáni kitettségérték a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Prudenciális célokra alkalmazott tőkeszámítási módszer

Az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (3) bekezdésének a) és f) pontja alkalmazásában a kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításához használt módszer azonosítása.

Kitettségi osztály

Kitettségi osztály az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően.”

---

(*1)  Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak, a »központi kormányzat« (S.1311), »tartományi kormányzat« (S.1312), »helyi önkormányzat« (S.1313) és »társadalombiztosítási alapok« (S.1314) alszektorainak adatait elkülönítetten azonosítva szolgáltatják.

*1

(*2)  Az illetékes NKB előírhatja a tényleges adatszolgáltatóknak, hogy a »háztartások« (S.14) és a »háztartásokat segítő nonprofit intézmények« (S.15) alszektorának adatait elkülönítetten azonosítsák.”

*2

(*3)  Ebben az esetben a 2008. évi nemzeti számlák rendszerében szereplő szektorbesorolás alkalmazandó, mivel az ESA 2010-et nem kell alkalmazni.”

*3

(1)  Az aggregált adatokhoz: az egységek száma vagy az azonos árfolyamértékkel rendelkező egységek aggregált névértéke (lásd a 4. mezőt).

1

(2)  Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak, a »központi kormányzat« (S.1311), »tartományi kormányzat« (S.1312), »helyi önkormányzat« (S.1313) és »társadalombiztosítási alapok« (S.1314) alszektorainak adatait elkülönítetten azonosítva szolgáltatják.

2

(3)  Az aggregált adatokhoz: az egységek száma vagy az azonos árfolyamértékkel rendelkező egységek aggregált névértéke (lásd a 4. mezőt).

3

(4)  Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak, a »központi kormányzat« (S.1311), »tartományi kormányzat« (S.1312), »helyi önkormányzat« (S.1313) és »társadalombiztosítási alapok« (S.1314) alszektorainak adatait elkülönítetten azonosítva szolgáltatják.

4

(5)  Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak, a »háztartások« (S.14) és a »háztartásokat segítő nonprofit intézmények« (S.15) alszektorára vonatkozó adatokat elkülönítetten azonosítva szolgáltatják.”

5

(6)  Amennyiben a 4a. cikk (3) bekezdésében rögzített eltérés alkalmazásra kerül, a jogalanyonkénti adatszolgáltatásra vonatkozó adatmezőket az eltérést megadó NKB által megállapított, vonatkozó nemzeti szabályoknak megfelelően kell jelenteni, biztosítva az adatok homogenitását a kötelező bontások tekintetében.

6

(7)  Amennyiben a 4a. cikk (3) bekezdésében rögzített eltérés alkalmazásra kerül, a jogalanyonkénti adatszolgáltatásra vonatkozó adatmezőket a vonatkozó, az eltérést megadó NKB által megállapított nemzeti szabályoknak megfelelően kell jelenteni, biztosítva az adatok homogenitását a kötelező bontások tekintetében.

7

(8)  Amennyiben a piaci érték nem áll rendelkezésre, a legjobb elérhető adatok alapján alternatív közelítések (például könyv szerinti érték) használható.

8

(9)  Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak, a »központi kormányzat« (S.1311), »tartományi kormányzat« (S.1312), »helyi önkormányzat« (S.1313) és »társadalombiztosítási alapok« (S.1314) alszektorainak adatait elkülönítetten azonosítva kell szolgáltatni.”

9

(*4)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról(HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).”

*4

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

11

---

HATÁROZATOK

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1385 HATÁROZATA

(2014. október 1.)

a Kasztília-La Mancha hatóságai által a digitális földfelszíni televíziózásnak a Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő kiépítésére odaítélt SA.27408 (C 24/10 [korábbi NN 37/10, korábbi CP 19/09]) állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 6846. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2009. január 14-én a Radiodifusión Digital SL társaság (a továbbiakban: Radiodifusión), majd 2009. május 18-án a SES Astra S.A. (a továbbiakban: Astra) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz. Mindkét panasz tárgyát egy állami támogatási program képezte, amelyet a spanyol hatóságok a távoli és kevésbé urbanizált spanyolországi területeken az analóg televíziózásról a digitális televíziózásra történő átállással kapcsolatban fogadtak el. A kifogásolt program jogi alapját a digitális földfelszíni televíziózás terjedését, a kábeltelevíziózás liberalizációját, valamint a pluralizmus elősegítését célzó sürgős intézkedésekről szóló 2005. június 14-i 10/2005. sz. törvény (1) jelenti. A digitális földfelszíni televíziózásra való átállás folyamatával kapcsolatban elfogadott jogszabályok közé tartoznak továbbá a következők: a digitális földfelszíni televíziózás nemzeti műszaki tervének jóváhagyásáról szóló, 2005. július 29-i 944/2005. sz. királyi rendelet (a továbbiakban: nemzeti műszaki terv) (2); a digitális földfelszíni televíziószolgáltatás nyújtására vonatkozó általános szabályok jóváhagyásáról szóló, 2005. július 29-i 945/2005. sz. királyi rendelet; a digitális földfelszíni televíziószolgáltatás nyújtására vonatkozó műszaki szabályok és szabályok jóváhagyásáról szóló, 2005. július 29-i ITC/2476/2005. sz. utasítás, valamint a rádiós és kábeltelevíziós műsorszolgáltatásra vonatkozó általános szabályok jóváhagyásáról szóló, 2005. július 28-i 920/2006. sz. királyi rendelet. |
| --- | --- |

(1)

2009. január 14-én a Radiodifusión Digital SL társaság (a továbbiakban: Radiodifusión), majd 2009. május 18-án a SES Astra S.A. (a továbbiakban: Astra) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz. Mindkét panasz tárgyát egy állami támogatási program képezte, amelyet a spanyol hatóságok a távoli és kevésbé urbanizált spanyolországi területeken az analóg televíziózásról a digitális televíziózásra történő átállással kapcsolatban fogadtak el. A kifogásolt program jogi alapját a digitális földfelszíni televíziózás terjedését, a kábeltelevíziózás liberalizációját, valamint a pluralizmus elősegítését célzó sürgős intézkedésekről szóló 2005. június 14-i 10/2005. sz. törvény (1) jelenti. A digitális földfelszíni televíziózásra való átállás folyamatával kapcsolatban elfogadott jogszabályok közé tartoznak továbbá a következők: a digitális földfelszíni televíziózás nemzeti műszaki tervének jóváhagyásáról szóló, 2005. július 29-i 944/2005. sz. királyi rendelet (a továbbiakban: nemzeti műszaki terv) (2); a digitális földfelszíni televíziószolgáltatás nyújtására vonatkozó általános szabályok jóváhagyásáról szóló, 2005. július 29-i 945/2005. sz. királyi rendelet; a digitális földfelszíni televíziószolgáltatás nyújtására vonatkozó műszaki szabályok és szabályok jóváhagyásáról szóló, 2005. július 29-i ITC/2476/2005. sz. utasítás, valamint a rádiós és kábeltelevíziós műsorszolgáltatásra vonatkozó általános szabályok jóváhagyásáról szóló, 2005. július 28-i 920/2006. sz. királyi rendelet.

1

2

| (2) | Az említett intézkedések Spanyolország teljes területére vonatkoznak. A Bizottság két külön eljárást indított: egyet Spanyolország teljes területére vonatkozóan, Kasztília-La Mancha kivételével, egyet pedig külön Kasztília-La Mancha régió vonatkozásában. Míg az állami támogatási intézkedés mindkét esetben azonos, és ugyanazokat az aggályokat veti fel, Kasztília-La Mancha esetében olyan kérdések is felmerülnek, amelyeknek az általános eljárás szempontjából kevésbé (vagy egyáltalán nem) jelentősek. A Radiodifusióntól érkezett panasz csupán Kasztília-La Mancha esetére vonatkozik, mivel a támogatási program Kasztília-La Mancha regionális kormányzata általi végrehajtásának módja eltér az egyéb régiókban alkalmazott modellektől, Kasztília-La Mancha esetében továbbá egy gazdasági tanulmány részletes értékelését is el kellett végezni. |
| --- | --- |

(2)

Az említett intézkedések Spanyolország teljes területére vonatkoznak. A Bizottság két külön eljárást indított: egyet Spanyolország teljes területére vonatkozóan, Kasztília-La Mancha kivételével, egyet pedig külön Kasztília-La Mancha régió vonatkozásában. Míg az állami támogatási intézkedés mindkét esetben azonos, és ugyanazokat az aggályokat veti fel, Kasztília-La Mancha esetében olyan kérdések is felmerülnek, amelyeknek az általános eljárás szempontjából kevésbé (vagy egyáltalán nem) jelentősek. A Radiodifusióntól érkezett panasz csupán Kasztília-La Mancha esetére vonatkozik, mivel a támogatási program Kasztília-La Mancha regionális kormányzata általi végrehajtásának módja eltér az egyéb régiókban alkalmazott modellektől, Kasztília-La Mancha esetében továbbá egy gazdasági tanulmány részletes értékelését is el kellett végezni.

| (3) | A Bizottság mindkét ügyben 2010. szeptember 29-én indított hivatalos vizsgálati eljárást azt állítva, hogy az állami támogatási program hátrányosan megkülönbözteti egymástól a platformüzemeltetőket. A Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) 2010. december 11-én jelent meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). Három érdekelt fél nyújtott be észrevételeket: a Radiodifusión 2011. január 11-én, az Abertis és a SES Astra S.A. (a továbbiakban: Astra) pedig 2011. február 4-én. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság mindkét ügyben 2010. szeptember 29-én indított hivatalos vizsgálati eljárást azt állítva, hogy az állami támogatási program hátrányosan megkülönbözteti egymástól a platformüzemeltetőket. A Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) 2010. december 11-én jelent meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). Három érdekelt fél nyújtott be észrevételeket: a Radiodifusión 2011. január 11-én, az Abertis és a SES Astra S.A. (a továbbiakban: Astra) pedig 2011. február 4-én.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (4) | 2011. január 19-i és 2011. február 9-i levelében a Bizottság a kapott észrevételeket válaszadás céljából továbbította Spanyolországnak. 2011. február 18-án és március 8-án kelt levelében a Spanyol Királyság Állandó Képviselete megküldte Kasztília-La Mancha regionális kormányának (Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, a továbbiakban: a JCCM) válaszát a három érdekelt fél által benyújtott észrevételekkel kapcsolatban. 2011. május 27-én és 2012. augusztus 9-én a Bizottság további tájékoztatást kért Spanyolországtól, amelyre Spanyolország (a JCCM) 2011. június 10-én, illetve 2012. szeptember 10-én válaszolt. 2011. augusztus 20-án a Bizottság tájékoztatást kért a Radiodifusióntól, amelyre 2011. szeptember 29-én érkezett válasz. 2011. október 14-én, 2011. november 15-én és 2012. december 6-án a JCCM saját kezdeményezésére további tájékoztatást nyújtott. 2011. május 18-án továbbá személyes találkozóra került sor a Bizottság, a spanyol hatóságok és a JCCM között. |
| --- | --- |

(4)

2011. január 19-i és 2011. február 9-i levelében a Bizottság a kapott észrevételeket válaszadás céljából továbbította Spanyolországnak. 2011. február 18-án és március 8-án kelt levelében a Spanyol Királyság Állandó Képviselete megküldte Kasztília-La Mancha regionális kormányának (Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, a továbbiakban: a JCCM) válaszát a három érdekelt fél által benyújtott észrevételekkel kapcsolatban. 2011. május 27-én és 2012. augusztus 9-én a Bizottság további tájékoztatást kért Spanyolországtól, amelyre Spanyolország (a JCCM) 2011. június 10-én, illetve 2012. szeptember 10-én válaszolt. 2011. augusztus 20-án a Bizottság tájékoztatást kért a Radiodifusióntól, amelyre 2011. szeptember 29-én érkezett válasz. 2011. október 14-én, 2011. november 15-én és 2012. december 6-án a JCCM saját kezdeményezésére további tájékoztatást nyújtott. 2011. május 18-án továbbá személyes találkozóra került sor a Bizottság, a spanyol hatóságok és a JCCM között.

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

| (5) | 2013. május 15-én a JCCM egy működési és karbantartási támogatás nyújtására irányuló pályázatról tájékoztatott. 2013. december 20-án a JCCM tájékoztatott a Radiodifusión és anyavállalata, az INGEST ellen Spanyolországban zajló szankcionálási eljárásról, valamint észrevételeket nyújtott be a Bizottság és a spanyol hatóságok között az SA.28599 állami támogatásról zajló megbeszélésekkel kapcsolatban. 2014. június 6-án a JCCM észrevételeket nyújtott be annak igazolása céljából, hogy intézkedései összhangban állnak a piacgazdasági befektetői elvvel, és megfelelnek az uniós közbeszerzési szabályoknak. Ezenkívül számos tényfeltáró információcserére került sor a Bizottság és a JCCM között. |
| --- | --- |

(5)

2013. május 15-én a JCCM egy működési és karbantartási támogatás nyújtására irányuló pályázatról tájékoztatott. 2013. december 20-án a JCCM tájékoztatott a Radiodifusión és anyavállalata, az INGEST ellen Spanyolországban zajló szankcionálási eljárásról, valamint észrevételeket nyújtott be a Bizottság és a spanyol hatóságok között az SA.28599 állami támogatásról zajló megbeszélésekkel kapcsolatban. 2014. június 6-án a JCCM észrevételeket nyújtott be annak igazolása céljából, hogy intézkedései összhangban állnak a piacgazdasági befektetői elvvel, és megfelelnek az uniós közbeszerzési szabályoknak. Ezenkívül számos tényfeltáró információcserére került sor a Bizottság és a JCCM között.

| (6) | 2013. június 20-án a Bizottság végleges elutasító határozatot hozott a digitális földfelszíni televíziózás távoli és kevésbé urbanizált területeken történő kiépítésére (Kasztília-La Mancha régión kívül) odaítélt SA.28599 állami támogatásról (4). |
| --- | --- |

(6)

2013. június 20-án a Bizottság végleges elutasító határozatot hozott a digitális földfelszíni televíziózás távoli és kevésbé urbanizált területeken történő kiépítésére (Kasztília-La Mancha régión kívül) odaítélt SA.28599 állami támogatásról (4).

4

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

2.1.1.   A panaszosok

A panaszosok

| (7) | A Radiodifusión a spanyol nemzeti távközlési szabályozó hatóságnál (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, a továbbiakban: a CMT) nyilvános távközlési hálózat irányítására és elektronikus kommunikációs szolgáltatások nyújtására, főként rádió- és televíziós műsorszolgáltatás nyújtására bejegyzett helyi távközlési és földfelszíni televíziós platformüzemeltető. |
| --- | --- |

(7)

A Radiodifusión a spanyol nemzeti távközlési szabályozó hatóságnál (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, a továbbiakban: a CMT) nyilvános távközlési hálózat irányítására és elektronikus kommunikációs szolgáltatások nyújtására, főként rádió- és televíziós műsorszolgáltatás nyújtására bejegyzett helyi távközlési és földfelszíni televíziós platformüzemeltető.

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones

| (8) | A Radiodifusión panasza szerint a Kasztília-La Mancha régióban bevezetett finanszírozási programok kedvezményezettjei olyan platformüzemeltetők, amelyek már meglévő, országos lefedettségű hálózatokat üzemeltetnek. Így a finanszírozásból kizártak minden egyéb alternatív hálózatot (azaz helyi hálózatüzemeltetőket). A Radiodifusión szerint a kifogásolt program akadályozza mind a helyi szintű tényleges versenyt, mind pedig a regionális és országos szintű lehetséges versenyt. |
| --- | --- |

(8)

A Radiodifusión panasza szerint a Kasztília-La Mancha régióban bevezetett finanszírozási programok kedvezményezettjei olyan platformüzemeltetők, amelyek már meglévő, országos lefedettségű hálózatokat üzemeltetnek. Így a finanszírozásból kizártak minden egyéb alternatív hálózatot (azaz helyi hálózatüzemeltetőket). A Radiodifusión szerint a kifogásolt program akadályozza mind a helyi szintű tényleges versenyt, mind pedig a regionális és országos szintű lehetséges versenyt.

| (9) | A Radiodifusión azt is állította, hogy a Kasztília-La Mancha által beruházott összeg túlnyomó részét nem a meglévő analóg műsorszóró központok korszerűsítésére, hanem új központok építésére használták fel. A Radiodifusión ezt az állítását azzal támasztotta alá, hogy összevetette a támogatásban részesült települések listáját az analóg műsorszóró központtal rendelkező települések listájával. A kedvezményezett települések mintegy 80 %-a nem rendelkezett analóg műsorszóró központtal a program bevezetése előtt. A Radiodifusión azt is kiemelte, hogy pusztán a földfelszíni hálózat digitalizálásához nem szükséges nagy számban további központokat felépíteni. Tehát az ezekre a korszerűsítésekre elkülönített források összege aránytalanul magas volt. |
| --- | --- |

(9)

A Radiodifusión azt is állította, hogy a Kasztília-La Mancha által beruházott összeg túlnyomó részét nem a meglévő analóg műsorszóró központok korszerűsítésére, hanem új központok építésére használták fel. A Radiodifusión ezt az állítását azzal támasztotta alá, hogy összevetette a támogatásban részesült települések listáját az analóg műsorszóró központtal rendelkező települések listájával. A kedvezményezett települések mintegy 80 %-a nem rendelkezett analóg műsorszóró központtal a program bevezetése előtt. A Radiodifusión azt is kiemelte, hogy pusztán a földfelszíni hálózat digitalizálásához nem szükséges nagy számban további központokat felépíteni. Tehát az ezekre a korszerűsítésekre elkülönített források összege aránytalanul magas volt.

| (10) | A fentiek alapján a Radiodifusión arra következtetett, hogy a támogatás valódi célja nem a meglévő hálózatok digitalizálása volt, hanem inkább egy nagyobb és jobb hálózat kiépítése, amely lehetővé teszi a meglévő szolgáltatók (főként a TelecomCLM és az Abertis) számára, hogy aktívabban versenyezzenek a helyi műsorszolgáltatás és a mobiltelevíziós műsorszórás területén. Ilyen körülmények között a Radiodifusión úgy találta, hogy a támogatások odaítélésére vonatkozó nyílt és átlátható eljárások elfogadásának hiánya indokolatlan volt, mivel az új központokat bármely hálózatüzemeltető felépíthette. A Radiodifusión ezért arra is rámutat, hogy torzult a hálózatüzemeltetők piaca. |
| --- | --- |

(10)

A fentiek alapján a Radiodifusión arra következtetett, hogy a támogatás valódi célja nem a meglévő hálózatok digitalizálása volt, hanem inkább egy nagyobb és jobb hálózat kiépítése, amely lehetővé teszi a meglévő szolgáltatók (főként a TelecomCLM és az Abertis) számára, hogy aktívabban versenyezzenek a helyi műsorszolgáltatás és a mobiltelevíziós műsorszórás területén. Ilyen körülmények között a Radiodifusión úgy találta, hogy a támogatások odaítélésére vonatkozó nyílt és átlátható eljárások elfogadásának hiánya indokolatlan volt, mivel az új központokat bármely hálózatüzemeltető felépíthette. A Radiodifusión ezért arra is rámutat, hogy torzult a hálózatüzemeltetők piaca.

| (11) | A második panaszos a SES Astra műholdas platformüzemeltető. Az 1985-ben létrehozott Astra volt Európa első magántulajdonú műholdas szolgáltatója. Az Astra Európában és azon kívül átfogó műsorszolgáltatási és széles sávú megoldásportfóliót kínál ügyfelei számára. Rádió- és televízió-műsorokat sugároz közvetlenül több millió háztartásba, ezenkívül internet-hozzáférést és hálózati szolgáltatásokat nyújt állami és magánfelhasználók számára. |
| --- | --- |

(11)

A második panaszos a SES Astra műholdas platformüzemeltető. Az 1985-ben létrehozott Astra volt Európa első magántulajdonú műholdas szolgáltatója. Az Astra Európában és azon kívül átfogó műsorszolgáltatási és széles sávú megoldásportfóliót kínál ügyfelei számára. Rádió- és televízió-műsorokat sugároz közvetlenül több millió háztartásba, ezenkívül internet-hozzáférést és hálózati szolgáltatásokat nyújt állami és magánfelhasználók számára.

| (12) | Az Astra azt állítja, hogy az intézkedés sérti a technológiai semlegesség elvét, mivel a digitalizálás céljából kizárólag a földfelszíni műsorszórást támogatja. Annak bizonyítására, hogy a műholdas platform valós alternatíva lehet, az Astra kifejezetten megemlíti Kantábria esetét. 2008 januárjában Kantábria regionális kormányzata közbeszerzési eljárást hirdetett meg a digitális televíziózás lefedettségének Kantábria egész területére történő kibővítése céljából. Ezután az Astrát választotta ki arra, hogy platformján keresztül szabadon fogható televíziós csatornákat sugározzon. A regionális kormányzat azonban 2008 novemberében felmondta ezt a szerződést. Az Astra szerint a hatóságok csak akkor mondták fel a szerződést, miután értesültek arról, hogy az analóg földfelszíni hálózat fejlesztését a központi kormányzat finanszírozza. Tulajdonképpen a kantábriai hatóságok 2008. november 7-i levelükben kifejtették, hogy a szerződést azért mondták fel, mert a központi kormányzat időközben a digitális televíziózás lefedettségének Spanyolország egészére történő bővítésével kapcsolatos döntéseket hozott (5). Így a panaszos szerint Kantábria esetében bizonyíthatónak látszik először is az, hogy az Astra az érintett piacon versenyképes, másodszor pedig az, hogy a központi kormányzat döntései a versenyt ellehetetlenítették. |
| --- | --- |

(12)

Az Astra azt állítja, hogy az intézkedés sérti a technológiai semlegesség elvét, mivel a digitalizálás céljából kizárólag a földfelszíni műsorszórást támogatja. Annak bizonyítására, hogy a műholdas platform valós alternatíva lehet, az Astra kifejezetten megemlíti Kantábria esetét. 2008 januárjában Kantábria regionális kormányzata közbeszerzési eljárást hirdetett meg a digitális televíziózás lefedettségének Kantábria egész területére történő kibővítése céljából. Ezután az Astrát választotta ki arra, hogy platformján keresztül szabadon fogható televíziós csatornákat sugározzon. A regionális kormányzat azonban 2008 novemberében felmondta ezt a szerződést. Az Astra szerint a hatóságok csak akkor mondták fel a szerződést, miután értesültek arról, hogy az analóg földfelszíni hálózat fejlesztését a központi kormányzat finanszírozza. Tulajdonképpen a kantábriai hatóságok 2008. november 7-i levelükben kifejtették, hogy a szerződést azért mondták fel, mert a központi kormányzat időközben a digitális televíziózás lefedettségének Spanyolország egészére történő bővítésével kapcsolatos döntéseket hozott (5). Így a panaszos szerint Kantábria esetében bizonyíthatónak látszik először is az, hogy az Astra az érintett piacon versenyképes, másodszor pedig az, hogy a központi kormányzat döntései a versenyt ellehetetlenítették.

5

2.1.2.   Az ágazat

Az ágazat

| (13) | Az ügy a műsorszolgáltatási ágazatot érinti. Ezen ágazatban számos szereplő folytat tevékenységet a műsorszolgáltatási terméklánc különböző szintjein. |
| --- | --- |

(13)

Az ügy a műsorszolgáltatási ágazatot érinti. Ezen ágazatban számos szereplő folytat tevékenységet a műsorszolgáltatási terméklánc különböző szintjein.

| (14) | A műsorszolgáltatók televíziós csatornákat szerkesztenek, amelynek keretében a vásárolt vagy saját gyártású televíziós tartalmat csatornákba szervezik. A csatornákat ezután különböző platformokon (pl. műholdas, DTT, kábel, IPTV) keresztül teszik elérhetővé a közönség számára. Spanyolországban a műsorszolgáltatást a jogalkotó közszolgáltatásnak minősítette, így azt állami tulajdonú műsorszolgáltatók (RTVE), valamint állami koncesszióval rendelkező magántulajdonú műsorszolgáltatók (6) végezhetik. Ezeket az ún. szabadon fogható (FTA) csatornákat a nézők díjmentesen érhetik el. Annak érdekében, hogy a lakosság ténylegesen élvezhesse e közszolgáltatás előnyeit, a törvény minimális lefedettségi kötelezettséget ír elő az állami műsorszolgáltatóra ruházott feladatok tekintetében, valamint a koncesszióval rendelkező magántulajdonú műsorszolgáltatók számára. Ebből következően az állami műsorszolgáltatóknak a spanyol lakosság legalább 98 %-át, míg a magántulajdonú műsorszolgáltatóknak a lakosság legalább 96 %-át le kell fedniük. Spanyolországban az országos műsorszolgáltatók nem rendelkeznek országos műsorszóró hálózattal, ezért a platformüzemeltetőkkel kötött megállapodások keretében gondoskodnak tartalmuk továbbításáról, valamint lefedettségi kötelezettségeik teljesítéséről. |
| --- | --- |

(14)

A műsorszolgáltatók televíziós csatornákat szerkesztenek, amelynek keretében a vásárolt vagy saját gyártású televíziós tartalmat csatornákba szervezik. A csatornákat ezután különböző platformokon (pl. műholdas, DTT, kábel, IPTV) keresztül teszik elérhetővé a közönség számára. Spanyolországban a műsorszolgáltatást a jogalkotó közszolgáltatásnak minősítette, így azt állami tulajdonú műsorszolgáltatók (RTVE), valamint állami koncesszióval rendelkező magántulajdonú műsorszolgáltatók (6) végezhetik. Ezeket az ún. szabadon fogható (FTA) csatornákat a nézők díjmentesen érhetik el. Annak érdekében, hogy a lakosság ténylegesen élvezhesse e közszolgáltatás előnyeit, a törvény minimális lefedettségi kötelezettséget ír elő az állami műsorszolgáltatóra ruházott feladatok tekintetében, valamint a koncesszióval rendelkező magántulajdonú műsorszolgáltatók számára. Ebből következően az állami műsorszolgáltatóknak a spanyol lakosság legalább 98 %-át, míg a magántulajdonú műsorszolgáltatóknak a lakosság legalább 96 %-át le kell fedniük. Spanyolországban az országos műsorszolgáltatók nem rendelkeznek országos műsorszóró hálózattal, ezért a platformüzemeltetőkkel kötött megállapodások keretében gondoskodnak tartalmuk továbbításáról, valamint lefedettségi kötelezettségeik teljesítéséről.

6

| (15) | A hardverszállítók a különböző platformok kiépítéséhez szükséges infrastruktúrát és eszközöket gyártják vagy telepítik. |
| --- | --- |

(15)

A hardverszállítók a különböző platformok kiépítéséhez szükséges infrastruktúrát és eszközöket gyártják vagy telepítik.

| (16) | A platformüzemeltetők (vagy hálózatüzemeltetők) olyan magántulajdonban lévő vagy állami irányítás alatt álló vállalkozások, amelyek a műsorszolgáltató csatornák jelének a közönséghez való eljuttatásához és sugárzásához szükséges infrastruktúrát üzemeltetik. A televíziózás kezdetén az analóg földfelszíni platform volt az egyetlen rendelkezésre álló platform. A technológia fejlődésével a piacon több platform jelent meg: a műholdas platform, a kábeltelevíziós platform, legutóbb pedig az IPTV (7), amely széles sávú kapcsolaton keresztül továbbítja a televíziós jelet. |
| --- | --- |

(16)

A platformüzemeltetők (vagy hálózatüzemeltetők) olyan magántulajdonban lévő vagy állami irányítás alatt álló vállalkozások, amelyek a műsorszolgáltató csatornák jelének a közönséghez való eljuttatásához és sugárzásához szükséges infrastruktúrát üzemeltetik. A televíziózás kezdetén az analóg földfelszíni platform volt az egyetlen rendelkezésre álló platform. A technológia fejlődésével a piacon több platform jelent meg: a műholdas platform, a kábeltelevíziós platform, legutóbb pedig az IPTV (7), amely széles sávú kapcsolaton keresztül továbbítja a televíziós jelet.

7

| (17) | A földfelszíni műsorszolgáltatásban a televíziójelet a televízióstúdióból műsorszóró központba (fejállomásra) továbbítják, amely általában egy hálózatüzemeltető tulajdonában és üzemeltetésében lévő eszköz. Ezután a jel a műsorszóró központból (fejállomásról) a hálózatüzemeltető által üzemeltetett adóközpontokba (pl. toronyba) kerül, amelyek a jel továbbítását végzik; egyes esetekben a jelet műholdon keresztül továbbítják. Végül a jelet az adóközpontból a háztartásokba továbbítják. A földfelszíni hálózat digitalizálásához a földi adók cseréje szükséges. Mivel azonban a digitális jelek az analóg jeleknél alacsonyabb tartományban találhatók, és így az új technológia kapillárisabb hálózatot igényel, egyes esetekben a lefedettség bővítéséhez új műsorszóró központok kiépítése is szükséges. A nézőnek dekóderrel kell rendelkeznie, amely gyakran már a tévékészülék részét képezi. |
| --- | --- |

(17)

A földfelszíni műsorszolgáltatásban a televíziójelet a televízióstúdióból műsorszóró központba (fejállomásra) továbbítják, amely általában egy hálózatüzemeltető tulajdonában és üzemeltetésében lévő eszköz. Ezután a jel a műsorszóró központból (fejállomásról) a hálózatüzemeltető által üzemeltetett adóközpontokba (pl. toronyba) kerül, amelyek a jel továbbítását végzik; egyes esetekben a jelet műholdon keresztül továbbítják. Végül a jelet az adóközpontból a háztartásokba továbbítják. A földfelszíni hálózat digitalizálásához a földi adók cseréje szükséges. Mivel azonban a digitális jelek az analóg jeleknél alacsonyabb tartományban találhatók, és így az új technológia kapillárisabb hálózatot igényel, egyes esetekben a lefedettség bővítéséhez új műsorszóró központok kiépítése is szükséges. A nézőnek dekóderrel kell rendelkeznie, amely gyakran már a tévékészülék részét képezi.

| (18) | A műholdas műsorszolgáltatás során a jel műsorszóró központba (fejállomásra), majd onnan a műholdra kerül, amely a háztartásokba továbbítja. Alternatív megoldásként a jelet a televízióstúdióból közvetlenül is továbbíthatják a műholdra, ha a stúdió rendelkezik a megfelelő eszközökkel. A nézőnek parabolaantennával és dekóderrel kell rendelkeznie. A műholdas lefedettségnek egy adott régióban való növeléséhez a földi berendezéseket az ügyfél otthonában kell telepíteni. Földrajzilag így a műholdas platform Spanyolország területének csaknem 100 %-át képes lefedni, míg a földfelszíni platform lefedettsége mindegy 98 %-os. |
| --- | --- |

(18)

A műholdas műsorszolgáltatás során a jel műsorszóró központba (fejállomásra), majd onnan a műholdra kerül, amely a háztartásokba továbbítja. Alternatív megoldásként a jelet a televízióstúdióból közvetlenül is továbbíthatják a műholdra, ha a stúdió rendelkezik a megfelelő eszközökkel. A nézőnek parabolaantennával és dekóderrel kell rendelkeznie. A műholdas lefedettségnek egy adott régióban való növeléséhez a földi berendezéseket az ügyfél otthonában kell telepíteni. Földrajzilag így a műholdas platform Spanyolország területének csaknem 100 %-át képes lefedni, míg a földfelszíni platform lefedettsége mindegy 98 %-os.

2.1.3.   Háttér

Háttér

| (19) | A vizsgált intézkedést a műsorszolgáltatás digitalizálásának összefüggésében kell vizsgálni, amely a földfelszíni, műholdas és kábelplatformok terén az elmúlt időszakban zajlott vagy jelenleg zajlik. Az analóg műsorszolgáltatáshoz képest a digitalizált műsorszolgáltatás előnye, hogy a rádiófrekvenciás spektrum hatékonyabb kihasználása révén nagyobb átviteli kapacitással rendelkezik. Ez különösen a földfelszíni műsorszolgáltatás szempontjából lényeges, ahol a rendelkezésre álló frekvenciaspektrum korlátozott, a műsorszolgáltatás pedig a mobiltelefonos távközléssel verseng a szűkös sávszélességért. Ugyanakkor a műholdas továbbítás előnye, hogy teljesen más frekvenciasávot használ, amelyben nincs frekvenciahiány. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgált intézkedést a műsorszolgáltatás digitalizálásának összefüggésében kell vizsgálni, amely a földfelszíni, műholdas és kábelplatformok terén az elmúlt időszakban zajlott vagy jelenleg zajlik. Az analóg műsorszolgáltatáshoz képest a digitalizált műsorszolgáltatás előnye, hogy a rádiófrekvenciás spektrum hatékonyabb kihasználása révén nagyobb átviteli kapacitással rendelkezik. Ez különösen a földfelszíni műsorszolgáltatás szempontjából lényeges, ahol a rendelkezésre álló frekvenciaspektrum korlátozott, a műsorszolgáltatás pedig a mobiltelefonos távközléssel verseng a szűkös sávszélességért. Ugyanakkor a műholdas továbbítás előnye, hogy teljesen más frekvenciasávot használ, amelyben nincs frekvenciahiány.

| (20) | Az analógról a digitális televíziózásra történő átállás jelentős mennyiségű, jó minőségű rádióspektrumot szabadít fel a „digitális hozadék” néven ismert tartományban, amely elektronikus kommunikációs szolgáltatások kiépítéséhez használható fel. E digitális hozadék és különösen a 790–862 MHz-es tartomány (a 800 MHz-es sáv) lendületet adhat az elektronikus kommunikációs iparágnak, jelentős hatást gyakorolhat a versenyképességre és a növekedésre, továbbá számos társadalmi és kulturális előnnyel járhat (8). |
| --- | --- |

(20)

Az analógról a digitális televíziózásra történő átállás jelentős mennyiségű, jó minőségű rádióspektrumot szabadít fel a „digitális hozadék” néven ismert tartományban, amely elektronikus kommunikációs szolgáltatások kiépítéséhez használható fel. E digitális hozadék és különösen a 790–862 MHz-es tartomány (a 800 MHz-es sáv) lendületet adhat az elektronikus kommunikációs iparágnak, jelentős hatást gyakorolhat a versenyképességre és a növekedésre, továbbá számos társadalmi és kulturális előnnyel járhat (8).

8

| (21) | A digitális hozadék a földfelszíni műsorszolgáltatásról más platformra való átállással vagy az analógról digitális földfelszíni műsorszolgáltatásra való átállással használható ki. Elképzelhető egy több platformot kombináló vegyes megoldás is (9). |
| --- | --- |

(21)

A digitális hozadék a földfelszíni műsorszolgáltatásról más platformra való átállással vagy az analógról digitális földfelszíni műsorszolgáltatásra való átállással használható ki. Elképzelhető egy több platformot kombináló vegyes megoldás is (9).

9

| (22) | A földfelszíni műsorszolgáltatás esetében azonban a frekvenciahiány problémája a digitalizálást követően is fennáll. Nem sokkal az analógról a digitális televíziózásra történő átállás 2010. áprilisi befejezését követően a spanyol kormánynak egyes műsorszolgáltatókat a 800 MHz-es sávból alacsonyabb frekvenciasávba kellett áthelyeznie (10). A műsorszolgáltatóknak kiosztott DTT multiplexek áthelyezése további költségeket és állami támogatásokat eredményezett, amelyeket a Bizottság jelenleg hivatalos vizsgálati eljárás keretében vizsgál (11). |
| --- | --- |

(22)

A földfelszíni műsorszolgáltatás esetében azonban a frekvenciahiány problémája a digitalizálást követően is fennáll. Nem sokkal az analógról a digitális televíziózásra történő átállás 2010. áprilisi befejezését követően a spanyol kormánynak egyes műsorszolgáltatókat a 800 MHz-es sávból alacsonyabb frekvenciasávba kellett áthelyeznie (10). A műsorszolgáltatóknak kiosztott DTT multiplexek áthelyezése további költségeket és állami támogatásokat eredményezett, amelyeket a Bizottság jelenleg hivatalos vizsgálati eljárás keretében vizsgál (11).

10

11

| (23) | A televíziós műsorszolgáltatást illetően a földfelszíni digitális adás a közeljövőben is jelentős elosztási platform marad, azonban a széles sávú technológia, mint például az új generációs széles sávú hálózatok (NGA) jelentős alternatívaként szolgálhatnak a vezető jeltovábbító technológiák terén. Egyelőre azonban Spanyolországban az ilyen NGA-hálózatok földrajzi lefedettsége nem teljes körű. |
| --- | --- |

(23)

A televíziós műsorszolgáltatást illetően a földfelszíni digitális adás a közeljövőben is jelentős elosztási platform marad, azonban a széles sávú technológia, mint például az új generációs széles sávú hálózatok (NGA) jelentős alternatívaként szolgálhatnak a vezető jeltovábbító technológiák terén. Egyelőre azonban Spanyolországban az ilyen NGA-hálózatok földrajzi lefedettsége nem teljes körű.

| (24) | Spanyolországban jelenleg négy műsorszóró platform működik: DTT (azaz digitális földfelszíni technológia; DBV-T), műholdas (DBV-S), kábel (DVB-C) és IPTV. A DTT a szabadon fogható spanyol közszolgálati és magáncsatornák fő platformja (12). A földfelszíni hálózat fő üzemeltetője az Abertis, amely a Hispasat műholdas szolgáltató felett is ellenőrzést gyakorol. Ezenkívül számos helyi távközlési szolgáltató is sugároz DTT-jelet, amelyek általában az Abertis országos hálózatához csatlakoznak. Kasztília-La Mancha régióban a fő regionális szolgáltató a TelecomCLM (13). A fizetős csatornák szolgáltatása főként műholdas, kábel és IPTV platformon történik. A két vezető műholdas szolgáltató az Astra és a Hispasat. |
| --- | --- |

(24)

Spanyolországban jelenleg négy műsorszóró platform működik: DTT (azaz digitális földfelszíni technológia; DBV-T), műholdas (DBV-S), kábel (DVB-C) és IPTV. A DTT a szabadon fogható spanyol közszolgálati és magáncsatornák fő platformja (12). A földfelszíni hálózat fő üzemeltetője az Abertis, amely a Hispasat műholdas szolgáltató felett is ellenőrzést gyakorol. Ezenkívül számos helyi távközlési szolgáltató is sugároz DTT-jelet, amelyek általában az Abertis országos hálózatához csatlakoznak. Kasztília-La Mancha régióban a fő regionális szolgáltató a TelecomCLM (13). A fizetős csatornák szolgáltatása főként műholdas, kábel és IPTV platformon történik. A két vezető műholdas szolgáltató az Astra és a Hispasat.

12

13

| (25) | Az analógról a digitális televíziózásra történő átállás érdekében 2005–2008 között Spanyolország egy sor szabályozási intézkedést hozott a földfelszíni hálózatra vonatkozóan, amelyeket a 2.2. szakasz ismertet. A spanyol hatóságok Spanyolország területét három jól elkülöníthető térségre osztják fel:






  i. | I. térség – a spanyol lakosság döntő többsége, ahol az átállási költségeket a műsorszolgáltatók viselték – a magántulajdonú műsorszolgáltatók esetében a terület 96 %-a, állami műsorszolgáltatók esetében a terület 98 %-a. Mivel a költségeket a műsorszolgáltatók viselték, állami támogatásra nem volt szükség. |
| --- | --- | --- |

(25)

Az analógról a digitális televíziózásra történő átállás érdekében 2005–2008 között Spanyolország egy sor szabályozási intézkedést hozott a földfelszíni hálózatra vonatkozóan, amelyeket a 2.2. szakasz ismertet. A spanyol hatóságok Spanyolország területét három jól elkülöníthető térségre osztják fel:

i.

I. térség – a spanyol lakosság döntő többsége, ahol az átállási költségeket a műsorszolgáltatók viselték – a magántulajdonú műsorszolgáltatók esetében a terület 96 %-a, állami műsorszolgáltatók esetében a terület 98 %-a. Mivel a költségeket a műsorszolgáltatók viselték, állami támogatásra nem volt szükség.

| ii. | II. térség – a lakosság 2,5 %-ára kiterjedő távoli és kevésbé urbanizált területek, ahol az állami és magáncsatornák vételét korábban analóg földfelszíni televíziózás biztosította. Mivel azonban a digitális technológiára való átállás a meglévő műsorszóró központok korszerűsítését és újak kiépítését igényli, a földfelszíni hálózatban jelentős beruházásokra volt szükség. A magántulajdonú műsorszolgáltatóknak nem fűződött kellő érdekük ahhoz, hogy a szolgáltatást a II. térségben nyújtsák, így nem voltak hajlandóak viselni a digitalizálási költségeket. A spanyol hatóságok ezért létrehozták a vizsgálat tárgyát képező, a meglévő műsorszóró központok korszerűsítését és új központok kiépítését célzó állami támogatási programot. A folyamat DTT lefedettségbővítés néven vált ismertté, ami azt jelenti, hogy a DTT lefedettségét a kereskedelmi műsorszolgáltatók számára kötelező mértéken felül bővítették. |
| --- | --- |

ii.

II. térség – a lakosság 2,5 %-ára kiterjedő távoli és kevésbé urbanizált területek, ahol az állami és magáncsatornák vételét korábban analóg földfelszíni televíziózás biztosította. Mivel azonban a digitális technológiára való átállás a meglévő műsorszóró központok korszerűsítését és újak kiépítését igényli, a földfelszíni hálózatban jelentős beruházásokra volt szükség. A magántulajdonú műsorszolgáltatóknak nem fűződött kellő érdekük ahhoz, hogy a szolgáltatást a II. térségben nyújtsák, így nem voltak hajlandóak viselni a digitalizálási költségeket. A spanyol hatóságok ezért létrehozták a vizsgálat tárgyát képező, a meglévő műsorszóró központok korszerűsítését és új központok kiépítését célzó állami támogatási programot. A folyamat DTT lefedettségbővítés néven vált ismertté, ami azt jelenti, hogy a DTT lefedettségét a kereskedelmi műsorszolgáltatók számára kötelező mértéken felül bővítették.

| iii. | III. térség – itt a domborzat nem teszi lehetővé a földfelszíni platformon keresztüli televíziószolgáltatást, így azt műholdon keresztül nyújtják. A szabadon fogható televíziójelek továbbítását a III. térségben a Hispasat végzi. A televíziószolgáltatás műholdon keresztül történő nyújtása a fogyasztók számára költséggel jár, mivel parabolaantennát és set-top boxot kell beszerezniük. |
| --- | --- |

iii.

III. térség – itt a domborzat nem teszi lehetővé a földfelszíni platformon keresztüli televíziószolgáltatást, így azt műholdon keresztül nyújtják. A szabadon fogható televíziójelek továbbítását a III. térségben a Hispasat végzi. A televíziószolgáltatás műholdon keresztül történő nyújtása a fogyasztók számára költséggel jár, mivel parabolaantennát és set-top boxot kell beszerezniük.

2.2.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

2.2.1.   Az általános intézkedés

Az általános intézkedés

| (26) | A vizsgált program a spanyol központi hatóságok által 2005-től bevezetett komplex jogszabályrendszerre épül. E jogszabályok alapján az autonóm közösségek és a helyi önkormányzatok 2008–2009 között állami támogatást nyújtottak a DTT platform II. térségben történő kiépítéséhez. A helyi önkormányzatok a kedvezményezettek részére a központi költségvetésből és saját költségvetésükből biztosítottak forrásokat Ezenkívül az autonóm közösségek 2009-től folyamatos támogatást nyújtottak a II. térségen belüli hálózatok karbantartásához és üzemeltetéséhez. |
| --- | --- |

(26)

A vizsgált program a spanyol központi hatóságok által 2005-től bevezetett komplex jogszabályrendszerre épül. E jogszabályok alapján az autonóm közösségek és a helyi önkormányzatok 2008–2009 között állami támogatást nyújtottak a DTT platform II. térségben történő kiépítéséhez. A helyi önkormányzatok a kedvezményezettek részére a központi költségvetésből és saját költségvetésükből biztosítottak forrásokat Ezenkívül az autonóm közösségek 2009-től folyamatos támogatást nyújtottak a II. térségen belüli hálózatok karbantartásához és üzemeltetéséhez.

| (27) | A digitális televíziózási technológiára történő átállás szabályozása a 2005. június 14-i 10/2005. sz. törvény elfogadásával kezdődött. Ez a törvény hivatkozik arra, hogy elő kell segíteni az analógról a digitális földfelszíni technológiára való átállást, továbbá előírja, hogy a kormány hozza meg az átállást biztosító megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(27)

A digitális televíziózási technológiára történő átállás szabályozása a 2005. június 14-i 10/2005. sz. törvény elfogadásával kezdődött. Ez a törvény hivatkozik arra, hogy elő kell segíteni az analógról a digitális földfelszíni technológiára való átállást, továbbá előírja, hogy a kormány hozza meg az átállást biztosító megfelelő intézkedéseket.

| (28) | E felhatalmazást követően a Miniszterek Tanácsa a 944/2005. sz. királyi rendelettel elfogadta a nemzeti műszaki tervet, amely a spanyolországi analóg szolgáltatás kikapcsolásának dátumát 2010. április 3-ára tűzte ki (14) |
| --- | --- |

(28)

E felhatalmazást követően a Miniszterek Tanácsa a 944/2005. sz. királyi rendelettel elfogadta a nemzeti műszaki tervet, amely a spanyolországi analóg szolgáltatás kikapcsolásának dátumát 2010. április 3-ára tűzte ki (14)

14

| (29) | A II. és III. térséget illetően a nemzeti műszaki terv tizenkettedik kiegészítése már lehetővé tette, hogy a helyi és regionális hatóságok a lefedettség mértékét a lakosság 96–100 %-ára bővítsék. Ezzel kapcsolatban a műszaki terv kifejezetten a digitális földfelszíni televíziózásra (DTT) hivatkozik, és hat feltételt ír elő a helyi hatóságok számára a bővítés végrehajtásához. Az e) feltétel szerint a helyi létesítménynek meg kell felelnie a digitális földfelszíni televíziózásról szóló műszaki tervnek. |
| --- | --- |

(29)

A II. és III. térséget illetően a nemzeti műszaki terv tizenkettedik kiegészítése már lehetővé tette, hogy a helyi és regionális hatóságok a lefedettség mértékét a lakosság 96–100 %-ára bővítsék. Ezzel kapcsolatban a műszaki terv kifejezetten a digitális földfelszíni televíziózásra (DTT) hivatkozik, és hat feltételt ír elő a helyi hatóságok számára a bővítés végrehajtásához. Az e) feltétel szerint a helyi létesítménynek meg kell felelnie a digitális földfelszíni televíziózásról szóló műszaki tervnek.

földfelszíni

| (30) | Ezt követően 2007. szeptember 7-én a Miniszterek Tanácsa elfogadta a digitális földfelszíni televíziózásra történő átállás nemzeti tervét (a továbbiakban: átállási terv) (15), amely megvalósítja a nemzeti műszaki tervet Az átállási terv Spanyolország területét kilencven műszaki átállási projektre osztotta fel (16), és ezek mindegyikére vonatkozóan meghatározta az analóg műsorszolgáltatás kikapcsolásának határidejét. |
| --- | --- |

(30)

Ezt követően 2007. szeptember 7-én a Miniszterek Tanácsa elfogadta a digitális földfelszíni televíziózásra történő átállás nemzeti tervét (a továbbiakban: átállási terv) (15), amely megvalósítja a nemzeti műszaki tervet Az átállási terv Spanyolország területét kilencven műszaki átállási projektre osztotta fel (16), és ezek mindegyikére vonatkozóan meghatározta az analóg műsorszolgáltatás kikapcsolásának határidejét.

15

16

| (31) | 2008. február 29-én az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium (a továbbiakban: MITyC) határozatot hozott, amelynek célja a távközlési infrastruktúra fejlesztése, valamint az, hogy meghatározza az Avanza-terv keretében az információs társadalom fejlesztését célzó intézkedések 2008. évi finanszírozásának feltételeit és a források elosztását (17). A határozat 558 millió EUR összegű költségvetést hagyott jóvá, amelyet részben a széles sávú infrastruktúra fejlesztésére, részben pedig a kereskedelmi műsorszolgáltatók jogszabályi kötelezettségein kívül eső, távoli és kevésbé urbanizált spanyolországi területeken a televíziózás digitalizálására irányoztak elő (18). Az e területeken végrehajtott digitalizálás lefedettségbővítés néven vált ismertté. Végrehajtására a meglévő, a MITyC és az autonóm közösségek által 2008 júliusa és novembere között aláírt keretmegállapodások (19) sorozatos kiegészítésével került sor (a 2006. évi keretmegállapodások kiegészítéseit a Spanyol Közlönyben valamennyi autonóm közösségre vonatkozóan közzétették). A legtöbb esetben a megállapodások szövege a digitális földfelszíni technológiát jelöli meg az egyetlen finanszírozható technológiaként. A megállapodások alapján a MITyC forrásokat csoportosított át az autonóm közösségekhez, amelyek vállalták, hogy saját költségvetésükből fedezik a művelet fennmaradó költségeit. A kiegészítések emellett arra kötelezték a helyi hatóságokat, hogy feleljenek meg a nemzeti műszaki terv tizenkettedik kiegészítésének. |
| --- | --- |

(31)

2008. február 29-én az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium (a továbbiakban: MITyC) határozatot hozott, amelynek célja a távközlési infrastruktúra fejlesztése, valamint az, hogy meghatározza az Avanza-terv keretében az információs társadalom fejlesztését célzó intézkedések 2008. évi finanszírozásának feltételeit és a források elosztását (17). A határozat 558 millió EUR összegű költségvetést hagyott jóvá, amelyet részben a széles sávú infrastruktúra fejlesztésére, részben pedig a kereskedelmi műsorszolgáltatók jogszabályi kötelezettségein kívül eső, távoli és kevésbé urbanizált spanyolországi területeken a televíziózás digitalizálására irányoztak elő (18). Az e területeken végrehajtott digitalizálás lefedettségbővítés néven vált ismertté. Végrehajtására a meglévő, a MITyC és az autonóm közösségek által 2008 júliusa és novembere között aláírt keretmegállapodások (19) sorozatos kiegészítésével került sor (a 2006. évi keretmegállapodások kiegészítéseit a Spanyol Közlönyben valamennyi autonóm közösségre vonatkozóan közzétették). A legtöbb esetben a megállapodások szövege a digitális földfelszíni technológiát jelöli meg az egyetlen finanszírozható technológiaként. A megállapodások alapján a MITyC forrásokat csoportosított át az autonóm közösségekhez, amelyek vállalták, hogy saját költségvetésükből fedezik a művelet fennmaradó költségeit. A kiegészítések emellett arra kötelezték a helyi hatóságokat, hogy feleljenek meg a nemzeti műszaki terv tizenkettedik kiegészítésének.

17

18

19

| (32) | Ezzel párhuzamosan 2008. október 17-én a Miniszterek Tanácsa további 8,72 millió EUR elkülönítését hagyta jóvá az átállási terv I. fázisában, a 2009 első felében megvalósítandó átállási projektek keretében a DTT lefedettség kiépítése, illetve bővítése céljából. A forrásokat azt követően bocsátották rendelkezésre, hogy a MITyC és az autonóm közösségek 2008 decemberében új keretmegállapodásokat írtak alá (a továbbiakban: a 2008. évi keretmegállapodások). Ezek az „Együttműködési keretmegállapodás az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium, valamint [...] autonóm közösség között a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervének kidolgozásáról” címmel kötött megállapodások hivatkoznak az említett 8,72 millió EUR-s finanszírozásra. Felsorolják azokat a tevékenységeket, amelyeket a központi és regionális hatóságok finanszíroznak annak érdekében, hogy a digitális televíziózás a meglévő analóg lefedettségnek megfelelő lefedettséget érjen el. E tevékenységek a digitális földfelszíni televíziózás kiépítéséhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(32)

Ezzel párhuzamosan 2008. október 17-én a Miniszterek Tanácsa további 8,72 millió EUR elkülönítését hagyta jóvá az átállási terv I. fázisában, a 2009 első felében megvalósítandó átállási projektek keretében a DTT lefedettség kiépítése, illetve bővítése céljából. A forrásokat azt követően bocsátották rendelkezésre, hogy a MITyC és az autonóm közösségek 2008 decemberében új keretmegállapodásokat írtak alá (a továbbiakban: a 2008. évi keretmegállapodások). Ezek az „Együttműködési keretmegállapodás az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium, valamint [...] autonóm közösség között a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervének kidolgozásáról” címmel kötött megállapodások hivatkoznak az említett 8,72 millió EUR-s finanszírozásra. Felsorolják azokat a tevékenységeket, amelyeket a központi és regionális hatóságok finanszíroznak annak érdekében, hogy a digitális televíziózás a meglévő analóg lefedettségnek megfelelő lefedettséget érjen el. E tevékenységek a digitális földfelszíni televíziózás kiépítéséhez kapcsolódnak.

Együttműködési keretmegállapodás az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium, valamint [...] autonóm közösség között a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervének kidolgozásáról

| (33) | 2009. május 29-én a Miniszterek Tanácsa jóváhagyta egy a DTT-átállási intézkedéseket finanszírozó 52 millió EUR-s keret felosztásának kritériumait, amelynek célja, hogy finanszírozza az átállási terv II. és III. fázisához tartozó projektek lefedettségbővítését (20). A Miniszterek Tanácsának megállapodása közvetlen kapcsolatot létesített az átállási tervvel, mivel kimondta, hogy „a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervében kitűzött cél, nevezetesen a jelenlegi analóg technológiát alkalmazó földfelszíni televíziózás lefedettségéhez hasonló DTT-lefedettség eléréséhez az állami hatóságok pénzügyi támogatása szükséges”, továbbá, hogy „az együttműködés megvalósítását a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervében rögzített keretrendszer határozza meg”. |
| --- | --- |

(33)

2009. május 29-én a Miniszterek Tanácsa jóváhagyta egy a DTT-átállási intézkedéseket finanszírozó 52 millió EUR-s keret felosztásának kritériumait, amelynek célja, hogy finanszírozza az átállási terv II. és III. fázisához tartozó projektek lefedettségbővítését (20). A Miniszterek Tanácsának megállapodása közvetlen kapcsolatot létesített az átállási tervvel, mivel kimondta, hogy „a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervében kitűzött cél, nevezetesen a jelenlegi analóg technológiát alkalmazó földfelszíni televíziózás lefedettségéhez hasonló DTT-lefedettség eléréséhez az állami hatóságok pénzügyi támogatása szükséges”, továbbá, hogy „az együttműködés megvalósítását a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervében rögzített keretrendszer határozza meg”.

20

| (34) | Végül 2009 októbere és decembere között a Spanyol Közlönyben közzétették a (32) preambulumbekezdésben említett keretmegállapodások kiegészítéseit, többek között az átállási terv II. és III. fázisában elvégzett lefedettségbővítésre vonatkozóan. A kiegészítések meghatározzák a lefedettségbővítési intézkedések fogalmát, amelynek során kizárólag a földfelszíni technológiára hivatkoznak kifejezetten, bár formálisan nem zárják ki az egyéb technológiákat sem (21). |
| --- | --- |

(34)

Végül 2009 októbere és decembere között a Spanyol Közlönyben közzétették a (32) preambulumbekezdésben említett keretmegállapodások kiegészítéseit, többek között az átállási terv II. és III. fázisában elvégzett lefedettségbővítésre vonatkozóan. A kiegészítések meghatározzák a lefedettségbővítési intézkedések fogalmát, amelynek során kizárólag a földfelszíni technológiára hivatkoznak kifejezetten, bár formálisan nem zárják ki az egyéb technológiákat sem (21).

21

| (35) | A 2008. évi keretmegállapodások és azok fent említett kiegészítéseinek (22) közzétételét követően az autonóm közösségek kormányai megkezdték a bővítés végrehajtását. Közbeszerzési eljárásokat írtak ki vagy önállóan, vagy az ennek lebonyolításával megbízott magánvállalkozások útján. A támogatásokat részben az MITyC közreműködésével ítélték oda, így azokat a központi költségvetésből finanszírozták, részben pedig maguk az autonóm közösségek finanszírozták. Bizonyos esetekben az autonóm közösségek a helyi önkormányzatokat hatalmazták meg a bővítés elvégzésével. |
| --- | --- |

(35)

A 2008. évi keretmegállapodások és azok fent említett kiegészítéseinek (22) közzétételét követően az autonóm közösségek kormányai megkezdték a bővítés végrehajtását. Közbeszerzési eljárásokat írtak ki vagy önállóan, vagy az ennek lebonyolításával megbízott magánvállalkozások útján. A támogatásokat részben az MITyC közreműködésével ítélték oda, így azokat a központi költségvetésből finanszírozták, részben pedig maguk az autonóm közösségek finanszírozták. Bizonyos esetekben az autonóm közösségek a helyi önkormányzatokat hatalmazták meg a bővítés elvégzésével.

22

2.2.2.   A támogatási intézkedés végrehajtása Kasztília-La Mancha régióban

A támogatási intézkedés végrehajtása Kasztília-La Mancha régióban

| (36) | Ellentétben a legtöbb egyéb autonóm közösséggel, Kasztília-La Mancha hatóságai nem hirdettek meg regionális közbeszerzési eljárásokat a digitális televíziózás lefedettségének bővítése céljából. Ez nyilvánvalóan az idő rövidsége miatt történt így, hiszen több mint 400 műsorszóró központ korszerűsítése vált szükségessé (23). Ehelyett a JCCM egy, a 2008. december 2-i 347/2008. sz. rendeletben (továbbiakban: a rendelet) megállapított külön eljárást követett a távközlési szolgáltatóknak az adóközpontok digitalizálásához történő kiválasztása során. |
| --- | --- |

(36)

Ellentétben a legtöbb egyéb autonóm közösséggel, Kasztília-La Mancha hatóságai nem hirdettek meg regionális közbeszerzési eljárásokat a digitális televíziózás lefedettségének bővítése céljából. Ez nyilvánvalóan az idő rövidsége miatt történt így, hiszen több mint 400 műsorszóró központ korszerűsítése vált szükségessé (23). Ehelyett a JCCM egy, a 2008. december 2-i 347/2008. sz. rendeletben (továbbiakban: a rendelet) megállapított külön eljárást követett a távközlési szolgáltatóknak az adóközpontok digitalizálásához történő kiválasztása során.

23

| (37) | A rendelet a meglévő (analóg) műsorszóró központok tulajdonosai számára a digitalizáláshoz szükséges finanszírozás közvetlen kiosztásáról rendelkezett. Ez pedig nem igényelt nyílt közbeszerzési eljárást. A JCCM-nek az alábbi külön eljárást kellett követnie: i. az akkor analóg lefedettséget nyújtó központok műszaki elemzése; ii. az elérendő digitális lefedettség elemzése; iii. a digitalizálandó műsorszóró központok kiválasztása; iv. a műsorszóró központok tulajdonosainak azonosítása; v. a regionális kormány ajánlata a műsorszóró központok tulajdonosai számára; és vi. a támogatások odaítélése. |
| --- | --- |

(37)

A rendelet a meglévő (analóg) műsorszóró központok tulajdonosai számára a digitalizáláshoz szükséges finanszírozás közvetlen kiosztásáról rendelkezett. Ez pedig nem igényelt nyílt közbeszerzési eljárást. A JCCM-nek az alábbi külön eljárást kellett követnie: i. az akkor analóg lefedettséget nyújtó központok műszaki elemzése; ii. az elérendő digitális lefedettség elemzése; iii. a digitalizálandó műsorszóró központok kiválasztása; iv. a műsorszóró központok tulajdonosainak azonosítása; v. a regionális kormány ajánlata a műsorszóró központok tulajdonosai számára; és vi. a támogatások odaítélése.

| (38) | A rendelet végrehajtása ennek megfelelően zajlott. A meglévő műsorszóró központok tulajdonosaival közvetlenül vették fel a kapcsolatot, és tájékoztatták őket az állami finanszírozás igénybe vételéhez teljesítendő követelményekről. Három különböző forgatókönyv lehetséges. Először is a legtöbb esetben a műsorszóró központok a települési önkormányzatok tulajdonában állnak, amelyek az üzemeltetésért és a karbantartásért felelnek. Miután megkapták a JCCM-től a finanszírozást, a települési önkormányzatok a műszaki és gazdasági közbeszerzési eljárás alapján megvásárolták a digitális berendezéseket az Abertistől és a TelecomCLM-től, majd a berendezések beszerelését, üzemeltetését és karbantartását alvállalkozásba adták e két társaságnak. A hatóságok csak e két társasággal vették fel a kapcsolatot, és csak e társaságok nyújtottak be műszaki pályázatot a támogatás elnyeréséhez. Másodszor, az esetek mintegy negyedében a kiválasztott központok közvetlenül vagy a TelecomCLM-hez vagy az Abertishez tartoznak. Ezekben az esetekben a két társaság a berendezéseik fejlesztéséhez kapott támogatást. A harmadik forgatókönyv szerint néhány új műsorszóró központot kellett építeni. Bár ezek valóban állami finanszírozásban részesültek, jelenleg a TelecomCLM tulajdonában állnak. |
| --- | --- |

(38)

A rendelet végrehajtása ennek megfelelően zajlott. A meglévő műsorszóró központok tulajdonosaival közvetlenül vették fel a kapcsolatot, és tájékoztatták őket az állami finanszírozás igénybe vételéhez teljesítendő követelményekről. Három különböző forgatókönyv lehetséges. Először is a legtöbb esetben a műsorszóró központok a települési önkormányzatok tulajdonában állnak, amelyek az üzemeltetésért és a karbantartásért felelnek. Miután megkapták a JCCM-től a finanszírozást, a települési önkormányzatok a műszaki és gazdasági közbeszerzési eljárás alapján megvásárolták a digitális berendezéseket az Abertistől és a TelecomCLM-től, majd a berendezések beszerelését, üzemeltetését és karbantartását alvállalkozásba adták e két társaságnak. A hatóságok csak e két társasággal vették fel a kapcsolatot, és csak e társaságok nyújtottak be műszaki pályázatot a támogatás elnyeréséhez. Másodszor, az esetek mintegy negyedében a kiválasztott központok közvetlenül vagy a TelecomCLM-hez vagy az Abertishez tartoznak. Ezekben az esetekben a két társaság a berendezéseik fejlesztéséhez kapott támogatást. A harmadik forgatókönyv szerint néhány új műsorszóró központot kellett építeni. Bár ezek valóban állami finanszírozásban részesültek, jelenleg a TelecomCLM tulajdonában állnak.

| (39) | A JCCM a két üzemeltetővel 147 együttműködési megállapodást („convenios”), a települési önkormányzatokkal pedig 475 együttműködési megállapodást kötött. Az e megállapodások hatálya alá tartozó létesítmények mintegy 84 %-a DTT-létesítmény, 16 %-a pedig háztartási műholdvevő volt. A műholdvevőket arra használták, hogy az apró falvakban is biztosítsák a DTT csatornák lefedettségét. E célból a JCCM a Hispasat műholdas platformja mellett döntött (24). A folyamat végén a meglévő központok korszerűsítéséről szóló tájékoztatást az önkormányzati hirdetőtáblákon is kifüggesztették. |
| --- | --- |

(39)

A JCCM a két üzemeltetővel 147 együttműködési megállapodást („convenios”), a települési önkormányzatokkal pedig 475 együttműködési megállapodást kötött. Az e megállapodások hatálya alá tartozó létesítmények mintegy 84 %-a DTT-létesítmény, 16 %-a pedig háztartási műholdvevő volt. A műholdvevőket arra használták, hogy az apró falvakban is biztosítsák a DTT csatornák lefedettségét. E célból a JCCM a Hispasat műholdas platformja mellett döntött (24). A folyamat végén a meglévő központok korszerűsítéséről szóló tájékoztatást az önkormányzati hirdetőtáblákon is kifüggesztették.

convenios

24

| (40) | A Bizottságot tájékoztatták, hogy összesen mintegy 46 millió EUR állami pénzt költöttek a műsorszóró központok korszerűsítésére, amelyből 32,6 millió EUR-t közvetlenül azok a települések kaptak, amelyek tulajdonában 355 műsorszóró központ állt (25). Az önkormányzatok és a JCCM közötti együttműködési megállapodások rögzítik, hogy az utóbbi felelős a beépítés és karbantartás elvégzésére kiválasztott üzemeltető leszerződtetéséért (26). Az egyes önkormányzatok különböző kiválasztási eljárások mellett döntöttek. Egyes önkormányzatok közvetlen levélben fordultak a TelecomCLM-hez és az Abertishez, míg mások a tájékoztatást a hirdetőtáblájukon tették közzé, amelyben felkérték az üzemeltetőket műszaki pályázatuk benyújtására. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottságot tájékoztatták, hogy összesen mintegy 46 millió EUR állami pénzt költöttek a műsorszóró központok korszerűsítésére, amelyből 32,6 millió EUR-t közvetlenül azok a települések kaptak, amelyek tulajdonában 355 műsorszóró központ állt (25). Az önkormányzatok és a JCCM közötti együttműködési megállapodások rögzítik, hogy az utóbbi felelős a beépítés és karbantartás elvégzésére kiválasztott üzemeltető leszerződtetéséért (26). Az egyes önkormányzatok különböző kiválasztási eljárások mellett döntöttek. Egyes önkormányzatok közvetlen levélben fordultak a TelecomCLM-hez és az Abertishez, míg mások a tájékoztatást a hirdetőtáblájukon tették közzé, amelyben felkérték az üzemeltetőket műszaki pályázatuk benyújtására.

25

26

| (41) | Az együttműködési megállapodás szerint a JCCM fizeti a digitális berendezések beszerzését és beépítését, valamint az első két évben az egyes digitalizált műsorszóró központok üzemeltetését és karbantartását. Mivel az együttműködési megállapodás nem írta elő az üzemeltető számára, hogy a szóban forgó időszak letelte után köteles finanszírozni az üzemeltetést és a karbantartást, a TelecomCLM a berendezéseket átadta a JCCM-nek (27). Ezt követően a JCCM feladata volt a DTT berendezések üzemeltetésének és karbantartásának finanszírozása. |
| --- | --- |

(41)

Az együttműködési megállapodás szerint a JCCM fizeti a digitális berendezések beszerzését és beépítését, valamint az első két évben az egyes digitalizált műsorszóró központok üzemeltetését és karbantartását. Mivel az együttműködési megállapodás nem írta elő az üzemeltető számára, hogy a szóban forgó időszak letelte után köteles finanszírozni az üzemeltetést és a karbantartást, a TelecomCLM a berendezéseket átadta a JCCM-nek (27). Ezt követően a JCCM feladata volt a DTT berendezések üzemeltetésének és karbantartásának finanszírozása.

27

| (42) | A Bizottság úgy értesült, hogy az elköltött összesen 46 millió EUR közpénzből legalább 13,5 millió EUR-t a platformüzemeltetőknek utaltak át: 13,2 millió EUR-t kapott a TelecomCLM, amely 138 műsorszóró központ tulajdonosa, a három központot birtokló Abertis pedig mintegy 250 000 EUR-t kapott. A TelecomCLM és az Abertis saját berendezéseikkel végezték el központjaik digitalizálását. Bizonyos esetekben a TelecomCLM adótornyainak digitalizálásához használt berendezések továbbra is a hatóságok tulajdonában vannak. Ezekben az esetekben az üzemeltetőnek nem kell fizetni e berendezések használatáért. Ezen kívül 2009–2011 között a digitalizált központok üzemeltetéséért és karbantartásáért fizetett teljes finanszírozási összeg elérte a legalább 6,5 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság úgy értesült, hogy az elköltött összesen 46 millió EUR közpénzből legalább 13,5 millió EUR-t a platformüzemeltetőknek utaltak át: 13,2 millió EUR-t kapott a TelecomCLM, amely 138 műsorszóró központ tulajdonosa, a három központot birtokló Abertis pedig mintegy 250 000 EUR-t kapott. A TelecomCLM és az Abertis saját berendezéseikkel végezték el központjaik digitalizálását. Bizonyos esetekben a TelecomCLM adótornyainak digitalizálásához használt berendezések továbbra is a hatóságok tulajdonában vannak. Ezekben az esetekben az üzemeltetőnek nem kell fizetni e berendezések használatáért. Ezen kívül 2009–2011 között a digitalizált központok üzemeltetéséért és karbantartásáért fizetett teljes finanszírozási összeg elérte a legalább 6,5 millió EUR-t.

| (43) | A meglévő központok puszta korszerűsítése azonban nem volt elegendő a bővített terület teljes lefedettségének biztosításához. Ezért közpénzből 20 új központ épült fel. A hatóságok nyílt közbeszerzési eljárás szervezése nélkül, közvetlenül keresték meg a TelecomCLM-et, és felkérték a feladat elvégzésére. A Bizottságnak nyújtott információk szerint az új telephelyek építése 2,26 millió EUR-ba került, amelyből mindegy 751 000 EUR-t hat központ építésére fordítottak; ezek később a TelecomCLM-hez kerültek át. A fennmaradó 14 központ a települési önkormányzatok tulajdonában maradt. |
| --- | --- |

(43)

A meglévő központok puszta korszerűsítése azonban nem volt elegendő a bővített terület teljes lefedettségének biztosításához. Ezért közpénzből 20 új központ épült fel. A hatóságok nyílt közbeszerzési eljárás szervezése nélkül, közvetlenül keresték meg a TelecomCLM-et, és felkérték a feladat elvégzésére. A Bizottságnak nyújtott információk szerint az új telephelyek építése 2,26 millió EUR-ba került, amelyből mindegy 751 000 EUR-t hat központ építésére fordítottak; ezek később a TelecomCLM-hez kerültek át. A fennmaradó 14 központ a települési önkormányzatok tulajdonában maradt.

| (44) | A (39) preambulumbekezdésben leírtak szerint végül ahol túl költséges lett volna a DTT-központ kiépítése, inkább a műholdas továbbítás mellett döntöttek. E célból 100 megállapodást kötöttek a műholdvevők háztartásokban történő beszerelésére. A műholdvevők a műholdas adatátviteli hálózat részét képezik. |
| --- | --- |

(44)

A (39) preambulumbekezdésben leírtak szerint végül ahol túl költséges lett volna a DTT-központ kiépítése, inkább a műholdas továbbítás mellett döntöttek. E célból 100 megállapodást kötöttek a műholdvevők háztartásokban történő beszerelésére. A műholdvevők a műholdas adatátviteli hálózat részét képezik.

| (45) | Az eljárás eredményeként a hatóságok összesen 622 megállapodást kötöttek az érintett önkormányzatokkal és üzemeltetőkkel. A Bizottságnak nyújtott információk alapján az említett összegek lebontása a következő:









  (millió EUR) |
| --- | --- |
| | Műsorszóró központok korszerűsítése | Új műsorszóró központok | A települési infrastruktúra korszerűsítése (28) | Üzemeltetés és karbantartás (29) |
| TelecomCLM | 13,2 | 2,26 | 32,6 | Meghatározandó |
| Abertis | 0,25 | — | Meghatározandó |
| Összesen | 13,45 | 2,26 | 32,6 | Legalább 6,5 |

(45)

Az eljárás eredményeként a hatóságok összesen 622 megállapodást kötöttek az érintett önkormányzatokkal és üzemeltetőkkel. A Bizottságnak nyújtott információk alapján az említett összegek lebontása a következő:

(millió EUR)

Műsorszóró központok korszerűsítése

Új műsorszóró központok

A települési infrastruktúra korszerűsítése (28)

28

Üzemeltetés és karbantartás (29)

29

TelecomCLM

13,2

2,26

32,6

Meghatározandó

Abertis

0,25

—

Meghatározandó

Összesen

13,45

2,26

32,6

Legalább 6,5

2.3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (46) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság először is rámutatott arra, hogy az ismertetett intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek megfelel, így állami támogatásnak tekinthető. A kifogásolt intézkedés láthatóan pozitívan diszkriminálja a földfelszíni platformüzemeltetőket, és megsérti ezzel a technológiai semlegesség elvét (30). A kifogásolt intézkedés továbbá hátrányosan megkülönbözteti azokat a platformüzemeltetőket, amelyek regionális és helyi földfelszíni műsorszolgáltatók részére nyújtanak műsorszóró szolgáltatásokat. Ez az országos műsorszolgáltatókat és platformüzemeltetőket részesítené előnyben. |
| --- | --- |

(46)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság először is rámutatott arra, hogy az ismertetett intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek megfelel, így állami támogatásnak tekinthető. A kifogásolt intézkedés láthatóan pozitívan diszkriminálja a földfelszíni platformüzemeltetőket, és megsérti ezzel a technológiai semlegesség elvét (30). A kifogásolt intézkedés továbbá hátrányosan megkülönbözteti azokat a platformüzemeltetőket, amelyek regionális és helyi földfelszíni műsorszolgáltatók részére nyújtanak műsorszóró szolgáltatásokat. Ez az országos műsorszolgáltatókat és platformüzemeltetőket részesítené előnyben.

30

| (47) | A Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a program torzíthatta vagy ténylegesen torzította a földfelszíni és műholdas platformok, valamint maguk a földfelszíni platformok közötti versenyt. A Bizottság nem talált olyan indokokat, amelyek alapján ezen intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhetnének, mivel egyetlen eltérés sem tűnt alkalmazhatónak. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a program torzíthatta vagy ténylegesen torzította a földfelszíni és műholdas platformok, valamint maguk a földfelszíni platformok közötti versenyt. A Bizottság nem talált olyan indokokat, amelyek alapján ezen intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhetnének, mivel egyetlen eltérés sem tűnt alkalmazhatónak.

| (48) | További részletek olvashatók az eljárás megindításáról szóló határozatban, amelyet e határozat szerves részeként kell kezelni. |
| --- | --- |

(48)

További részletek olvashatók az eljárás megindításáról szóló határozatban, amelyet e határozat szerves részeként kell kezelni.

3.   SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

3.1.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

| (49) | Az eljárás megindításáról szóló határozattal szembeni védekezés keretében Spanyolország és Kasztília-La Mancha autonóm közösség számos érvet adott elő Általánosságban ezek két kategóriába sorolhatók. Először is a spanyol hatóságok úgy érveltek, hogy a támogatás kedvezményezettjei semmilyen előnyben nem részesültek. Másodszor ha ennek ellenére megállapítható, hogy állami támogatás nyújtására került sor, az mindenképpen összeegyeztethetőnek minősülne (31). Ezek az érvek a következőképpen foglalhatók össze: |
| --- | --- |

(49)

Az eljárás megindításáról szóló határozattal szembeni védekezés keretében Spanyolország és Kasztília-La Mancha autonóm közösség számos érvet adott elő Általánosságban ezek két kategóriába sorolhatók. Először is a spanyol hatóságok úgy érveltek, hogy a támogatás kedvezményezettjei semmilyen előnyben nem részesültek. Másodszor ha ennek ellenére megállapítható, hogy állami támogatás nyújtására került sor, az mindenképpen összeegyeztethetőnek minősülne (31). Ezek az érvek a következőképpen foglalhatók össze:

31

3.2.   A TÁMOGATÁS HIÁNYA

3.2.1.   Az előny hiánya

Az előny hiánya

| (50) | A Kasztília-La Mancha régió hatóságai szerint a vizsgált intézkedés nem minősül állami támogatásnak, és nem biztosít előnyt a vállalkozások számára. A spanyol államtól és az autonóm közösségektől érkező kombinált forrásokat közvetlenül a hivatalos minőségükben vagy hatóságként eljáró kedvezményezetteknek utalták át (32). Ezeket a kifogásolt támogatásokat kizárólag a 141 meglévő analóg műsorszóró központ digitalizálására, és a 6 új központ felépítésére használták. A műsorszóró központok digitalizálása az e központokat birtokló üzemeltetők által benyújtott műszaki jelentés alapos értékelését követően zajlott le. Az együttműködési megállapodások aláírására csak e műszaki jelentések alapján került sor a központok tulajdonosaival (33). Ez a „tárgyalásos eljárás” nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásnak minősül, egyebek mellett az önkormányzatok hirdetőtábláján történő közzététel miatt (lásd a (39) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(50)

A Kasztília-La Mancha régió hatóságai szerint a vizsgált intézkedés nem minősül állami támogatásnak, és nem biztosít előnyt a vállalkozások számára. A spanyol államtól és az autonóm közösségektől érkező kombinált forrásokat közvetlenül a hivatalos minőségükben vagy hatóságként eljáró kedvezményezetteknek utalták át (32). Ezeket a kifogásolt támogatásokat kizárólag a 141 meglévő analóg műsorszóró központ digitalizálására, és a 6 új központ felépítésére használták. A műsorszóró központok digitalizálása az e központokat birtokló üzemeltetők által benyújtott műszaki jelentés alapos értékelését követően zajlott le. Az együttműködési megállapodások aláírására csak e műszaki jelentések alapján került sor a központok tulajdonosaival (33). Ez a „tárgyalásos eljárás” nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásnak minősül, egyebek mellett az önkormányzatok hirdetőtábláján történő közzététel miatt (lásd a (39) preambulumbekezdést).

32

33

| (51) | A nemzeti hatóságok azt állítják, hogy a platformüzemeltetőknek nyújtott közfinanszírozás mértékét illetően e finanszírozás csupán az önkormányzatok tulajdonában lévő elektronikus továbbító berendezések üzemeltetésére és karbantartására vonatkozott. Ebben az esetben nem platformüzemeltetőként, hanem csupán a szóban forgó központok korszerűsítéséhez és módosításához szükséges műszaki berendezések beszállítóiként és beszerelőiként jártak el (34). Amennyiben a közfinanszírozást követően is szolgáltatnak a II. térségben, az csupán a földfelszíni televíziójel alap- és közszolgáltatásként történő nyújtására irányul. |
| --- | --- |

(51)

A nemzeti hatóságok azt állítják, hogy a platformüzemeltetőknek nyújtott közfinanszírozás mértékét illetően e finanszírozás csupán az önkormányzatok tulajdonában lévő elektronikus továbbító berendezések üzemeltetésére és karbantartására vonatkozott. Ebben az esetben nem platformüzemeltetőként, hanem csupán a szóban forgó központok korszerűsítéséhez és módosításához szükséges műszaki berendezések beszállítóiként és beszerelőiként jártak el (34). Amennyiben a közfinanszírozást követően is szolgáltatnak a II. térségben, az csupán a földfelszíni televíziójel alap- és közszolgáltatásként történő nyújtására irányul.

34

| (52) | Hálózataik digitalizálása céljából a 475 települési önkormányzat műszaki jelentéseket rendelt meg, amelyeket gyakran a platformüzemeltetők készítettek el. Az üzemeltetők ebben az esetben sem részesültek gazdasági előnyben. |
| --- | --- |

(52)

Hálózataik digitalizálása céljából a 475 települési önkormányzat műszaki jelentéseket rendelt meg, amelyeket gyakran a platformüzemeltetők készítettek el. Az üzemeltetők ebben az esetben sem részesültek gazdasági előnyben.

| (53) | A nemzeti hatóságok szerint a TelecomCLM, illetve az Abertis Telecom tulajdonában álló digitalizált műsorszóró központok a kifogásolt támogatás nyújtása előtt is léteztek, tehát e támogatásokat nem a Kasztília-La Mancha II. térség DTT lefedettségének bővítésében érdekelt két hálózatüzemeltető hálózatbővítésének finanszírozására használták fel. |
| --- | --- |

(53)

A nemzeti hatóságok szerint a TelecomCLM, illetve az Abertis Telecom tulajdonában álló digitalizált műsorszóró központok a kifogásolt támogatás nyújtása előtt is léteztek, tehát e támogatásokat nem a Kasztília-La Mancha II. térség DTT lefedettségének bővítésében érdekelt két hálózatüzemeltető hálózatbővítésének finanszírozására használták fel.

| (54) | A TelecomCLM és az Abertis 141 saját műsorszóró központjának digitalizálására kapott közpénzből történő finanszírozást. A nemzeti hatóságok rámutatnak arra, hogy erre csak azokban a térségekben került sor, ahol a települési önkormányzatok nem rendelkeztek a DTT lefedettség bővítésére alkalmas saját műsorszóró vagy átjátszó központtal. A nemzeti hatóságok ugyanakkor úgy érvelnek, hogy e beruházások következtében a TelecomCLM és az Abertis nem részesült versenyelőnyben az olyan szomszédos piacokon, mint például a helyi televíziók vagy a digitális televíziós műsorszórás (DV-BH). A TelecomCLM telephelyeinek digitalizálása nem tette lehetővé, hogy a társaság az egész régióban szolgáltasson a műsorszolgáltatóknak, és hálózatának kapillaritását sem növelte oly mértékben, amellyel új szolgáltatásokat nyújthatna. |
| --- | --- |

(54)

A TelecomCLM és az Abertis 141 saját műsorszóró központjának digitalizálására kapott közpénzből történő finanszírozást. A nemzeti hatóságok rámutatnak arra, hogy erre csak azokban a térségekben került sor, ahol a települési önkormányzatok nem rendelkeztek a DTT lefedettség bővítésére alkalmas saját műsorszóró vagy átjátszó központtal. A nemzeti hatóságok ugyanakkor úgy érvelnek, hogy e beruházások következtében a TelecomCLM és az Abertis nem részesült versenyelőnyben az olyan szomszédos piacokon, mint például a helyi televíziók vagy a digitális televíziós műsorszórás (DV-BH). A TelecomCLM telephelyeinek digitalizálása nem tette lehetővé, hogy a társaság az egész régióban szolgáltasson a műsorszolgáltatóknak, és hálózatának kapillaritását sem növelte oly mértékben, amellyel új szolgáltatásokat nyújthatna.

| (55) | A II. térségben a háromféle műsorszóró központ digitalizálásának folyamatában részt vevő hálózatüzemeltetők nem részesültek gazdasági előnyben. Az üzemeltetők mindhárom központ esetében piaci áron nyújtották szolgáltatásaikat, mint például a DTT-berendezések biztosítása, beépítése, valamint üzemeltetése és karbantartása. |
| --- | --- |

(55)

A II. térségben a háromféle műsorszóró központ digitalizálásának folyamatában részt vevő hálózatüzemeltetők nem részesültek gazdasági előnyben. Az üzemeltetők mindhárom központ esetében piaci áron nyújtották szolgáltatásaikat, mint például a DTT-berendezések biztosítása, beépítése, valamint üzemeltetése és karbantartása.

3.2.2.   A verseny és a kereskedelem torzulásának hiánya

A verseny és a kereskedelem torzulásának hiánya

| (56) | Sem a verseny, sem a kereskedelem nem torzult. A CMT üzemeltetői nyilvántartásában szereplő bármely távközlési szolgáltató lehet a települési önkormányzatok alvállalkozója, következésképpen jogosult a 347/2008. sz. határozat szerinti támogatásokra. Ez vonatkozik a műholdas, kábel- valamint televíziós szolgáltatókra, és az országos, regionális vagy helyi szintű működéstől függetlenül bármely üzemeltetőre. |
| --- | --- |

(56)

Sem a verseny, sem a kereskedelem nem torzult. A CMT üzemeltetői nyilvántartásában szereplő bármely távközlési szolgáltató lehet a települési önkormányzatok alvállalkozója, következésképpen jogosult a 347/2008. sz. határozat szerinti támogatásokra. Ez vonatkozik a műholdas, kábel- valamint televíziós szolgáltatókra, és az országos, regionális vagy helyi szintű működéstől függetlenül bármely üzemeltetőre.

| (57) | A nemzeti hatóságok szerint a vizsgált kiválasztási folyamat átlátható volt, és a spanyol, illetve uniós közbeszerzési jogszabályoknak megfelelően zajlott. A támogatásokat a regionális hatóságok tették közzé. A DTT-bővítésre irányuló összes eljárást az önkormányzatok hirdetőtábláján hirdették ki, a régió legnagyobb hálózatüzemeltetőit, azaz a TelecomCLM-et és az Abertis Telecomot pedig levélben értesítették. |
| --- | --- |

(57)

A nemzeti hatóságok szerint a vizsgált kiválasztási folyamat átlátható volt, és a spanyol, illetve uniós közbeszerzési jogszabályoknak megfelelően zajlott. A támogatásokat a regionális hatóságok tették közzé. A DTT-bővítésre irányuló összes eljárást az önkormányzatok hirdetőtábláján hirdették ki, a régió legnagyobb hálózatüzemeltetőit, azaz a TelecomCLM-et és az Abertis Telecomot pedig levélben értesítették.

| (58) | Tehát a települési önkormányzatoknak nyújtott támogatások egyetlen típusú hálózatüzemeltető versenyhelyzetét sem erősítették meg a többi versenytárs üzemeltetővel szemben. A fő kedvezményezettek a települési önkormányzatok, míg a hálózatüzemeltetők csupán az átviteli berendezések beszállítói, és legfeljebb két éven át nyújtanak karbantartási szolgáltatásokat. A Radiodifusiónnal nem vették fel a kapcsolatot, mivel nem volt akkor bizonyítható, hogy a régióban csak egyetlen műsorszóró központtal rendelkezett. |
| --- | --- |

(58)

Tehát a települési önkormányzatoknak nyújtott támogatások egyetlen típusú hálózatüzemeltető versenyhelyzetét sem erősítették meg a többi versenytárs üzemeltetővel szemben. A fő kedvezményezettek a települési önkormányzatok, míg a hálózatüzemeltetők csupán az átviteli berendezések beszállítói, és legfeljebb két éven át nyújtanak karbantartási szolgáltatásokat. A Radiodifusiónnal nem vették fel a kapcsolatot, mivel nem volt akkor bizonyítható, hogy a régióban csak egyetlen műsorszóró központtal rendelkezett.

| (59) | Kasztília-La Mancha hatóságai továbbá azt állítják, hogy a 347/2008. számú határozat kibocsátását megelőzően a digitális lefedettség bővítésének lehetőségeként a műholdas platformos megoldást is körültekintően megvizsgálták. A két technológiának, azaz a DTT-nek és a műholdnak a bővítésre történő felhasználását belső tanulmányban (35) hasonlították össze. A tanulmány figyelembe vette a II. térségben a digitális jel lefedettségére vonatkozó támogatások nyújtásának követelményeit. Ez tartalmazza azt a követelményt, hogy az átállást a meglévő infrastruktúra használatával kell megvalósítani, úgy, hogy az állampolgárok számára ne jelentsen többletköltséget vagy kellemetlenséget. |
| --- | --- |

(59)

Kasztília-La Mancha hatóságai továbbá azt állítják, hogy a 347/2008. számú határozat kibocsátását megelőzően a digitális lefedettség bővítésének lehetőségeként a műholdas platformos megoldást is körültekintően megvizsgálták. A két technológiának, azaz a DTT-nek és a műholdnak a bővítésre történő felhasználását belső tanulmányban (35) hasonlították össze. A tanulmány figyelembe vette a II. térségben a digitális jel lefedettségére vonatkozó támogatások nyújtásának követelményeit. Ez tartalmazza azt a követelményt, hogy az átállást a meglévő infrastruktúra használatával kell megvalósítani, úgy, hogy az állampolgárok számára ne jelentsen többletköltséget vagy kellemetlenséget.

35

| (60) | A tanulmány megállapítja, hogy egy 10 éves időszakon keresztül a földfelszíni DTT megoldással kapcsolatos összköltség mintegy 15,2 millió és 17,3 millió EUR között alakul, míg a műholdas technológia több mint 47 millió EUR-ba kerülne. |
| --- | --- |

(60)

A tanulmány megállapítja, hogy egy 10 éves időszakon keresztül a földfelszíni DTT megoldással kapcsolatos összköltség mintegy 15,2 millió és 17,3 millió EUR között alakul, míg a műholdas technológia több mint 47 millió EUR-ba kerülne.

| (61) | A tanulmány több ajánlást is megfogalmaz a DTT-jel lefedettségének a Kasztília-La Mancha régióban található azon településközpontokra történő bővítésével kapcsolatban, amelyek nem szerepelnek a regionális és országos műsorszolgáltatók hivatalos lefedettségi terveiben. A tanulmány vizsgálta továbbá a műholdas megoldásnak a digitális lefedettség bővítésére irányuló hatásait. Megállapította, hogy a műholdas technológia 3–6-szor nagyobb beruházást igényelne, mint a földfelszíni technológia. A költségek ezen különbsége közvetlenül a műholdas műsorszóró berendezések bérlésével kapcsolatos, a műholdas dekóder költségétől független költségekből fakad. Ennek eredményeként ésszerűen megállapítható, hogy az egyetemes DTT szolgáltatásnak Kasztília-La Mancha régió lakosságára történő kibővítését a földfelszíni DTT technológia használatával kell megvalósítani (36). |
| --- | --- |

(61)

A tanulmány több ajánlást is megfogalmaz a DTT-jel lefedettségének a Kasztília-La Mancha régióban található azon településközpontokra történő bővítésével kapcsolatban, amelyek nem szerepelnek a regionális és országos műsorszolgáltatók hivatalos lefedettségi terveiben. A tanulmány vizsgálta továbbá a műholdas megoldásnak a digitális lefedettség bővítésére irányuló hatásait. Megállapította, hogy a műholdas technológia 3–6-szor nagyobb beruházást igényelne, mint a földfelszíni technológia. A költségek ezen különbsége közvetlenül a műholdas műsorszóró berendezések bérlésével kapcsolatos, a műholdas dekóder költségétől független költségekből fakad. Ennek eredményeként ésszerűen megállapítható, hogy az egyetemes DTT szolgáltatásnak Kasztília-La Mancha régió lakosságára történő kibővítését a földfelszíni DTT technológia használatával kell megvalósítani (36).

36

| (62) | Ezen kívül a spanyol kormány egy, az egyetemes DTT szolgáltatás DTT vagy műhold használatával történő biztosításának megvalósíthatóságáról szóló belső tanulmányt is rendelkezésre bocsátott, amelyet a MIEyT 2007 júliusában készített. A hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a tanulmány figyelembe veszi a DTT, illetve a műholdas továbbítás valós költségeit. E két tanulmánnyal az 5.3.2.2. szakasz részletesen is foglalkozik. |
| --- | --- |

(62)

Ezen kívül a spanyol kormány egy, az egyetemes DTT szolgáltatás DTT vagy műhold használatával történő biztosításának megvalósíthatóságáról szóló belső tanulmányt is rendelkezésre bocsátott, amelyet a MIEyT 2007 júliusában készített. A hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a tanulmány figyelembe veszi a DTT, illetve a műholdas továbbítás valós költségeit. E két tanulmánnyal az 5.3.2.2. szakasz részletesen is foglalkozik.

| (63) | A JCCM azt állítja, hogy amikor meghozta a DTT lefedettségnek a Kasztília-La Mancha II. térségre történő kibővítésére vonatkozó döntést, kizárólag műszaki és gazdasági hatékonysági szempontokat vett figyelembe. Bármely – földfelszíni, műholdas, kábel stb. hálózat – üzemeltetője nyújthatott be műszaki pályázatot, hiszen az egyetlen követelmény az volt, hogy az üzemeltetőnek szerepelnie kell a CMT üzemeltetői nyilvántartásában (37). Emiatt a döntés összhangban állt a technológiai semlegesség elvével. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy bizonyos esetekben a JCCM – szigorúan költségelemzési feltételek alapján – fenntartotta a korábban az Abertis által kifejlesztett műholdas platformot (38). |
| --- | --- |

(63)

A JCCM azt állítja, hogy amikor meghozta a DTT lefedettségnek a Kasztília-La Mancha II. térségre történő kibővítésére vonatkozó döntést, kizárólag műszaki és gazdasági hatékonysági szempontokat vett figyelembe. Bármely – földfelszíni, műholdas, kábel stb. hálózat – üzemeltetője nyújthatott be műszaki pályázatot, hiszen az egyetlen követelmény az volt, hogy az üzemeltetőnek szerepelnie kell a CMT üzemeltetői nyilvántartásában (37). Emiatt a döntés összhangban állt a technológiai semlegesség elvével. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy bizonyos esetekben a JCCM – szigorúan költségelemzési feltételek alapján – fenntartotta a korábban az Abertis által kifejlesztett műholdas platformot (38).

37

38

| (64) | Ami a helyi üzemeltetők elleni állítólagos hátrányos megkülönböztetést illeti, a JCCM elismeri, hogy a rendelet 4. cikke a műsorszolgáltatókat (függetlenül attól, hogy országos, regionális vagy helyi szinten működnek) kifejezetten kizárja a támogatások kedvezményezetteinek köréből (39). A rendelet a hálózatüzemeltetőket azonban nem zárja ki. |
| --- | --- |

(64)

Ami a helyi üzemeltetők elleni állítólagos hátrányos megkülönböztetést illeti, a JCCM elismeri, hogy a rendelet 4. cikke a műsorszolgáltatókat (függetlenül attól, hogy országos, regionális vagy helyi szinten működnek) kifejezetten kizárja a támogatások kedvezményezetteinek köréből (39). A rendelet a hálózatüzemeltetőket azonban nem zárja ki.

39

| (65) | A spanyol hatóságok szerint azonban a Radiodifusión az összes többi hálózatüzemeltetővel azonos feltételek mellett vehetett volna részt az eljárásban, ha digitalizálja az országos vagy regionális analóg televíziós jelet továbbító valamelyik műsorszóró központját. Ennek érdekében együttműködési megállapodást köthetett volna a JCCM-mel vagy a CMT üzemeltetői nyilvántartásában szereplő távközlési szolgáltatóként ajánlatot nyújthatott volna be valamely települési önkormányzathoz. |
| --- | --- |

(65)

A spanyol hatóságok szerint azonban a Radiodifusión az összes többi hálózatüzemeltetővel azonos feltételek mellett vehetett volna részt az eljárásban, ha digitalizálja az országos vagy regionális analóg televíziós jelet továbbító valamelyik műsorszóró központját. Ennek érdekében együttműködési megállapodást köthetett volna a JCCM-mel vagy a CMT üzemeltetői nyilvántartásában szereplő távközlési szolgáltatóként ajánlatot nyújthatott volna be valamely települési önkormányzathoz.

3.2.3.   A panaszos Radiodifusión jogállása és a hálózatüzemeltetőkre Kasztília-La Mancha régióban érvényes kötelezettségek teljesítésének hiánya

A panaszos Radiodifusión jogállása és a hálózatüzemeltetőkre Kasztília-La Mancha régióban érvényes kötelezettségek teljesítésének hiánya

| (66) | A JCCM szerint a Radiodifusión a CMT üzemeltetői nyilvántartásában távközlési szolgáltatóként szerepel, és a következő szolgáltatások nyújtására jogosult: „Földfelszíni hálózat – Rádió- és televízióműsor-szolgáltatáshoz nyújtott támogatás”. A JCCM azonban hangsúlyozta, hogy a nyilvántartásba vétel nem elegendő ahhoz, hogy a vonatkozó 8/2001. sz. helyi törvényben foglalt, távközlési szolgáltatóként fennálló kötelezettségeit teljesítse Kasztília-La Mancha régióban. Ez különösen érvényes a rádiótávközlési szolgáltatók azon kötelezettségére, amely szerint „területi tervet kell benyújtaniuk a hálózatkiépítésre vonatkozóan, amely tartalmazza a meglévő fix állomásokat, valamint a teljes hálózat megvalósítására és fejlesztésére vonatkozó becsléseket ...”. A JCCM-nek nincs tudomása arról, hogy a Radiodifusión benyújtott volna ilyen területi tervet. Arról sincs információ, hogy a Radiodifusión bármely más üzemeltetővel osztaná meg az infrastruktúráját. Ennek eredményeként a JCCM szerint megalapozatlan a Radiodifusión állítása, amely szerint Kasztília-La Mancha régióban 60 %-os lefedettséggel rendelkezik (40). |
| --- | --- |

(66)

A JCCM szerint a Radiodifusión a CMT üzemeltetői nyilvántartásában távközlési szolgáltatóként szerepel, és a következő szolgáltatások nyújtására jogosult: „Földfelszíni hálózat – Rádió- és televízióműsor-szolgáltatáshoz nyújtott támogatás”. A JCCM azonban hangsúlyozta, hogy a nyilvántartásba vétel nem elegendő ahhoz, hogy a vonatkozó 8/2001. sz. helyi törvényben foglalt, távközlési szolgáltatóként fennálló kötelezettségeit teljesítse Kasztília-La Mancha régióban. Ez különösen érvényes a rádiótávközlési szolgáltatók azon kötelezettségére, amely szerint „területi tervet kell benyújtaniuk a hálózatkiépítésre vonatkozóan, amely tartalmazza a meglévő fix állomásokat, valamint a teljes hálózat megvalósítására és fejlesztésére vonatkozó becsléseket ...”. A JCCM-nek nincs tudomása arról, hogy a Radiodifusión benyújtott volna ilyen területi tervet. Arról sincs információ, hogy a Radiodifusión bármely más üzemeltetővel osztaná meg az infrastruktúráját. Ennek eredményeként a JCCM szerint megalapozatlan a Radiodifusión állítása, amely szerint Kasztília-La Mancha régióban 60 %-os lefedettséggel rendelkezik (40).

40

| (67) | Ezen túlmenően a JCCM arra is rámutat, hogy a csoportban található egy társaság, amelynek részvényesei megegyeznek a Radiodifusión részvényeseivel, ez az INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (a továbbiakban: INGEST), amely ellen több eljárás is folyik. Ezen eljárásokban az INGEST-et azzal vádolták, hogy illegálisan foglalta el a nemzeti DTT részére fenntartott rádióspektrumot, amelyet az alperes a helyi tévéállomások jelének továbbítására használt. A Radiodifusiónnak továbbá nincs engedélye a Radio-Televisión de Castilla-La Mancha (RTV C-LM) DTT jelének továbbítására. |
| --- | --- |

(67)

Ezen túlmenően a JCCM arra is rámutat, hogy a csoportban található egy társaság, amelynek részvényesei megegyeznek a Radiodifusión részvényeseivel, ez az INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (a továbbiakban: INGEST), amely ellen több eljárás is folyik. Ezen eljárásokban az INGEST-et azzal vádolták, hogy illegálisan foglalta el a nemzeti DTT részére fenntartott rádióspektrumot, amelyet az alperes a helyi tévéállomások jelének továbbítására használt. A Radiodifusiónnak továbbá nincs engedélye a Radio-Televisión de Castilla-La Mancha (RTV C-LM) DTT jelének továbbítására.

3.2.4.   Üzemeltetés és karbantartás

Üzemeltetés és karbantartás

| (68) | A JCCM szerint sem a TelecomCLM, sem pedig az Abertis Telecom sem azért kedvezményezettjei a kifogásolt intézkedéseknek, hogy a települési földfelszíni telephelyek üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos visszatérő költségeket fedezzék. Az együttműködési megállapodások célja, „hogy finanszírozást biztosítsanak a lefedettség-bővítés kiegészítéséhez és az alapvető televíziós szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkező szervezetektől és társaságoktól történő jeltovábbításhoz szükséges infrastruktúrához”. Ezért csak az olyan tételek, mint például a rádiótávközlési berendezések és antennák vagy építési elemek beszerzése és beépítése részesülhetnek finanszírozásban. A II. térségben a költségeket azok az önkormányzatok viselték, amelyek e központok tulajdonosai. Az 516 központ üzemeltetési és karbantartási költségei az első két évben a becslések szerint 6,5 millió EUR-t tesznek ki. Emiatt 2010 és 2015 között, tehát öt év alatt e költségek elérhetik a megközelítőleg 15 millió EUR-t az 516 központ esetében (központonként átlagosan 29 000 EUR). |
| --- | --- |

(68)

A JCCM szerint sem a TelecomCLM, sem pedig az Abertis Telecom sem azért kedvezményezettjei a kifogásolt intézkedéseknek, hogy a települési földfelszíni telephelyek üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos visszatérő költségeket fedezzék. Az együttműködési megállapodások célja, „hogy finanszírozást biztosítsanak a lefedettség-bővítés kiegészítéséhez és az alapvető televíziós szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkező szervezetektől és társaságoktól történő jeltovábbításhoz szükséges infrastruktúrához”. Ezért csak az olyan tételek, mint például a rádiótávközlési berendezések és antennák vagy építési elemek beszerzése és beépítése részesülhetnek finanszírozásban. A II. térségben a költségeket azok az önkormányzatok viselték, amelyek e központok tulajdonosai. Az 516 központ üzemeltetési és karbantartási költségei az első két évben a becslések szerint 6,5 millió EUR-t tesznek ki. Emiatt 2010 és 2015 között, tehát öt év alatt e költségek elérhetik a megközelítőleg 15 millió EUR-t az 516 központ esetében (központonként átlagosan 29 000 EUR).

3.2.5.   Mentesség az általános infrastruktúrára vonatkozó érv alapján

Mentesség az általános infrastruktúrára vonatkozó érv alapján

| (69) | A JCCM szerint az önkormányzatok és hálózatüzemeltetők tulajdonában álló digitalizált műsorszóró központok általános infrastruktúrának tekinthetők, azaz olyan infrastruktúrának, amely nyílt és megkülönböztetésmentes módon valamennyi lehetséges felhasználó rendelkezésére áll. A digitalizált infrastruktúra tehát lehetővé teszi Kasztília-La Mancha II.térségének összes felhasználója számára, hogy az analóg adás megszűnése után ugyanúgy foghassák a DTT jelet. |
| --- | --- |

(69)

A JCCM szerint az önkormányzatok és hálózatüzemeltetők tulajdonában álló digitalizált műsorszóró központok általános infrastruktúrának tekinthetők, azaz olyan infrastruktúrának, amely nyílt és megkülönböztetésmentes módon valamennyi lehetséges felhasználó rendelkezésére áll. A digitalizált infrastruktúra tehát lehetővé teszi Kasztília-La Mancha II.térségének összes felhasználója számára, hogy az analóg adás megszűnése után ugyanúgy foghassák a DTT jelet.

3.2.6.   Mentesség a piacgazdasági befektetői elv alapján

Mentesség a piacgazdasági befektetői elv alapján

| (70) | A JCCM úgy érvel, hogy a viszonyítási alapként használt piaci ár alapján a szóban forgó közpénzek átutalása megfelel a piacgazdasági befektetői elvnek. A TelecomCLM-nek bizonyos szolgáltatásokért nyújtott fizetség piaci árakon történt. |
| --- | --- |

(70)

A JCCM úgy érvel, hogy a viszonyítási alapként használt piaci ár alapján a szóban forgó közpénzek átutalása megfelel a piacgazdasági befektetői elvnek. A TelecomCLM-nek bizonyos szolgáltatásokért nyújtott fizetség piaci árakon történt.

| (71) | A tényleges finanszírozás és a magánbefektető által rendes körülmények között ugyanezekért a szolgáltatásokért fizetendő összeg összehasonlítása alapján a JCCM megállapította, hogy az együttműködési megállapodások objektív kereskedelmi kritériumokon alapultak. Ennek eredményeként megállapítható, hogy a hálózatüzemeltetők a rendes piaci körülményekhez képest nem jártak jobban. Tehát nem jutottak szelektív előnyhöz. |
| --- | --- |

(71)

A tényleges finanszírozás és a magánbefektető által rendes körülmények között ugyanezekért a szolgáltatásokért fizetendő összeg összehasonlítása alapján a JCCM megállapította, hogy az együttműködési megállapodások objektív kereskedelmi kritériumokon alapultak. Ennek eredményeként megállapítható, hogy a hálózatüzemeltetők a rendes piaci körülményekhez képest nem jártak jobban. Tehát nem jutottak szelektív előnyhöz.

3.2.7.   Mentesség a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján

Mentesség a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján

| (72) | A JCCM a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjára hivatkozik. Azzal érvel, hogy ez a rendelkezés vonatkozhat a II. térségre, amelyhez a műsorszolgáltatóknak és hálózatüzemeltetőknek nem fűződött kellő kereskedelmi érdeke. A DTT szolgáltatások nyújtásával, valamint a DTT berendezések beszerzésének, beépítésének, üzemeltetésének és karbantartásának alvállalkozásba adásával az önkormányzatok egy piaci rést hidaltak át, ebből következően javultak a II. térség lakóinak életkörülményei és Kasztília-La Mancha e régiójának általános gazdasági helyzete. |
| --- | --- |

(72)

A JCCM a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjára hivatkozik. Azzal érvel, hogy ez a rendelkezés vonatkozhat a II. térségre, amelyhez a műsorszolgáltatóknak és hálózatüzemeltetőknek nem fűződött kellő kereskedelmi érdeke. A DTT szolgáltatások nyújtásával, valamint a DTT berendezések beszerzésének, beépítésének, üzemeltetésének és karbantartásának alvállalkozásba adásával az önkormányzatok egy piaci rést hidaltak át, ebből következően javultak a II. térség lakóinak életkörülményei és Kasztília-La Mancha e régiójának általános gazdasági helyzete.

3.2.8.   Az Abertis mint hálózatüzemeltető

Az Abertis mint hálózatüzemeltető

| (73) | A JCCM nem ért egyet az Abertis beadványával, amely szerint az Abertis a II. térségben nem tekinthető hálózatüzemeltetőnek. A JCCM rámutat arra, hogy az Abertis a 347/2008. sz. rendelet értelmében a DTT lefedettségnek a II. térségben történő bővítése céljából kötött együttműködési megállapodást a JCCM-mel (41). Ezenkívül az Abertist és a TelecomCLM-et azért kell a II. térségben hálózatüzemeltetőnek tekinteni, mert az Abertis esetében léteznek hivatalos analóg televíziós műsorszóró központok az RTVE és/vagy a Tele5 csatornákra vonatkozóan, a TelecomCLM esetében pedig a CMT vonatkozásában léteznek hivatalos analóg televíziós műsorszóró központok. |
| --- | --- |

(73)

A JCCM nem ért egyet az Abertis beadványával, amely szerint az Abertis a II. térségben nem tekinthető hálózatüzemeltetőnek. A JCCM rámutat arra, hogy az Abertis a 347/2008. sz. rendelet értelmében a DTT lefedettségnek a II. térségben történő bővítése céljából kötött együttműködési megállapodást a JCCM-mel (41). Ezenkívül az Abertist és a TelecomCLM-et azért kell a II. térségben hálózatüzemeltetőnek tekinteni, mert az Abertis esetében léteznek hivatalos analóg televíziós műsorszóró központok az RTVE és/vagy a Tele5 csatornákra vonatkozóan, a TelecomCLM esetében pedig a CMT vonatkozásában léteznek hivatalos analóg televíziós műsorszóró központok.

41

| (74) | Számos esetben a digitalizált önkormányzati berendezések az Abertis vagy a TelecomCLM tulajdonában álló telephelyeken találhatók. Ezekben az esetekben a DTT berendezések az érintett települési önkormányzatok tulajdonában állnak. Az Abertis úgy érvel, hogy mivel ő maga a II. térségben nem hálózatüzemeltető, nem tekinthető a kifogásolt támogatások közvetlen kedvezményezettjének, hiszen „a berendezések a TelecomCLM és a többi helyi üzemeltető tulajdonában és üzemeltetése alatt állnak” (42). A JCCM szerint ez az állítás téves. |
| --- | --- |

(74)

Számos esetben a digitalizált önkormányzati berendezések az Abertis vagy a TelecomCLM tulajdonában álló telephelyeken találhatók. Ezekben az esetekben a DTT berendezések az érintett települési önkormányzatok tulajdonában állnak. Az Abertis úgy érvel, hogy mivel ő maga a II. térségben nem hálózatüzemeltető, nem tekinthető a kifogásolt támogatások közvetlen kedvezményezettjének, hiszen „a berendezések a TelecomCLM és a többi helyi üzemeltető tulajdonában és üzemeltetése alatt állnak” (42). A JCCM szerint ez az állítás téves.

42

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL ÉSZREVÉTELEI

| (75) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára adott válaszában a Radiodifusión megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok hivatalosan nem bízták meg a támogatás kedvezményezettjeit általános gazdasági érdekű feladat elvégzésével. Az egy központra jutó támogatás összege ráadásul túlzott, ha azt a spanyol hatóságok állításának megfelelően csak a meglévő központokra alkalmazták. A Radiodifusión véleménye szerint a támogatást főként új műsorszóró központok építésére és a jogellenes támogatás elrejtésére használták Kasztília-La Mancha régióban. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára adott válaszában a Radiodifusión megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok hivatalosan nem bízták meg a támogatás kedvezményezettjeit általános gazdasági érdekű feladat elvégzésével. Az egy központra jutó támogatás összege ráadásul túlzott, ha azt a spanyol hatóságok állításának megfelelően csak a meglévő központokra alkalmazták. A Radiodifusión véleménye szerint a támogatást főként új műsorszóró központok építésére és a jogellenes támogatás elrejtésére használták Kasztília-La Mancha régióban.

| (76) | A Radiodifusión kiemeli, hogy Kasztília-La Mancha hatóságai a támogatást közbeszerzési eljárás nélkül ítélték oda, és hogy a források kifizetése azért volt szelektív, mert kizárt egyéb, például kábel- vagy műholdas technológián alapuló platformokat. |
| --- | --- |

(76)

A Radiodifusión kiemeli, hogy Kasztília-La Mancha hatóságai a támogatást közbeszerzési eljárás nélkül ítélték oda, és hogy a források kifizetése azért volt szelektív, mert kizárt egyéb, például kábel- vagy műholdas technológián alapuló platformokat.

| (77) | A Radiodifusión szerint a TelecomCLM jelentős előnyre tett szert a kifogásolt intézkedéseknek köszönhetően. A TelecomCLM-et a regionális hatóságok közvetlenül, versenyeztetésen alapuló eljárás nélkül választott ák ki. Ennek eredményeként jelentősen tudta növelni hálózatának földrajzi lefedettségét olyan térségekben, amelyekbe egyébként senki nem fektetett volna be. A TelecomCLM a szabályozási felügyelet hiányából adódóan további előnyhöz jutott, hiszen nem vonatkozik rá olyan szabályozási kötelezettség, amely alapján hozzáférést kellene biztosítania az új építésű/korszerűsített hálózathoz. A Radiodifusión rámutat arra, hogy a 347/2008.sz. rendelet szerint az állami támogatás célja új műsorszóró központok építése, és nem pedig a meglévők digitalizálása. |
| --- | --- |

(77)

A Radiodifusión szerint a TelecomCLM jelentős előnyre tett szert a kifogásolt intézkedéseknek köszönhetően. A TelecomCLM-et a regionális hatóságok közvetlenül, versenyeztetésen alapuló eljárás nélkül választott ák ki. Ennek eredményeként jelentősen tudta növelni hálózatának földrajzi lefedettségét olyan térségekben, amelyekbe egyébként senki nem fektetett volna be. A TelecomCLM a szabályozási felügyelet hiányából adódóan további előnyhöz jutott, hiszen nem vonatkozik rá olyan szabályozási kötelezettség, amely alapján hozzáférést kellene biztosítania az új építésű/korszerűsített hálózathoz. A Radiodifusión rámutat arra, hogy a 347/2008.sz. rendelet szerint az állami támogatás célja új műsorszóró központok építése, és nem pedig a meglévők digitalizálása.

| (78) | A Radiodifusión úgy vélekedik, hogy a támogatás erősíti a hagyományos üzemeltetőket az egyetlen piaci szegmensben, ahol még van versenylehetőség. Az Abertisnek állítólag különösen sikerült megerősíteni monopolhelyzetét, és a közpénzből történő finanszírozást arra felhasználni, hogy új, sűrűbb hálózatot alakítson ki, amely lehetővé teszi számára az új piacokon való versengést. |
| --- | --- |

(78)

A Radiodifusión úgy vélekedik, hogy a támogatás erősíti a hagyományos üzemeltetőket az egyetlen piaci szegmensben, ahol még van versenylehetőség. Az Abertisnek állítólag különösen sikerült megerősíteni monopolhelyzetét, és a közpénzből történő finanszírozást arra felhasználni, hogy új, sűrűbb hálózatot alakítson ki, amely lehetővé teszi számára az új piacokon való versengést.

| (79) | A Radiodifusión meg van győződve arról, hogy a vizsgált állami támogatás nem arányos. Az arányosság követelményének való megfelelés érdekében a támogatást csak a távoli vidéki területekre lenne szabad alkalmazni, és abból valamennyi piaci szereplőnek egyformán kellene részesülnie az eredményesebb hozzáférési kötelezettségek megállapításával. |
| --- | --- |

(79)

A Radiodifusión meg van győződve arról, hogy a vizsgált állami támogatás nem arányos. Az arányosság követelményének való megfelelés érdekében a támogatást csak a távoli vidéki területekre lenne szabad alkalmazni, és abból valamennyi piaci szereplőnek egyformán kellene részesülnie az eredményesebb hozzáférési kötelezettségek megállapításával.

| (80) | A Radiodifusión a Bizottságnak a Spanyolország által a jogállást illetően felvetett kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatást kérő levelére adott 2011. szeptember 27-i válaszában azt állította, hogy fő tevékenysége a helyi audiovizuális műsorszolgáltatók részére történő szolgáltatásnyújtás. A Radiodifusión benyújtotta létesítményeinek listáját, amelyeket 18, Kasztília-La Mancha régióban található településen üzemeltet. A Radiodifusión szerint azonban ugyanezeket a létesítményeket országos és regionális programok sugárzására is lehet használni, amit meg is tehetett volna, ha pályázhatott volna a támogatásra. |
| --- | --- |

(80)

A Radiodifusión a Bizottságnak a Spanyolország által a jogállást illetően felvetett kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatást kérő levelére adott 2011. szeptember 27-i válaszában azt állította, hogy fő tevékenysége a helyi audiovizuális műsorszolgáltatók részére történő szolgáltatásnyújtás. A Radiodifusión benyújtotta létesítményeinek listáját, amelyeket 18, Kasztília-La Mancha régióban található településen üzemeltet. A Radiodifusión szerint azonban ugyanezeket a létesítményeket országos és regionális programok sugárzására is lehet használni, amit meg is tehetett volna, ha pályázhatott volna a támogatásra.

4.2.   AZ ASTRA ÉSZREVÉTELEI

| (81) | Az Astra úgy véli, hogy a platform közvetlen kiválasztásával, valamint az üzemeltetésért és karbantartásért nyújtott folyamatos támogatással az intézkedés sérti a technológiai semlegesség elvét. Az Astra hangsúlyozza, hogy a műholdas továbbítás a II. térségben olcsóbb lett volna, mint a DTT (43). Ezt egyértelműen bizonyítja az Astra sikeres részvétele a kantábriai közbeszerzési eljárásban. Tekintettel a jelentős méretgazdaságosságra, a műholdas megoldás még több megtakarítást tett volna lehetővé, ha a II. térségben több régió is egyeztetett volna a platform kiválasztása során. Bár alkotmányos okokból a spanyol kormány nem kötelezhette volna a régiókat arra, hogy a finanszírozás megadásának feltételeként vegyék figyelembe a régiók közötti szinergiákat, a régiók ezt maguktól is megtehették volna. A regionális kormányok csak ilyen módon biztosíthatták volna az adófizetők számára leginkább költséghatékony megoldás kiválasztását. |
| --- | --- |

(81)

Az Astra úgy véli, hogy a platform közvetlen kiválasztásával, valamint az üzemeltetésért és karbantartásért nyújtott folyamatos támogatással az intézkedés sérti a technológiai semlegesség elvét. Az Astra hangsúlyozza, hogy a műholdas továbbítás a II. térségben olcsóbb lett volna, mint a DTT (43). Ezt egyértelműen bizonyítja az Astra sikeres részvétele a kantábriai közbeszerzési eljárásban. Tekintettel a jelentős méretgazdaságosságra, a műholdas megoldás még több megtakarítást tett volna lehetővé, ha a II. térségben több régió is egyeztetett volna a platform kiválasztása során. Bár alkotmányos okokból a spanyol kormány nem kötelezhette volna a régiókat arra, hogy a finanszírozás megadásának feltételeként vegyék figyelembe a régiók közötti szinergiákat, a régiók ezt maguktól is megtehették volna. A regionális kormányok csak ilyen módon biztosíthatták volna az adófizetők számára leginkább költséghatékony megoldás kiválasztását.

43

| (82) | A különböző platformok összehasonlításakor az Astra úgy véli, hogy a beépítés közvetlen költségein túl a műholdas megoldás nyújtotta egyéb pozitív hatásokat is figyelembe kell venni. Az átállás folyamata sokkal könnyebb és kevésbé költséges is lehetett volna. A tévénézők előnyére vált volna a „simulcast” átmeneti időszak, amelynek során műholdas és földfelszíni csatornákat egyaránt foghattak volna. Tekintettel a földfelszíni hálózat sávszélességének szűkösségére, valamint annak szükségességére, hogy a jövőben több kapacitást szabadítsanak fel a távközlési szolgáltatások számára, a földfelszíni hálózat esetében a háztartások és a műsorszolgáltatók újabb költségekkel szembesülhetnek. A sávszélesség jövőbeli változásai miatt a II. térség lakóinak módosítaniuk kell az antennájukat. A műsorszolgáltatók számára a későbbi simulcast időszakok további költséget jelenthetnek. E költségek azonban nem merülnének fel, ha a műholdas technológiát választják. |
| --- | --- |

(82)

A különböző platformok összehasonlításakor az Astra úgy véli, hogy a beépítés közvetlen költségein túl a műholdas megoldás nyújtotta egyéb pozitív hatásokat is figyelembe kell venni. Az átállás folyamata sokkal könnyebb és kevésbé költséges is lehetett volna. A tévénézők előnyére vált volna a „simulcast” átmeneti időszak, amelynek során műholdas és földfelszíni csatornákat egyaránt foghattak volna. Tekintettel a földfelszíni hálózat sávszélességének szűkösségére, valamint annak szükségességére, hogy a jövőben több kapacitást szabadítsanak fel a távközlési szolgáltatások számára, a földfelszíni hálózat esetében a háztartások és a műsorszolgáltatók újabb költségekkel szembesülhetnek. A sávszélesség jövőbeli változásai miatt a II. térség lakóinak módosítaniuk kell az antennájukat. A műsorszolgáltatók számára a későbbi simulcast időszakok további költséget jelenthetnek. E költségek azonban nem merülnének fel, ha a műholdas technológiát választják.

| (83) | Az Astra kitart amellett, hogy a hálózatüzemeltetők az intézkedés következtében előnyhöz jutottak. A hálózat digitalizálása különösen az Abertis műsorszolgáltatók részére történő kereskedelmi szolgáltatásának kedvez, hiszen a DTT hálózat így már a lakosságnak szinte 100 %-ához eljut, külön költségek nélkül. |
| --- | --- |

(83)

Az Astra kitart amellett, hogy a hálózatüzemeltetők az intézkedés következtében előnyhöz jutottak. A hálózat digitalizálása különösen az Abertis műsorszolgáltatók részére történő kereskedelmi szolgáltatásának kedvez, hiszen a DTT hálózat így már a lakosságnak szinte 100 %-ához eljut, külön költségek nélkül.

| (84) | A verseny torzulását illetően az Astra úgy véli, hogy a műholdas és a földfelszíni platformok ugyanahhoz a piachoz tartoznak. A fizetős elérésű és a szabadon fogható csatornák megkülönböztetése a platformok közötti verseny szempontjából nem lényeges. A DTT platform már így is számos fizetős csatorna jelét továbbítja, amelyek egy csatorna kivételével műholdon keresztül is foghatók. |
| --- | --- |

(84)

A verseny torzulását illetően az Astra úgy véli, hogy a műholdas és a földfelszíni platformok ugyanahhoz a piachoz tartoznak. A fizetős elérésű és a szabadon fogható csatornák megkülönböztetése a platformok közötti verseny szempontjából nem lényeges. A DTT platform már így is számos fizetős csatorna jelét továbbítja, amelyek egy csatorna kivételével műholdon keresztül is foghatók.

| (85) | A műholdas platformokra vonatkozó lehetséges előnyöket illetően az Astra külön foglalkozott a hozzáférés/titkosítás feltételrendszere biztosításának szükségességével. A szellemi tulajdonjog védelme nem jelentene problémát a szabadon fogható csatornák műholdas műsorszolgáltatói számára. Ezt a technológiát már számos fizetős tévécsatornánál alkalmazzák a műholdas platformon. A Kantábriában a feltételes hozzáférés vonatkozásában javasolt megoldást továbbá a kantábriai hatóságok is elfogadták, amelyek így arról dönthettek, hogy a szolgáltatás vételéhez mely felhasználókat aktiválják. |
| --- | --- |

(85)

A műholdas platformokra vonatkozó lehetséges előnyöket illetően az Astra külön foglalkozott a hozzáférés/titkosítás feltételrendszere biztosításának szükségességével. A szellemi tulajdonjog védelme nem jelentene problémát a szabadon fogható csatornák műholdas műsorszolgáltatói számára. Ezt a technológiát már számos fizetős tévécsatornánál alkalmazzák a műholdas platformon. A Kantábriában a feltételes hozzáférés vonatkozásában javasolt megoldást továbbá a kantábriai hatóságok is elfogadták, amelyek így arról dönthettek, hogy a szolgáltatás vételéhez mely felhasználókat aktiválják.

4.3.   AZ ABERTIS ÉSZREVÉTELEI

4.3.1.   Az állami támogatás fennállása

Az állami támogatás fennállása

| (86) | Az Abertis úgy véli, hogy a II. térségben a lefedettség bővítésére irányuló kifogásolt intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(86)

Az Abertis úgy véli, hogy a II. térségben a lefedettség bővítésére irányuló kifogásolt intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

| (87) | Először is a vizsgált kifizetések az állam részéről egyszerűen a műsorszóró központok korszerűsítésére irányultak, amelyek vagy közvetlenül a közjogi hatóságok tulajdonában állnak, vagy amelyekre vonatkozóan a hatóságoknak használati joga van. Ily módon nem került sor állami források bármely vállalkozás részére történő kifizetésére: a pénzeszközök az államigazgatáson belül maradtak. |
| --- | --- |

(87)

Először is a vizsgált kifizetések az állam részéről egyszerűen a műsorszóró központok korszerűsítésére irányultak, amelyek vagy közvetlenül a közjogi hatóságok tulajdonában állnak, vagy amelyekre vonatkozóan a hatóságoknak használati joga van. Ily módon nem került sor állami források bármely vállalkozás részére történő kifizetésére: a pénzeszközök az államigazgatáson belül maradtak.

| (88) | Másodszor, az Abertis hangsúlyozza, hogy a hálózatüzemeltetőknek nem származott előnye a kifogásolt intézkedésből. Az Abertis nem tekinthető kedvezményezettnek, hiszen nem működik hálózatüzemeltetőként a II. térségben, és nem üzemeltet olyan hálózatot, amelyet Kasztília-La Mancha régióban a DTT bővítésére használtak. A TelecomCLM az a társaság, amely tulajdonosa és üzemeltetője többek között a szóban forgó berendezéseknek. |
| --- | --- |

(88)

Másodszor, az Abertis hangsúlyozza, hogy a hálózatüzemeltetőknek nem származott előnye a kifogásolt intézkedésből. Az Abertis nem tekinthető kedvezményezettnek, hiszen nem működik hálózatüzemeltetőként a II. térségben, és nem üzemeltet olyan hálózatot, amelyet Kasztília-La Mancha régióban a DTT bővítésére használtak. A TelecomCLM az a társaság, amely tulajdonosa és üzemeltetője többek között a szóban forgó berendezéseknek.

| (89) | Harmadszor a technológiai semlegességre való tekintettel az Abertis kihangsúlyozza, hogy a kifogásolt intézkedés nem nehezítette meg a platformok közötti versenyt, mivel a II. térségben a DTT lefedettség csekély növekedése semmilyen gazdasági hatással sem jár az I. térségre vonatkozóan. Ezenkívül a II. térség digitalizálása nem érinti azt az árat, amelyet az Abertis műsorszórási szolgáltatásaiért felszámíthat. Az Abertis árai szabott árak, a társaság tőke- és működési költségein alapulnak. A TelecomCLM-et illetően a létesítmények Kasztília-La Mancha autonóm közösség tulajdonába kerültek, amely ugyanakkor a TelecomCLM regionális hálózatüzemeltető felett ellenőrzést gyakorol. |
| --- | --- |

(89)

Harmadszor a technológiai semlegességre való tekintettel az Abertis kihangsúlyozza, hogy a kifogásolt intézkedés nem nehezítette meg a platformok közötti versenyt, mivel a II. térségben a DTT lefedettség csekély növekedése semmilyen gazdasági hatással sem jár az I. térségre vonatkozóan. Ezenkívül a II. térség digitalizálása nem érinti azt az árat, amelyet az Abertis műsorszórási szolgáltatásaiért felszámíthat. Az Abertis árai szabott árak, a társaság tőke- és működési költségein alapulnak. A TelecomCLM-et illetően a létesítmények Kasztília-La Mancha autonóm közösség tulajdonába kerültek, amely ugyanakkor a TelecomCLM regionális hálózatüzemeltető felett ellenőrzést gyakorol.

| (90) | Negyedszer a kifogásolt intézkedés nem biztosított előnyt a műsorszolgáltatók számára, hiszen a II. térség digitalizálása után nem növekedett a bevételük. A hardverszállítók nem minősülnek közvetett kedvezményezettnek, mivel a távközlési eszközök piacának versenystruktúráját nem érintette vagy torzította a berendezéseknek az analóg műsorszóró központokról a digitális technológiára történő korszerűsítése célját szolgáló egyszerű megvásárlása. |
| --- | --- |

(90)

Negyedszer a kifogásolt intézkedés nem biztosított előnyt a műsorszolgáltatók számára, hiszen a II. térség digitalizálása után nem növekedett a bevételük. A hardverszállítók nem minősülnek közvetett kedvezményezettnek, mivel a távközlési eszközök piacának versenystruktúráját nem érintette vagy torzította a berendezéseknek az analóg műsorszóró központokról a digitális technológiára történő korszerűsítése célját szolgáló egyszerű megvásárlása.

| (91) | Ötödször az Abertis úgy véli, hogy a kifogásolt intézkedések nem juttatták észrevehető előnyhöz a hálózatüzemeltetőket. Ha a Radiodifusión részesült is volna az intézkedésből, nem tudott volna országos szinten versenyezni az Abertisszel, mivel a Radiodifusión által üzemeltetett központok a II. térséghez hasonlóan nem felelnek meg az I. térségben szükséges központoknak. |
| --- | --- |

(91)

Ötödször az Abertis úgy véli, hogy a kifogásolt intézkedések nem juttatták észrevehető előnyhöz a hálózatüzemeltetőket. Ha a Radiodifusión részesült is volna az intézkedésből, nem tudott volna országos szinten versenyezni az Abertisszel, mivel a Radiodifusión által üzemeltetett központok a II. térséghez hasonlóan nem felelnek meg az I. térségben szükséges központoknak.

| (92) | Hatodszor, ha az intézkedés támogatásnak minősül, az Abertis véleménye szerint az meglévő támogatás lenne. A II. térség műsorszóró hálózatainak kiépítése 1982-ben, egy nem liberalizált műsorszolgáltatási ágazatban kezdődött Akkor a spanyol állam jogi monopóliummal rendelkezett a földfelszíni műsorszolgáltatás piacán. Jelenleg közpénzből finanszírozzák a II. térségben az ágazat liberalizációja előtt kialakított helyi hálózatok létesítését, karbantartását és üzemeltetését. Az Abertis ezért fenntartja, hogy a vizsgált intézkedés folyamatos, meglévő támogatás. |
| --- | --- |

(92)

Hatodszor, ha az intézkedés támogatásnak minősül, az Abertis véleménye szerint az meglévő támogatás lenne. A II. térség műsorszóró hálózatainak kiépítése 1982-ben, egy nem liberalizált műsorszolgáltatási ágazatban kezdődött Akkor a spanyol állam jogi monopóliummal rendelkezett a földfelszíni műsorszolgáltatás piacán. Jelenleg közpénzből finanszírozzák a II. térségben az ágazat liberalizációja előtt kialakított helyi hálózatok létesítését, karbantartását és üzemeltetését. Az Abertis ezért fenntartja, hogy a vizsgált intézkedés folyamatos, meglévő támogatás.

| (93) | Ami a 106. cikk (2) bekezdése szerinti összeegyeztethetőséget illet, az Abertis kiemeli, hogy a TelecomCLM és más helyi hálózatüzemeltetők vélhetően soha nem fogják túllépni az átlagban 100 millió EUR összegű adózás előtti éves bevételküszöböt az általános gazdasági érdekű szolgáltatássá nyilvánítás évét megelőző két gazdasági év során, valamint a szóban forgó szolgáltatásért nyújtandó évi 30 millió EUR összegű ellentételezést. |
| --- | --- |

(93)

Ami a 106. cikk (2) bekezdése szerinti összeegyeztethetőséget illet, az Abertis kiemeli, hogy a TelecomCLM és más helyi hálózatüzemeltetők vélhetően soha nem fogják túllépni az átlagban 100 millió EUR összegű adózás előtti éves bevételküszöböt az általános gazdasági érdekű szolgáltatássá nyilvánítás évét megelőző két gazdasági év során, valamint a szóban forgó szolgáltatásért nyújtandó évi 30 millió EUR összegű ellentételezést.

| (94) | Egyébként bármely esetleges támogatás összeegyeztethető a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. A spanyol hatóságok által hozott intézkedések célja, hogy felgyorsítsák a spanyolországi digitális átállás folyamatát, amelyet a Bizottság közös érdekű célkitűzésként ismer el. A támogatás megfelelő eszköz volt, mivel a DTT a lefedettségbővítésre leginkább alkalmasabb technológia (44). A gazdasági szempontok mellett az Abertis megjegyzi, hogy a műsorszolgáltatók nem szívesen használnak műholdas platformokat azon korlátok miatt, amelyekkel a műsorszolgáltatók szembesülnek a szabadon fogható műsoraik tartalmához fűződő jogok megvásárlásakor. A legtöbb esetben csak egy adott platformon, a DTT-n keresztüli tartalomtovábbítás jogát szerzik meg, mivel e technológia lehetővé teszi a célzott műsorszórást és a földrajzi korlátozásokat. Ezenkívül az intézkedések arányosak, mivel kizárólag azokat a költségeket fedezik, amelyek a II. térségen belül az analógról a digitális televíziószolgáltatásokra való átálláshoz feltétlenül szükségesek. |
| --- | --- |

(94)

Egyébként bármely esetleges támogatás összeegyeztethető a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. A spanyol hatóságok által hozott intézkedések célja, hogy felgyorsítsák a spanyolországi digitális átállás folyamatát, amelyet a Bizottság közös érdekű célkitűzésként ismer el. A támogatás megfelelő eszköz volt, mivel a DTT a lefedettségbővítésre leginkább alkalmasabb technológia (44). A gazdasági szempontok mellett az Abertis megjegyzi, hogy a műsorszolgáltatók nem szívesen használnak műholdas platformokat azon korlátok miatt, amelyekkel a műsorszolgáltatók szembesülnek a szabadon fogható műsoraik tartalmához fűződő jogok megvásárlásakor. A legtöbb esetben csak egy adott platformon, a DTT-n keresztüli tartalomtovábbítás jogát szerzik meg, mivel e technológia lehetővé teszi a célzott műsorszórást és a földrajzi korlátozásokat. Ezenkívül az intézkedések arányosak, mivel kizárólag azokat a költségeket fedezik, amelyek a II. térségen belül az analógról a digitális televíziószolgáltatásokra való átálláshoz feltétlenül szükségesek.

44

4.4.   A MŰSORSZOLGÁLTATÓK ÉSZREVÉTELEI

| (95) | A műsorszolgáltatók szerint az intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak, mivel nem járt pénzügyi előnnyel egyetlen vállalkozás, így különösen a műsorszolgáltatók számára sem. Az intézkedések nem növelték a műsorszolgáltatók közönségét az analóg időszakhoz képest. Ezenfelül a lefedettségbővítéssel érintett, azaz a vidéki, távoli és ritkán lakott területek lakosai nincsenek hatással a hirdetési piacra, és nem tartoznak a műsorszolgáltatók célközönségéhez. Ilyen körülmények között a magántulajdonú szolgáltatók a bővítés nyomán nem emelték hirdetési díjaikat. |
| --- | --- |

(95)

A műsorszolgáltatók szerint az intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak, mivel nem járt pénzügyi előnnyel egyetlen vállalkozás, így különösen a műsorszolgáltatók számára sem. Az intézkedések nem növelték a műsorszolgáltatók közönségét az analóg időszakhoz képest. Ezenfelül a lefedettségbővítéssel érintett, azaz a vidéki, távoli és ritkán lakott területek lakosai nincsenek hatással a hirdetési piacra, és nem tartoznak a műsorszolgáltatók célközönségéhez. Ilyen körülmények között a magántulajdonú szolgáltatók a bővítés nyomán nem emelték hirdetési díjaikat.

| (96) | A műsorszolgáltatók ezenkívül kifejtették azt a véleményüket, hogy nem áll érdekükben a műholdas platformra történő migráció, ahol műsoraiknak több száz másik csatornával kellene versenyezniük. A földfelszíni platform előnye a korlátozott kapacitás, ami a kereskedelmi, szabadon fogható csatornák műsorszolgáltatói számára kevésbé intenzív versenyt jelent. Ezenfelül hangsúlyozták, hogy általában kizárólag egyetlen – ez esetben a földfelszíni – platformra vásárolnak tartalmat. Ennek az az oka, hogy a földfelszíni műsorszolgáltatás garantálja a szolgáltatás földrajzi korlátozását, ami a műholdas platform esetében nincs így. |
| --- | --- |

(96)

A műsorszolgáltatók ezenkívül kifejtették azt a véleményüket, hogy nem áll érdekükben a műholdas platformra történő migráció, ahol műsoraiknak több száz másik csatornával kellene versenyezniük. A földfelszíni platform előnye a korlátozott kapacitás, ami a kereskedelmi, szabadon fogható csatornák műsorszolgáltatói számára kevésbé intenzív versenyt jelent. Ezenfelül hangsúlyozták, hogy általában kizárólag egyetlen – ez esetben a földfelszíni – platformra vásárolnak tartalmat. Ennek az az oka, hogy a földfelszíni műsorszolgáltatás garantálja a szolgáltatás földrajzi korlátozását, ami a műholdas platform esetében nincs így.

| (97) | A műsorszolgáltatók fenntartották továbbá, hogy miután a kantábriai közbeszerzési eljárást az Astra nyerte, tájékoztatták a kantábriai hatóságokat arról, hogy ellenzik a műholdas műsorszolgáltatást, mivel kizárólag a földfelszíni platformon keresztüli tartalomszolgáltatásra szóló jogokat vásároltak. |
| --- | --- |

(97)

A műsorszolgáltatók fenntartották továbbá, hogy miután a kantábriai közbeszerzési eljárást az Astra nyerte, tájékoztatták a kantábriai hatóságokat arról, hogy ellenzik a műholdas műsorszolgáltatást, mivel kizárólag a földfelszíni platformon keresztüli tartalomszolgáltatásra szóló jogokat vásároltak.

5.   JOGI ÉRTÉKELÉS

JOGI ÉRTÉKELÉS

5.1.   A TÁMOGATÁS JOGALAPJA

| (98) | A fenti 2.2. szakasz (26)–(44) preambulumbekezdésében foglalt részletes leírás, valamint az SA.28599 ügyben (Digitális földfelszíni televíziózás Spanyolországban) hozott határozat (45) szerint a spanyolországi digitális átállás jogi keretét különböző jogszabályok összetett hálója alkotja, amelyeket a központi kormányzat, valamint a regionális és helyi hatóságok négy év alatt hoztak. A 2005. évi nemzeti műszaki terv és a 2007. évi átállási terv főként az I. térségre vonatkozóan szabályozza a DTT platformra történő átállást, de megalapozza a II. térségen belüli további bővítési intézkedéseket is. E bővítési intézkedéseket a regionális hatóságok hajtották végre, miután több keretmegállapodást kötöttek a központi kormányzattal (a 2008. évi keretmegállapodások), továbbá 2008-ban elfogadták a korábbi 2006. évi, majd 2009-ben a 2008. évi keretmegállapodások kiegészítéseit. |
| --- | --- |

(98)

A fenti 2.2. szakasz (26)–(44) preambulumbekezdésében foglalt részletes leírás, valamint az SA.28599 ügyben (Digitális földfelszíni televíziózás Spanyolországban) hozott határozat (45) szerint a spanyolországi digitális átállás jogi keretét különböző jogszabályok összetett hálója alkotja, amelyeket a központi kormányzat, valamint a regionális és helyi hatóságok négy év alatt hoztak. A 2005. évi nemzeti műszaki terv és a 2007. évi átállási terv főként az I. térségre vonatkozóan szabályozza a DTT platformra történő átállást, de megalapozza a II. térségen belüli további bővítési intézkedéseket is. E bővítési intézkedéseket a regionális hatóságok hajtották végre, miután több keretmegállapodást kötöttek a központi kormányzattal (a 2008. évi keretmegállapodások), továbbá 2008-ban elfogadták a korábbi 2006. évi, majd 2009-ben a 2008. évi keretmegállapodások kiegészítéseit.

45

| (99) | E megállapodások és kiegészítések elfogadását követően a regionális és/vagy helyi hatóságok a II. térségen belüli DTT-lefedettség bővítését célzó intézkedések széles körét hajtották végre. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a II. térségen belüli lefedettségbővítést célzó támogatási program a különböző központilag elfogadott jogszabályokon, valamint a MIEyT és az autonóm közösségek közötti megállapodásokon, illetve azok módosításain alapul. E jogszabályok és megállapodások alapján az autonóm közösségek olyan intézkedéseket hoztak, amelyek nem voltak technológiailag semlegesek (46). |
| --- | --- |

(99)

E megállapodások és kiegészítések elfogadását követően a regionális és/vagy helyi hatóságok a II. térségen belüli DTT-lefedettség bővítését célzó intézkedések széles körét hajtották végre. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a II. térségen belüli lefedettségbővítést célzó támogatási program a különböző központilag elfogadott jogszabályokon, valamint a MIEyT és az autonóm közösségek közötti megállapodásokon, illetve azok módosításain alapul. E jogszabályok és megállapodások alapján az autonóm közösségek olyan intézkedéseket hoztak, amelyek nem voltak technológiailag semlegesek (46).

46

| (100) | A nemzeti műszaki terv a DTT platformra történő átállást az I. térségre vonatkozóan szabályozza, ugyanakkor felhatalmazza a helyi hatóságokat, hogy az autonóm közösségekkel együttműködve létrehozzák azokat a további műsorszóró központokat, amelyek a DTT II. térségen belüli vételéhez szükségesek. A központi kormányzat tehát már akkor is számolt a DTT-lefedettség bővítésével. A digitális televíziózásra történő átállást szabályozó fő jogszabályban adott felhatalmazás kizárólag a földfelszíni platformot említi. A gyakorlatban ezért az autonóm közösségek a központi kormányzat által a DTT bővítésére vonatkozóan kiadott iránymutatásokat alkalmazták (47). |
| --- | --- |

(100)

A nemzeti műszaki terv a DTT platformra történő átállást az I. térségre vonatkozóan szabályozza, ugyanakkor felhatalmazza a helyi hatóságokat, hogy az autonóm közösségekkel együttműködve létrehozzák azokat a további műsorszóró központokat, amelyek a DTT II. térségen belüli vételéhez szükségesek. A központi kormányzat tehát már akkor is számolt a DTT-lefedettség bővítésével. A digitális televíziózásra történő átállást szabályozó fő jogszabályban adott felhatalmazás kizárólag a földfelszíni platformot említi. A gyakorlatban ezért az autonóm közösségek a központi kormányzat által a DTT bővítésére vonatkozóan kiadott iránymutatásokat alkalmazták (47).

47

| (101) | A DTT platform II. térségen belüli kiépítését célzó állami támogatás tényleges folyósításának időpontját a központi és regionális hatóságok által a kedvezményezettek javára történő forrásátadás jelenti. Ez autonóm közösségenként változó hosszúságú időszak során történt meg. A hálózatok üzemeltetésére és karbantartására nyújtott folyamatos támogatásról az autonóm közösségek szintjén döntöttek. |
| --- | --- |

(101)

A DTT platform II. térségen belüli kiépítését célzó állami támogatás tényleges folyósításának időpontját a központi és regionális hatóságok által a kedvezményezettek javára történő forrásátadás jelenti. Ez autonóm közösségenként változó hosszúságú időszak során történt meg. A hálózatok üzemeltetésére és karbantartására nyújtott folyamatos támogatásról az autonóm közösségek szintjén döntöttek.

| (102) | Kasztília-La Mancha esetében ettől eltérő eljárás mellett döntöttek, részletekért lásd a (36)–(45) preambulumbekezdést. Szemben az egyéb autonóm közösség többségével nem került sor a digitális televíziós lefedettség bővítése céljából regionális közbeszerzési eljárás kiírására. Ehelyett a 2008. december 2-i 347/2008. sz. rendelet a meglévő (analóg) műsorszóró központok tulajdonosai számára a digitalizáláshoz szükséges finanszírozás közvetlen kiosztásáról rendelkezett. A JCCM tehát nem írt ki nyílt közbeszerzési eljárást, hanem ehelyett közvetlenül maga választotta ki a távközlési szolgáltatókat. E társaságok látták el az üzemeltetési és karbantartási feladatokat is. |
| --- | --- |

(102)

Kasztília-La Mancha esetében ettől eltérő eljárás mellett döntöttek, részletekért lásd a (36)–(45) preambulumbekezdést. Szemben az egyéb autonóm közösség többségével nem került sor a digitális televíziós lefedettség bővítése céljából regionális közbeszerzési eljárás kiírására. Ehelyett a 2008. december 2-i 347/2008. sz. rendelet a meglévő (analóg) műsorszóró központok tulajdonosai számára a digitalizáláshoz szükséges finanszírozás közvetlen kiosztásáról rendelkezett. A JCCM tehát nem írt ki nyílt közbeszerzési eljárást, hanem ehelyett közvetlenül maga választotta ki a távközlési szolgáltatókat. E társaságok látták el az üzemeltetési és karbantartási feladatokat is.

| (103) | Azokban az esetekben, amelyekben a műsorszóró központok közvetlenül a TelecomCLM vagy az Abertis tulajdonában állnak, e társaságok a berendezéseik korszerűsítéséhez kaptak támogatást. Azokban az esetekben, amelyekben új műsorszóró központokat kellett építeni, e központokat közpénzből finanszírozták, azonban a tulajdonos a TelecomCLM. A legtöbb esetben az analóg műsorszóró központok önkormányzati tulajdonban vannak. Az önkormányzatok a digitális berendezéseket a TelecomCLM-től vagy az Abertistől vásárolták, majd a berendezések telepítését, üzemeltetését és karbantartását alvállalkozásba adták e két társaságnak. |
| --- | --- |

(103)

Azokban az esetekben, amelyekben a műsorszóró központok közvetlenül a TelecomCLM vagy az Abertis tulajdonában állnak, e társaságok a berendezéseik korszerűsítéséhez kaptak támogatást. Azokban az esetekben, amelyekben új műsorszóró központokat kellett építeni, e központokat közpénzből finanszírozták, azonban a tulajdonos a TelecomCLM. A legtöbb esetben az analóg műsorszóró központok önkormányzati tulajdonban vannak. Az önkormányzatok a digitális berendezéseket a TelecomCLM-től vagy az Abertistől vásárolták, majd a berendezések telepítését, üzemeltetését és karbantartását alvállalkozásba adták e két társaságnak.

5.2.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE A SZERZŐDÉS 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ALAPJÁN

5.2.1.   Támogatás fennállása a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

Támogatás fennállása a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (104) | A kérdéses intézkedés, ezen belül az üzemeltetési és karbantartási célú folyamatos támogatás állami támogatásként jellemezhető a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján, amely rögzíti az állami támogatások meglétének következő feltételeit. Először is szükséges az állam általi vagy állami eszközökkel történő beavatkozás megléte. Másodszor a támogatásnak szelektív gazdasági előnnyel kell járnia a kedvezményezett számára. Harmadszor torzítania kell a versenyt vagy azzal fenyegetnie. Negyedszer fenn kell állnia annak a lehetőségnek, hogy a beavatkozás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(104)

A kérdéses intézkedés, ezen belül az üzemeltetési és karbantartási célú folyamatos támogatás állami támogatásként jellemezhető a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján, amely rögzíti az állami támogatások meglétének következő feltételeit. Először is szükséges az állam általi vagy állami eszközökkel történő beavatkozás megléte. Másodszor a támogatásnak szelektív gazdasági előnnyel kell járnia a kedvezményezett számára. Harmadszor torzítania kell a versenyt vagy azzal fenyegetnie. Negyedszer fenn kell állnia annak a lehetőségnek, hogy a beavatkozás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.2.1.1.   Állami források és az állam felelőssége

Állami források és az állam felelőssége

| (105) | A kérdéses intézkedés a fent bemutatott, központi, valamint regionális és helyi szinten alkotott jogszabályrendszerből, továbbá a MIEyT és Kasztília-La Mancha hatóságai között létrejött megállapodásokból ered. Kasztília-La Mancha nem vitatta az eljárás megindításáról szóló határozat azon megállapítását, hogy az intézkedést költségvetési forrásokból finanszírozták. A spanyol hatóságok azonban kitartottak amellett, hogy finanszírozásához a központi, valamint a régiók és az önkormányzatok költségvetése egyaránt hozzájárult. Kifejtette továbbá azt a véleményét, hogy a kérdéses intézkedés valójában csak a közigazgatási egységek közötti forrásátcsoportosítás volt. Ezzel Kasztília-La Mancha elismerte, hogy a források egy része a központi költségvetésből származott. Ezenkívül az intézkedés nem csupán a közigazgatási egységek közötti forrásátcsoportosítás volt, mivel a forrásokat végül gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások használták fel a DTT-hálózat kiépítésére az 5.2.1.2. szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

(105)

A kérdéses intézkedés a fent bemutatott, központi, valamint regionális és helyi szinten alkotott jogszabályrendszerből, továbbá a MIEyT és Kasztília-La Mancha hatóságai között létrejött megállapodásokból ered. Kasztília-La Mancha nem vitatta az eljárás megindításáról szóló határozat azon megállapítását, hogy az intézkedést költségvetési forrásokból finanszírozták. A spanyol hatóságok azonban kitartottak amellett, hogy finanszírozásához a központi, valamint a régiók és az önkormányzatok költségvetése egyaránt hozzájárult. Kifejtette továbbá azt a véleményét, hogy a kérdéses intézkedés valójában csak a közigazgatási egységek közötti forrásátcsoportosítás volt. Ezzel Kasztília-La Mancha elismerte, hogy a források egy része a központi költségvetésből származott. Ezenkívül az intézkedés nem csupán a közigazgatási egységek közötti forrásátcsoportosítás volt, mivel a forrásokat végül gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások használták fel a DTT-hálózat kiépítésére az 5.2.1.2. szakaszban leírtak szerint.

| (106) | Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a vizsgált intézkedést közvetlenül az állami költségvetésből, valamint az autonóm közösségek és települési önkormányzatok költségvetéséből finanszírozták. A folyamatos támogatást nem az állami központi költségvetésből, hanem az autonóm közösségek költségvetéséből finanszírozták. |
| --- | --- |

(106)

Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a vizsgált intézkedést közvetlenül az állami költségvetésből, valamint az autonóm közösségek és települési önkormányzatok költségvetéséből finanszírozták. A folyamatos támogatást nem az állami központi költségvetésből, hanem az autonóm közösségek költségvetéséből finanszírozták.

| (107) | Mivel az intézkedést központi és regionális vagy helyi szinten az állam finanszírozza, az államnak tudható be, és állami források felhasználásával jár. |
| --- | --- |

(107)

Mivel az intézkedést központi és regionális vagy helyi szinten az állam finanszírozza, az államnak tudható be, és állami források felhasználásával jár.

5.2.1.2.   Gazdasági tevékenységet folytató vállalkozásoknak juttatott gazdasági előny

Gazdasági tevékenységet folytató vállalkozásoknak juttatott gazdasági előny

| (108) | A spanyol tőzsdén jegyzett Abertis nemzetközi vállalat, tevékenységi körébe tartozik az útdíjköteles utak, valamint a földfelszíni és műholdas távközlési infrastruktúrák kezelése. Európában és az amerikai kontinensen 12 országban van jelent, a vállalatcsoport bevételének mintegy kétharmada Spanyolországon kívül keletkezik. Az Abertis Telecom távközlési infrastruktúrákat birtokol és üzemeltet Spanyolországban. Továbbá az Abertis tulajdonában van a rádió- és televíziójelek sugárzására és továbbítására szolgáló spanyolországi telephelyek vezető hálózata. A TelecomCLM S.A. regionális távközlési szolgáltató, amely Kasztília-La Mancha régióban nyújt szolgáltatásokat. A szolgáltatásai közé tartozik a rádió- és televíziójelek továbbítása, támogatása és terjesztése; berendezések és jelsugárzó rendszerek elhelyezése, az infrastruktúra-megosztás és az átfogó infrastruktúra-karbantartás. A társaság helyi, regionális és országos szolgáltatóknak nyújt szolgáltatást. [...]. |
| --- | --- |

(108)

A spanyol tőzsdén jegyzett Abertis nemzetközi vállalat, tevékenységi körébe tartozik az útdíjköteles utak, valamint a földfelszíni és műholdas távközlési infrastruktúrák kezelése. Európában és az amerikai kontinensen 12 országban van jelent, a vállalatcsoport bevételének mintegy kétharmada Spanyolországon kívül keletkezik. Az Abertis Telecom távközlési infrastruktúrákat birtokol és üzemeltet Spanyolországban. Továbbá az Abertis tulajdonában van a rádió- és televíziójelek sugárzására és továbbítására szolgáló spanyolországi telephelyek vezető hálózata. A TelecomCLM S.A. regionális távközlési szolgáltató, amely Kasztília-La Mancha régióban nyújt szolgáltatásokat. A szolgáltatásai közé tartozik a rádió- és televíziójelek továbbítása, támogatása és terjesztése; berendezések és jelsugárzó rendszerek elhelyezése, az infrastruktúra-megosztás és az átfogó infrastruktúra-karbantartás. A társaság helyi, regionális és országos szolgáltatóknak nyújt szolgáltatást. [...].

| (109) | A kérdéses intézkedés keretében bizonyos vállalkozások állami forrásokhoz jutnak. Bár a Szerződés nem határozza meg a vállalkozás fogalmát, az társasági formától és finanszírozástól függetlenül valamennyi olyan természetes vagy jogi személyre kiterjed, aki vagy amely gazdasági tevékenységet végez. A bíróságok által megerősített bizottsági gyakorlatban a televíziós műsorszóró hálózatok üzemeltetése gazdasági tevékenységnek minősül (48), hasonlóan az egyéb olyan esetekhez, ahol regionális hatóságok infrastruktúrakezelést végeznek (49). A vizsgált esetben a közvállalkozások vagy helyi önkormányzatok többsége hálózatüzemeltetőként szerepel a CMT nyilvántartásában. Ez arra utal, hogy bizonyos szolgáltatásokat nyújtanak, ami a bevett eseti gyakorlat szerint gazdasági tevékenységnek minősül. Egy piac akkor létezik, ha a kérdéses szolgáltatást más szereplők is hajlandók, illetve képesek nyújtani, ami a vizsgált esetben is igaz. Például az Astra a II. térségen belüli lefedettségbővítés végrehajtása előtt több találkozót tartott az autonóm közösségekkel, amelyeken bemutatta ajánlatát. Ezenkívül az Astra 2008 márciusában nyertes ajánlattal pályázott egy, a II. és III. térségbeli digitális televíziószolgáltatásra irányuló, technológiailag semleges közbeszerzési eljárásban Kantábriában. Az a körülmény, hogy a közvállalkozások és helyi önkormányzatok nem részesülnek díjazásban a nyújtott szolgáltatásokért, nem zárja ki, hogy a szóban forgó tevékenységeket gazdasági tevékenységnek lehessen minősíteni (50). |
| --- | --- |

(109)

A kérdéses intézkedés keretében bizonyos vállalkozások állami forrásokhoz jutnak. Bár a Szerződés nem határozza meg a vállalkozás fogalmát, az társasági formától és finanszírozástól függetlenül valamennyi olyan természetes vagy jogi személyre kiterjed, aki vagy amely gazdasági tevékenységet végez. A bíróságok által megerősített bizottsági gyakorlatban a televíziós műsorszóró hálózatok üzemeltetése gazdasági tevékenységnek minősül (48), hasonlóan az egyéb olyan esetekhez, ahol regionális hatóságok infrastruktúrakezelést végeznek (49). A vizsgált esetben a közvállalkozások vagy helyi önkormányzatok többsége hálózatüzemeltetőként szerepel a CMT nyilvántartásában. Ez arra utal, hogy bizonyos szolgáltatásokat nyújtanak, ami a bevett eseti gyakorlat szerint gazdasági tevékenységnek minősül. Egy piac akkor létezik, ha a kérdéses szolgáltatást más szereplők is hajlandók, illetve képesek nyújtani, ami a vizsgált esetben is igaz. Például az Astra a II. térségen belüli lefedettségbővítés végrehajtása előtt több találkozót tartott az autonóm közösségekkel, amelyeken bemutatta ajánlatát. Ezenkívül az Astra 2008 márciusában nyertes ajánlattal pályázott egy, a II. és III. térségbeli digitális televíziószolgáltatásra irányuló, technológiailag semleges közbeszerzési eljárásban Kantábriában. Az a körülmény, hogy a közvállalkozások és helyi önkormányzatok nem részesülnek díjazásban a nyújtott szolgáltatásokért, nem zárja ki, hogy a szóban forgó tevékenységeket gazdasági tevékenységnek lehessen minősíteni (50).

48

49

50

| (110) | A Bizottság nem ért egyet azzal a Spanyolország által előadott érvvel, hogy a földfelszíni hálózatoknak az autonóm közösségek, közvállalkozások és helyi önkormányzatok általi üzemeltetése hatósági jogkör gyakorlásának minősül, így nem tartozik az Szerződés 107. cikkének hatálya alá. Elismert tény, hogy az állami előjogoknak közvetlenül az állam vagy valamely hatósági jogkörén belül eljáró szerv általi gyakorlása a versenyszabályok szempontjából nem minősül gazdasági tevékenységnek (51). Azok a tevékenységek, amelyek az állam alapvető funkcióinak részét képezik, vagy ezekhez a funkciókhoz jellegüknél, céljuknál és a rájuk vonatkozó szabályoknál fogva kapcsolódnak, tekinthetők e kivétel alá tartozóknak. A Bíróság ítélkezési gyakorlata számos példával szolgált arra, hogy milyen tevékenységek tartoznak ebbe a kategóriába, így elhatárolta a tisztán állami tevékenységeket azoktól a kereskedelmi tevékenységektől, amelyeket egy állami szervezet folytathat. A felsorolt tevékenységek közé tartoznak a hadsereghez és a rendőrséghez, a repülésbiztonság és -ellenőrzés fenntartásához és javításához; a légi forgalomirányításhoz (52); a környezetvédelmi felügyelethez, amely közérdekű feladatként a tengeri területek környezetvédelmének vonatkozásában az állam alapvető funkcióinak része (53); valamint a szabványosítási tevékenységekhez és az ezekkel összefüggő kutatási és fejlesztési tevékenységekhez (54) kapcsolódó tevékenységek. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság nem ért egyet azzal a Spanyolország által előadott érvvel, hogy a földfelszíni hálózatoknak az autonóm közösségek, közvállalkozások és helyi önkormányzatok általi üzemeltetése hatósági jogkör gyakorlásának minősül, így nem tartozik az Szerződés 107. cikkének hatálya alá. Elismert tény, hogy az állami előjogoknak közvetlenül az állam vagy valamely hatósági jogkörén belül eljáró szerv általi gyakorlása a versenyszabályok szempontjából nem minősül gazdasági tevékenységnek (51). Azok a tevékenységek, amelyek az állam alapvető funkcióinak részét képezik, vagy ezekhez a funkciókhoz jellegüknél, céljuknál és a rájuk vonatkozó szabályoknál fogva kapcsolódnak, tekinthetők e kivétel alá tartozóknak. A Bíróság ítélkezési gyakorlata számos példával szolgált arra, hogy milyen tevékenységek tartoznak ebbe a kategóriába, így elhatárolta a tisztán állami tevékenységeket azoktól a kereskedelmi tevékenységektől, amelyeket egy állami szervezet folytathat. A felsorolt tevékenységek közé tartoznak a hadsereghez és a rendőrséghez, a repülésbiztonság és -ellenőrzés fenntartásához és javításához; a légi forgalomirányításhoz (52); a környezetvédelmi felügyelethez, amely közérdekű feladatként a tengeri területek környezetvédelmének vonatkozásában az állam alapvető funkcióinak része (53); valamint a szabványosítási tevékenységekhez és az ezekkel összefüggő kutatási és fejlesztési tevékenységekhez (54) kapcsolódó tevékenységek.

51

52

53

54

| (111) | Ennek fényében a Bizottság azon a véleményen van, hogy a jelen esetben a földfelszíni műsorszóró hálózat üzemeltetése nem tartozik az állam kötelezettségei és előjogai közé, ugyanakkor nem olyan tevékenység, amelyet egy állam jellemzően végez. Először is a vizsgált szolgáltatások jellemzően hatósági jogkörön kívül esnek, és önmagukban is gazdasági jellegűek, amelyet bizonyít, hogy az I. térség piacán számos vállalkozás működik. Másodszor egy hatóságoktól független magánvállalkozás – nevezetesen az Astra – érdeklődést mutatott aziránt, hogy a II. térségben nyújtsa ezt a szolgáltatást, amit a 2008. évi kantábriai közbeszerzési eljárásban való részvétele bizonyít. Az Astra által benyújtott panasz Kasztília-La Mancha régióra is vonatkozik, ahol platformüzemeltetőként érdekelt a digitális műsorszóró szolgáltatások nyújtásában. Harmadszor a hálózat II. térségen belüli kiépítése kizárólag országos és regionális magáncsatornák sugárzását érinti (55). Következésképpen megállapítható, hogy a földfelszíni hálózatoknak az autonóm közösségek, közvállalkozások és helyi önkormányzatok általi üzemeltetése nem minősül hatósági jogkör gyakorlásának. |
| --- | --- |

(111)

Ennek fényében a Bizottság azon a véleményen van, hogy a jelen esetben a földfelszíni műsorszóró hálózat üzemeltetése nem tartozik az állam kötelezettségei és előjogai közé, ugyanakkor nem olyan tevékenység, amelyet egy állam jellemzően végez. Először is a vizsgált szolgáltatások jellemzően hatósági jogkörön kívül esnek, és önmagukban is gazdasági jellegűek, amelyet bizonyít, hogy az I. térség piacán számos vállalkozás működik. Másodszor egy hatóságoktól független magánvállalkozás – nevezetesen az Astra – érdeklődést mutatott aziránt, hogy a II. térségben nyújtsa ezt a szolgáltatást, amit a 2008. évi kantábriai közbeszerzési eljárásban való részvétele bizonyít. Az Astra által benyújtott panasz Kasztília-La Mancha régióra is vonatkozik, ahol platformüzemeltetőként érdekelt a digitális műsorszóró szolgáltatások nyújtásában. Harmadszor a hálózat II. térségen belüli kiépítése kizárólag országos és regionális magáncsatornák sugárzását érinti (55). Következésképpen megállapítható, hogy a földfelszíni hálózatoknak az autonóm közösségek, közvállalkozások és helyi önkormányzatok általi üzemeltetése nem minősül hatósági jogkör gyakorlásának.

55

| (112) | A Bizottság nem ért egyet a JCCM-mel abban, hogy az intézkedés megfelel a piacgazdasági befektetői elvnek. Ez a teszt azt vizsgálja, hogy egy piacgazdasági befektető az állami befektetővel azonos feltételek mellett fektetett volna be a projektbe akkor, amikor megszületett a döntés az állami beruházás megvalósításáról. Jelen esetben az állami beruházás a JCCM által nyújtott, a TelecomCLM és az Abertis földfelszíni műsorszóró hálózatainak digitalizálását szolgáló finanszírozás. Amennyiben a berendezések a hatóságok (települési önkormányzatok) tulajdonában maradnak, azokat az előbb említett társaságok üzemeltetik. Az üzemeltetőkkel kötött megállapodás nem rendelkezik a finanszírozás visszatérítéséről vagy a hatóságok tulajdonában álló berendezések értékének megfizetéséről. Ez közvetlenül ellentmond a magánbefektető fogalmának, amely nem csupán visszatérítést/ellentételezést igényelne, hanem a beruházás megtérülését is. A DTT hálózat állami finanszírozásának nem volt célja, hogy önmagában jövedelmező beruházás legyen. Ennek eredményeként a JCCM-nek a II. térség földfelszíni hálózatának digitalizálását szolgáló beruházása nem felel meg a piacgazdasági befektető elvnek. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság nem ért egyet a JCCM-mel abban, hogy az intézkedés megfelel a piacgazdasági befektetői elvnek. Ez a teszt azt vizsgálja, hogy egy piacgazdasági befektető az állami befektetővel azonos feltételek mellett fektetett volna be a projektbe akkor, amikor megszületett a döntés az állami beruházás megvalósításáról. Jelen esetben az állami beruházás a JCCM által nyújtott, a TelecomCLM és az Abertis földfelszíni műsorszóró hálózatainak digitalizálását szolgáló finanszírozás. Amennyiben a berendezések a hatóságok (települési önkormányzatok) tulajdonában maradnak, azokat az előbb említett társaságok üzemeltetik. Az üzemeltetőkkel kötött megállapodás nem rendelkezik a finanszírozás visszatérítéséről vagy a hatóságok tulajdonában álló berendezések értékének megfizetéséről. Ez közvetlenül ellentmond a magánbefektető fogalmának, amely nem csupán visszatérítést/ellentételezést igényelne, hanem a beruházás megtérülését is. A DTT hálózat állami finanszírozásának nem volt célja, hogy önmagában jövedelmező beruházás legyen. Ennek eredményeként a JCCM-nek a II. térség földfelszíni hálózatának digitalizálását szolgáló beruházása nem felel meg a piacgazdasági befektető elvnek.

| (113) | A gazdasági előny tehát létezik, amennyiben az üzemeltető állami finanszírozásban részesül, hogy saját berendezéseit digitalizálja vagy új műsorszóró központokat építsen. Másodszor ha valamely hatóság közvetlenül (azaz közbeszerzési eljárás nélkül) választja ki az üzemeltetőt a DTT berendezés biztosítására, valamint az üzemeltetési és karbantartási szolgáltatásokra, megsérti a piaci feltételeket. Az üzemeltető ezáltal is gazdasági előnyben részesül. |
| --- | --- |

(113)

A gazdasági előny tehát létezik, amennyiben az üzemeltető állami finanszírozásban részesül, hogy saját berendezéseit digitalizálja vagy új műsorszóró központokat építsen. Másodszor ha valamely hatóság közvetlenül (azaz közbeszerzési eljárás nélkül) választja ki az üzemeltetőt a DTT berendezés biztosítására, valamint az üzemeltetési és karbantartási szolgáltatásokra, megsérti a piaci feltételeket. Az üzemeltető ezáltal is gazdasági előnyben részesül.

A támogatás közvetlen kedvezményezettjei

A támogatás közvetlen kedvezményezettjei

| (114) | A (36) és (37) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a JCCM az analóg hálózatok korszerűsítésére vagy a digitális televíziózás lefedettségbővítésére nem írt ki regionális közbeszerzési eljárást. Ehelyett ezeket a forrásokat közvetlenül a települési önkormányzatoknak vagy a meglévő földfelszíni szolgáltatóknak nyújtották. Ezután a települési önkormányzatok közbeszerzési eljárás nélkül választott ák ki a szolgáltatókat a feladat elvégzésére. Ennek eredményeként a többi, akár földfelszíni, akár egyéb platformüzemeltetőt nem tájékoztatták megfelelően az intézkedésről, akik így nem nyújthattak be az infrastruktúra korszerűsítésére vagy a régió II. térségében a digitális televíziózás lefedettség-bővítésére műszaki pályázatot (56). |
| --- | --- |

(114)

A (36) és (37) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a JCCM az analóg hálózatok korszerűsítésére vagy a digitális televíziózás lefedettségbővítésére nem írt ki regionális közbeszerzési eljárást. Ehelyett ezeket a forrásokat közvetlenül a települési önkormányzatoknak vagy a meglévő földfelszíni szolgáltatóknak nyújtották. Ezután a települési önkormányzatok közbeszerzési eljárás nélkül választott ák ki a szolgáltatókat a feladat elvégzésére. Ennek eredményeként a többi, akár földfelszíni, akár egyéb platformüzemeltetőt nem tájékoztatták megfelelően az intézkedésről, akik így nem nyújthattak be az infrastruktúra korszerűsítésére vagy a régió II. térségében a digitális televíziózás lefedettség-bővítésére műszaki pályázatot (56).

56

| (115) | Az Abertis és a TelecomCLM vagy saját hálózatok korszerűsítésére és bővítésére kaptak finanszírozást, vagy ilyen feladatoknak az infrastruktúrán történő elvégzésére szerződtek le a települési önkormányzatokkal (57). Mindkét esetben a két üzemeltetőt közbeszerzési eljárás nélkül választott ák ki. A legtöbb esetben az üzemeltető adótornyához csatlakozó DTT berendezések a települési önkormányzatok tulajdonában állnak. Az üzemeltetők nem fizetnek a települési önkormányzatoknak e berendezések használatáért. |
| --- | --- |

(115)

Az Abertis és a TelecomCLM vagy saját hálózatok korszerűsítésére és bővítésére kaptak finanszírozást, vagy ilyen feladatoknak az infrastruktúrán történő elvégzésére szerződtek le a települési önkormányzatokkal (57). Mindkét esetben a két üzemeltetőt közbeszerzési eljárás nélkül választott ák ki. A legtöbb esetben az üzemeltető adótornyához csatlakozó DTT berendezések a települési önkormányzatok tulajdonában állnak. Az üzemeltetők nem fizetnek a települési önkormányzatoknak e berendezések használatáért.

57

| (116) | Saját műsorszóró központjainak digitalizálása céljából a TelecomCLM közvetlenül 133 együttműködési megállapodást kötött a JCCM-mel. Ezt a DTT vidéki területeken történő lefedettségbővítésének megvalósításához tartották szükségesnek, ahol alacsony a népsűrűség, és egy üzemeltető sem mutatott érdeklődést a beruházás iránt. A TelecomCLM részéről a JCCM-től kapott finanszírozást követően felmerült költségek áttekintése azt mutatja, hogy a TelecomCLM e forrásokat kizárólag a DTT berendezések megvételére és telepítésére, valamint az első két évnek megfelelő időszak során a berendezések karbantartására fordította. |
| --- | --- |

(116)

Saját műsorszóró központjainak digitalizálása céljából a TelecomCLM közvetlenül 133 együttműködési megállapodást kötött a JCCM-mel. Ezt a DTT vidéki területeken történő lefedettségbővítésének megvalósításához tartották szükségesnek, ahol alacsony a népsűrűség, és egy üzemeltető sem mutatott érdeklődést a beruházás iránt. A TelecomCLM részéről a JCCM-től kapott finanszírozást követően felmerült költségek áttekintése azt mutatja, hogy a TelecomCLM e forrásokat kizárólag a DTT berendezések megvételére és telepítésére, valamint az első két évnek megfelelő időszak során a berendezések karbantartására fordította.

| (117) | A TelecomCLM és az Abertis így a műsorszóró központjai egy részét korszerűsítette, és az állami támogatásnak köszönhetően abba a helyzetbe került, hogy üzemeltetheti a II. térségben a DTT hálózatot. Ezenkívül az új infrastruktúra segítségével egyéb szolgáltatásokat is nyújthatnak, pl. WiMax szolgáltatást (ez széles sávú vezeték nélküli szabványokra épül, amelyek helyhez kötött vagy mobil széles sávú hozzáférést biztosítanak). A TelecomCLM [...] a központjait, valamint a települési önkormányzatok tulajdonában álló digitalizált központokat a JCCM Wimax-berendezésének telepítésére használta fel [...] [...] (58). E méretgazdaságosságnak köszönhetően a DTT-hálózatüzemeltetőknek a közpénzből finanszírozott infrastruktúrából bevétele származhat.[...]. |
| --- | --- |

(117)

A TelecomCLM és az Abertis így a műsorszóró központjai egy részét korszerűsítette, és az állami támogatásnak köszönhetően abba a helyzetbe került, hogy üzemeltetheti a II. térségben a DTT hálózatot. Ezenkívül az új infrastruktúra segítségével egyéb szolgáltatásokat is nyújthatnak, pl. WiMax szolgáltatást (ez széles sávú vezeték nélküli szabványokra épül, amelyek helyhez kötött vagy mobil széles sávú hozzáférést biztosítanak). A TelecomCLM [...] a központjait, valamint a települési önkormányzatok tulajdonában álló digitalizált központokat a JCCM Wimax-berendezésének telepítésére használta fel [...] [...] (58). E méretgazdaságosságnak köszönhetően a DTT-hálózatüzemeltetőknek a közpénzből finanszírozott infrastruktúrából bevétele származhat.[...].

58

| (118) | A közvetlen kedvezményezetteknél, azaz a TelecomCLM-nél és az Abertisnél jelentkező számszerűsíthető előnyt a lefedettségbővítésre kapott források jelentik (beleértve a műsorszóró központok korszerűsítésére vagy az új műsorszóró központok építésére kapott forrásokat). |
| --- | --- |

(118)

A közvetlen kedvezményezetteknél, azaz a TelecomCLM-nél és az Abertisnél jelentkező számszerűsíthető előnyt a lefedettségbővítésre kapott források jelentik (beleértve a műsorszóró központok korszerűsítésére vagy az új műsorszóró központok építésére kapott forrásokat).

| (119) | Ahol maguk a települési önkormányzatok voltak a hálózatüzemeltetők, az állami finanszírozást a saját térségükben található műsorszóró központok digitalizálására vagy új központok építésére fordíthatták. Ezen önkormányzatok azt állítják, hogy ezekben az esetekben mindössze a közigazgatás különböző szintjei között csoportosítottak át forrásokat, továbbá a helyi önkormányzati tulajdonban lévő hálózatok bővítésével az önkormányzatok csupán a lakosokkal szemben fennálló közigazgatási kötelezettségeiket teljesítették. Ahol azonban a települési önkormányzatok hálózatüzemeltetőként járnak el, gazdasági tevékenységet folytatnak. Többen közülük szerepelnek a CMT hálózatüzemeltetői nyilvántartásában. Azonban mivel a települési önkormányzatok a digitális berendezéseket az Abertistől vagy a TelecomCLM-től vásárolták meg, és közbeszerzési eljárás nélkül adták nekik alvállalkozásba a berendezések telepítését, üzemeltetését és karbantartását, ebben az esetben is e két társaság a támogatás közvetlen kedvezményezettje. |
| --- | --- |

(119)

Ahol maguk a települési önkormányzatok voltak a hálózatüzemeltetők, az állami finanszírozást a saját térségükben található műsorszóró központok digitalizálására vagy új központok építésére fordíthatták. Ezen önkormányzatok azt állítják, hogy ezekben az esetekben mindössze a közigazgatás különböző szintjei között csoportosítottak át forrásokat, továbbá a helyi önkormányzati tulajdonban lévő hálózatok bővítésével az önkormányzatok csupán a lakosokkal szemben fennálló közigazgatási kötelezettségeiket teljesítették. Ahol azonban a települési önkormányzatok hálózatüzemeltetőként járnak el, gazdasági tevékenységet folytatnak. Többen közülük szerepelnek a CMT hálózatüzemeltetői nyilvántartásában. Azonban mivel a települési önkormányzatok a digitális berendezéseket az Abertistől vagy a TelecomCLM-től vásárolták meg, és közbeszerzési eljárás nélkül adták nekik alvállalkozásba a berendezések telepítését, üzemeltetését és karbantartását, ebben az esetben is e két társaság a támogatás közvetlen kedvezményezettje.

| (120) | A finanszírozás a hálózat üzemeltetésére és karbantartására is kiterjedt. E feladatokat a TelecomCLM és az Abertis látja el. Ez folyamatos támogatásnak minősül, és a hálózat üzemeltetésével és karbantartásával megbízott üzemeltetők a kedvezményezettek. Végül általánosabb szempontból az Abertisnek és a TelecomCLM-nek abból is előnye származik, hogy egy másik platformüzemeltető nem léphetett be a szabadon fogható televíziójelek spanyolországi továbbításának piacára (59). |
| --- | --- |

(120)

A finanszírozás a hálózat üzemeltetésére és karbantartására is kiterjedt. E feladatokat a TelecomCLM és az Abertis látja el. Ez folyamatos támogatásnak minősül, és a hálózat üzemeltetésével és karbantartásával megbízott üzemeltetők a kedvezményezettek. Végül általánosabb szempontból az Abertisnek és a TelecomCLM-nek abból is előnye származik, hogy egy másik platformüzemeltető nem léphetett be a szabadon fogható televíziójelek spanyolországi továbbításának piacára (59).

59

A támogatás közvetett kedvezményezettjei

A támogatás közvetett kedvezményezettjei

| (121) | Hardverszállítók. A Telecom CLM és az Abertis saját távközlési berendezéseket és hardvert szállít. Mivel a települési önkormányzatok közbeszerzési eljárás nélkül vásárolták meg a berendezéseket a Kasztília-La Mancha régióban működő két földfelszíni üzemeltetőtől, a TelecomCLM és az Abertis a támogatás közvetlen kedvezményezettjei (lásd a (119) preambulumbekezdést). Ahol a két üzemeltető e berendezéseket hardverszállítóktól vette meg, az ügylet a szabad piacon zajlott le. Ebből következik, hogy a TelecomCLM-en és az Abertisen (a közvetlen kedvezményezetteken) kívül a hardverszállítók nem minősülnek kedvezményezettnek, mivel nem jutottak szelektív előnyhöz. A digitális dekóderek olaszországi esetéhez (60) hasonlóan nem volt lehetséges a különböző típusú digitális infrastruktúrákat gyártók kategóriáinak megkülönböztetése, mivel feltételezhető, hogy a gyártók bármely berendezéstípus gyártására képesek. A hálózatüzemeltetők számára hardvert szállító társaságok ugyanabból a vállalkozáscsoportból kerültek ki, amely akkor vett volna részt a közbeszerzési eljárásokban, ha a program a platformüzemeltetők szempontjából technológiailag semleges lett volna (61). Spanyolországban a DTT-bővítéshez szükséges hardver integrálását, telepítését és szállítását végző vállalkozások általában egyéb szolgáltatásokat is kínálnak. A berendezésgyártók és távközlési szolgáltatók földfelszíni, műholdas megoldásokat, vagy a kettő együttesét is kínálhatják (62). |
| --- | --- |

(121)

Hardverszállítók. A Telecom CLM és az Abertis saját távközlési berendezéseket és hardvert szállít. Mivel a települési önkormányzatok közbeszerzési eljárás nélkül vásárolták meg a berendezéseket a Kasztília-La Mancha régióban működő két földfelszíni üzemeltetőtől, a TelecomCLM és az Abertis a támogatás közvetlen kedvezményezettjei (lásd a (119) preambulumbekezdést). Ahol a két üzemeltető e berendezéseket hardverszállítóktól vette meg, az ügylet a szabad piacon zajlott le. Ebből következik, hogy a TelecomCLM-en és az Abertisen (a közvetlen kedvezményezetteken) kívül a hardverszállítók nem minősülnek kedvezményezettnek, mivel nem jutottak szelektív előnyhöz. A digitális dekóderek olaszországi esetéhez (60) hasonlóan nem volt lehetséges a különböző típusú digitális infrastruktúrákat gyártók kategóriáinak megkülönböztetése, mivel feltételezhető, hogy a gyártók bármely berendezéstípus gyártására képesek. A hálózatüzemeltetők számára hardvert szállító társaságok ugyanabból a vállalkozáscsoportból kerültek ki, amely akkor vett volna részt a közbeszerzési eljárásokban, ha a program a platformüzemeltetők szempontjából technológiailag semleges lett volna (61). Spanyolországban a DTT-bővítéshez szükséges hardver integrálását, telepítését és szállítását végző vállalkozások általában egyéb szolgáltatásokat is kínálnak. A berendezésgyártók és távközlési szolgáltatók földfelszíni, műholdas megoldásokat, vagy a kettő együttesét is kínálhatják (62).

Hardverszállítók.

60

61

62

| (122) | A kérdéses intézkedés sem tárgyában, sem általános felépítésében nem törekszik arra, hogy egyes gyártókat előnyhöz juttasson. Valójában a digitalizálást támogató közpolitika – a technológiailag legsemlegesebb is – a digitális berendezések gyártóit részesítené előnyben. A berendezésgyártók esetében tehát az a körülmény, hogy az intézkedésnek köszönhető forgalomnövekedésből előnyük származott, mechanikus mellékhatásnak tekinthető. Elvben bármely állami támogatásból a kedvezményezettek szállítói is részesülnek. Ez azonban nem feltétlenül juttatja szelektív előnyhöz az ilyen szállítókat. A támogatás nem célzott meg hardverszállítókat, így azoknak a célzott közvetett hatásból nem származott előnyük. |
| --- | --- |

(122)

A kérdéses intézkedés sem tárgyában, sem általános felépítésében nem törekszik arra, hogy egyes gyártókat előnyhöz juttasson. Valójában a digitalizálást támogató közpolitika – a technológiailag legsemlegesebb is – a digitális berendezések gyártóit részesítené előnyben. A berendezésgyártók esetében tehát az a körülmény, hogy az intézkedésnek köszönhető forgalomnövekedésből előnyük származott, mechanikus mellékhatásnak tekinthető. Elvben bármely állami támogatásból a kedvezményezettek szállítói is részesülnek. Ez azonban nem feltétlenül juttatja szelektív előnyhöz az ilyen szállítókat. A támogatás nem célzott meg hardverszállítókat, így azoknak a célzott közvetett hatásból nem származott előnyük.

| (123) | Műsorszolgáltatók. Spanyolország kielégítően bizonyította, hogy a földfelszíni műsorszolgáltatók a lefedettség bővítését követően nem jutottak előnyhöz. Az I. térséggel szemben a műsorszolgáltatók nem voltak hajlandóak fizetni a II. térség digitalizálásáért, mivel abból nem származott volna többletbevételük. Sőt, a szóban forgó korlátozott számú lakosságra tekintettel, amely a hirdetők számára látszólag nem jelent kereskedelmi célpontot, a lefedettség II. térségre történő kibővítését követően a műsorszolgáltatók nem emelhették jelentős mértékben a hirdetési díjakat. Emiatt a földfelszíni műsorszolgáltatók nem közvetett kedvezményezettjei a vizsgált intézkedésnek. |
| --- | --- |

(123)

Műsorszolgáltatók. Spanyolország kielégítően bizonyította, hogy a földfelszíni műsorszolgáltatók a lefedettség bővítését követően nem jutottak előnyhöz. Az I. térséggel szemben a műsorszolgáltatók nem voltak hajlandóak fizetni a II. térség digitalizálásáért, mivel abból nem származott volna többletbevételük. Sőt, a szóban forgó korlátozott számú lakosságra tekintettel, amely a hirdetők számára látszólag nem jelent kereskedelmi célpontot, a lefedettség II. térségre történő kibővítését követően a műsorszolgáltatók nem emelhették jelentős mértékben a hirdetési díjakat. Emiatt a földfelszíni műsorszolgáltatók nem közvetett kedvezményezettjei a vizsgált intézkedésnek.

Műsorszolgáltatók.

5.2.1.3.   Szelektivitás

Szelektivitás

| (124) | Az intézkedés által a hálózatüzemeltetőknek és a műsorszolgáltatóknak biztosított előny szelektív, mivel kizárólag a földfelszíni platformok piacán aktív vállalkozásokat érinti. A lefedettségbővítéssel megbízott hálózatüzemeltetőket továbbá nem közbeszerzési eljáráson választott ák ki, hanem egy, a 347/2008. sz. rendeletben meghatározott külön eljárás során, amennyiben a hálózatüzemeltetőket a hatóságok választott ák ki. Tehát függetlenül attól, hogy a központi szintű jogszabályi keret kizárta vagy sem a támogatás köréből a földfelszíni technológiától eltérő technológiákat, a támogatás Kasztília-La Mancha régió általi alkalmazása csak bizonyos hálózatüzemeltetőkre vonatkozott. |
| --- | --- |

(124)

Az intézkedés által a hálózatüzemeltetőknek és a műsorszolgáltatóknak biztosított előny szelektív, mivel kizárólag a földfelszíni platformok piacán aktív vállalkozásokat érinti. A lefedettségbővítéssel megbízott hálózatüzemeltetőket továbbá nem közbeszerzési eljáráson választott ák ki, hanem egy, a 347/2008. sz. rendeletben meghatározott külön eljárás során, amennyiben a hálózatüzemeltetőket a hatóságok választott ák ki. Tehát függetlenül attól, hogy a központi szintű jogszabályi keret kizárta vagy sem a támogatás köréből a földfelszíni technológiától eltérő technológiákat, a támogatás Kasztília-La Mancha régió általi alkalmazása csak bizonyos hálózatüzemeltetőkre vonatkozott.

5.2.1.4.   A verseny torzulása

A verseny torzulása

Hálózatüzemeltetők

Hálózatüzemeltetők

| (125) | A spanyol hatóságok közvetlenül a TelecomCLM és az Abertis földfelszíni hálózatüzemeltetőknek nyújtott finanszírozást, ezáltal hátrányosan megkülönböztették az összes egyéb földfelszíni hálózatüzemeltetőt, amely szintén nyújthatott volna ilyen szolgáltatásokat. Nyílt közbeszerzési eljárás során el lehetett volna dönteni, hogy más meglévő szolgáltató, például a Radiodifusión megfelel-e a Kasztília-La Mancha II. térségében műsorszóró szolgáltatásoknak a regionális és országos műsorszolgáltatók részére történő nyújtásához szükséges követelményeknek. Mivel e szolgáltatók nem értesültek az intézkedésről, és nem kérték fel őket pályázat benyújtására, nem tudták ügyüket érvényesíteni a JCCM-nél. Ennek eredményeként a kedvezményezettek közvetlen kiválasztásával az összes lehetséges földfelszíni versenytársat kiszorították a támogatásból. |
| --- | --- |

(125)

A spanyol hatóságok közvetlenül a TelecomCLM és az Abertis földfelszíni hálózatüzemeltetőknek nyújtott finanszírozást, ezáltal hátrányosan megkülönböztették az összes egyéb földfelszíni hálózatüzemeltetőt, amely szintén nyújthatott volna ilyen szolgáltatásokat. Nyílt közbeszerzési eljárás során el lehetett volna dönteni, hogy más meglévő szolgáltató, például a Radiodifusión megfelel-e a Kasztília-La Mancha II. térségében műsorszóró szolgáltatásoknak a regionális és országos műsorszolgáltatók részére történő nyújtásához szükséges követelményeknek. Mivel e szolgáltatók nem értesültek az intézkedésről, és nem kérték fel őket pályázat benyújtására, nem tudták ügyüket érvényesíteni a JCCM-nél. Ennek eredményeként a kedvezményezettek közvetlen kiválasztásával az összes lehetséges földfelszíni versenytársat kiszorították a támogatásból.

| (126) | Ahol a települési önkormányzatok saját hálózatukat korszerűsítették, esetenként közvetlenül a TelecomCLM-mel vagy az Abertisszel vették fel a kapcsolatot. Ezekben az esetekben a többi távközlési szolgáltatónak nem volt módja pályázni. A (39) és (40) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően egyéb települési önkormányzatok saját hirdetőtáblájukon osztottak meg egy rövid hirdetményt. E hirdetmények szerint a 347/2008. sz. rendelettel összhangban választottak ki a település műsorszóró központjának digitalizálására egy távközlési szolgáltatót. A szolgáltatóknak műszaki jelentést kellett benyújtaniuk. Az érdeklődő szolgáltatók a műszaki előírásokat a települési önkormányzatok hivatalánál szerezhették be. A hirdetőtáblán való közzététel azonban nem felel meg a technológiai semlegesség elvének, hiszen ezek a hirdetmények csupán a meglévő földfelszíni műsorszóró központok korszerűsítésére vonatkoztak. Bár a hirdetmény bármely, a CMT nemzeti szabályozó hatóságnál nyilvántartásba vett távközlési szolgáltató számára lehetővé teszi, hogy pályázatot nyújtson be, ez nem tekinthető a nyílt közbeszerzési eljárással egyenértékűnek. A hirdetőtáblán való közzététel nem olyan jól látható, mint a hivatalos lapban közzétett közbeszerzési eljárás. A legtöbb esetben továbbá a TelecomCLM-et és az Abertist más cégekkel szemben egyértelműen, előre tájékoztatták a folyamatról, így pályázhattak (63). Röviden: azokon a településeken, ahol kifüggesztették e rövid hirdetményeket, vagy a TelecomCLM-et, vagy az Abertist választott ák ki. |
| --- | --- |

(126)

Ahol a települési önkormányzatok saját hálózatukat korszerűsítették, esetenként közvetlenül a TelecomCLM-mel vagy az Abertisszel vették fel a kapcsolatot. Ezekben az esetekben a többi távközlési szolgáltatónak nem volt módja pályázni. A (39) és (40) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően egyéb települési önkormányzatok saját hirdetőtáblájukon osztottak meg egy rövid hirdetményt. E hirdetmények szerint a 347/2008. sz. rendelettel összhangban választottak ki a település műsorszóró központjának digitalizálására egy távközlési szolgáltatót. A szolgáltatóknak műszaki jelentést kellett benyújtaniuk. Az érdeklődő szolgáltatók a műszaki előírásokat a települési önkormányzatok hivatalánál szerezhették be. A hirdetőtáblán való közzététel azonban nem felel meg a technológiai semlegesség elvének, hiszen ezek a hirdetmények csupán a meglévő földfelszíni műsorszóró központok korszerűsítésére vonatkoztak. Bár a hirdetmény bármely, a CMT nemzeti szabályozó hatóságnál nyilvántartásba vett távközlési szolgáltató számára lehetővé teszi, hogy pályázatot nyújtson be, ez nem tekinthető a nyílt közbeszerzési eljárással egyenértékűnek. A hirdetőtáblán való közzététel nem olyan jól látható, mint a hivatalos lapban közzétett közbeszerzési eljárás. A legtöbb esetben továbbá a TelecomCLM-et és az Abertist más cégekkel szemben egyértelműen, előre tájékoztatták a folyamatról, így pályázhattak (63). Röviden: azokon a településeken, ahol kifüggesztették e rövid hirdetményeket, vagy a TelecomCLM-et, vagy az Abertist választott ák ki.

63

| (127) | Spanyolország és az Abertis azt állítja, hogy a DTT és a műholdas technológia külön piacot jelent. A DTT a szabadon fogható földfelszíni televíziózás fő platformja, ahol a nemzeti piac szereplőinek számát a spanyol kormány által kiadott engedélyek száma határozza meg. A szabadon fogható földfelszíni televíziócsatornák finanszírozását reklámok biztosítják. A műholdas televíziózást illetően számos csatorna fogható Spanyolország egyetlen fizető televíziós platformján, amelynek az Astra a hálózatüzemeltetője. E csatornákat előfizetésekből finanszírozzák, amelyek általában több csatornából álló csomagokra szólnak. A spanyol hatóságok rámutatnak továbbá arra, hogy Spanyolországban a műsorszolgáltatók számára a műholdas műsorszórás sokkal költségesebb, mint a földfelszíni műsorszolgáltatás, így a szabadon fogható csatornákat kínáló – köztük regionális és helyi – műsorszolgáltatók nem érdekeltek abban, hogy erre a platformra váltsanak. |
| --- | --- |

(127)

Spanyolország és az Abertis azt állítja, hogy a DTT és a műholdas technológia külön piacot jelent. A DTT a szabadon fogható földfelszíni televíziózás fő platformja, ahol a nemzeti piac szereplőinek számát a spanyol kormány által kiadott engedélyek száma határozza meg. A szabadon fogható földfelszíni televíziócsatornák finanszírozását reklámok biztosítják. A műholdas televíziózást illetően számos csatorna fogható Spanyolország egyetlen fizető televíziós platformján, amelynek az Astra a hálózatüzemeltetője. E csatornákat előfizetésekből finanszírozzák, amelyek általában több csatornából álló csomagokra szólnak. A spanyol hatóságok rámutatnak továbbá arra, hogy Spanyolországban a műsorszolgáltatók számára a műholdas műsorszórás sokkal költségesebb, mint a földfelszíni műsorszolgáltatás, így a szabadon fogható csatornákat kínáló – köztük regionális és helyi – műsorszolgáltatók nem érdekeltek abban, hogy erre a platformra váltsanak.

| (128) | A határozatban kifejtett több ok is alátámasztja azt a következtetést, hogy a földfelszíni és a műholdas platform azonos piachoz tartozik. |
| --- | --- |

(128)

A határozatban kifejtett több ok is alátámasztja azt a következtetést, hogy a földfelszíni és a műholdas platform azonos piachoz tartozik.

| (129) | Először is az Astra 2008-ban Kantábriában pályázott a digitális televíziózás lefedettségének bővítésére, és megnyerte a közbeszerzési eljárást. Az Astra 2008-ban több megbeszélést tartott az autonóm közösségekkel, amelyeken bemutatta az olyan digitális televíziócsatornák sugárzására szóló ajánlatát, amelyek addig a földfelszíni platformon voltak elérhetők. Annak ellenére, hogy a Kantábriával kötött szerződést a hatóságok később felmondták, a műholdas szolgáltató érdeklődése a földfelszíni platformmal versenyző szolgáltatások nyújtása iránt arra utal, hogy a műholdas szolgáltatók is nyújthatnak hasonló szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(129)

Először is az Astra 2008-ban Kantábriában pályázott a digitális televíziózás lefedettségének bővítésére, és megnyerte a közbeszerzési eljárást. Az Astra 2008-ban több megbeszélést tartott az autonóm közösségekkel, amelyeken bemutatta az olyan digitális televíziócsatornák sugárzására szóló ajánlatát, amelyek addig a földfelszíni platformon voltak elérhetők. Annak ellenére, hogy a Kantábriával kötött szerződést a hatóságok később felmondták, a műholdas szolgáltató érdeklődése a földfelszíni platformmal versenyző szolgáltatások nyújtása iránt arra utal, hogy a műholdas szolgáltatók is nyújthatnak hasonló szolgáltatásokat.

| (130) | Másodszor műholdas platformok, többek között maga az Astra is sugároz számos olyan állami és magáncsatornát, amely a földfelszíni platformon is elérhető (64). Harmadszor a regionális csatornák egy része a műholdas platformon is elérhető, vagy a közelmúltban elérhető volt, ami ellentmond annak az állításnak, hogy a regionális műsorszolgáltatók nem érdeklődnek a műholdas technológia iránt. |
| --- | --- |

(130)

Másodszor műholdas platformok, többek között maga az Astra is sugároz számos olyan állami és magáncsatornát, amely a földfelszíni platformon is elérhető (64). Harmadszor a regionális csatornák egy része a műholdas platformon is elérhető, vagy a közelmúltban elérhető volt, ami ellentmond annak az állításnak, hogy a regionális műsorszolgáltatók nem érdeklődnek a műholdas technológia iránt.

64

| (131) | Negyedszer egyes műsorszolgáltatók azért nyilatkoztak arról, hogy előnyben részesítik a földfelszíni műsorszórást, mert kizárólag a földfelszíni platformon keresztüli tartalomszolgáltatás jogát vásárolták meg. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a földfelszíni és a műholdas továbbításnak külön piaca van. Ahogyan a földfelszíni platformra vonatkozó tartalomhoz fűződő jogokat megvásárolták, a műsorszolgáltatók szükség esetén ezt a műholdas platformra vonatkozóan is megtehetik. Ezenkívül ha egy műholdas platformot közbeszerzési eljárás alapján választanak ki, a műsorszolgáltatók továbbítási kötelezettséggel terhelhetők. A III. térségben a műsorszolgáltatókat a műholdas platform kiválasztásakor továbbítási kötelezettséggel terhelték. |
| --- | --- |

(131)

Negyedszer egyes műsorszolgáltatók azért nyilatkoztak arról, hogy előnyben részesítik a földfelszíni műsorszórást, mert kizárólag a földfelszíni platformon keresztüli tartalomszolgáltatás jogát vásárolták meg. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a földfelszíni és a műholdas továbbításnak külön piaca van. Ahogyan a földfelszíni platformra vonatkozó tartalomhoz fűződő jogokat megvásárolták, a műsorszolgáltatók szükség esetén ezt a műholdas platformra vonatkozóan is megtehetik. Ezenkívül ha egy műholdas platformot közbeszerzési eljárás alapján választanak ki, a műsorszolgáltatók továbbítási kötelezettséggel terhelhetők. A III. térségben a műsorszolgáltatókat a műholdas platform kiválasztásakor továbbítási kötelezettséggel terhelték.

| (132) | Végül 2010. májusi adatok (65) szerint Spanyolországban a DTT-lefedettség eléri a lakosság 98,85 %-át, ugyanakkor a háztartásoknak csak a 93,5 %-a néz televíziót a földfelszíni platformon keresztül. A DTT-hozzáféréssel rendelkező háztartások 5 %-a tehát úgy döntött, hogy nem veszi azt igénybe, mivel többségük műholdas tartalomra fizet elő. |
| --- | --- |

(132)

Végül 2010. májusi adatok (65) szerint Spanyolországban a DTT-lefedettség eléri a lakosság 98,85 %-át, ugyanakkor a háztartásoknak csak a 93,5 %-a néz televíziót a földfelszíni platformon keresztül. A DTT-hozzáféréssel rendelkező háztartások 5 %-a tehát úgy döntött, hogy nem veszi azt igénybe, mivel többségük műholdas tartalomra fizet elő.

65

| (133) | Következésképpen mivel a műholdas és földfelszíni műsorszóró platformok egymással versenyeznek, a DTT II. térségen belüli kiépítésére, üzemeltetésére és karbantartására irányuló intézkedés a két platform közötti verseny torzulásához vezet. |
| --- | --- |

(133)

Következésképpen mivel a műholdas és földfelszíni műsorszóró platformok egymással versenyeznek, a DTT II. térségen belüli kiépítésére, üzemeltetésére és karbantartására irányuló intézkedés a két platform közötti verseny torzulásához vezet.

| (134) | Említést érdemel továbbá, hogy az intézkedés más platformokat is hátrányosan érint, különösen az IPTV-t. Bár a széles sávú szolgáltatás még nem érhető el a teljes II. térségben, igen valószínű, hogy lefedettsége a jövőben jelentős mértékben nőni fog. A II. térség lefedettségét vélhetően hatékonyabban meg lehetett volna valósítani a különböző technológiák kombinációjával. Ebben az esetben a többi platform is hozzájárulhatott volna a cél eléréséhez, és részesülhetett volna a támogatási intézkedésből. |
| --- | --- |

(134)

Említést érdemel továbbá, hogy az intézkedés más platformokat is hátrányosan érint, különösen az IPTV-t. Bár a széles sávú szolgáltatás még nem érhető el a teljes II. térségben, igen valószínű, hogy lefedettsége a jövőben jelentős mértékben nőni fog. A II. térség lefedettségét vélhetően hatékonyabban meg lehetett volna valósítani a különböző technológiák kombinációjával. Ebben az esetben a többi platform is hozzájárulhatott volna a cél eléréséhez, és részesülhetett volna a támogatási intézkedésből.

5.2.1.5.   A kereskedelemre gyakorolt hatás

A kereskedelemre gyakorolt hatás

| (135) | Az intézkedés hatással van az Unión belüli kereskedelemre. Az európai bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint „amennyiben az állami pénzügyi támogatás vagy állami forrásból nyújtott támogatás megerősíti valamely vállalkozás helyzetét a Közösségen belüli kereskedelemben versenyző egyéb vállalkozásokhoz képest, a támogatás az utóbbiakat érintőnek minősül” (66). |
| --- | --- |

(135)

Az intézkedés hatással van az Unión belüli kereskedelemre. Az európai bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint „amennyiben az állami pénzügyi támogatás vagy állami forrásból nyújtott támogatás megerősíti valamely vállalkozás helyzetét a Közösségen belüli kereskedelemben versenyző egyéb vállalkozásokhoz képest, a támogatás az utóbbiakat érintőnek minősül” (66).

66

| (136) | A hálózatüzemeltetők olyan ágazatban működnek, amelyben a tagállamok közötti kereskedelem folyik. Az Abertis és a panaszosok közül az Astra egyaránt nemzetközi vállalatcsoport tagja. A luxemburgi székhelyű Astra pályázhatott volna digitális hálózatszolgáltatásra Kasztília-La Mancha régióban, ha technológiai szempontból semleges közbeszerzési eljárásra került volna sor. Az intézkedés tehát érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(136)

A hálózatüzemeltetők olyan ágazatban működnek, amelyben a tagállamok közötti kereskedelem folyik. Az Abertis és a panaszosok közül az Astra egyaránt nemzetközi vállalatcsoport tagja. A luxemburgi székhelyű Astra pályázhatott volna digitális hálózatszolgáltatásra Kasztília-La Mancha régióban, ha technológiai szempontból semleges közbeszerzési eljárásra került volna sor. Az intézkedés tehát érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.2.2.   Következtetések a támogatás létezésével kapcsolatban

Következtetések a támogatás létezésével kapcsolatban

| (137) | A fenti érvek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés teljesíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket. Ilyen körülmények között az intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(137)

A fenti érvek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés teljesíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket. Ilyen körülmények között az intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

5.3.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE

| (138) | A Bizottság tevékenyen támogatja a műsorszolgáltatás digitalizálását. A digitális átállás előnyeit az eEurópa 2005 cselekvési terv és a digitális átállásról szóló két bizottsági közlemény is hangsúlyozta (67). A Bizottság felismeri továbbá, hogy a digitális átállást késleltetheti, ha azt kizárólag a piaci erőhatásokra bízzák. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság tevékenyen támogatja a műsorszolgáltatás digitalizálását. A digitális átállás előnyeit az eEurópa 2005 cselekvési terv és a digitális átállásról szóló két bizottsági közlemény is hangsúlyozta (67). A Bizottság felismeri továbbá, hogy a digitális átállást késleltetheti, ha azt kizárólag a piaci erőhatásokra bízzák.

67

| (139) | A tagállamok támogatást nyújthatnak egy adott piaci hiányosság kiküszöbölése, vagy a társadalmi vagy regionális kohézió biztosítása céljából (68) Ezekben az esetekben azonban bizonyítani kell, hogy a kérdéses támogatás a probléma kezelésére megfelelő eszköz, a szükséges minimumra korlátozódik, és nem okoz indokolatlan versenytorzulást. Hasonlóképpen az átállásról szóló közlemény (69) kimondja, hogy a digitalizálás területén az állami beavatkozás két feltétellel lehet indokolt: egyrészt a közérdek érintettsége, másrészt piaci hiányosság esetén, tehát akkor, ha a piaci erőhatások önmagukban nem hoznak a kollektív jólét szempontjából kielégítő eredményt. Kiköti továbbá, hogy az állami beavatkozást mindenkor megalapozott piaci elemzéssel kell alátámasztani. |
| --- | --- |

(139)

A tagállamok támogatást nyújthatnak egy adott piaci hiányosság kiküszöbölése, vagy a társadalmi vagy regionális kohézió biztosítása céljából (68) Ezekben az esetekben azonban bizonyítani kell, hogy a kérdéses támogatás a probléma kezelésére megfelelő eszköz, a szükséges minimumra korlátozódik, és nem okoz indokolatlan versenytorzulást. Hasonlóképpen az átállásról szóló közlemény (69) kimondja, hogy a digitalizálás területén az állami beavatkozás két feltétellel lehet indokolt: egyrészt a közérdek érintettsége, másrészt piaci hiányosság esetén, tehát akkor, ha a piaci erőhatások önmagukban nem hoznak a kollektív jólét szempontjából kielégítő eredményt. Kiköti továbbá, hogy az állami beavatkozást mindenkor megalapozott piaci elemzéssel kell alátámasztani.

68

69

| (140) | Az átállásról szóló közlemény rámutat továbbá, hogy a digitális műsorszolgáltatásra való átállás az ágazatot jelentős kihívás elé állítja, amelynek megoldását a piacnak kell irányítania. Elvben mindegyik hálózatnak saját erősségei alapján kell versenyeznie. Ezen elv védelme érdekében mindennemű állami beavatkozás során törekedni kell a technológiai semlegességre. Az említett elv alól csak akkor tehető kivétel, ha a beavatkozás konkrét piaci hiányosságra vagy egyensúlyhiányra irányul, ugyanakkor e nehézségek leküzdése szempontjából megfelelő, szükséges és arányos. |
| --- | --- |

(140)

Az átállásról szóló közlemény rámutat továbbá, hogy a digitális műsorszolgáltatásra való átállás az ágazatot jelentős kihívás elé állítja, amelynek megoldását a piacnak kell irányítania. Elvben mindegyik hálózatnak saját erősségei alapján kell versenyeznie. Ezen elv védelme érdekében mindennemű állami beavatkozás során törekedni kell a technológiai semlegességre. Az említett elv alól csak akkor tehető kivétel, ha a beavatkozás konkrét piaci hiányosságra vagy egyensúlyhiányra irányul, ugyanakkor e nehézségek leküzdése szempontjából megfelelő, szükséges és arányos.

| (141) | A piaci erőhatások kizárólagos érvényesülése esetén fennáll annak a kockázata, hogy a lakosság hátrányos szociális helyzetű szegmensei nem részesülnek a digitális televíziózás előnyeiből. A társadalmi kohézió e problémáját illetően a tagállamok törekedhetnek arra, hogy az analóg szolgáltatás kikapcsolását követően valamennyi állampolgár hozzáférjen a digitális televíziózáshoz. Mivel a digitális átállás a fogyasztók számára költségekkel jár és szokásaik megváltoztatását igényi, a tagállamok törekedhetnek különösen a társadalom olyan hátrányos helyzetű csoportjainak segítésére, mint az idősek, az alacsony jövedelmű háztartások, vagy a periférikus régiókban élők. |
| --- | --- |

(141)

A piaci erőhatások kizárólagos érvényesülése esetén fennáll annak a kockázata, hogy a lakosság hátrányos szociális helyzetű szegmensei nem részesülnek a digitális televíziózás előnyeiből. A társadalmi kohézió e problémáját illetően a tagállamok törekedhetnek arra, hogy az analóg szolgáltatás kikapcsolását követően valamennyi állampolgár hozzáférjen a digitális televíziózáshoz. Mivel a digitális átállás a fogyasztók számára költségekkel jár és szokásaik megváltoztatását igényi, a tagállamok törekedhetnek különösen a társadalom olyan hátrányos helyzetű csoportjainak segítésére, mint az idősek, az alacsony jövedelmű háztartások, vagy a periférikus régiókban élők.

| (142) | A digitális átállásról szóló közlemény alapján a Bizottság az ágazatot illetően több állami támogatásról szóló határozatában alkalmazta az állami támogatásra vonatkozó szabályokat (70). A tagállamoknak számos lehetőségük van arra, hogy az átállás állami finanszírozásával biztosítsák a megfelelő televíziós lefedettség folyamatosságát valamennyi földrajzi területen. Ilyen módon finanszírozható egy átviteli hálózat kiépítése olyan területeken, ahol a televíziós lefedettség enélkül nem lenne megfelelő (71). Az ilyen finanszírozás azonban csak akkor lehetséges, ha nem vezet a technológiák vagy vállalkozások közötti verseny indokolatlan torzulásához, és a szükséges minimumra korlátozódik. |
| --- | --- |

(142)

A digitális átállásról szóló közlemény alapján a Bizottság az ágazatot illetően több állami támogatásról szóló határozatában alkalmazta az állami támogatásra vonatkozó szabályokat (70). A tagállamoknak számos lehetőségük van arra, hogy az átállás állami finanszírozásával biztosítsák a megfelelő televíziós lefedettség folyamatosságát valamennyi földrajzi területen. Ilyen módon finanszírozható egy átviteli hálózat kiépítése olyan területeken, ahol a televíziós lefedettség enélkül nem lenne megfelelő (71). Az ilyen finanszírozás azonban csak akkor lehetséges, ha nem vezet a technológiák vagy vállalkozások közötti verseny indokolatlan torzulásához, és a szükséges minimumra korlátozódik.

70

71

5.3.1.   A tervezett intézkedés összeegyeztethetőségére vonatkozó értékelés jogalapja

A tervezett intézkedés összeegyeztethetőségére vonatkozó értékelés jogalapja

| (143) | A spanyol hatóságok a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, valamint 106. cikkének (2) bekezdésére hivatkoztak az intézkedés igazolása céljából arra az esetre, ha az a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősülne. Az alábbiakban a Bizottság az intézkedés összeegyeztethetőségét az említett rendelkezések alapján vizsgálja, figyelembe véve a fent vázolt általános szempontokat. |
| --- | --- |

(143)

A spanyol hatóságok a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, valamint 106. cikkének (2) bekezdésére hivatkoztak az intézkedés igazolása céljából arra az esetre, ha az a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősülne. Az alábbiakban a Bizottság az intézkedés összeegyeztethetőségét az említett rendelkezések alapján vizsgálja, figyelembe véve a fent vázolt általános szempontokat.

5.3.2.   A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja

| (144) | A támogatásnak a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetősége érdekében a Bizottság mérlegeli a támogatás pozitív és negatív hatásait. A mérlegelés során a Bizottság az alábbi kérdéseket vizsgálja:






  1. | A támogatási intézkedés jól meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul? |
| --- | --- | --- |

(144)

A támogatásnak a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetősége érdekében a Bizottság mérlegeli a támogatás pozitív és negatív hatásait. A mérlegelés során a Bizottság az alábbi kérdéseket vizsgálja:

1.

A támogatási intézkedés jól meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul?

| 2. | A támogatás kialakítása megfelel a közös érdekű célkitűzés megvalósításának – piaci hiányosságra vagy egyéb célkitűzésre irányul? Nevezetesen:






  a) | A támogatási intézkedés megfelelő eszköz, vagy vannak más, alkalmasabb eszközök? |
| --- | --- | --- |

2.

A támogatás kialakítása megfelel a közös érdekű célkitűzés megvalósításának – piaci hiányosságra vagy egyéb célkitűzésre irányul? Nevezetesen:

a)

A támogatási intézkedés megfelelő eszköz, vagy vannak más, alkalmasabb eszközök?

| b) | Érvényesül ösztönző hatás – a támogatás változást idéz elő a vállalkozások viselkedésében? |
| --- | --- |

b)

Érvényesül ösztönző hatás – a támogatás változást idéz elő a vállalkozások viselkedésében?

| c) | A támogatási intézkedés arányos – azonos viselkedésbeli változás kevesebb támogatással is előidézhető? |
| --- | --- |

c)

A támogatási intézkedés arányos – azonos viselkedésbeli változás kevesebb támogatással is előidézhető?

| 3. | A versenytorzulás és a kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott, így az intézkedés általános egyenlege pozitív? |
| --- | --- |

3.

A versenytorzulás és a kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott, így az intézkedés általános egyenlege pozitív?

5.3.2.1.   Közös érdekű célkitűzés

Közös érdekű célkitűzés

| (145) | A Kasztília-La Mancha régióban a JCCM által végrehajtott nemzeti támogatási program célja a spanyolországi digitális átállási folyamat felgyorsítása, valamint a bizonyos távoli és vidéki területeken élők számára a televízióadások folyamatos vételének biztosítása. E tekintetben az intézkedés célja, hogy lehetővé tegye e térségekben élők számára, hogy televíziót nézhessenek, és így az információhoz való hozzáférés alkotmányos jogát gyakorolhassák. A (138) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság a digitális televíziózás fontosságát és előnyeit az eEurópa 2005 cselekvési tervben (72) és a digitális átállásról szóló két közleményében (73) ismerte el. Az i2010 – európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért (74) c. közleményében a Bizottság rámutatott arra, hogy az analóg földfelszíni televíziószolgáltatás 2012-ig tervezett kikapcsolása Európában javítani fogja a spektrumhoz való hozzáférést. Mivel a digitális műsorszolgáltatás a spektrumot hatékonyabban használja ki, spektrumkapacitást szabadít fel más felhasználók – például új műsor- és mobiltelefon-szolgáltatások – számára, amelyek viszont élénkítik az innovációt és a növekedést a televíziózás és az elektronikus hírközlés ágazatában. |
| --- | --- |

(145)

A Kasztília-La Mancha régióban a JCCM által végrehajtott nemzeti támogatási program célja a spanyolországi digitális átállási folyamat felgyorsítása, valamint a bizonyos távoli és vidéki területeken élők számára a televízióadások folyamatos vételének biztosítása. E tekintetben az intézkedés célja, hogy lehetővé tegye e térségekben élők számára, hogy televíziót nézhessenek, és így az információhoz való hozzáférés alkotmányos jogát gyakorolhassák. A (138) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság a digitális televíziózás fontosságát és előnyeit az eEurópa 2005 cselekvési tervben (72) és a digitális átállásról szóló két közleményében (73) ismerte el. Az i2010 – európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért (74) c. közleményében a Bizottság rámutatott arra, hogy az analóg földfelszíni televíziószolgáltatás 2012-ig tervezett kikapcsolása Európában javítani fogja a spektrumhoz való hozzáférést. Mivel a digitális műsorszolgáltatás a spektrumot hatékonyabban használja ki, spektrumkapacitást szabadít fel más felhasználók – például új műsor- és mobiltelefon-szolgáltatások – számára, amelyek viszont élénkítik az innovációt és a növekedést a televíziózás és az elektronikus hírközlés ágazatában.

e

72

73

74

| (146) | A Bizottság tehát úgy vélekedik, hogy az intézkedés jól meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság tehát úgy vélekedik, hogy az intézkedés jól meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul.

5.3.2.2.   Megfelelő kialakítású támogatás

Megfelelő kialakítású támogatás

Piaci hiányosság

Piaci hiányosság

| (147) | A spanyol hatóságok rámutattak arra az általánosan elismert kockázatra, hogy a lakosság nem minden szegmense részesülhet a digitális televíziózás előnyeiből (társadalmi és regionális kohéziós probléma). Piaci hiányosság léphet fel akkor, ha a piaci szereplők nem veszik kellően figyelembe a digitális átállásnak a társadalom egészére gyakorolt kedvező hatásait, mivel hiányoznak a számukra ehhez szükséges gazdasági ösztönzők (pozitív externáliák). Ezenfelül a társadalmi kohéziót illetően a tagállamok törekedhetnek arra, hogy az analóg szolgáltatás kikapcsolását követően valamennyi állampolgár hozzáférjen a digitális televíziózáshoz, ezért mérlegelhetnek olyan intézkedéseket, amelyekkel valamennyi területen továbbra is biztosítható a megfelelő televíziós lefedettség. |
| --- | --- |

(147)

A spanyol hatóságok rámutattak arra az általánosan elismert kockázatra, hogy a lakosság nem minden szegmense részesülhet a digitális televíziózás előnyeiből (társadalmi és regionális kohéziós probléma). Piaci hiányosság léphet fel akkor, ha a piaci szereplők nem veszik kellően figyelembe a digitális átállásnak a társadalom egészére gyakorolt kedvező hatásait, mivel hiányoznak a számukra ehhez szükséges gazdasági ösztönzők (pozitív externáliák). Ezenfelül a társadalmi kohéziót illetően a tagállamok törekedhetnek arra, hogy az analóg szolgáltatás kikapcsolását követően valamennyi állampolgár hozzáférjen a digitális televíziózáshoz, ezért mérlegelhetnek olyan intézkedéseket, amelyekkel valamennyi területen továbbra is biztosítható a megfelelő televíziós lefedettség.

| (148) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság elismerte a piaci hiányosság meglétét annyiban, hogy a műsorszolgáltatók nem hajlandók viselni a jogszabályi kötelezettségeiken felüli lefedettségbővítés többletköltségeit. Ezenfelül sem a műholdas platformok, sem a háztartások nem hajtottak végre olyan beruházásokat, amelyek a II. térség valamennyi lakosa számára biztosították volna a digitális csatornák műholdas technológiával történő vételét. A Bizottság tehát felismeri, hogy azok az emberek, akiknek a szokásos tartózkodási helye vidéki területen található, teljes mértékben kiszorulhatnak a szabadon fogható digitális televíziójelek vételéből akkor, ha a digitális lefedettség alakulásában kizárólag a piaci erőhatások érvényesülnek, továbbá azt, hogy az állami beavatkozás a magánszemélyeknek nyújtott pénzügyi támogatások formájában előnyös lehet. |
| --- | --- |

(148)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság elismerte a piaci hiányosság meglétét annyiban, hogy a műsorszolgáltatók nem hajlandók viselni a jogszabályi kötelezettségeiken felüli lefedettségbővítés többletköltségeit. Ezenfelül sem a műholdas platformok, sem a háztartások nem hajtottak végre olyan beruházásokat, amelyek a II. térség valamennyi lakosa számára biztosították volna a digitális csatornák műholdas technológiával történő vételét. A Bizottság tehát felismeri, hogy azok az emberek, akiknek a szokásos tartózkodási helye vidéki területen található, teljes mértékben kiszorulhatnak a szabadon fogható digitális televíziójelek vételéből akkor, ha a digitális lefedettség alakulásában kizárólag a piaci erőhatások érvényesülnek, továbbá azt, hogy az állami beavatkozás a magánszemélyeknek nyújtott pénzügyi támogatások formájában előnyös lehet.

Technológiai semlegesség

Technológiai semlegesség

| (149) | A digitális átállási ügyekben a technológiai semlegesség elve kellően érvényesül számos bizottsági határozatban (75). Ezt a Törvényszék és a Bíróság is megerősítette (76). |
| --- | --- |

(149)

A digitális átállási ügyekben a technológiai semlegesség elve kellően érvényesül számos bizottsági határozatban (75). Ezt a Törvényszék és a Bíróság is megerősítette (76).

75

76

| (150) | A technológiát rendes esetben technológiailag semleges közbeszerzési eljárás útján kell kiválasztani, ahogyan az más tagállamokban is történt (77). A közbeszerzési eljárás lefolytatása költséges lehet, és késleltetheti a projekt megvalósítását. Egyes esetekben az ilyen eljárás lefolytatása nem indokolt, ha előzetesen megállapítható, hogy csupán egyetlen technológiával vagy egy adott szolgáltatóval lehet biztosítani a kért szolgáltatásokat. Egy adott technológia kiválasztása tehát elfogadható, amennyiben a döntést egy előzetes tanulmány megállapításai indokolják. Az ilyen tanulmánynak tartalmaznia kell az árképzési és minőségbeli szempontok vizsgálatát. Mivel egy adott technológia kiválasztása a termék- és árajánlatot benyújtó egyéb szolgáltatókat kizárhat a versenyből, a tanulmány megállapításainak egyértelműnek és kellően megalapozottnak kell lenniük. |
| --- | --- |

(150)

A technológiát rendes esetben technológiailag semleges közbeszerzési eljárás útján kell kiválasztani, ahogyan az más tagállamokban is történt (77). A közbeszerzési eljárás lefolytatása költséges lehet, és késleltetheti a projekt megvalósítását. Egyes esetekben az ilyen eljárás lefolytatása nem indokolt, ha előzetesen megállapítható, hogy csupán egyetlen technológiával vagy egy adott szolgáltatóval lehet biztosítani a kért szolgáltatásokat. Egy adott technológia kiválasztása tehát elfogadható, amennyiben a döntést egy előzetes tanulmány megállapításai indokolják. Az ilyen tanulmánynak tartalmaznia kell az árképzési és minőségbeli szempontok vizsgálatát. Mivel egy adott technológia kiválasztása a termék- és árajánlatot benyújtó egyéb szolgáltatókat kizárhat a versenyből, a tanulmány megállapításainak egyértelműnek és kellően megalapozottnak kell lenniük.

77

| (151) | A Bizottság korábban elismerte, hogy egy adott technológia megoldás kiválasztásához egy tanulmány szolgáltathatja az alapot (78). A bizonyítási teher azonban a tagállamra hárul, amelynek bizonyítania kell, hogy a tanulmány megállapításai kellően megalapozottak, és azt a lehető legfüggetlenebb módon végezték el (79). |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság korábban elismerte, hogy egy adott technológia megoldás kiválasztásához egy tanulmány szolgáltathatja az alapot (78). A bizonyítási teher azonban a tagállamra hárul, amelynek bizonyítania kell, hogy a tanulmány megállapításai kellően megalapozottak, és azt a lehető legfüggetlenebb módon végezték el (79).

78

79

| (152) | E tekintetben a spanyol hatóságok és az Abertis több tanulmányt is benyújtott, amelyek magyarázata az alábbiakban olvasható. |
| --- | --- |

(152)

E tekintetben a spanyol hatóságok és az Abertis több tanulmányt is benyújtott, amelyek magyarázata az alábbiakban olvasható.

Költségfelmérések

Költségfelmérések

| (153) | A Kasztília-La Mancha régió hatóságai azt állították, hogy a vizsgált intézkedés a rendelet elfogadását megelőzően készült előzetes felmérés megállapításai alapján a digitális földfelszíni műsorszolgáltatásra irányult. Az (59)–(61) preambulumbekezdésben összefoglalt „Összehasonlító társadalmi-gazdasági tanulmány” (80) megállapította, hogy a földfelszíni volt a leginkább költséghatékony megoldás. |
| --- | --- |

(153)

A Kasztília-La Mancha régió hatóságai azt állították, hogy a vizsgált intézkedés a rendelet elfogadását megelőzően készült előzetes felmérés megállapításai alapján a digitális földfelszíni műsorszolgáltatásra irányult. Az (59)–(61) preambulumbekezdésben összefoglalt „Összehasonlító társadalmi-gazdasági tanulmány” (80) megállapította, hogy a földfelszíni volt a leginkább költséghatékony megoldás.

80

| (154) | A tanulmány annak a lakosságnak a számszerűsítéséből indult ki, amelyre a technológiaválasztás alkalmazható. Kasztília-La Mancha régió nagy része az I. térséghez tartozik, ahol a DTT-re történő átállás már lezajlott. Bizonyos esetekben az I. és a II. térség átfedi egymást. Műszaki okokra hivatkozva a tanulmány úgy érvel, hogy ezekben a térségekben (amelynek egy részében már elérhető a DTT) csupán a DTT-bővítés kerülhet szóba. A műholdas és a DTT-opció összehasonlításakor tehát a vizsgálat csupán a lakosság 9,8 %-ával számolt. Másodszor a tanulmány szerzője úgy találja, hogy ezen alcsoporton belül a lakosság egy része a földfelszíni platformon keresztül is fogja a regionális televízióműsorokat. További értékelés nélkül a tanulmány megállapítja, hogy e szolgáltatások esetében „logikusabb lenne, hogy a lakosság különböző vételi módokat venne igénybe”. Végül alternatív technológiát kellene alkalmazni a lakosság 2,85 %-a, azaz 689 település 57 510 lakosa esetében. |
| --- | --- |

(154)

A tanulmány annak a lakosságnak a számszerűsítéséből indult ki, amelyre a technológiaválasztás alkalmazható. Kasztília-La Mancha régió nagy része az I. térséghez tartozik, ahol a DTT-re történő átállás már lezajlott. Bizonyos esetekben az I. és a II. térség átfedi egymást. Műszaki okokra hivatkozva a tanulmány úgy érvel, hogy ezekben a térségekben (amelynek egy részében már elérhető a DTT) csupán a DTT-bővítés kerülhet szóba. A műholdas és a DTT-opció összehasonlításakor tehát a vizsgálat csupán a lakosság 9,8 %-ával számolt. Másodszor a tanulmány szerzője úgy találja, hogy ezen alcsoporton belül a lakosság egy része a földfelszíni platformon keresztül is fogja a regionális televízióműsorokat. További értékelés nélkül a tanulmány megállapítja, hogy e szolgáltatások esetében „logikusabb lenne, hogy a lakosság különböző vételi módokat venne igénybe”. Végül alternatív technológiát kellene alkalmazni a lakosság 2,85 %-a, azaz 689 település 57 510 lakosa esetében.

| (155) | A tanulmány először is megbecsüli a műholdas platformmal kapcsolatos összes költséget, beleértve a dekóderek telepítését –a becslés alapjául a műholdas transzponder bérleti díjára és a 10 éves üzemeltetésre és karbantartásra vonatkozó piaci adatok szolgáltak –, majd összeveti azt a földfelszíni platform becsült összköltségével. Az utóbbiba beleveszi a dekóderek és földfelszíni adóállomások telepítésének költségeit, valamint a 10 éves üzemeltetés és karbantartás költségeit. Végül az összköltség a műholdas megoldás esetében 47 672 550 EUR és 97 646 800 EUR között lenne, a földfelszíni megoldás esetében pedig 15 136 550 és 17 224 350 EUR között. |
| --- | --- |

(155)

A tanulmány először is megbecsüli a műholdas platformmal kapcsolatos összes költséget, beleértve a dekóderek telepítését –a becslés alapjául a műholdas transzponder bérleti díjára és a 10 éves üzemeltetésre és karbantartásra vonatkozó piaci adatok szolgáltak –, majd összeveti azt a földfelszíni platform becsült összköltségével. Az utóbbiba beleveszi a dekóderek és földfelszíni adóállomások telepítésének költségeit, valamint a 10 éves üzemeltetés és karbantartás költségeit. Végül az összköltség a műholdas megoldás esetében 47 672 550 EUR és 97 646 800 EUR között lenne, a földfelszíni megoldás esetében pedig 15 136 550 és 17 224 350 EUR között.

Értékelés

Értékelés

| (156) | A hatóságok választhattak vagy egy technológiai szempontból semleges közbeszerzési eljárás kiírása, vagy hasonló költségfelmérés alapján egy adott technológia előzetes kiválasztása mellett. A hatóságoknak tehát azt kellett eldönteniük, hogy érdemes-e lehetséges versenytársakat felkérni a közbeszerzési eljárásban való részvételre. Ha sor került volna nyílt közbeszerzési eljárásra, az ügynökség különböző pályázatok közül választhatott volna, és akár kedvezményes ajánlatot is kaphatott volna a pályázóktól. Másrészről a közbeszerzési eljárás mellőzése akkor lehet indokolt, ha a tanulmány igazolja, hogy figyelembe véve a lehetséges ajánlattevők által kínált összes kedvezményt, a műholdas technológia egyértelműen sokkal drágább volt, vagy nem felelt meg alapvető minőségi követelményeknek. Mivel a tanulmányra csak a közbeszerzési eljárás mellőzése miatt van szükség, igazolni kellene a két platform között jelentős költségkülönbözetet, valamint ezen eredmény megalapozottságát. |
| --- | --- |

(156)

A hatóságok választhattak vagy egy technológiai szempontból semleges közbeszerzési eljárás kiírása, vagy hasonló költségfelmérés alapján egy adott technológia előzetes kiválasztása mellett. A hatóságoknak tehát azt kellett eldönteniük, hogy érdemes-e lehetséges versenytársakat felkérni a közbeszerzési eljárásban való részvételre. Ha sor került volna nyílt közbeszerzési eljárásra, az ügynökség különböző pályázatok közül választhatott volna, és akár kedvezményes ajánlatot is kaphatott volna a pályázóktól. Másrészről a közbeszerzési eljárás mellőzése akkor lehet indokolt, ha a tanulmány igazolja, hogy figyelembe véve a lehetséges ajánlattevők által kínált összes kedvezményt, a műholdas technológia egyértelműen sokkal drágább volt, vagy nem felelt meg alapvető minőségi követelményeknek. Mivel a tanulmányra csak a közbeszerzési eljárás mellőzése miatt van szükség, igazolni kellene a két platform között jelentős költségkülönbözetet, valamint ezen eredmény megalapozottságát.

| (157) | A tanulmány azonban e követelményeknek nem felel meg. Először a Bizottság által 2011-ben küldött információkérést követően a hatóságoknak helyesbíteniük kellett a tanulmányban használt adatokat. A helyesbítés következtében mintegy 65 %-kal emelkedtek a műsorszóró központokra vonatkozó költségek, valamint az elvárt lefedettség biztosításához ténylegesen szükséges műsorszóró központok száma is nőtt. A JCCM azzal érvelt, hogy a földfelszíni és a műholdas műsorszóró technológiák közötti összehasonlítás eredménye még ezen új adatok következtében sem változna. A tény azonban az, hogy ezen új adatok fényében a DTT-technológia költségelőnye csökkent, sőt egyes esetekben inkább a műholdas megoldás tűnt előnyösebbnek. Ez már önmagában is azt mutatja, hogy a tanulmány eredményei nem kellően megalapozottak. Ezeket a hibákat a hatóságok is időben felismerhették volna, ha kellő körültekintéssel járnak el. |
| --- | --- |

(157)

A tanulmány azonban e követelményeknek nem felel meg. Először a Bizottság által 2011-ben küldött információkérést követően a hatóságoknak helyesbíteniük kellett a tanulmányban használt adatokat. A helyesbítés következtében mintegy 65 %-kal emelkedtek a műsorszóró központokra vonatkozó költségek, valamint az elvárt lefedettség biztosításához ténylegesen szükséges műsorszóró központok száma is nőtt. A JCCM azzal érvelt, hogy a földfelszíni és a műholdas műsorszóró technológiák közötti összehasonlítás eredménye még ezen új adatok következtében sem változna. A tény azonban az, hogy ezen új adatok fényében a DTT-technológia költségelőnye csökkent, sőt egyes esetekben inkább a műholdas megoldás tűnt előnyösebbnek. Ez már önmagában is azt mutatja, hogy a tanulmány eredményei nem kellően megalapozottak. Ezeket a hibákat a hatóságok is időben felismerhették volna, ha kellő körültekintéssel járnak el.

| (158) | A költségszámítást illetően a tanulmány hibás megközelítést alkalmaz a műholdas műsorszórás költségének kiszámításához. Azt feltételezi, hogy a települési önkormányzatok a műholdas platformtól bérlik majd a műholdas transzponder-kapacitást, és a műholdas kapcsolatot pedig saját maguk üzemeltetik. A számítást tehát a műholdas transzponder-kapacitás hozzáférhető (2008-as) bérleti díjai alapján végezték. Mivel ezek az árak az egyes csatlakozásokra vonatkoznak, semmiféle mennyiségi kedvezményt vagy lehetséges áralkut nem vesznek figyelembe. Továbbá nyílt közbeszerzési eljárás esetén – ahogyan az Kantábria esetében bizonyítást nyert – a műholdas szolgáltató maga versenytársként venne részt abban. Ajánlata pedig teljesen más árkalkuláción alapulna. Ha a szerződés a II. térség teljes Kasztília-La Mancha régióban található részét lefedi, elvárható lenne, hogy a kapacitásra vonatkozó ajánlat az egyedi bérleti díjakhoz képest jelentős árkedvezményt kínáljon. |
| --- | --- |

(158)

A költségszámítást illetően a tanulmány hibás megközelítést alkalmaz a műholdas műsorszórás költségének kiszámításához. Azt feltételezi, hogy a települési önkormányzatok a műholdas platformtól bérlik majd a műholdas transzponder-kapacitást, és a műholdas kapcsolatot pedig saját maguk üzemeltetik. A számítást tehát a műholdas transzponder-kapacitás hozzáférhető (2008-as) bérleti díjai alapján végezték. Mivel ezek az árak az egyes csatlakozásokra vonatkoznak, semmiféle mennyiségi kedvezményt vagy lehetséges áralkut nem vesznek figyelembe. Továbbá nyílt közbeszerzési eljárás esetén – ahogyan az Kantábria esetében bizonyítást nyert – a műholdas szolgáltató maga versenytársként venne részt abban. Ajánlata pedig teljesen más árkalkuláción alapulna. Ha a szerződés a II. térség teljes Kasztília-La Mancha régióban található részét lefedi, elvárható lenne, hogy a kapacitásra vonatkozó ajánlat az egyedi bérleti díjakhoz képest jelentős árkedvezményt kínáljon.

| (159) | A tanulmányban alkalmazott megközelítés továbbá tévesen vezet ahhoz a következtetéshez, amely miatt a műholdas opciót elvetették (81):






  — | a számításokat nem pusztán a költségek összege, hanem a visszatérő költségek nettó jelenértéke alapján kellett volna elvégezni (82), |
| --- | --- | --- |

(159)

A tanulmányban alkalmazott megközelítés továbbá tévesen vezet ahhoz a következtetéshez, amely miatt a műholdas opciót elvetették (81):

81

—

a számításokat nem pusztán a költségek összege, hanem a visszatérő költségek nettó jelenértéke alapján kellett volna elvégezni (82),

82

| — | a tanulmány figyelmen kívül hagyja az új DTT műsorszóró központok iránti kereslet exponenciális növekedését (és annak kapcsolódó költségeit), amelyet a lefedettségre váró utolsó települések távolsága okoz, és ehelyett lineáris növekedéssel számol, |
| --- | --- |

—

a tanulmány figyelmen kívül hagyja az új DTT műsorszóró központok iránti kereslet exponenciális növekedését (és annak kapcsolódó költségeit), amelyet a lefedettségre váró utolsó települések távolsága okoz, és ehelyett lineáris növekedéssel számol,

| — | a tanulmány a berendezések költségeinek 3 %-ával számol az éves üzemeltetési és karbantartási költségek esetében, míg maguk a hatóságok azt állítják, hogy „a becslések szerint az üzemeltetés és karbantartás kétéves költségei a berendezésköltségek 20 %-ának felelnek meg” (ami évi 10 %-ot jelent). |
| --- | --- |

—

a tanulmány a berendezések költségeinek 3 %-ával számol az éves üzemeltetési és karbantartási költségek esetében, míg maguk a hatóságok azt állítják, hogy „a becslések szerint az üzemeltetés és karbantartás kétéves költségei a berendezésköltségek 20 %-ának felelnek meg” (ami évi 10 %-ot jelent).

| (160) | Ennek eredményeként a DTT-vel kapcsolatos költségszámítás túlzottan optimistának tűnik. E megállapítást alátámasztja a tanulmányban foglalt, a DTT bevezetésére vonatkozó becsült költségek, valamint a később ténylegesen elköltött összeg közötti összehasonlítás. A tanulmány becslései szerint a DTT kiépítésének maximális költsége 15–17 millió EUR között lesz. Kasztília-La Mancha hatóságai azonban később 46 millió EUR-t fordítottak a DTT-hez szükséges korszerűsítésre (plusz a műholdvevőkre, miután bebizonyosodott, hogy a DTT nem volt gazdasági szempontból kivitelezhető). |
| --- | --- |

(160)

Ennek eredményeként a DTT-vel kapcsolatos költségszámítás túlzottan optimistának tűnik. E megállapítást alátámasztja a tanulmányban foglalt, a DTT bevezetésére vonatkozó becsült költségek, valamint a később ténylegesen elköltött összeg közötti összehasonlítás. A tanulmány becslései szerint a DTT kiépítésének maximális költsége 15–17 millió EUR között lesz. Kasztília-La Mancha hatóságai azonban később 46 millió EUR-t fordítottak a DTT-hez szükséges korszerűsítésre (plusz a műholdvevőkre, miután bebizonyosodott, hogy a DTT nem volt gazdasági szempontból kivitelezhető).

Következtetés

Következtetés

| (161) | A tanulmányban foglalt becslések nem kellően megalapozottak. Ha Kasztília-La Mancha saját (korrigált) adatait vesszük alapul, a DTT-hálózat kezdeti költségelőnye csökkent, sőt egyes esetekben a műholdas platformot helyezte előnyösebb helyzetbe (83). A tanulmány nem veszi figyelembe a műholdas szolgáltató által szabad versenyen alapuló közbeszerzési eljárás során kínált kedvezmény lehetőségét. A fenti szempontok alapján a tanulmány tehát nem nyújt elegendő bizonyítékot, amely indokolná a DTT technológia előzetes kiválasztását és a nyílt közbeszerzési eljárás hiányát. |
| --- | --- |

(161)

A tanulmányban foglalt becslések nem kellően megalapozottak. Ha Kasztília-La Mancha saját (korrigált) adatait vesszük alapul, a DTT-hálózat kezdeti költségelőnye csökkent, sőt egyes esetekben a műholdas platformot helyezte előnyösebb helyzetbe (83). A tanulmány nem veszi figyelembe a műholdas szolgáltató által szabad versenyen alapuló közbeszerzési eljárás során kínált kedvezmény lehetőségét. A fenti szempontok alapján a tanulmány tehát nem nyújt elegendő bizonyítékot, amely indokolná a DTT technológia előzetes kiválasztását és a nyílt közbeszerzési eljárás hiányát.

83

Egyéb költségfelmérések

Egyéb költségfelmérések

| (162) | A spanyol kormány egy, az egyetemes DTT szolgáltatás DTT vagy műhold használatával történő biztosításának megvalósíthatóságáról szóló belső tanulmányt is rendelkezésre bocsátott, amelyet az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium (MIEyT) 2007 júliusában készített. E tanulmányt azonban nem bocsátották az autonóm közösségek, így Kasztília-La Mancha rendelkezésére, hanem csak belső dokumentumként használták fel. Mindenesetre a Bizottság úgy véli, hogy a spanyol hatóságok által benyújtott, a (62) preambulumbekezdésben hivatkozott előzetes tanulmány nem igazolja a földfelszíni platformnak a műholdassal szembeni elsőbbségét. A tanulmány ezzel szemben azt állapítja meg, hogy a különböző technológiák kombinációja realisztikusabb, és a II. térségben 70 %-ban műholdas, 30 %-ban pedig földfelszíni műsorszórást (84) javasol. A tanulmány továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a lefedettség-bővítéshez egy adott technológiai megoldás kiválasztását régiók szerint kell vizsgálni, figyelembe véve minden egyes régió topográfiai és demográfiai sajátosságait. Egy adott technológia előzetesen történő kiválasztása helyett e következtetés inkább egy, technológiai szempontból semleges közbeszerzési eljárás szükségességét emeli ki, amely alapján megállapítható, hogy mely platform a leginkább megfelelő Kasztília-La Mancha esetében. |
| --- | --- |

(162)

A spanyol kormány egy, az egyetemes DTT szolgáltatás DTT vagy műhold használatával történő biztosításának megvalósíthatóságáról szóló belső tanulmányt is rendelkezésre bocsátott, amelyet az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium (MIEyT) 2007 júliusában készített. E tanulmányt azonban nem bocsátották az autonóm közösségek, így Kasztília-La Mancha rendelkezésére, hanem csak belső dokumentumként használták fel. Mindenesetre a Bizottság úgy véli, hogy a spanyol hatóságok által benyújtott, a (62) preambulumbekezdésben hivatkozott előzetes tanulmány nem igazolja a földfelszíni platformnak a műholdassal szembeni elsőbbségét. A tanulmány ezzel szemben azt állapítja meg, hogy a különböző technológiák kombinációja realisztikusabb, és a II. térségben 70 %-ban műholdas, 30 %-ban pedig földfelszíni műsorszórást (84) javasol. A tanulmány továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a lefedettség-bővítéshez egy adott technológiai megoldás kiválasztását régiók szerint kell vizsgálni, figyelembe véve minden egyes régió topográfiai és demográfiai sajátosságait. Egy adott technológia előzetesen történő kiválasztása helyett e következtetés inkább egy, technológiai szempontból semleges közbeszerzési eljárás szükségességét emeli ki, amely alapján megállapítható, hogy mely platform a leginkább megfelelő Kasztília-La Mancha esetében.

84

| (163) | Az Abertis által benyújtott két költségfelmérést illetően meg kell jegyezni, hogy azokat 2010-ben, hosszú idővel a vizsgált intézkedések hatálybalépését követően készítették. Attól függetlenül, hogy e felmérések függetlennek és kellően alátámasztottnak tekinthetők-e, mivel a kifogásolt intézkedéseket követően készültek, nem használhatók fel annak indokolására, hogy a spanyol kormány miért választotta a DTT-technológiát, valamint miért mulasztotta el a technológiailag semleges közbeszerzési eljárások lefolytatását. A Bizottság az Astrától olyan költségbecsléseket is kapott, amelyek szerint a műholdas technológia költséghatékonyabb. Ezeket ugyanezen okokból szintén nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(163)

Az Abertis által benyújtott két költségfelmérést illetően meg kell jegyezni, hogy azokat 2010-ben, hosszú idővel a vizsgált intézkedések hatálybalépését követően készítették. Attól függetlenül, hogy e felmérések függetlennek és kellően alátámasztottnak tekinthetők-e, mivel a kifogásolt intézkedéseket követően készültek, nem használhatók fel annak indokolására, hogy a spanyol kormány miért választotta a DTT-technológiát, valamint miért mulasztotta el a technológiailag semleges közbeszerzési eljárások lefolytatását. A Bizottság az Astrától olyan költségbecsléseket is kapott, amelyek szerint a műholdas technológia költséghatékonyabb. Ezeket ugyanezen okokból szintén nem vették figyelembe.

| (164) | A Kasztília-La Mancha régióval kapcsolatos tanulmányról a (161) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a többi tanulmány sem vezet ahhoz a következtetéshez, hogy a földfelszíni digitális platform minőség vagy ár tekintetében előnyösebb lenne más technológiai megoldásoknál. Ebből következően e tanulmányok alapján nem indokolható, hogy a JCCM nem szervezett nyílt közbeszerzési eljárást. |
| --- | --- |

(164)

A Kasztília-La Mancha régióval kapcsolatos tanulmányról a (161) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a többi tanulmány sem vezet ahhoz a következtetéshez, hogy a földfelszíni digitális platform minőség vagy ár tekintetében előnyösebb lenne más technológiai megoldásoknál. Ebből következően e tanulmányok alapján nem indokolható, hogy a JCCM nem szervezett nyílt közbeszerzési eljárást.

Az intézkedés megfelelősége és arányossága

Az intézkedés megfelelősége és arányossága

| (165) | Az intézkedés több okból sem tekinthető megfelelőnek. |
| --- | --- |

(165)

Az intézkedés több okból sem tekinthető megfelelőnek.

| (166) | Mivel a támogatást közvetlenül a már meglévő DTT-üzemeltetőknek, azaz a TelecomCLM-nek és az Abertisnek nyújtották, az intézkedés nem vett figyelembe olyan egyéb lehetséges megoldásokat, amelyek költséghatékonyabbak lettek volna, vagy jobb minőségű megoldást nyújtottak volna. Az előző szakaszban foglaltak alapján nem indokolt a műholdas platform kizárása. Az, hogy a II. térség egyes háztartásaiban a szabadon fogható csatornák vétele műholdas technológiával történik, bizonyítja, hogy a földfelszíni technológia nem minden esetben a leghatékonyabb és legmegfelelőbb platform. Megjegyzést érdemel továbbá, hogy műholdas megoldást más tagállamokban is használnak, még olyan térségekben is, ahol a földfelszíni megoldás is kivitelezhető lenne (85). Ezenfelül az, hogy az Astra Kantábriában nyertes ajánlattal pályázott a digitális televíziózás lefedettségének bővítésére irányuló, technológiailag semleges közbeszerzési eljárásban, legalábbis arra utal, hogy a szolgáltatás a műholdas platformon keresztül is nyújtható (86). |
| --- | --- |

(166)

Mivel a támogatást közvetlenül a már meglévő DTT-üzemeltetőknek, azaz a TelecomCLM-nek és az Abertisnek nyújtották, az intézkedés nem vett figyelembe olyan egyéb lehetséges megoldásokat, amelyek költséghatékonyabbak lettek volna, vagy jobb minőségű megoldást nyújtottak volna. Az előző szakaszban foglaltak alapján nem indokolt a műholdas platform kizárása. Az, hogy a II. térség egyes háztartásaiban a szabadon fogható csatornák vétele műholdas technológiával történik, bizonyítja, hogy a földfelszíni technológia nem minden esetben a leghatékonyabb és legmegfelelőbb platform. Megjegyzést érdemel továbbá, hogy műholdas megoldást más tagállamokban is használnak, még olyan térségekben is, ahol a földfelszíni megoldás is kivitelezhető lenne (85). Ezenfelül az, hogy az Astra Kantábriában nyertes ajánlattal pályázott a digitális televíziózás lefedettségének bővítésére irányuló, technológiailag semleges közbeszerzési eljárásban, legalábbis arra utal, hogy a szolgáltatás a műholdas platformon keresztül is nyújtható (86).

85

86

| (167) | A különböző költségfelmérések továbbá csupán a DTT-t és a műholdas platformokat hasonlították össze. Nem vették figyelembe az olyan alternatív technológiai megoldásokat, mind a kábelhálózat vagy az IPTV. Mivel az utóbbival nem lehet lefedni a teljes térséget, hatékonyabb lett volna a kombinált technológia használata, amely e platformokat ötvözi a DTT-vel és a műholdas műsorszórással. |
| --- | --- |

(167)

A különböző költségfelmérések továbbá csupán a DTT-t és a műholdas platformokat hasonlították össze. Nem vették figyelembe az olyan alternatív technológiai megoldásokat, mind a kábelhálózat vagy az IPTV. Mivel az utóbbival nem lehet lefedni a teljes térséget, hatékonyabb lett volna a kombinált technológia használata, amely e platformokat ötvözi a DTT-vel és a műholdas műsorszórással.

| (168) | Az intézkedés továbbá azért sem megfelelő, mert magukat a DTT üzemeltetőket is megkülönbözteti. A már meglévő DTT-szolgáltatók, azaz a TelecomCLM és az Abertis kiválasztásával az intézkedés nem vizsgálta, hogy más DTT-szolgáltató, mint például a Radiodifusión kevésbé drága vagy minőségi szempontból jobb ajánlatot nyújthatott volna be. |
| --- | --- |

(168)

Az intézkedés továbbá azért sem megfelelő, mert magukat a DTT üzemeltetőket is megkülönbözteti. A már meglévő DTT-szolgáltatók, azaz a TelecomCLM és az Abertis kiválasztásával az intézkedés nem vizsgálta, hogy más DTT-szolgáltató, mint például a Radiodifusión kevésbé drága vagy minőségi szempontból jobb ajánlatot nyújthatott volna be.

| (169) | A DTT szolgáltatók előzetes kiválasztásának megfelelőségét a DTT platform további kapacitáskorlátai is megkérdőjelezik. Az analóg televíziózásról a DTT platformra történő átállás a 800 MHz-es sávban 2010. április 3-án befejeződött, ugyanakkor a 243/2012/EU határozatnak való megfelelés érdekében 2011-ben döntés született a sávhoz tartozó frekvenciák távközlési szolgáltatók számára történő aukcióra bocsátásáról. Ennek eredményeként az adásokat más, 790 MHz-nél alacsonyabban található csatornákra kell áthelyezni legkésőbb 2014. január 1-ig. Mivel ez többletköltséggel jár, Spanyolország 2011. november 5-én két, 600–800 millió EUR összegű intézkedést jelentett be az I. térségben található háztartásokra és műsorszolgáltatókra vonatkozóan (a II. térségre vonatkozóan még nem jelentettek be intézkedést) (87). Ez a költség nem merült volna fel egyéb platform (IPTV, kábel vagy műhold) választása esetén. Az elkövetkezendő években további frekvencia-átállás várható, amelynek célja a jövőbeli mobil LTE-technológia számára szükséges kapacitás felszabadítása, és amely hasonló költségekkel jár. |
| --- | --- |

(169)

A DTT szolgáltatók előzetes kiválasztásának megfelelőségét a DTT platform további kapacitáskorlátai is megkérdőjelezik. Az analóg televíziózásról a DTT platformra történő átállás a 800 MHz-es sávban 2010. április 3-án befejeződött, ugyanakkor a 243/2012/EU határozatnak való megfelelés érdekében 2011-ben döntés született a sávhoz tartozó frekvenciák távközlési szolgáltatók számára történő aukcióra bocsátásáról. Ennek eredményeként az adásokat más, 790 MHz-nél alacsonyabban található csatornákra kell áthelyezni legkésőbb 2014. január 1-ig. Mivel ez többletköltséggel jár, Spanyolország 2011. november 5-én két, 600–800 millió EUR összegű intézkedést jelentett be az I. térségben található háztartásokra és műsorszolgáltatókra vonatkozóan (a II. térségre vonatkozóan még nem jelentettek be intézkedést) (87). Ez a költség nem merült volna fel egyéb platform (IPTV, kábel vagy műhold) választása esetén. Az elkövetkezendő években további frekvencia-átállás várható, amelynek célja a jövőbeli mobil LTE-technológia számára szükséges kapacitás felszabadítása, és amely hasonló költségekkel jár.

87

| (170) | Ezenfelül kimutatták, hogy a 4G LTE mobilfrekvenciák zavarják a DTT-jeleket, ami miatt a háztartásoknak drága interferenciaszűrőket kell vásárolniuk a DTT-jelek védelme céljából (88). Nem zárható ki, hogy a hasonló interferenciák általános problémát jelentenek, amely veszélyezteti a földfelszíni műsorszolgáltatás jövőbeli megfelelőségét, különösen az NGA-hálózatok nagyobb mértékű és szélesebb körű kiépítésével összefüggésben. |
| --- | --- |

(170)

Ezenfelül kimutatták, hogy a 4G LTE mobilfrekvenciák zavarják a DTT-jeleket, ami miatt a háztartásoknak drága interferenciaszűrőket kell vásárolniuk a DTT-jelek védelme céljából (88). Nem zárható ki, hogy a hasonló interferenciák általános problémát jelentenek, amely veszélyezteti a földfelszíni műsorszolgáltatás jövőbeli megfelelőségét, különösen az NGA-hálózatok nagyobb mértékű és szélesebb körű kiépítésével összefüggésben.

88

| (171) | Spanyolország további két érvet adott elő annak alátámasztására, hogy a műholdas továbbítás miért lenne drágább, mint a DTT. Egyrészt a műsorszolgáltatók bizonyos szolgáltatókkal kötött megállapodásai területi korlátozásokat tartalmaznak. A feltételes hozzáférés biztosítása a műholdas technológia esetében drágább lenne. Másrészt a műholdas technológia nem alkalmas nagy számú regionális csatorna sugárzására. Ezek az állítások nem megalapozottak, és ellentmondanak annak, hogy az Astra kantábriai szerződése feltételes hozzáférésű professzionális rendszert tartalmazott. Ezenfelül az Astra költségszámításai szerint a műholdas technológia még akkor is olcsóbb lenne, ha a spanyol régiók mindegyikével külön szerződést kellene kötni. A regionális műsorszolgáltatást illetően az Astra fenntartja, hogy a spanyol kormány által közölt 1 380 csatorna rendkívül eltúlzott adat (89). Saját számításai szerint a műholdas megoldás regionális és helyi csatornákkal együtt is olcsóbb lenne. |
| --- | --- |

(171)

Spanyolország további két érvet adott elő annak alátámasztására, hogy a műholdas továbbítás miért lenne drágább, mint a DTT. Egyrészt a műsorszolgáltatók bizonyos szolgáltatókkal kötött megállapodásai területi korlátozásokat tartalmaznak. A feltételes hozzáférés biztosítása a műholdas technológia esetében drágább lenne. Másrészt a műholdas technológia nem alkalmas nagy számú regionális csatorna sugárzására. Ezek az állítások nem megalapozottak, és ellentmondanak annak, hogy az Astra kantábriai szerződése feltételes hozzáférésű professzionális rendszert tartalmazott. Ezenfelül az Astra költségszámításai szerint a műholdas technológia még akkor is olcsóbb lenne, ha a spanyol régiók mindegyikével külön szerződést kellene kötni. A regionális műsorszolgáltatást illetően az Astra fenntartja, hogy a spanyol kormány által közölt 1 380 csatorna rendkívül eltúlzott adat (89). Saját számításai szerint a műholdas megoldás regionális és helyi csatornákkal együtt is olcsóbb lenne.

89

| (172) | Mindebből a Bizottság arra következtet, hogy a vizsgált intézkedés nem tartotta be a technológiai semlegesség elvét. A fentiek szerint az intézkedés nem arányos, és nem megfelelő eszköz a szabadon fogható csatornák a Kasztília-La Mancha régió II. térségén belüli lakossági lefedettségének biztosításához. |
| --- | --- |

(172)

Mindebből a Bizottság arra következtet, hogy a vizsgált intézkedés nem tartotta be a technológiai semlegesség elvét. A fentiek szerint az intézkedés nem arányos, és nem megfelelő eszköz a szabadon fogható csatornák a Kasztília-La Mancha régió II. térségén belüli lakossági lefedettségének biztosításához.

A hálózatok üzemeltetése és karbantartása

A hálózatok üzemeltetése és karbantartása

| (173) | Mivel a támogatott digitális földfelszíni és műholdas hálózatok üzemeltetésének és karbantartásának folyamatos finanszírozása a kiépítés támogatását egészíti ki, nem tekinthető technológiailag semlegesnek. A forrásokat a jelet földfelszíni platformon keresztül továbbító központok fenntartására fordították. Az ilyen támogatás ezért összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(173)

Mivel a támogatott digitális földfelszíni és műholdas hálózatok üzemeltetésének és karbantartásának folyamatos finanszírozása a kiépítés támogatását egészíti ki, nem tekinthető technológiailag semlegesnek. A forrásokat a jelet földfelszíni platformon keresztül továbbító központok fenntartására fordították. Az ilyen támogatás ezért összeegyeztethetetlen.

| (174) | A későbbiekben üzemeltetés és karbantartás céljára nyújtandó támogatásokat be kell jelenteni, és azoknak be kell tartaniuk a technológiai semlegesség elvét. |
| --- | --- |

(174)

A későbbiekben üzemeltetés és karbantartás céljára nyújtandó támogatásokat be kell jelenteni, és azoknak be kell tartaniuk a technológiai semlegesség elvét.

5.3.2.3.   A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése

A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése

| (175) | Az állami beavatkozás bizonyos piaci hiányosságok meglétére és a lehetséges kohéziós problémákra tekintettel indokolt lehet ugyan, az intézkedés kialakítása azonban a verseny indokolatlan torzulásához vezet. |
| --- | --- |

(175)

Az állami beavatkozás bizonyos piaci hiányosságok meglétére és a lehetséges kohéziós problémákra tekintettel indokolt lehet ugyan, az intézkedés kialakítása azonban a verseny indokolatlan torzulásához vezet.

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával kapcsolatos következtetés

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával kapcsolatos következtetés

| (176) | Megállapítható, hogy a vizsgált intézkedés, ezen belül a folyamatos támogatás nem megfelelő, szükséges és arányos eszköz a feltárt piaci hiányosság kiküszöböléséhez. |
| --- | --- |

(176)

Megállapítható, hogy a vizsgált intézkedés, ezen belül a folyamatos támogatás nem megfelelő, szükséges és arányos eszköz a feltárt piaci hiányosság kiküszöböléséhez.

5.3.3.   A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése

A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése

| (177) | A 106. cikk (2) bekezdésében foglalt kivétel a közszolgáltatás nyújtása során felmerülő költségek állami ellentételezésére vonatkozik. A nemzeti (vagy regionális) hatóságoknak egyértelműen meg kell határozniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, és azzal egy adott vállalkozást kell megbízniuk. |
| --- | --- |

(177)

A 106. cikk (2) bekezdésében foglalt kivétel a közszolgáltatás nyújtása során felmerülő költségek állami ellentételezésére vonatkozik. A nemzeti (vagy regionális) hatóságoknak egyértelműen meg kell határozniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, és azzal egy adott vállalkozást kell megbízniuk.

| (178) | A hivatalos eljárás során a spanyol hatóságok sem érveket, sem bizonyítékokat nem terjesztettek elő arra vonatkozóan, hogy miért minősül az intézkedés a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(178)

A hivatalos eljárás során a spanyol hatóságok sem érveket, sem bizonyítékokat nem terjesztettek elő arra vonatkozóan, hogy miért minősül az intézkedés a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében összeegyeztethetőnek.

| (179) | A Szerződés 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához a nemzeti (vagy regionális) hatóságoknak egyértelműen meg kell határozniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, és azzal egy adott vállalkozást kell megbízniuk. A spanyol jog nem tartalmaz a DTT kiépítésére szolgáló általános gazdasági érdekű szolgáltatásra vonatkozó megbízást tartalmazó jogi aktust, és a hatóságok sem nyújtottak be ilyet. Először is a spanyol jog értelmében a földfelszíni hálózat üzemeltetése nem közszolgáltatás. Az 1998. évi távközlésről szóló törvény (90) kimondja, hogy a távközlési szolgáltatások, ezen belül a rádiózást és televíziózást kiszolgáló hálózatok üzemeltetése általános gazdasági érdekű szolgáltatás, amely azonban nem esik a közszolgáltatásokkal azonos minősítés alá (91). Ugyanez a meghatározás található a jelenleg hatályos távközlési törvényben is (92). A televíziózási célú műsorszórási szolgáltatás, vagyis a távközlési hálózaton keresztül történő jeltovábbítás távközlési szolgáltatásnak minősül, így általános érdekű, de nem közszolgáltatás. (93) |
| --- | --- |

(179)

A Szerződés 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához a nemzeti (vagy regionális) hatóságoknak egyértelműen meg kell határozniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, és azzal egy adott vállalkozást kell megbízniuk. A spanyol jog nem tartalmaz a DTT kiépítésére szolgáló általános gazdasági érdekű szolgáltatásra vonatkozó megbízást tartalmazó jogi aktust, és a hatóságok sem nyújtottak be ilyet. Először is a spanyol jog értelmében a földfelszíni hálózat üzemeltetése nem közszolgáltatás. Az 1998. évi távközlésről szóló törvény (90) kimondja, hogy a távközlési szolgáltatások, ezen belül a rádiózást és televíziózást kiszolgáló hálózatok üzemeltetése általános gazdasági érdekű szolgáltatás, amely azonban nem esik a közszolgáltatásokkal azonos minősítés alá (91). Ugyanez a meghatározás található a jelenleg hatályos távközlési törvényben is (92). A televíziózási célú műsorszórási szolgáltatás, vagyis a távközlési hálózaton keresztül történő jeltovábbítás távközlési szolgáltatásnak minősül, így általános érdekű, de nem közszolgáltatás. (93)

90

91

92

93

| (180) | A távközlési törvény rendelkezései technológiai szempontból semlegesek. A meghatározás szerint a távközlés a jelek továbbítása bármely távközlési hálózaton, nem pedig kifejezetten a földfelszíni hálózaton (94). Ezenfelül a törvény 3. cikke a törvény egyik célkitűzéseként a szabályozás technológiai semlegességének a lehető legnagyobb mértékű ösztönzését jelöli meg. |
| --- | --- |

(180)

A távközlési törvény rendelkezései technológiai szempontból semlegesek. A meghatározás szerint a távközlés a jelek továbbítása bármely távközlési hálózaton, nem pedig kifejezetten a földfelszíni hálózaton (94). Ezenfelül a törvény 3. cikke a törvény egyik célkitűzéseként a szabályozás technológiai semlegességének a lehető legnagyobb mértékű ösztönzését jelöli meg.

94

| (181) | Még ha a műsorszolgáltatás közszolgáltatásnak is minősül, e meghatározás nem terjeszthető ki egy adott támogató platform üzemeltetésére. Ezenfelül ott, ahol több átviteli platform is létezik, ezek egyike nem tekinthető „alapvetőnek” a műsorjelek továbbítása szempontjából. Emiatt nyilvánvaló hibának minősült volna az, ha a spanyol jogszabályok a műsorjeleknek egy adott platformon keresztüli továbbítását közszolgáltatásnak nyilvánították volna. |
| --- | --- |

(181)

Még ha a műsorszolgáltatás közszolgáltatásnak is minősül, e meghatározás nem terjeszthető ki egy adott támogató platform üzemeltetésére. Ezenfelül ott, ahol több átviteli platform is létezik, ezek egyike nem tekinthető „alapvetőnek” a műsorjelek továbbítása szempontjából. Emiatt nyilvánvaló hibának minősült volna az, ha a spanyol jogszabályok a műsorjeleknek egy adott platformon keresztüli továbbítását közszolgáltatásnak nyilvánították volna.

| (182) | Megállapítható tehát, hogy a spanyol jog szerint a földfelszíni hálózat üzemeltetése nem minősül közszolgáltatásnak. A spanyol hatóságok továbbá a földfelszíni platform üzemeltetését nem határozták meg egyértelműen közszolgáltatásként, következésképpen e közszolgáltatás nyújtásával nem egy adott platformüzemeltetőt bíztak meg. |
| --- | --- |

(182)

Megállapítható tehát, hogy a spanyol jog szerint a földfelszíni hálózat üzemeltetése nem minősül közszolgáltatásnak. A spanyol hatóságok továbbá a földfelszíni platform üzemeltetését nem határozták meg egyértelműen közszolgáltatásként, következésképpen e közszolgáltatás nyújtásával nem egy adott platformüzemeltetőt bíztak meg.

| (183) | A spanyol hatóságok továbbá semmilyen bizonyítékkal nem tudták alátámasztani, hogy a szolgáltatással a két kedvezményezettet, az Abertist és a TelecomCLM-et bízták meg. |
| --- | --- |

(183)

A spanyol hatóságok továbbá semmilyen bizonyítékkal nem tudták alátámasztani, hogy a szolgáltatással a két kedvezményezettet, az Abertist és a TelecomCLM-et bízták meg.

| (184) | A 106. cikk (2) bekezdésében foglalt kivétel a közszolgáltatás nyújtása során felmerülő költségek állami ellentételezésére vonatkozik, ezért azt ebben az esetben nem lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

(184)

A 106. cikk (2) bekezdésében foglalt kivétel a közszolgáltatás nyújtása során felmerülő költségek állami ellentételezésére vonatkozik, ezért azt ebben az esetben nem lehet alkalmazni.

5.3.4.   Létező támogatás

Létező támogatás

| (185) | Az Abertis felvetette, hogy a II. térség földfelszíni műsorszóró hálózatának kiépítését csaknem teljes egészében a spanyol régiók finanszírozták állami források felhasználásával olyan jogszabályok alapján, amelyek 1982-ig, azaz Spanyolországnak az Európai Gazdasági Közösséghez való 1986. évi csatlakozásánál is korábbra nyúlnak vissza. Az Abertis szerint ezért a program a helyi földfelszíni hálózatok üzemeltetésének folyamatos finanszírozásához tartozik, így meglévő támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(185)

Az Abertis felvetette, hogy a II. térség földfelszíni műsorszóró hálózatának kiépítését csaknem teljes egészében a spanyol régiók finanszírozták állami források felhasználásával olyan jogszabályok alapján, amelyek 1982-ig, azaz Spanyolországnak az Európai Gazdasági Közösséghez való 1986. évi csatlakozásánál is korábbra nyúlnak vissza. Az Abertis szerint ezért a program a helyi földfelszíni hálózatok üzemeltetésének folyamatos finanszírozásához tartozik, így meglévő támogatásnak tekinthető.

| (186) | A földfelszíni hálózat bővítésének régiók általi finanszírozása valóban az 1980-as évek elején kezdődött, azonban abban az időben a piacon nem voltak magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók. A kibővített infrastruktúra tehát kizárólag az állami műsorszolgáltató igényeit szolgálta, amelynek mindenkori kötelezettsége volt arra, hogy a jelet a lakosság nagy részéhez eljuttassa. Ezenfelül Spanyolországban abban az időben a földfelszíni televíziózás volt az egyetlen platform a televíziójelek továbbításához. Ennek eredményeként az egyetlen rendelkezésre álló hálózat bővítése nem vezetett a más platformokkal folytatott verseny torzulásához. |
| --- | --- |

(186)

A földfelszíni hálózat bővítésének régiók általi finanszírozása valóban az 1980-as évek elején kezdődött, azonban abban az időben a piacon nem voltak magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók. A kibővített infrastruktúra tehát kizárólag az állami műsorszolgáltató igényeit szolgálta, amelynek mindenkori kötelezettsége volt arra, hogy a jelet a lakosság nagy részéhez eljuttassa. Ezenfelül Spanyolországban abban az időben a földfelszíni televíziózás volt az egyetlen platform a televíziójelek továbbításához. Ennek eredményeként az egyetlen rendelkezésre álló hálózat bővítése nem vezetett a más platformokkal folytatott verseny torzulásához.

| (187) | Azóta mind a jogi szabályozás, mind a technológia fejlődött, ami új műsorszóró platformok és piaci szereplők, így különösen a magántulajdonú műsorszolgáltatók megjelenéséhez vezetett. Mivel a kedvezményezett és az állami finanszírozás általános körülményei is alapvetően megváltoztak, a vizsgált intézkedés nem tekinthető pusztán formai vagy adminisztratív jellegű módosításnak. Sokkal inkább olyan módosítás, amely befolyásolja az eredeti rendszer tényleges lényegi tartalmát, így új támogatási programnak tekintendő (95). Mindenesetre az analógról a digitális televíziózásra történő átállás csak a technológia legutóbbi fejlődésével vált lehetővé, ezért új jelenségnek minősül. A spanyol hatóságoknak ezért be kellett volna jelenteniük az új támogatást. |
| --- | --- |

(187)

Azóta mind a jogi szabályozás, mind a technológia fejlődött, ami új műsorszóró platformok és piaci szereplők, így különösen a magántulajdonú műsorszolgáltatók megjelenéséhez vezetett. Mivel a kedvezményezett és az állami finanszírozás általános körülményei is alapvetően megváltoztak, a vizsgált intézkedés nem tekinthető pusztán formai vagy adminisztratív jellegű módosításnak. Sokkal inkább olyan módosítás, amely befolyásolja az eredeti rendszer tényleges lényegi tartalmát, így új támogatási programnak tekintendő (95). Mindenesetre az analógról a digitális televíziózásra történő átállás csak a technológia legutóbbi fejlődésével vált lehetővé, ezért új jelenségnek minősül. A spanyol hatóságoknak ezért be kellett volna jelenteniük az új támogatást.

95

5.4.   KÖVETKEZTETÉS

| (188) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a földfelszíni hálózatüzemeltetők részére hálózatuknak a II. térségen belül a szabadon fogható televíziós csatornák sugárzására irányuló fejlesztéséhez és digitalizálásához Spanyolország, Kasztília-La Mancha Regionális Kormányzata, valamint a települési önkormányzatok által rendelkezésre bocsátott források a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek. A támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. Ezenfelül a támogatásról nem értesítették a Bizottságot a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint, így azt jogellenesen, a Bizottság engedélye nélkül hajtották végre. A támogatás összegét ezért vissza kell fizettetni a földfelszíni hálózatüzemeltetőkkel. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a földfelszíni hálózatüzemeltetők részére hálózatuknak a II. térségen belül a szabadon fogható televíziós csatornák sugárzására irányuló fejlesztéséhez és digitalizálásához Spanyolország, Kasztília-La Mancha Regionális Kormányzata, valamint a települési önkormányzatok által rendelkezésre bocsátott források a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek. A támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. Ezenfelül a támogatásról nem értesítették a Bizottságot a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint, így azt jogellenesen, a Bizottság engedélye nélkül hajtották végre. A támogatás összegét ezért vissza kell fizettetni a földfelszíni hálózatüzemeltetőkkel.

| (189) | A Bizottság úgy ítéli meg továbbá, hogy a digitalizált hálózat üzemeltetéséhez és karbantartásához közbeszerzési eljárás nélkül vagy technológiailag nem semleges közbeszerzési eljárást követően nyújtott folyamatos támogatás szintén nem összeegyeztethető. Ezenfelül a támogatásról nem tájékoztatták a Bizottságot a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint, így azt jogellenesen, a Bizottság engedélye nélkül hajtották végre. A támogatás összegét ezért vissza kell fizettetni a szolgáltatókkal. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság úgy ítéli meg továbbá, hogy a digitalizált hálózat üzemeltetéséhez és karbantartásához közbeszerzési eljárás nélkül vagy technológiailag nem semleges közbeszerzési eljárást követően nyújtott folyamatos támogatás szintén nem összeegyeztethető. Ezenfelül a támogatásról nem tájékoztatták a Bizottságot a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint, így azt jogellenesen, a Bizottság engedélye nélkül hajtották végre. A támogatás összegét ezért vissza kell fizettetni a szolgáltatókkal.

| (190) | A későbbiekben üzemeltetés és karbantartás céljára nyújtandó állami támogatásokat be kell jelenteni, és azoknak be kell tartaniuk a technológiai semlegesség elvét. |
| --- | --- |

(190)

A későbbiekben üzemeltetés és karbantartás céljára nyújtandó állami támogatásokat be kell jelenteni, és azoknak be kell tartaniuk a technológiai semlegesség elvét.

6.   VISSZATÉRÍTÉS

VISSZATÉRÍTÉS

6.1.   A TÁMOGATÁS MEGSZÜNTETÉSÉNEK SZÜKSÉGESSÉGE

| (191) | Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e azt a támogatást (96), amelyről megállapítható, hogy nem egyeztethető össze a belső piaccal. Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (97). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (98). |
| --- | --- |

(191)

Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e azt a támogatást (96), amelyről megállapítható, hogy nem egyeztethető össze a belső piaccal. Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (97). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (98).

96

97

98

| (192) | Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban, a 659/1999/EK tanácsi rendelet (99) 14. cikke kimondja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.” |
| --- | --- |

(192)

Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban, a 659/1999/EK tanácsi rendelet (99) 14. cikke kimondja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.”

99

| (193) | Így arra tekintettel, hogy a földfelszíni platform fejlesztésének és digitalizálásának, majd azt követő karbantartásának és üzemeltetésének 2008–2009-től kezdődő spanyolországi finanszírozása jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás, Spanyolországot az összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetésére kell kötelezni a támogatás nyújtása előtti piaci helyzet visszaállítása céljából. |
| --- | --- |

(193)

Így arra tekintettel, hogy a földfelszíni platform fejlesztésének és digitalizálásának, majd azt követő karbantartásának és üzemeltetésének 2008–2009-től kezdődő spanyolországi finanszírozása jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás, Spanyolországot az összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetésére kell kötelezni a támogatás nyújtása előtti piaci helyzet visszaállítása céljából.

6.2.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS KEDVEZMÉNYEZETTJEI ÉS MÉRTÉKE

| (194) | A támogatás közvetlen kedvezményezettjei a TelecomCLM és az Abertis. Az alábbi preambulumbekezdésekben hivatkozott összegek a Bizottságnak nyújtott információn alapulnak. A (42) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a TelecomCLM és az Abertis 13,2 millió EUR-t, illetve 250 000 EUR-t kapott saját műsorszóró központjainak korszerűsítésére. Ezen kívül a TelecomCLM-et közbeszerzési eljárás nélkül választott ák ki arra, hogy a települési önkormányzatoknak új műsorszóró központokat, valamint hat saját tulajdonú központot építsen (2,26 millió EUR). |
| --- | --- |

(194)

A támogatás közvetlen kedvezményezettjei a TelecomCLM és az Abertis. Az alábbi preambulumbekezdésekben hivatkozott összegek a Bizottságnak nyújtott információn alapulnak. A (42) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a TelecomCLM és az Abertis 13,2 millió EUR-t, illetve 250 000 EUR-t kapott saját műsorszóró központjainak korszerűsítésére. Ezen kívül a TelecomCLM-et közbeszerzési eljárás nélkül választott ák ki arra, hogy a települési önkormányzatoknak új műsorszóró központokat, valamint hat saját tulajdonú központot építsen (2,26 millió EUR).

| (195) | Ahol a DTT berendezések a települési önkormányzatok tulajdonában maradtak, azokat vagy a TelecomCLM-től, vagy az Abertistől vették meg. Mivel e társaságokat közvetlenül (azaz közbeszerzési eljárás nélkül) választott ák ki a digitális berendezések leszállítására és/vagy üzemeltetési és karbantartási szolgáltatások nyújtására, ebben az esetben is közvetlen kedvezményezettnek minősülnek. E két társaság ténylegesen 32,6 millió EUR közfinanszírozásban részesült, közbeszerzési eljárás nélkül (100). |
| --- | --- |

(195)

Ahol a DTT berendezések a települési önkormányzatok tulajdonában maradtak, azokat vagy a TelecomCLM-től, vagy az Abertistől vették meg. Mivel e társaságokat közvetlenül (azaz közbeszerzési eljárás nélkül) választott ák ki a digitális berendezések leszállítására és/vagy üzemeltetési és karbantartási szolgáltatások nyújtására, ebben az esetben is közvetlen kedvezményezettnek minősülnek. E két társaság ténylegesen 32,6 millió EUR közfinanszírozásban részesült, közbeszerzési eljárás nélkül (100).

100

| (196) | A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást vissza kell fizettetni a TelecomCLM-mel és az Abertisszel. |
| --- | --- |

(196)

A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást vissza kell fizettetni a TelecomCLM-mel és az Abertisszel.

| (197) | A folyamatos támogatást a DTT-hálózatok karbantartására és üzemeltetésére nyújtják. E hálózatok üzemeltetői a karbantartási és üzemeltetési támogatás kedvezményezettjei. A TelecomCLM és az Abertis 6,5 millió EUR-t kapott a 2009–2011-es időszakban. A támogatást, valamint a későbbiekben kifizetett támogatást tehát vissza kell fizettetni az ilyen hálózatüzemeltetőkkel. |
| --- | --- |

(197)

A folyamatos támogatást a DTT-hálózatok karbantartására és üzemeltetésére nyújtják. E hálózatok üzemeltetői a karbantartási és üzemeltetési támogatás kedvezményezettjei. A TelecomCLM és az Abertis 6,5 millió EUR-t kapott a 2009–2011-es időszakban. A támogatást, valamint a későbbiekben kifizetett támogatást tehát vissza kell fizettetni az ilyen hálózatüzemeltetőkkel.

| (198) | Azokban az esetekben, ahol az egyes kedvezményezetteknek juttatott forrás nem haladja meg a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendeletben (101) meghatározott határértékeket, akkor a finanszírozás az említett rendeletben foglalt valamennyi feltétel teljesítése esetén nem minősül állami támogatásnak, és azt nem terheli visszatérítési kötelezettség. |
| --- | --- |

(198)

Azokban az esetekben, ahol az egyes kedvezményezetteknek juttatott forrás nem haladja meg a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendeletben (101) meghatározott határértékeket, akkor a finanszírozás az említett rendeletben foglalt valamennyi feltétel teljesítése esetén nem minősül állami támogatásnak, és azt nem terheli visszatérítési kötelezettség.

101

| (199) | A visszatérítést a kedvezményezettek számára juttatott előny hatálybalépésének napjától kell számítani, vagyis attól a naptól, amelyen a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és azt a tényleges visszatérítésig kamat terheli. |
| --- | --- |

(199)

A visszatérítést a kedvezményezettek számára juttatott előny hatálybalépésének napjától kell számítani, vagyis attól a naptól, amelyen a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és azt a tényleges visszatérítésig kamat terheli.

7.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (200) | A Bizottság megállapítja, hogy a Spanyol Királyság a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve jogellenes támogatást nyújtott a földfelszíni televíziós platform üzemeltetői javára a digitális földfelszíni televíziózás lefedettségének Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő bővítéséhez. A támogatást, ideértve az üzemeltetésre és karbantartásra nyújtott (folyamatban lévő) támogatást is, vissza kell fizettetni azokkal a platformüzemeltetőkkel, amelyek annak közvetlen kedvezményezettjei. A visszatérítés kiterjed a platformüzemeltetőként eljáró települési önkormányzatokra is, |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság megállapítja, hogy a Spanyol Királyság a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve jogellenes támogatást nyújtott a földfelszíni televíziós platform üzemeltetői javára a digitális földfelszíni televíziózás lefedettségének Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő bővítéséhez. A támogatást, ideértve az üzemeltetésre és karbantartásra nyújtott (folyamatban lévő) támogatást is, vissza kell fizettetni azokkal a platformüzemeltetőkkel, amelyek annak közvetlen kedvezményezettjei. A visszatérítés kiterjed a platformüzemeltetőként eljáró települési önkormányzatokra is,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Spanyolország által az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve jogellenesen végrehajtott, a TelecomCLM és az Abertis javára, Kasztília-La Mancha régió II. térségében a műsorszóró központok korszerűsítésére, valamint a digitális berendezések nyújtására és/vagy üzemeltetésére és karbantartására nyújtott állami támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

Az 1. cikkben említett program keretében nyújtott egyedi támogatás nem minősül állami támogatásnak akkor, ha nyújtásának időpontjában teljesíti a 994/98/EK tanácsi rendelet (102) 2. cikke alapján elfogadott, a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályozásban foglalt feltételeket.

3. cikk

(1)   Spanyolország visszafizetteti a Telecom CLM-vel és az Abertisszel az 1. cikkben említett program keretében nyújtott összeegyeztethetetlen támogatást.

(2)   A visszafizetendő összegek a támogatás kedvezményezettnek történt nyújtásától a tényleges visszafizetésig terjedő időszakra számított kamattal növekszenek.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (103) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Spanyolország e határozat kihirdetésének napjától kezdődő hatállyal megszünteti az 1. cikkben említett támogatási program szerint esedékes valamennyi kifizetést.

4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett program keretében nyújtott támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Spanyolország biztosítja, hogy e határozatot a kihirdetésétől számított négy hónapon belül végrehajtják.

(3)   Az e határozat kihirdetésétől számított két hónapon belül Spanyolország közli a Bizottsággal a következő információkat:

| a) | az 1. cikkben említett kedvezményezetteknek egyenként kifizetett támogatás teljes összege; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikkben említett kedvezményezetteknek egyenként kifizetett támogatás teljes összege;

| b) | az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és kamat); |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és kamat);

| c) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

c)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| d) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(4)   Amíg az 1. cikkben említett program keretében nyújtott támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Spanyolország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére Spanyolország azonnal tájékoztatást ad az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatásokról és kamatokról.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. október 1-jén.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf

2

(3)  
  HL C 335., 2010.12.11., 8. o.

3

(4)  A Bizottság 2013. június 19-i 2014/489/EU határozata a Spanyol Királyság által a digitális földfelszíni televíziózás távoli és kevésbé urbanizált területeken történő kiépítésére (Kasztília–La Mancha régión kívül) odaítélt SA.28599 (C 23/10 (korábbi NN 36/10, korábbi CP 163/09)) sz. állami támogatásról (HL L 217., 2014.7.23., 52. o.).

4

(5)  Az Astra a szerződés felmondását Santander elsőfokú bíróságán támadta meg (az 1728/2009. sz. ügyben), amely 2011. december 23-án arra kötelezte a kantábriai hatóságokat, hogy kártalanítsák az Astrát a szerződés indokolatlan felmondásáért. A bíróság az Astra részéről nem talált a szerződés felmondását indokoló szerződésszegést. A bíróság szerint a spanyol központi kormányzatnak a nemzeti DTT-stratégiája kialakítására vonatkozó döntése volt a szerződés felmondásának egyik oka. Lásd Santander elsőfokú bíróságának 000313/2011. sz. ítéletét.

5

(6)  A koncessziónak része a földfelszíni műsorszolgáltatást biztosító frekvencia kiosztása is.

6

(7)  Az „internetprotokoll-alapú televíziózás” (IPTV) kifejezés olyan rendszereket jelöl, amelyek a televízió- és videojeleket internetprotokollra épülő elektronikus hírközlő hálózaton keresztül továbbítják.

7

(8)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakításáról (COM(2009) 586) azt javasolja, hogy a tagállamok a 800 MHz-es sávot ne használják nagy teljesítményű műsorszóró szolgáltatások céljára, és az uniós szinten elfogadott határidőig teljes mértékben hajtsák végre az uniós műszaki harmonizációs határozatot.

8

(9)  Lásd például Franciaország esetében az N 666/09 állami támogatást (az N 111/2006 DTT támogatási program módosítása), Szlovákia esetében az N 671/09. állami támogatást (átállás a digitális televíziós műsorszolgáltatásra Szlovákiában), valamint Spanyolország esetében az SA.28685 2011/NN állami támogatást (a digitális televíziójelek vétele Kantábriában). Említést érdemel továbbá, hogy Spanyolországban a vizsgált távoli és kevésbé urbanizált területeken (II. térség) nem minden esetben volt megvalósítható a televíziójel DTT platformon keresztüli továbbítása, ezért egyes területeken mind a központok közötti továbbítás, mind pedig az egyes háztartásokba történő továbbítás tekintetében a műholdas továbbítás mellett döntöttek (további részletekért lásd a 2.2.2. pontot). E határozat alkalmazásában az összes ilyen létesítmény földfelszíninek minősül.

9

(10)  Lásd az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatot és különösen 6. cikke (4) bekezdését.

10

(11)  Lásd a Bizottságnak az SA.32619 állami támogatással (A digitális hozadék felszabadításáért nyújtott kártérítés) kapcsolatban hozott határozatát (HL C 213., 2012.7.19., 41 o..). A szolgáltatások és a spektrumhasználat átszervezésének összetettsége miatt Spanyolország felmentést kért a 243/2012/EU határozat 6. cikkének (4) bekezdésében foglalt végrehajtási határidő alól.

11

(12)  Mintegy 26 országos szabadon fogható (FTA) csatorna, és mintegy 30 regionális FTA-csatorna.

12

(13)  [...]

13

(14)  A rendelet arra kötelezte a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatókat, hogy a saját lefedettségi területükön az említett időpontig a lakosság 96 %-át érjék el, míg az állami műsorszolgáltatóknak a saját lefedettségi területükön a lakosság 98 %-át kellett elérniük. Az I. térségben a műsorszolgáltatóknak a lakosság említett arányát digitális földfelszíni televíziószolgáltatással kellett elérniük, és a digitalizálás költségeit maguknak kellett viselniük. Állami támogatásra így nem volt szükség.

14

(15)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf

15

(16)  Ezeket később az I., II. és III. fázisra osztották.

16

(17)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf

17

(18)  A II. térségben a széles sávú infrastruktúra fejlesztésére és a televíziózás digitalizálására elkülönített források elosztására vonatkozó döntést a regionális hatóságok hatáskörébe utalták.

18

(19)  A MITyC és az autonóm közösségek a keretmegállapodásokat 2006-ban az Avanza-terv keretében írták alá.

19

(20)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf

20

(21)  Lásd például az Andalúziára vonatkozó kiegészítést: http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf

21

(22)  A hatóságok összesen több mint 600 megállapodást – keretmegállapodást, kiegészítést stb. – kötöttek a lefedettségbővítésre vonatkozóan.

22

(23)  Kasztília-La Mancha kormánya arra a következtetésre jutott, hogy a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervében megállapított határidőn belül nem tudna lebonyolítani egy közbeszerzési eljárást. Vesd össze: II. melléklet – A JCCM végrehajtásról szóló belső tanulmánya – a DTT platformra történő áttérés nemzeti terve Kasztília-La Mancha régióra vonatkozóan, 31. o.

23

(24)  Kasztília-La Mancha kormánya: A DTT-re történő átállásról szóló terv végrehajtása Kasztília-La Manchában, előadás az Európai Bizottság részére, 2010. október 27.

24

(25)  A berendezések az önkormányzatok tulajdonában állnak, így az üzemeltetés első két évében nekik kell fedezniük az üzemeltetés és karbantartás költségeit.

25

(26)  A JCCM és Caspueñas önkormányzata közötti együttműködési megállapodás, 76. oldal.

26

(27)  A 2013. május 17-én aláírt, a DTT-berendezések átadásáról szóló megállapodás. Így tudták biztosítani az együttműködési megállapodásokban megállapított két éves időszak lejárta után a DTT-berendezések üzemeltetését és karbantartását. Három együttműködési megállapodás esetében azonban a DTT-berendezések az Abertis tulajdonában maradtak.

27

(28)  A hálózatok korszerűsítése céljából az önkormányzatok legfeljebb 32,6 millió EUR-t fizettek a TelecomCLM-nek és az Abertisnek.

28

(29)  Az együttműködési megállapodások két éves üzemeltetési és karbantartási időszakra vonatkoznak. Ennek összege 4,5 millió EUR az önkormányzatok és 2 millió EUR az üzemeltetők esetében. A JCCM végrehajtásról szóló belső tanulmánya – a DTT platformra történő áttérés nemzeti terve Kasztília-La Mancha régióra vonatkozóan, 53. o.

29

(30)  Lásd különösen a T-21/06. sz., Németország kontra Bizottság (DVB-T Brandenburg) ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., II-00197. o.) 69. pontját, valamint a T-177/07. sz., Mediaset SpA kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet (EBHT 2010., II-02341. o.).

30

Németország

Bizottság

Mediaset SpA

Bizottság

(31)  Kasztília-La Mancha esetében a hatóságok nem állították, hogy az intézkedést általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak kell tekinteni. Az intézkedés az Altmark-ítélet feltételeinek sem felelne meg, hiszen egyebek mellett nincs megbízási aktus, a kedvezményezetteket nem nyílt közbeszerzési eljárásban választott ák ki, és a hatóság az ellentételezést nem egy gazdaságilag életképes vállalkozás által ilyen szolgáltatásokért fizetendő összeg alapján számította ki.

31

(32)  Eredetileg a települési önkormányzatok építették fel és birtokolták az analóg műsorszóró központokat az elmúlt évtizedek során. Ezen infrastruktúra digitalizálásához állami finanszírozásban részesültek.

32

(33)  Kasztília-La Mancha kormányának beadványa az Európai Bizottsághoz (C24/2010. ügy) – a digitális földfelszíni televíziózás Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő kiépítése, benyújtva 2014. június 6-án.

33

(34)  Ez azonban ellentmond a Spanyolország által benyújtott dokumentumoknak. Például a TelecomCLM és a JCCM között létrejött, a DTT-berendezések átadásáról szóló megállapodás 7. cikke hivatkozik az üzemeltető által a II. térségben nyújtott DTT-szolgáltatásokra. A (73) preambulumbekezdésben foglaltak szerint továbbá maga a JCCM állította, hogy az Abertist és a TelecomCLM-et a II. térségben hálózatüzemeltetőnek kell tekinteni. Ez az üzemeltetők (113)–(120) preambulumbekezdésben részletesen ismertetett tevékenységeinek is ellentmond.

34

(35)  Dr Julian Seseña, „Extensión de la cobertura de la señal TDT en Castilla – La Mancha: Estudio comparativo socio-económico de opciones tecnológicas”, 2008. szeptember, készült Kasztília-La Mancha regionális kormányzata (JCCM) megbízásából

35

(36)  A JCCM továbbá azt állítja, hogy a költségek utólagos összehasonlító lebontása alátámasztotta azt a következtetést, amely szerint a földfelszíni megoldás jobb lehet a műholdas megoldásnál. A költségek ily módon történő lebontása kiegészíti a JCCM által a Bizottsághoz korábban benyújtott tanulmányokat, és rámutat, hogy bár a földfelszíni megoldás kezdeti beruházása kissé költségesebb volt a műholdas megoldásénál, a negyedik évtől kezdve a földfelszíni megoldás gazdaságilag hatékonyabb lett volna, mint az Astra által kínált platform. Ehhez a számításhoz a JCCM az Astra által egy 2011. november 10-i feljegyzésben benyújtott költségterveket használt fel.

36

(37)  Jelenleg mintegy 900 üzemeltető szerepel a nyilvántartásban.

37

(38)  A JCCM azokban az esetekben döntött a műholdas szolgáltatásoknak a II. térség gyéren lakott településein történő bevezetése mellett, ahol nem volt műsorszóró központ vagy a meglévő földfelszíni infrastruktúra digitalizálása túl költséges lett volna. Száz együttműködési megállapodás született az önkormányzatokkal, amelynek következtében minden háztartást műholdas vevőkészülékkel szereltek fel, ez ugyanis lényegesen kevésbé volt költséges, mint egy új műsorszóró központ építése.

38

(39)  E kizárás mögött az az indok húzódik meg, hogy elkerüljék egy olyan központ digitalizálását, amely a műsorszolgáltatóknak az I. térségre vonatkozó hivatalos DTT lefedettségi kötelezettsége alá tartozik.

39

(40)  A régió lakosságának 60 %-ára vonatkozó lefedettséget (bizonyos átviteli paraméterek alapján) csak a régió nagyobb városainak külterületén található 8–12 műsorszóró központtal lehetne elérni. A Radiodifusión ennyi központtal nem rendelkezik. Úgy tűnik, hogy ezek a műsorszóró központok az elmúlt 10 évben a műsorszolgáltatókra vonatkozó hivatalos lefedettségi terv részét képezték. E központok digitalizálásával azonban nem foglalkoznak sem nemzeti, sem pedig regionális vagy helyi hatóságok, mivel ezek már részét képezik a régióban a DTT bővítésére irányuló hivatalos lefedettségi tervnek.

40

(41)  A JCCM két példát is bemutatott az Abertisszel kötött együttműködési megállapodásra.

41

(42)  Az Abertis Telecom 2011. január 31-i beadványának 22. bekezdése.

42

(43)  Az Astra 2008 novemberében készült saját belső költségfelmérésére hivatkozik, amelyet a panasszal együtt nyújtott be. A felmérés összehasonlítja a lefedettség-bővítés költségeit a két eltérő, földfelszíni és műholdas technológia esetében. A felmérésben foglalt feltételezések több szempontból is eltérnek a Spanyolország és az Abertis által megfogalmazottaktól, például a műholdas antennák költségét és a digitális földfelszíni televíziós jelek vételéhez szükséges külső dekóderek megvásárlásának szükségességét illetően. A felmérés arra a következtetésre jutott, hogy a műholddal történő lefedettség-bővítés nem feltétlenül drágább, mint földfelszíni technológia használatával történő bővítés.

43

(44)  Az Abertis saját, 2010 januárjában készített költségfelmérésére hivatkozik, amely a DTT és a műholdas technológia költségeit hasonlítja össze a II. térségben nyújtott digitális televíziószolgáltatások szempontjából. A felmérés szerint a DTT technológia alkalmazása 10 éves időszakra vetítve mintegy 286 millió EUR összköltséget jelentene, míg azonos időszakra vetítve a műholdas technológia alkalmazásával járó összköltség hozzávetőleg 532 millió EUR-t tenne ki.

44

(45)  SA.28599 – C(2013) 3204 final, 2013. június 19.

45

(46)  Az erről szóló iránymutatás a központi kormányzat vonatkozó dokumentumaiban található meg. Így különösen a 2008 decemberében aláírt, „Együttműködési keretmegállapodás az Ipari, Idegenforgalmi és Kereskedelmi Minisztérium, valamint [...] autonóm közösség között a DTT platformra történő áttérés nemzeti tervének kidolgozásáról” című keretmegállapodások felsorolják azokat a tevékenységeket, amelyeket a központi és regionális hatóságok finanszíroznak annak érdekében, hogy a digitális televíziózás a meglévő analóg lefedettségnek megfelelő lefedettséget érjen el. Ezek megemlítik egyrészt a műsorszolgáltatók által korszerűsített meglévő műsorszóró központokat (az I. térségben kiépített DTT-központokat), másrészt a „lefedettségbővítést”, vagyis az olyan további központokat, amelyek kiépítése a digitális televíziózás azonos penetrációjának biztosításához szükséges. Mivel a műsorszóró központok meglétét kizárólag a DTT technológia feltételezi, egyértelműnek tűnik, hogy a tervezett intézkedések csak e technológiát érintik. Ezenkívül a keretmegállapodás 2009 októbere és decembere között aláírt kiegészítései a lefedettségbővítés finanszírozását említik. A kiegészítések meghatározzák a lefedettségbővítési intézkedések fogalmát, amelynek során kizárólag a földfelszíni technológiára hivatkoznak kifejezetten.

46

(47)  Az autonóm közösségekkel tartott megbeszélések során a MIEyT kifejtette, hogy célja a II. térségben a DTT platformra történő átállás biztosítása. Ezt egy prezentáció is alátámasztja, amely a MIEyT aláírásával nyilvánosan elérhető az interneten: http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. Ezenkívül alátámasztják az autonóm közösségeknek a Bizottság információkérésére adott nyilatkozatai is. Válaszukban az autonóm közösségek kifejezetten megemlítik a 944/2005. sz. királyi rendelettel elfogadott nemzeti átállási tervet, valamint az Avanza-tervet. Lásd például Extremadura válaszát: „A földfelszíni digitális televíziózásról szóló, a DTT-lefedettség bővítésével kapcsolatos helyi kezdeményezést megállapító nemzeti műszaki tervet elfogadó 944/2005. sz. királyi rendelettel összhangban...”.

47

(48)  Az N 622/2003 Digitalisierungsfonds Austria ügyben hozott bizottsági határozat, a C25/2004 DVB-T Berlin Brandenburg ügyben hozott bizottsági határozat (62) preambulumbekezdése, a C34/2006 DVB-T Észak-Rajna–Vesztfália ügyben hozott bizottsági határozat (83) preambulumbekezdése, valamint a C52/2005 Mediaset ügyben hozott bizottsági határozat (96) preambulumbekezdése.

48

(49)  A T-196/04. sz., Ryanair Ltd. kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2007, II-2379. o.) 88. pontja.

49

Ryanair Ltd.

Európai Bizottság

(50)  Lásd a T-443/08 és T-455/08 sz., Freistaat Sachsen és Land Sachsen-Anhalt (T-443/08), valamint Mitteldeutsche Flughafen AG és Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) kontra Európai Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., II-01311. o.) 115. pontját, amelyben a Törvényszék kimondja: „Az, hogy valamely tevékenységet nem magán gazdasági szereplők gyakorolnak, vagy e tevékenység nem jövedelmező, e tevékenység gazdasági tevékenységgé minősítése szempontjából nem releváns.”

50

Freistaat Sachsen

Land Sachsen-Anhalt

Mitteldeutsche Flughafen AG

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

Európai Bizottság

(51)  A Bizottság közleménye az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról (HL C 8., 2012.1.11., 4. o.).

51

(52)  Lásd a C-364/92. sz. SAT/Eurocontrol ügyben hozott ítélet (EBHT 1994., I-43. o.) 19. pontját és a C-113/07 P. sz. Selex-ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., I-2207. o.) 71. pontját.

52

SAT/Eurocontrol

Selex

(53)  A C-343/95. sz. Calì & Figli ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-1547. o.) 22. pontja.

53

Calì & Figli

(54)  A T-155/04. sz. Selex-ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., II-4797. o.) 73–82. pontja, megerősíti a C-113/07. sz. Selex ügyben hozott ítélet (EBHT 2009, I-2307. o.).

54

Selex

Selex

(55)  A 2.1.3. szakaszban leírtaknak megfelelően az állami műsorszolgáltatókra 98 %-os lefedettségi kötelezettség vonatkozik, így a II. térséget saját erőből kellett lefedniük. Ezenfelül az RTVE országos állami televíziócsatornáit, valamint a regionális állami csatornákat eltérő hálózat sugározza. Míg a magántulajdonú műsorszolgáltatók az egyfrekvenciás hálózat (SFN) jelét, az állami műsorszolgáltatók a Red Global Española (RGE) hálózatot használják. E különbségekből adódóan a földfelszíni létesítmények mindkét hálózat esetében eltérő berendezéseket igényelnek.

55

(56)  Mivel volt olyan helyi szolgáltató, például a Radiodifusión, amely az országos műsorszolgáltatók jelét sugározta, e szolgáltató szintén pályázhatott volna a regionális támogatásokra. Nem írtak ki azonban olyan közbeszerzési eljárást, amelyen az érdeklődő szolgáltatók pályázatot nyújthattak volna be. Ezzel szemben a regionális hatóságoknak kellett kezdeményezniük, azonosítani azokat a műsorszóró központokat, amelyek az országos műsorszolgáltatók jelét sugározták, és támogatást kínálni számukra a digitalizáláshoz. Ebben a tekintetben a Radiodifusión rámutatott, hogy a közigazgatási hatóságok még a televíziójelek továbbsugárzásakor sem keresték fel, hogy megvitassák vele a hálózat digitalizálásának lehetséges finanszírozását.

56

(57)  A DTT berendezések átruházásáról szóló szerződések következtében egyes esetekben a TelecomCLM által (a JCCM-től kapott finanszírozással) vásárolt berendezések két éves üzemeltetés után átkerültek a JCCM-hez.

57

(58)  [...].

58

(59)  A (24) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az Abertis az I. térségben, valamint leányvállalatán, a Hispasaton keresztül a III. térségben domináns helyzetben van a szabadon fogható televíziójelek földfelszíni platformon keresztüli továbbításában. A digitális földfelszíni televíziózásnak a II. térségre történő kiterjesztésével a szabadon fogható televíziójelek országos továbbítása az Abertis ellenőrzése alatt marad. Az Astra megjelenése a II. térségben később intenzívebb versenyt gerjeszthet a platformok között az I. és III. térségben is. Összehasonlításképpen számos tanulmány támasztja alá az alacsonyabb árakban és jobb szolgáltatásminőségben akkor jelentkező előnyöket, amikor a műholdas technológia megjelent az Egyesült Államok televíziós piacán. A műholdas technológia megjelenése előtt a kábelszolgáltatók monopolhelyzetben voltak a helyi földrajzi területeken. Lásd például: Chenghuan Sean Chu, The effect of satellite entry on cable television prices and product quality, RAND Journal of Economics, 41. évf. 4. szám, 2010. tél, 730–764. o.

59

RAND Journal of Economics

(60)  C-52/05 – Digitális dekóderek – Olaszország (HL C 118., 2006.5.19., 10. o., valamint HL L 147., 2007.6.8., 1. o.).

60

(61)  A közbeszerzési eljárásokban nyertes ajánlattevőkre példa a digitális műsorszóró berendezéseket gyártó Tredess, amely a digitális műholdvevőket, antennákat és tányérokat is gyártó Televes csoport tagja (Lásd: http://www.tredess.com és http://www.televes.es). Hasonló vállalkozások: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es/negocios/infraestructuras/telecomunicaciones) Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

61

(62)  A II. térségben lefedettségbővítésre irányuló közbeszerzési eljárások gyakran kulcsrakész megoldásokat követelnek meg, amelyek több berendezéselem (tányér, antenna, adó, műholdvevő) integrálását, telepítését és szállítását igénylik. A legtöbb esetben a kínált megoldás műholdvevő berendezést is tartalmazott, amely a műsorszolgáltatók által már műholdas platformon sugárzott digitális jel vételét tette lehetővé.

62

(63)  Kasztília-La Mancha régió hatóságai nem tudtak példát mutatni arra, hogy más távközlési szolgáltató is nyújtott volna be pályázatot. Egyes távközlési rendszertelepítők nyújtottak be pályázatokat, de őket kizárták, mivel nem szerepeltek a távközlési szolgáltatók nyilvántartásában.

63

(64)  Például: Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas.

64

(65)  A televíziós piac elemzése, amelyet Spanyolország nyújtott be a következő intézkedésről szóló értesítésben: A digitális hozadék liberalizációjáért fizetett kártérítés Spanyolországban (SA.32619 (2011/N)).

65

(66)  A T-55/99. sz., Confederación Espanola de Transporte de Mercancias (CETM) kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélet (EBHT 2000, II-3207. o.).

66

Confederación Espanola de Transporte de Mercancias

Európai Közösségek Bizottsága

(67)  COM(2002)263 végleges, eEurope 2005: Információs társadalom mindenkinek; COM(2003)541 végleges, A Bizottság közleménye az analógról a digitális műsorszórásra való áttérésről (digitális átállás és analóg leállás), valamint COM(2005)204 végleges, A Bizottság közleménye az analógról a digitális műsorszórásra való áttérés felgyorsításáról.

67

e

(68)  Lásd: Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához, COM(2005)107 végleges.

68

(69)  Lásd a COM(2003) 541 végleges 68. lábjegyzetét.

69

(70)  Lásd többek között: N622/03 Digitalisierungsfonds – Ausztria (HL C 228., 2005.9.17., 12. o.); C-25/04 A digitális földfelszíni televíziózás (DVB-T) bevezetése Berlin-Brandenburgban – Németország (HL L 200., 2006.7.22., 14. o.); C-24/04 Digitális földfelszíni televíziózás – Svédország (HL L 112., 2007.4.30., 77. o.); C-52/05 Digitális dekóderek – Olaszország (HL L 147., 2007.6.8., 1. o.); N 270/06 API-s digitális dekóderek támogatása – Olaszország (HL C 80., 2007.4.13., 3. o.); N 107/07 Az iDTV támogatása– Olaszország (HL C 246., 2007.10.20., 2. o.); C-34/06 A digitális földfelszíni televíziózás (DVB-T) bevezetése Észak-Rajna-Vesztfáliában (HL L 236., 2008.9.3., 10. o.); SA.28685 Digitális televízióadások vétele Kantábriában – Spanyolország (HL C 119., 2012.4.24., 1. o.).

70

(71)  Lásd a Bizottság C-25/04. sz. határozatának (132) preambulumbekezdését (A digitális földfelszíni televíziózás (DVB-T) bevezetése Berlin-Brandenburgban – Németország (HL L 200., 2006.7.22., 14. o.).

71

(72)  COM(2002) 263 végleges, eEurope 2005: Információs társadalom mindenkinek.

72

e

(73)  COM(2003)541 végleges, A Bizottság közleménye az analógról a digitális műsorszórásra való áttérésről (digitális átállás és analóg leállás), valamint COM(2005)204 végleges, A Bizottság közleménye az analógról a digitális műsorszórásra való áttérés felgyorsításáról.

73

(74)  COM(2005) 229 végleges, 2005. június 1.

74

(75)  Lásd a 56. lábjegyzetet.

75

(76)  A T-8/06. sz., FAB Fernsehen aus Berlin GmbH kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., II-4293. o.); a C-544/09. P. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2011. szeptember 15-én hozott ítélet (még nem tették közzé); a T-177/07. sz., Mediaset SpA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2010., II-02341. o.); valamint a C-403/10. P. sz. Mediaset SpA kontra Bizottság ügyben 2011. július 28-án hozott ítélet (még nem tették közzé).

76

FAB Fernsehen aus Berlin GmbH

Bizottság

Németország

Bizottság

Mediaset SpA

Bizottság

Mediaset SpA

Bizottság

(77)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

77

(78)  Ilyen vizsgálattal igazolták egy adott technológia választását egy széles sávú szolgáltatási ügyben. Lásd a Bizottság által az N 222/06 Támogatás a digitális szakadék áthidalására Szardínián c. ügyben hozott határozatot (HL C 68., 2007.3.24., 6. o.).

78

(79)  Az Egyesült Királyság az OFCOM szabályozó hatóság által végzett előzetes vizsgálat, valamint a piaci szereplőkkel folytatott előzetes egyeztetés alapján a DTT platformot választotta a helyi televíziószolgáltatás biztosításához. Ennek alapján a Bizottság eltekintett a technológiailag semleges közbeszerzési eljárástól. SA.33980 (2012/N) – Helyi televíziózás az Egyesült Királyságban.

79

(80)  Lásd a 34. lábjegyzetet.

80

(81)  A tanulmány számos egyéb tévedést is tartalmaz. Nem indokolja kellően, hogy Kasztília-La Mancha lakosságának miért csupán 2,85 %-át veszi figyelembe. E feltételezés a két platform költség-hatékonyságára is kihatással van.

81

(82)  A nettó jelenérték figyelembe veszi, hogy a kifizetésre ma vagy a jövőben kerül sor (a jövőbeli bevételt/kiadást leszámítolja). Meglehetősen konzervatív, 4 %-os leszámítolási rátával számítva a földfelszíni és a műholdas költségek közötti különbség jelentősen csökken.

82

(83)  A korrigált adatok figyelembevételével a Bizottság saját számításai szerint mindkét költséghelyzetnél változás tapasztalható: az optimista becslés a műholdas változatnál 36 466 648 EUR és 60 542 411 EUR a földfelszíni változatnál, míg a pesszimista becslés 56 760 211 EUR a műholdas változatnál és 65 155 166 EUR a földfelszíni változatnál. E számítások három olyan elemen alapulnak, amelyek kiegészítik a Kasztília-La Mancha régióra vonatkozó tanulmányt: (1) a nettó jelenérték figyelembevétele a visszatérő költségek esetében, 10 éves időtartamon át, (2) az új műsorszóró telepek száma, amelyek az elvárt lefedettségbővítést garantálni tudják, és (3) az üzemeltetési és karbantartási költségek kiigazított szintje. Az optimista és pesszimista forgatókönyvek a Kasztília-La Mancha régióra vonatkozó eredeti tanulmányból származnak.

83

(84)  A felmérés 15 %-ot állapít meg a földfelszíni műsorszórásra, a visszhang kiküszöbölését szolgáló további berendezéseket is beleértve, valamint 15 %-ot a visszhanggal járó földfelszíni műsorszórásra (a tanulmány 34. oldalán).

84

(85)  Például Franciaország, az Egyesült Királyság, Olaszország, Szlovákia.

85

(86)  Ezt a nemzeti bíróság ítélete is megerősíti. Lásd a 5. lábjegyzetet.

86

(87)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

87

(88)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/.

88

(89)  Az Astra becslései szerint jelenleg kevesebb mint 415 helyi csatorna sugároz műsort.

89

(90)  A távközlésről szóló, 1998. április 24-i 11/1998. sz. általános törvény.

90

(91)  Ezek közé a honvédelemhez, a polgári védelemhez, valamint a telefonhálózat üzemeltetéséhez kapcsolódó szolgáltatások tartoznak.

91

(92)  A távközlésről szóló, 2003. november 3-i 32/2003. sz. általános törvény.

92

(93)  A törvény 2. cikkének (1) bekezdése kimondja: „A távközlési szolgáltatások általános érdekű, a szabad verseny szabályai szerint nyújtott szolgáltatások”.

93

(94)  A 32/2003. sz. törvény II. melléklete a távközlés és az elektronikus hírközlő hálózat pontos és technológiailag semleges meghatározását tartalmazza. „Távközlés: bármilyen jel, írás, kép, hang vagy egyéb információ kibocsátása, vétele vagy továbbítása vezeték, rádióelektromosság vagy optikai eszköz útján vagy egyéb elektromágneses rendszeren keresztül.”
  „Elektronikus hírközlő hálózat: olyan átviteli rendszer, esetleg kapcsoló vagy útválasztó eszköz, valamint egyéb erőforrás, amely lehetővé teszi a vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történő jelátvitelt, beleértve a műholdas hálózatokat, a helyhez kötött (vonal- és csomagkapcsolt, beleértve az internetet) és mobil földi hálózatokat, az elektromos vezetékrendszereket, annyiban, amennyiben azokat jelek továbbítására használják, a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztő hálózatokat, valamint a kábeltelevízió-hálózatokat, a továbbított információtípusra tekintet nélkül”.

94

(95)  A T-195/01. és T-207/01. sz., Gibraltár-ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-2309. o.) 109–111. pontja.

95

Gibraltár

(96)  A C-70/72. sz., Bizottság kontra Németország ügyben hozott ítélet (EBHT 1973, 813 o.) 13. pontja.

96

Bizottság

Németország

(97)  A C-278/92 sz., C-279/92 sz. és C-280/92 sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1994, I-4103 o.) 75. pontja.

97

Spanyolország

Bizottság

(98)  A C-75/97 sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999, I-30671 o.) 64–65. pontja.

98

Belgium

Bizottság

(99)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

99

(100)  Ha az egyes eseteknél Spanyolország bizonyítani tudja, hogy a berendezések leszállítására közbeszerzési eljárást írt ki, ez az összeg levonható a visszatérítendő összegből.

100

(101)  A Bizottság 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.).

101

(102)  A Tanács 1998. május 7-i 994/98/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (HL L 142., 1998.5.14., 1. o.).

102

(103)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

103

---

MELLÉKLET

Információk a felvett, a visszafizetendő és a már visszafizetett támogatási összegekről

| A kedvezményezett azonosító adatai | A támogatási program keretében felvett teljes összeg (*1) | A teljes visszafizetendő összeg (*1)

  (Tőke) | Már visszafizetett teljes összeg (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fő típus | Visszafizetési kamat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

A kedvezményezett azonosító adatai

A támogatási program keretében felvett teljes összeg (*1)

A teljes visszafizetendő összeg (*1)

(Tőke)

Már visszafizetett teljes összeg (*1)

Fő típus

Visszafizetési kamat

---

(*1)  Millió nemzeti fizetőeszközben.

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 2016.8.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/85

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1386 IRÁNYMUTATÁSA

(2016. augusztus 2.)

az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló EKB/2013/7 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/23)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló, 2012. október 17-i 1011/2012/EU európai központi banki rendeletre (EKB/2012/24) (2),

mivel:

| (1) | Az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai (NKB-k) által szolgáltatott, értékpapírállományokra vonatkozó adatok általános minőségét a bemeneti (egyedi értékpapírokra vonatkozó) és a kimeneti (egyedi és aggregált) adatok szintjén egyaránt értékelni kell. Az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák teljességének, pontosságának és következetességének biztosítása érdekében adatminőség-kezelési (data quality management – DQM) keretrendszert kell meghatározni. Az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák adatminőség-kezelési keretrendszerének rögzítenie kell az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, NKB-inak az értékpapírállományokra vonatkozó kimeneti adatok minőségével kapcsolatos felelősségeit, valamint adott esetben a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) értékpapírállomány-statisztikai adatbázisának üzemeltetői, vagyis az Európai Központi Bank (EKB) és a Deutsche Bundesbank felelősségeit. |
| --- | --- |

(1)

Az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai (NKB-k) által szolgáltatott, értékpapírállományokra vonatkozó adatok általános minőségét a bemeneti (egyedi értékpapírokra vonatkozó) és a kimeneti (egyedi és aggregált) adatok szintjén egyaránt értékelni kell. Az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák teljességének, pontosságának és következetességének biztosítása érdekében adatminőség-kezelési (data quality management – DQM) keretrendszert kell meghatározni. Az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák adatminőség-kezelési keretrendszerének rögzítenie kell az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, NKB-inak az értékpapírállományokra vonatkozó kimeneti adatok minőségével kapcsolatos felelősségeit, valamint adott esetben a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) értékpapírállomány-statisztikai adatbázisának üzemeltetői, vagyis az Európai Központi Bank (EKB) és a Deutsche Bundesbank felelősségeit.

| (2) | Az NKB-k által a forrásadatok ellenőrzéséhez használt folyamat alapvető jelentőséggel bír az értékpapírállományokra vonatkozó adatok minőségének bemeneti szinten történő biztosítása szempontjából. A nemzeti eljárásokra vonatkozó információcsere szintén segítheti az NKB-ket abban, hogy a többi NKB által alkalmazott bevált gyakorlatok figyelembevételével javítsák a saját szervezetüket. |
| --- | --- |

(2)

Az NKB-k által a forrásadatok ellenőrzéséhez használt folyamat alapvető jelentőséggel bír az értékpapírállományokra vonatkozó adatok minőségének bemeneti szinten történő biztosítása szempontjából. A nemzeti eljárásokra vonatkozó információcsere szintén segítheti az NKB-ket abban, hogy a többi NKB által alkalmazott bevált gyakorlatok figyelembevételével javítsák a saját szervezetüket.

| (3) | Az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák adatminőség-kezelési keretrendszerének tartalmaznia kell adatminőség-kezelési célokat, amelyek a kimeneti adatok minőségének értékelésére szolgáló kritériumok, valamint adatminőség-kezelési módszereket, amelyek mérik, hogy az egyes adatminőség-kezelési célokat milyen mértékben érték el. Ezek azon kimeneti adatok azonosításához és rangsorolásához szükségesek, amelyeket az egyes adatminőség-kezelési célok tekintetében ellenőrizni kell. Az adatminőség-kezelési keretrendszernek továbbá adatminőség-kezelési küszöbértékeken is alapulnia kell, amelyek meghatározzák egy adatminőség-kezelési cél tekintetében elvégzendő ellenőrzés minimum szintjét. A referencia-adatok előállítása terén fennálló módszertani és gyakorlati különbségekre tekintettel az adatminőség-kezelési célok nem minden esetben azonosítanak hibát a kimeneti adatokban, hanem csak olyan eseteket tudnak azonosítani, amikor a feldolgozott kimeneti adatok további ellenőrzésére van szükség. Így, amikor a KBER értékpapírállomány-statisztikai adatbázisának üzemeltetői kérdéseket vetnek fel az NKB-k felé, az NKB-knek osztályozniuk kell e kérdéseket és írásban, az ezen osztályozásnak megfelelő időn belül kell válaszolniuk. |
| --- | --- |

(3)

Az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák adatminőség-kezelési keretrendszerének tartalmaznia kell adatminőség-kezelési célokat, amelyek a kimeneti adatok minőségének értékelésére szolgáló kritériumok, valamint adatminőség-kezelési módszereket, amelyek mérik, hogy az egyes adatminőség-kezelési célokat milyen mértékben érték el. Ezek azon kimeneti adatok azonosításához és rangsorolásához szükségesek, amelyeket az egyes adatminőség-kezelési célok tekintetében ellenőrizni kell. Az adatminőség-kezelési keretrendszernek továbbá adatminőség-kezelési küszöbértékeken is alapulnia kell, amelyek meghatározzák egy adatminőség-kezelési cél tekintetében elvégzendő ellenőrzés minimum szintjét. A referencia-adatok előállítása terén fennálló módszertani és gyakorlati különbségekre tekintettel az adatminőség-kezelési célok nem minden esetben azonosítanak hibát a kimeneti adatokban, hanem csak olyan eseteket tudnak azonosítani, amikor a feldolgozott kimeneti adatok további ellenőrzésére van szükség. Így, amikor a KBER értékpapírállomány-statisztikai adatbázisának üzemeltetői kérdéseket vetnek fel az NKB-k felé, az NKB-knek osztályozniuk kell e kérdéseket és írásban, az ezen osztályozásnak megfelelő időn belül kell válaszolniuk.

| (4) | Emellett módosításra került az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) a bankcsoportok értékpapírállományairól rendelkezésre álló információk bővítése, valamint további attribútumok jelentésének előírása érdekében. Az EKB/2013/7 iránymutatást (3) is módosítani kell, mivel ez határozza meg az NKB-k által az EKB részére történő adatszolgáltatás során követendő eljárásokat. |
| --- | --- |

(4)

Emellett módosításra került az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) a bankcsoportok értékpapírállományairól rendelkezésre álló információk bővítése, valamint további attribútumok jelentésének előírása érdekében. Az EKB/2013/7 iránymutatást (3) is módosítani kell, mivel ez határozza meg az NKB-k által az EKB részére történő adatszolgáltatás során követendő eljárásokat.

| (5) | Ezért az EKB/2013/7 iránymutatást megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az EKB/2013/7 iránymutatást megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2013/7 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Hatály
  Ez az iránymutatás megállapítja az NKB-k arra irányuló kötelezettségeit, hogy az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) alapján az értékpapírállományokról gyűjtött statisztikákat az EKB számára továbbítsák, valamint az e statisztikákra vonatkozó adatminőség-kezelési keretrendszert, amelynek célja a kimeneti adatok teljességének, pontosságának és következetességének biztosítása az ilyen adatokra vonatkozó minőségi előírásokra vonatkozó szabályok következetes alkalmazása révén.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Hatály

Ez az iránymutatás megállapítja az NKB-k arra irányuló kötelezettségeit, hogy az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) alapján az értékpapírállományokról gyűjtött statisztikákat az EKB számára továbbítsák, valamint az e statisztikákra vonatkozó adatminőség-kezelési keretrendszert, amelynek célja a kimeneti adatok teljességének, pontosságának és következetességének biztosítása az ilyen adatokra vonatkozó minőségi előírásokra vonatkozó szabályok következetes alkalmazása révén.”

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk
  Fogalommeghatározások
  Ezen iránymutatás alkalmazásában eltérő rendelkezés hiányában az 1011/2012/EU rendeletben (EKB/2012/24) szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, a következő fogalommeghatározásokkal együtt:
  1.   »bemeneti adatok«: az EKB-nak jelentett adatok;
  2.   »kimeneti adatok«: az EKB által az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák körében létrehozott adatok;
  3.   »adatminőség-kezelés« vagy »DQM«: a kimeneti adatok minőségének biztosítása, ellenőrzése és fenntartása, az adatminőség-kezelési célok, módszerek és küszöbértékek használata és alkalmazása révén;
  4.   »a Központi Bankok Európai Rendszerének értékpapírállomány-statisztikai adatbázisa« vagy »SHSDB«: a jelen iránymutatás és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) alapján történő gyűjtött adatok összeállítására szolgáló, az EKB és a Deutsche Bundesbank által üzemeltetett technikai eszköz;
  5.   »adatminőség-kezelési cél«: a kimeneti adatállomány minőségének értékelésére használt kritérium;
  6.   »adatminőség-kezelési módszer«: statisztikai mutatószám, amely azt mutatja, hogy egy bizonyos adatminőség-kezelési célt milyen mértékben értek el;
  7.   »adatminőség-kezelési küszöbérték«: egy adott adatminőség-kezelési célra vonatkozóan az adatminőség-kezelési keretrendszer követelményeinek kielégítése érdekében lefolytatandó ellenőrzési munka minimum szintje.” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában eltérő rendelkezés hiányában az 1011/2012/EU rendeletben (EKB/2012/24) szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, a következő fogalommeghatározásokkal együtt:

1.   »bemeneti adatok«: az EKB-nak jelentett adatok;

2.   »kimeneti adatok«: az EKB által az értékpapírállományokra vonatkozó statisztikák körében létrehozott adatok;

3.   »adatminőség-kezelés« vagy »DQM«: a kimeneti adatok minőségének biztosítása, ellenőrzése és fenntartása, az adatminőség-kezelési célok, módszerek és küszöbértékek használata és alkalmazása révén;

4.   »a Központi Bankok Európai Rendszerének értékpapírállomány-statisztikai adatbázisa« vagy »SHSDB«: a jelen iránymutatás és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) alapján történő gyűjtött adatok összeállítására szolgáló, az EKB és a Deutsche Bundesbank által üzemeltetett technikai eszköz;

5.   »adatminőség-kezelési cél«: a kimeneti adatállomány minőségének értékelésére használt kritérium;

6.   »adatminőség-kezelési módszer«: statisztikai mutatószám, amely azt mutatja, hogy egy bizonyos adatminőség-kezelési célt milyen mértékben értek el;

7.   »adatminőség-kezelési küszöbérték«: egy adott adatminőség-kezelési célra vonatkozóan az adatminőség-kezelési keretrendszer követelményeinek kielégítése érdekében lefolytatandó ellenőrzési munka minimum szintje.”

| 3. | A 3. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:
  „Az NKB-knak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományával kapcsolatos, az ágazati adatok tekintetében fennálló adatszolgáltatási kötelezettségei” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:

„Az NKB-knak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományával kapcsolatos, az ágazati adatok tekintetében fennálló adatszolgáltatási kötelezettségei”

| 4. | A 3. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az NKB-k összegyűjtik és továbbítják az EKB-nak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó, az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók által rendelkezésre bocsátott statisztikai adatokat, értékpapíronkénti alapon, az I. melléklet 1. részében (1–3. táblázat) és 2. részében (1–3. táblázat) meghatározott adatszolgáltatási rendszereknek megfelelően, valamint a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelményekkel összhangban, a következő típusú eszközök vonatkozásában: hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31 és F.32); tőzsdei részvények (F.511) és befektetési jegyek vagy egységek (F.521 és F.522).
  Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei kiterjednek a negyedév végi pozíciókra, valamint vagy: i. a referencia-negyedévben lezajlott negyedév végi pénzügyi tranzakciókra; vagy ii. azokra a hóvégi vagy negyedév végi adatokra, amelyek a pénzügyi tranzakciók származtatásához szükségesek, a (2) bekezdésben foglaltak szerint. Az NKB-k az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 3. cikke (2b) bekezdésében foglaltaknak megfelelően év végi pozíciókat is jelentenek az I. melléklet 3. részében (1–2. táblázat) szereplő adatszolgáltatási rendszerrel összhangban.
  A pénzügyi tranzakciók, vagy a pénzügyi tranzakciók származtatásához szükséges adatok, amelyeket a tényleges adatszolgáltatók az NKB-knek az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) I. melléklete 1. fejezetének 1. részével összhangban szolgáltatnak, az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) II. mellékletének 3. részében foglaltak szerint kerülnek azonosításra.


  (2)   Az NKB-k az (1) bekezdésben említett adatokat az alábbi referencia-időszakok vonatkozásában, az alábbi határidőknek megfelelően szolgáltatják az EKB-nek:






  a) | az NKB-kon kívüli rezidens befektetők értékpapírállománya, az egyéb euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelek részére a rezidens letétkezelők által tartott értékpapírállomány, valamint az euroövezeti vállalkozások által kibocsátott, az euroövezeten kívül rezidens ügyfelek részére a rezidens letétkezelők által tartott értékpapírok tekintetében:






  i. | az NKB-k a negyedév végi értékpapíronkénti pozíciókra vonatkozó adatokat negyedévente annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig szolgáltatják, amelyekre az adatok vonatkoznak; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 3. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az NKB-k összegyűjtik és továbbítják az EKB-nak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó, az ágazati adatokat jelentő adatszolgáltatók által rendelkezésre bocsátott statisztikai adatokat, értékpapíronkénti alapon, az I. melléklet 1. részében (1–3. táblázat) és 2. részében (1–3. táblázat) meghatározott adatszolgáltatási rendszereknek megfelelően, valamint a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelményekkel összhangban, a következő típusú eszközök vonatkozásában: hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31 és F.32); tőzsdei részvények (F.511) és befektetési jegyek vagy egységek (F.521 és F.522).

Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei kiterjednek a negyedév végi pozíciókra, valamint vagy: i. a referencia-negyedévben lezajlott negyedév végi pénzügyi tranzakciókra; vagy ii. azokra a hóvégi vagy negyedév végi adatokra, amelyek a pénzügyi tranzakciók származtatásához szükségesek, a (2) bekezdésben foglaltak szerint. Az NKB-k az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 3. cikke (2b) bekezdésében foglaltaknak megfelelően év végi pozíciókat is jelentenek az I. melléklet 3. részében (1–2. táblázat) szereplő adatszolgáltatási rendszerrel összhangban.

A pénzügyi tranzakciók, vagy a pénzügyi tranzakciók származtatásához szükséges adatok, amelyeket a tényleges adatszolgáltatók az NKB-knek az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) I. melléklete 1. fejezetének 1. részével összhangban szolgáltatnak, az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) II. mellékletének 3. részében foglaltak szerint kerülnek azonosításra.

(2)   Az NKB-k az (1) bekezdésben említett adatokat az alábbi referencia-időszakok vonatkozásában, az alábbi határidőknek megfelelően szolgáltatják az EKB-nek:

a)

az NKB-kon kívüli rezidens befektetők értékpapírállománya, az egyéb euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelek részére a rezidens letétkezelők által tartott értékpapírállomány, valamint az euroövezeti vállalkozások által kibocsátott, az euroövezeten kívül rezidens ügyfelek részére a rezidens letétkezelők által tartott értékpapírok tekintetében:

i.

az NKB-k a negyedév végi értékpapíronkénti pozíciókra vonatkozó adatokat negyedévente annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig szolgáltatják, amelyekre az adatok vonatkoznak;

| ii. | az NKB-k vagy: 1. negyedévente értékpapíronkénti tranzakciókat, és amennyiben azok rendelkezésre állnak, a referencia-negyedév során a mennyiségben bekövetkezett egyéb változásokat szolgáltatják annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig, amelyekre az adatok vonatkoznak; vagy 2. értékpapíronkénti pozíciókat, és amennyiben azok rendelkezésre állnak, azokat a mennyiségben bekövetkezett változásokat szolgáltatják, amelyek a tranzakciók származtatásához szükségesek. Ez utóbbi esetben az NKB-k az adatszolgáltatást az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) I. melléklete 1. fejezetének 1. részében rögzített megközelítések szerint a negyedéves értékpapíronkénti adatok vonatkozásában annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig teljesítik, amelyekre az adatok vonatkoznak, valamint a havi értékpapíronkénti adatok vonatkozásában annak a hónapnak a végét követő 63. naptári nap végéig, amelyekre az adatok vonatkoznak; |
| --- | --- |

ii.

az NKB-k vagy: 1. negyedévente értékpapíronkénti tranzakciókat, és amennyiben azok rendelkezésre állnak, a referencia-negyedév során a mennyiségben bekövetkezett egyéb változásokat szolgáltatják annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig, amelyekre az adatok vonatkoznak; vagy 2. értékpapíronkénti pozíciókat, és amennyiben azok rendelkezésre állnak, azokat a mennyiségben bekövetkezett változásokat szolgáltatják, amelyek a tranzakciók származtatásához szükségesek. Ez utóbbi esetben az NKB-k az adatszolgáltatást az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) I. melléklete 1. fejezetének 1. részében rögzített megközelítések szerint a negyedéves értékpapíronkénti adatok vonatkozásában annak a negyedévnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig teljesítik, amelyekre az adatok vonatkoznak, valamint a havi értékpapíronkénti adatok vonatkozásában annak a hónapnak a végét követő 63. naptári nap végéig, amelyekre az adatok vonatkoznak;

| b) | a biztosítók éves értékpapírállományai vonatkozásában az NKB-k adatokat szolgáltatnak az év végi összesített pozíciókról, annak az évnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig, amelyre az adatok vonatkoznak.” |
| --- | --- |

b)

a biztosítók éves értékpapírállományai vonatkozásában az NKB-k adatokat szolgáltatnak az év végi összesített pozíciókról, annak az évnek a végét követő 70. naptári napon a munkanap végéig, amelyre az adatok vonatkoznak.”

| 5. | A 3. cikk (3), (4), (5) és (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A 3. cikk (3), (4), (5) és (6) bekezdését el kell hagyni.

| 6. | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

  „3a. cikk
  Az NKB-knak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományával kapcsolatos, a csoportadatok tekintetében fennálló adatszolgáltatási kötelezettségei

  (1)   Az NKB-k összegyűjtik és továbbítják az EKB-nak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó, a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók által rendelkezésre bocsátott statisztikai adatokat, értékpapíronkénti alapon, az I. melléklet 2. részében (1–3. táblázat) meghatározott adatszolgáltatási rendszereknek megfelelően, valamint a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelményekkel összhangban, a következő típusú eszközök vonatkozásában: hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31 és F.32); tőzsdei részvények (F.511) és befektetési jegyek vagy egységek (F.521 és F.522).
  Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kiterjednek a negyedév végi pozíciókra.


  (2)   Az NKB-k az (1) bekezdésben említett adatokat annak a negyedévnek a végét követő 55. naptári napon a munkanap végéig szolgáltatják az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.
  A fentiektől eltérően az EKB engedélyezheti valamely NKB-nak, hogy az adatokat azon negyedév végét követő 62. naptári napon a munkanap végéig szolgáltassa, amelyre az adatok vonatkoznak. Az ilyen esetekben az NKB-nak az eltérés iránti írásbeli kérelmet kell benyújtania az EKB-hoz, amelyben megjelöli:






  a) | a kérelem alapjául szolgáló indokokat, alátámasztva, hogy az az EKB részére szolgáltatott adatok pontosságának és összhangjának biztosítása érdekében szükséges, mivel lehetővé teszi az NKB számára, hogy az adatok tekintetében keresztellenőrzést végezzen további adatforrásokkal, amelyek egyébként nem állnának időben rendelkezésre a bemeneti adatok szükséges minőségellenőrzéséhez; |
| --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

Az NKB-knak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományával kapcsolatos, a csoportadatok tekintetében fennálló adatszolgáltatási kötelezettségei

(1)   Az NKB-k összegyűjtik és továbbítják az EKB-nak az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó, a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók által rendelkezésre bocsátott statisztikai adatokat, értékpapíronkénti alapon, az I. melléklet 2. részében (1–3. táblázat) meghatározott adatszolgáltatási rendszereknek megfelelően, valamint a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelményekkel összhangban, a következő típusú eszközök vonatkozásában: hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31 és F.32); tőzsdei részvények (F.511) és befektetési jegyek vagy egységek (F.521 és F.522).

Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kiterjednek a negyedév végi pozíciókra.

(2)   Az NKB-k az (1) bekezdésben említett adatokat annak a negyedévnek a végét követő 55. naptári napon a munkanap végéig szolgáltatják az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

A fentiektől eltérően az EKB engedélyezheti valamely NKB-nak, hogy az adatokat azon negyedév végét követő 62. naptári napon a munkanap végéig szolgáltassa, amelyre az adatok vonatkoznak. Az ilyen esetekben az NKB-nak az eltérés iránti írásbeli kérelmet kell benyújtania az EKB-hoz, amelyben megjelöli:

a)

a kérelem alapjául szolgáló indokokat, alátámasztva, hogy az az EKB részére szolgáltatott adatok pontosságának és összhangjának biztosítása érdekében szükséges, mivel lehetővé teszi az NKB számára, hogy az adatok tekintetében keresztellenőrzést végezzen további adatforrásokkal, amelyek egyébként nem állnának időben rendelkezésre a bemeneti adatok szükséges minőségellenőrzéséhez;

| b) | az időszakot, amelyre az eltérés megadását kéri. |
| --- | --- |

b)

az időszakot, amelyre az eltérés megadását kéri.

Az NKB kérelmének értékelését követően az EKB egy meghatározott időszakra szólóan megadhatja az eltérést, és az eltérés szükségességét évente felülvizsgálja.”

| 7. | A szöveg a következő 3b. cikkel egészül ki:

  „3b. cikk
  Az NKB-k általános adatszolgáltatási kötelezettségei

  (1)   Az EKB minden év szeptemberéig a következő évre szóló adatszolgáltatási naptár formájában közli a pontos adattovábbítási időpontokat az NKB-kkal.


  (2)   A havi és negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak.






  a) | Az NKB-k a rendszeres revíziókra vonatkozó adatokat az alábbiaknak megfelelően szolgáltatják:






  i. | a legutóbbi negyedévet megelőző három hónapra vonatkozó, negyedéves alapon továbbított havi adatok revízióit a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokkal (rendszeres adattovábbítás) együtt kell szolgáltatni; a legutóbbi hónapot megelőző hónapra vonatkozó, havi alapon továbbított havi adatok revízióit a legutóbbi hónapra vonatkozó adatokkal (rendszeres adattovábbítás) együtt kell szolgáltatni; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A szöveg a következő 3b. cikkel egészül ki:

„3b. cikk

Az NKB-k általános adatszolgáltatási kötelezettségei

(1)   Az EKB minden év szeptemberéig a következő évre szóló adatszolgáltatási naptár formájában közli a pontos adattovábbítási időpontokat az NKB-kkal.

(2)   A havi és negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak.

a)

Az NKB-k a rendszeres revíziókra vonatkozó adatokat az alábbiaknak megfelelően szolgáltatják:

i.

a legutóbbi negyedévet megelőző három hónapra vonatkozó, negyedéves alapon továbbított havi adatok revízióit a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokkal (rendszeres adattovábbítás) együtt kell szolgáltatni; a legutóbbi hónapot megelőző hónapra vonatkozó, havi alapon továbbított havi adatok revízióit a legutóbbi hónapra vonatkozó adatokkal (rendszeres adattovábbítás) együtt kell szolgáltatni;

| ii. | a legutóbbi negyedévet megelőző negyedévre vonatkozó, negyedéves adatok revízióit a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokkal (rendszeres adattovábbítás) együtt kell szolgáltatni; |
| --- | --- |

ii.

a legutóbbi negyedévet megelőző negyedévre vonatkozó, negyedéves adatok revízióit a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokkal (rendszeres adattovábbítás) együtt kell szolgáltatni;

| iii. | a megelőző három évre (12 negyedév) vonatkozó adatok revízióit a harmadik negyedévre vonatkozó adatok rendszeres továbbításával együtt kell szolgáltatni; |
| --- | --- |

iii.

a megelőző három évre (12 negyedév) vonatkozó adatok revízióit a harmadik negyedévre vonatkozó adatok rendszeres továbbításával együtt kell szolgáltatni;

| iv. | az i–iii. pont alá nem tartozó egyéb rendszeres revíziókra vonatkozó adatszolgáltatásról az EKB-val kell megállapodni. |
| --- | --- |

iv.

az i–iii. pont alá nem tartozó egyéb rendszeres revíziókra vonatkozó adatszolgáltatásról az EKB-val kell megállapodni.

| b) | Az NKB-k minden olyan rendkívüli revíziót, amely jelentősen javítja az adatok minőségét, szolgáltatnak, amint az rendelkezésre áll és a rendes adattovábbítási időszakon kívül, az EKB-val való előzetes megállapodás alapján. |
| --- | --- |

b)

Az NKB-k minden olyan rendkívüli revíziót, amely jelentősen javítja az adatok minőségét, szolgáltatnak, amint az rendelkezésre áll és a rendes adattovábbítási időszakon kívül, az EKB-val való előzetes megállapodás alapján.

Az NKB-k benyújtják az EKB számára a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseiket. Az NKB-k önkéntes alapon az egyéb revíziókhoz kapcsolódóan is nyújthatnak be magyarázó megjegyzéseket.

(3)   Az ebben a cikkben meghatározott adatszolgáltatási követelményekre az alábbi visszamenőleges adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak, amennyiben egy tagállam ezen iránymutatás hatálybalépését követően vezeti be az eurót:

| a) | azon tagállamok NKB-i, amelyek 2012 decemberét megelőzően csatlakoztak az Unióhoz, az EKB-nak a visszamenőleges adatokat a lehető legjobb elérhető adatok alapján szolgáltatják, amely magában foglalja legalább: 1. a 2014 márciusától kezdődő referencia-időszakokat; vagy 2. az eurónak az érintett tagállamban történő bevezetését megelőző öt évet, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb; |
| --- | --- |

a)

azon tagállamok NKB-i, amelyek 2012 decemberét megelőzően csatlakoztak az Unióhoz, az EKB-nak a visszamenőleges adatokat a lehető legjobb elérhető adatok alapján szolgáltatják, amely magában foglalja legalább: 1. a 2014 márciusától kezdődő referencia-időszakokat; vagy 2. az eurónak az érintett tagállamban történő bevezetését megelőző öt évet, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb;

| b) | azon tagállamok NKB-i, amelyek 2012 decemberét követően csatlakoztak az Unióhoz, az EKB-nak a visszamenőleges adatokat a lehető legjobb elérhető adatok alapján szolgáltatják, amely magában foglalja legalább: 1. a 2016 márciusától kezdődő referencia-időszakokat; vagy 2. az eurónak az érintett tagállamban történő bevezetését megelőző öt évet, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb. |
| --- | --- |

b)

azon tagállamok NKB-i, amelyek 2012 decemberét követően csatlakoztak az Unióhoz, az EKB-nak a visszamenőleges adatokat a lehető legjobb elérhető adatok alapján szolgáltatják, amely magában foglalja legalább: 1. a 2016 márciusától kezdődő referencia-időszakokat; vagy 2. az eurónak az érintett tagállamban történő bevezetését megelőző öt évet, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb.

4.   Az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 5., 5a. és 5b. cikkében rögzített, a számvitelre vonatkozó szabályok abban ez esetben is alkalmazandók, amikor az NKB-k ezzel az iránymutatással összhangban szolgáltatnak adatot.”

| 8. | A 4. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó adatszolgáltatási módszerek az ágazati adatok esetében” |
| --- | --- |

8.

A 4. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:

„Az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó adatszolgáltatási módszerek az ágazati adatok esetében”

| 9. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az NKB-k dönthetnek arról, hogy az EKB részére az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) rendelet hatálya alá tartozó monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k), befektetési alapok (BA-k), értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) és biztosítók által tartott, illetve a letétkezelők által az alábbiak részére tartott, ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra vonatkozó statisztikai adatokat szolgáltatják-e: i. az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) hatálya alá nem tartozó rezidens ügyfelek; ii. az egyéb euroövezeti tagállamokban rezidens nem pénzügyi ügyfelek, vagy iii. az 1011/2012/EU rendeletben (EKB/2012/24) meghatározottak szerint az euroövezeten kívüli tagállamokban rezidens ügyfelek, amelyek az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) rendelet alapján nem rendelkeznek az adatszolgáltatási követelmények alóli eltéréssel.” |
| --- | --- |

9.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az NKB-k dönthetnek arról, hogy az EKB részére az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) rendelet hatálya alá tartozó monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k), befektetési alapok (BA-k), értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) és biztosítók által tartott, illetve a letétkezelők által az alábbiak részére tartott, ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra vonatkozó statisztikai adatokat szolgáltatják-e: i. az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) hatálya alá nem tartozó rezidens ügyfelek; ii. az egyéb euroövezeti tagállamokban rezidens nem pénzügyi ügyfelek, vagy iii. az 1011/2012/EU rendeletben (EKB/2012/24) meghatározottak szerint az euroövezeten kívüli tagállamokban rezidens ügyfelek, amelyek az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) rendelet alapján nem rendelkeznek az adatszolgáltatási követelmények alóli eltéréssel.”

| 10. | A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A negyedéves adatok revíziójára a 3b. cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kerül sor.” |
| --- | --- |

10.

A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A negyedéves adatok revíziójára a 3b. cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kerül sor.”

| 11. | A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

  „4a. cikk
  Az MPI-k által tartott, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott értékpapírállományokra vonatkozó adatszolgáltatási módszerek

  (1)   Az NKB-k adatokat szolgáltatnak az EKB részére az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) hatálya alá tartozó MPI-k által tartott, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott, ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozóan, valamint az egyes NKB-k mérlegelése alapján, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott, ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozóan.
  Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei kiterjednek a negyedév végi pozíciókra.


  (2)   Azok az NKB-k, amelyek az (1) bekezdés alapján statisztikai adatokat szolgáltatnak, azt a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában rögzített szabályokkal összhangban teszik, az I. melléklet 1. részében (1., 2. és 5. táblázat) foglalt adatszolgáltatási rendszerek, továbbá a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelmények alkalmazásával.


  (3)   A negyedéves adatok revíziójára a 3b. cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kerül sor.


  (4)   Az NKB-k benyújtják az EKB számára a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseiket. Az NKB-k önkéntes alapon az egyéb revíziókhoz kapcsolódóan is nyújthatnak be magyarázó megjegyzéseket. Ezen túlmenően az NKB-k a tulajdonosi szektorban és az eszközbesorolásban bekövetkezett jelentősebb átsorolásokra vonatkozó információkat is szolgáltatják, amennyiben azok rendelkezésre állnak.” |
| --- | --- |

11.

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

Az MPI-k által tartott, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott értékpapírállományokra vonatkozó adatszolgáltatási módszerek

(1)   Az NKB-k adatokat szolgáltatnak az EKB részére az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) hatálya alá tartozó MPI-k által tartott, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott, ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozóan, valamint az egyes NKB-k mérlegelése alapján, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott, ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozóan.

Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei kiterjednek a negyedév végi pozíciókra.

(2)   Azok az NKB-k, amelyek az (1) bekezdés alapján statisztikai adatokat szolgáltatnak, azt a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában rögzített szabályokkal összhangban teszik, az I. melléklet 1. részében (1., 2. és 5. táblázat) foglalt adatszolgáltatási rendszerek, továbbá a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelmények alkalmazásával.

(3)   A negyedéves adatok revíziójára a 3b. cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kerül sor.

(4)   Az NKB-k benyújtják az EKB számára a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseiket. Az NKB-k önkéntes alapon az egyéb revíziókhoz kapcsolódóan is nyújthatnak be magyarázó megjegyzéseket. Ezen túlmenően az NKB-k a tulajdonosi szektorban és az eszközbesorolásban bekövetkezett jelentősebb átsorolásokra vonatkozó információkat is szolgáltatják, amennyiben azok rendelkezésre állnak.”

| 12. | A szöveg a következő 4b. cikkel egészül ki:

  „4b. cikk
  Az NKB-knak az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaival kapcsolatos, a csoportadatok tekintetében fennálló adatszolgáltatási kötelezettségei

  (1)   Az NKB-k összegyűjtik és továbbítják az EKB-nak az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó, a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók által rendelkezésre bocsátott statisztikai adatokat, értékpapíronkénti alapon, az I. melléklet 2. részének 1., 2. és 4. táblázatában meghatározott adatszolgáltatási rendszereknek megfelelően, valamint a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelményekkel összhangban.
  Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kiterjednek a negyedév végi pozíciókra.


  (2)   Az NKB-k az (1) bekezdésben említett adatokat annak a negyedévnek a végét követő 55. naptári napon a munkanap végéig szolgáltatják az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.
  A fentiektől eltérően az EKB engedélyezheti valamely NKB-nak, hogy az adatokat azon negyedév végét követő 62. naptári napon a munkanap végéig szolgáltassa, amelyre az adatok vonatkoznak. Az ilyen esetekben az NKB-nak az eltérés iránti írásbeli kérelmet kell benyújtania az EKB-hoz, amelyben megjelöli:






  a) | a kérelem alapjául szolgáló indokokat, alátámasztva, hogy az az EKB részére szolgáltatott adatok pontosságának és összhangjának biztosítása érdekében szükséges, mivel lehetővé teszi az NKB számára, hogy az adatok tekintetében keresztellenőrzést végezzen további adatforrásokkal, amelyek egyébként nem állnának időben rendelkezésre a bemeneti adatok szükséges minőségellenőrzéséhez; |
| --- | --- | --- |

12.

A szöveg a következő 4b. cikkel egészül ki:

„4b. cikk

Az NKB-knak az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaival kapcsolatos, a csoportadatok tekintetében fennálló adatszolgáltatási kötelezettségei

(1)   Az NKB-k összegyűjtik és továbbítják az EKB-nak az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozó, a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók által rendelkezésre bocsátott statisztikai adatokat, értékpapíronkénti alapon, az I. melléklet 2. részének 1., 2. és 4. táblázatában meghatározott adatszolgáltatási rendszereknek megfelelően, valamint a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelményekkel összhangban.

Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kiterjednek a negyedév végi pozíciókra.

(2)   Az NKB-k az (1) bekezdésben említett adatokat annak a negyedévnek a végét követő 55. naptári napon a munkanap végéig szolgáltatják az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

A fentiektől eltérően az EKB engedélyezheti valamely NKB-nak, hogy az adatokat azon negyedév végét követő 62. naptári napon a munkanap végéig szolgáltassa, amelyre az adatok vonatkoznak. Az ilyen esetekben az NKB-nak az eltérés iránti írásbeli kérelmet kell benyújtania az EKB-hoz, amelyben megjelöli:

a)

a kérelem alapjául szolgáló indokokat, alátámasztva, hogy az az EKB részére szolgáltatott adatok pontosságának és összhangjának biztosítása érdekében szükséges, mivel lehetővé teszi az NKB számára, hogy az adatok tekintetében keresztellenőrzést végezzen további adatforrásokkal, amelyek egyébként nem állnának időben rendelkezésre a bemeneti adatok szükséges minőségellenőrzéséhez;

| b) | az időszakot, amelyre az eltérés megadását kéri. |
| --- | --- |

b)

az időszakot, amelyre az eltérés megadását kéri.

Az NKB kérelmének értékelését követően az EKB egy meghatározott időszakra szólóan megadhatja az eltérést, és az eltérés szükségességét évente felülvizsgálja.”

| 13. | Az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | amennyiben a szolgáltatott adatok nem felelnek meg a b) pontban említett minőségi követelményeknek, javítani kell ezen adatok minőségét, beleérte az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 4. cikkének (1) bekezdése és 4b. cikkének (3) bekezdése szerinti, a letétkezelőktől történő adatgyűjtést is.” |
| --- | --- | --- |

13.

Az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

amennyiben a szolgáltatott adatok nem felelnek meg a b) pontban említett minőségi követelményeknek, javítani kell ezen adatok minőségét, beleérte az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 4. cikkének (1) bekezdése és 4b. cikkének (3) bekezdése szerinti, a letétkezelőktől történő adatgyűjtést is.”

| 14. | A 6. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az NKB-k rendszeresen, de legalább évente egyszer ellenőrzik az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 4., 4a. és 4b. cikkében az eltérések megadása, meghosszabbítása vagy visszavonása vonatkozásában meghatározott feltételek teljesülését.” |
| --- | --- |

14.

A 6. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az NKB-k rendszeresen, de legalább évente egyszer ellenőrzik az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 4., 4a. és 4b. cikkében az eltérések megadása, meghosszabbítása vagy visszavonása vonatkozásában meghatározott feltételek teljesülését.”

| 15. | A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az EKB Kormányzótanácsa a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókat az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikkének (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az ott rögzített kritériumoknak megfelelően azonosítja, az NKB-k által az EKB számára a megelőző naptári évnek megfelelő, december végi adatok (a továbbiakban: referenciaadatok) alapján, annak érdekében, hogy a tagállamok számára a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) összevont banki adatokra vonatkozó statisztikáit származtassa.” |
| --- | --- |

15.

A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EKB Kormányzótanácsa a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókat az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikkének (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az ott rögzített kritériumoknak megfelelően azonosítja, az NKB-k által az EKB számára a megelőző naptári évnek megfelelő, december végi adatok (a továbbiakban: referenciaadatok) alapján, annak érdekében, hogy a tagállamok számára a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) összevont banki adatokra vonatkozó statisztikáit származtassa.”

| 16. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk
  A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók értesítésére vonatkozó eljárás

  (1)   Az NKB-k a II. mellékletben foglalt mintalevél (a továbbiakban: értesítő levél) alkalmazásával az EKB nevében tájékoztatják a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókat a Kormányzótanácsnak az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikkének (4) bekezdése alapján hozott, a rendelet alapján fennálló adatszolgáltatási kötelezettségeikre vonatkozó határozatáról. Az értesítő levél tartalmazza azokat a kritériumokat, amelyek alátámasztják az értesített vállalkozásnak a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként történő besorolását.


  (2)   Az illetékes NKB az értesítő levelet a Kormányzótanács határozatának napját követő 10 EKB-munkanapon belül megküldi a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatónak, valamint e levél másolatát megküldi az EKB Titkárságának.


  (3)   A (2) bekezdésben leírt eljárás nem alkalmazandó azon csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók értesítése vonatkozásában, amelyeket a Kormányzótanács az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikke (4) bekezdése alapján ezen iránymutatás hatálybalépését megelőzően azonosított.” |
| --- | --- |

16.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók értesítésére vonatkozó eljárás

(1)   Az NKB-k a II. mellékletben foglalt mintalevél (a továbbiakban: értesítő levél) alkalmazásával az EKB nevében tájékoztatják a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatókat a Kormányzótanácsnak az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikkének (4) bekezdése alapján hozott, a rendelet alapján fennálló adatszolgáltatási kötelezettségeikre vonatkozó határozatáról. Az értesítő levél tartalmazza azokat a kritériumokat, amelyek alátámasztják az értesített vállalkozásnak a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként történő besorolását.

(2)   Az illetékes NKB az értesítő levelet a Kormányzótanács határozatának napját követő 10 EKB-munkanapon belül megküldi a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatónak, valamint e levél másolatát megküldi az EKB Titkárságának.

(3)   A (2) bekezdésben leírt eljárás nem alkalmazandó azon csoportadatokat jelentő adatszolgáltatók értesítése vonatkozásában, amelyeket a Kormányzótanács az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikke (4) bekezdése alapján ezen iránymutatás hatálybalépését megelőzően azonosított.”

| 17. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „9. cikk
  A Kormányzótanács általi felülvizsgálati eljárás

  (1)   Amennyiben a 8. cikknek megfelelően értesített csoportadatokat jelentő adatszolgáltató az értesítés kézhezvételét követő 15 EKB-munkanapon belül indoklással ellátott, az indokokat alátámasztó információkat tartalmazó írásbeli kérelmet nyújt be az illetékes NKB-hoz a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként való besorolásának felülvizsgálata érdekében, úgy az illetékes NKB az ilyen kérelmet 10 EKB-munkanapon belül továbbítja a Kormányzótanács részére.


  (2)   Az (1) bekezdés szerinti írásbeli kérelem kézhezvételét követően a Kormányzótanács felülvizsgálja a besorolást, és indoklással alátámasztott határozatát a kérelem kézhezvételét követő két hónapon belül írásban közli az illetékes NKB-val, amely a Kormányzótanács határozatáról 10 EKB-munkanapon belül értesíti a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatót.” |
| --- | --- |

17.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

A Kormányzótanács általi felülvizsgálati eljárás

(1)   Amennyiben a 8. cikknek megfelelően értesített csoportadatokat jelentő adatszolgáltató az értesítés kézhezvételét követő 15 EKB-munkanapon belül indoklással ellátott, az indokokat alátámasztó információkat tartalmazó írásbeli kérelmet nyújt be az illetékes NKB-hoz a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként való besorolásának felülvizsgálata érdekében, úgy az illetékes NKB az ilyen kérelmet 10 EKB-munkanapon belül továbbítja a Kormányzótanács részére.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti írásbeli kérelem kézhezvételét követően a Kormányzótanács felülvizsgálja a besorolást, és indoklással alátámasztott határozatát a kérelem kézhezvételét követő két hónapon belül írásban közli az illetékes NKB-val, amely a Kormányzótanács határozatáról 10 EKB-munkanapon belül értesíti a csoportadatokat jelentő adatszolgáltatót.”

| 18. | A 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az NKB-knak az adatoknak a 3., 3a. és 3b. cikk szerint az EKB-nak történő továbbítását megelőzően biztosítaniuk kell, hogy az (1) bekezdésben említett adatok megfelelnek az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) III. mellékletében rögzített statisztikai minimumelőírásoknak, valamint az 1011/2012/EU rendeletben (EKB/2012/24) meghatározott bármely egyéb követelménynek.” |
| --- | --- |

18.

A 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az NKB-knak az adatoknak a 3., 3a. és 3b. cikk szerint az EKB-nak történő továbbítását megelőzően biztosítaniuk kell, hogy az (1) bekezdésben említett adatok megfelelnek az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) III. mellékletében rögzített statisztikai minimumelőírásoknak, valamint az 1011/2012/EU rendeletben (EKB/2012/24) meghatározott bármely egyéb követelménynek.”

| 19. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk
  Ellenőrzés

  (1)   Az EK 2533/98/EK rendeletben és EU/1011/2012 rendeletben (EKB/2012/24) foglalt ellenőrzési jogainak sérelme nélkül az NKB-k ellenőrzik és biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségét és megbízhatóságát, valamint az átfogó adatminőség-kezelés részeként szorosan együttműködnek az SHSDB üzemeltetőivel.


  (2)   Az EKB hasonló módon értékeli ezeket az adatokat, szoros együttműködésben az SHSDB üzemeltetőivel. Az értékelést megfelelő időben el kell elvégezni.


  (3)   Az EKB és az NKB-k kétévente megosztják az értékpapírállomány-statisztikai adatok összeállítása során alkalmazott gyakorlatokkal, intézkedésekkel és eljárásokkal kapcsolatos információkat a KBER Statisztikai Bizottságával és adott esetben a végfelhasználókkal.


  (4)   Az NKB-k az adatminőség-kezelési célok, módszerek és küszöbértékek használata és alkalmazása útján biztosítják, ellenőrzik és fenntartják az értékpapírállomány-statisztikai adatok minőségét. Az adatminőség-kezelési célok között szerepel többek között az alábbiak biztosítása: a) az aggregált kimeneti adatok minősége; b) az állományok és a referenciaadatok összhangja; és c) az egyéb statisztikákkal való összhang.


  (5)   Amennyiben az SHSDB üzemeltetői kérdéseket intéznek az NKB-khoz, az SHSDB üzemeltetőinek e kérdéseket az alábbiak szerint kell osztályozniuk: a) magas prioritást élvező kérdések; b) prioritást élvező kérdések; vagy c) egyéb kérdések. Az NKB-k e kérdésekre írásban, ezen osztályozásnak megfelelő határidőn belül válaszolnak.


  (6)   A Központi Értékpapír-adatbázisból származó, az értékpapírállomány-statisztikák céljára felhasznált adatokat az EKB/2012/21 iránymutatásnak (*1) megfelelően ellenőrizni kell.



  (*1)  Az Európai Központi Bank EKB/2012/21 iránymutatása (2012. szeptember 26.) a Központi Értékpapír-adatbázis adatminőség-kezelési keretrendszeréről (HL L 307., 2012.11.7., 89. o.).”
  " |
| --- | --- |

19.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Ellenőrzés

(1)   Az EK 2533/98/EK rendeletben és EU/1011/2012 rendeletben (EKB/2012/24) foglalt ellenőrzési jogainak sérelme nélkül az NKB-k ellenőrzik és biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségét és megbízhatóságát, valamint az átfogó adatminőség-kezelés részeként szorosan együttműködnek az SHSDB üzemeltetőivel.

(2)   Az EKB hasonló módon értékeli ezeket az adatokat, szoros együttműködésben az SHSDB üzemeltetőivel. Az értékelést megfelelő időben el kell elvégezni.

(3)   Az EKB és az NKB-k kétévente megosztják az értékpapírállomány-statisztikai adatok összeállítása során alkalmazott gyakorlatokkal, intézkedésekkel és eljárásokkal kapcsolatos információkat a KBER Statisztikai Bizottságával és adott esetben a végfelhasználókkal.

(4)   Az NKB-k az adatminőség-kezelési célok, módszerek és küszöbértékek használata és alkalmazása útján biztosítják, ellenőrzik és fenntartják az értékpapírállomány-statisztikai adatok minőségét. Az adatminőség-kezelési célok között szerepel többek között az alábbiak biztosítása: a) az aggregált kimeneti adatok minősége; b) az állományok és a referenciaadatok összhangja; és c) az egyéb statisztikákkal való összhang.

(5)   Amennyiben az SHSDB üzemeltetői kérdéseket intéznek az NKB-khoz, az SHSDB üzemeltetőinek e kérdéseket az alábbiak szerint kell osztályozniuk: a) magas prioritást élvező kérdések; b) prioritást élvező kérdések; vagy c) egyéb kérdések. Az NKB-k e kérdésekre írásban, ezen osztályozásnak megfelelő határidőn belül válaszolnak.

(6)   A Központi Értékpapír-adatbázisból származó, az értékpapírállomány-statisztikák céljára felhasznált adatokat az EKB/2012/21 iránymutatásnak (*1) megfelelően ellenőrizni kell.

(*1)  Az Európai Központi Bank EKB/2012/21 iránymutatása (2012. szeptember 26.) a Központi Értékpapír-adatbázis adatminőség-kezelési keretrendszeréről (HL L 307., 2012.11.7., 89. o.).”
  "

*1

| 20. | Az I. melléklet helyébe ezen iránymutatás I. melléklete lép. |
| --- | --- |

20.

Az I. melléklet helyébe ezen iránymutatás I. melléklete lép.

| 21. | A II. melléklet helyébe ezen iránymutatás II. melléklete lép. |
| --- | --- |

21.

A II. melléklet helyébe ezen iránymutatás II. melléklete lép.

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

Ez az iránymutatás az NKB-kkal történő közlése napján lép hatályba. Az eurorendszer központi bankjainak az 1. cikk (1), (2) és (15) bekezdésének ezen időponttól kell megfelelniük. Az eurorendszer központi bankjainak ezen iránymutatás 1. cikke (3)–(14), (16) és (17) bekezdésének 2018. október 1-jétől kell megfelelniük.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. augusztus 2-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  
  HL L 305., 2012.11.1., 6. o.

2

(3)  Az Európai Központi Bank EKB/2013/7 iránymutatása (2013. március 22.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról (HL L 125., 2013.5.7., 17. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

Az EKB/2013/7 iránymutatás I. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

ADATSZOLGÁLTATÁSI RENDSZEREK

1. RÉSZ

Szektoronkénti értékpapírállományok, kivéve a nemzeti központi bankok értékpapírállományait

1. táblázat

Általános információk és magyarázó megjegyzések

| Szolgáltatott információk (1) | Attribútum | Állapot (2) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Általános információk |

Szolgáltatott információk (1)

Attribútum

Állapot (2)

Leírás

1.

Adatszolgáltató intézmény

M

Az adatszolgáltató intézmény azonosító kódja

Benyújtás időpontja

M

Az az időpont, amikor az adatokat benyújtják az értékpapírállomány-statisztikai adatbázisba (SHSDB)

Referencia-időszak

M

Az az időszak, amelyre az adatok vonatkoznak

Adatszolgáltatási gyakoriság

M

Negyedéves adatok

Havi adatok (3)

| 2. | Magyarázó megjegyzések (metaadatok) |
| --- | --- |

2.

M

A lejárat előtti visszaváltás kezelési módja

M

A felhalmozott kamat kezelési módja

2. táblázat

Az értékpapírállományokra vonatkozó információk

| Szolgáltatott információk (4) | Attribútum | Állapot (5) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Értékpapírokkal kapcsolatos információk |

Szolgáltatott információk (4)

Attribútum

Állapot (5)

Leírás

1.

Értékpapír tulajdonosának szektora

M

A befektető szektora/alszektora.

Nem pénzügyi vállalatok (S.11) (6)

Betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

Pénzpiaci alapok (MMF-ek) (S.123)

Nem pénzpiaci befektetési alapok (S.124)

Egyéb pénzügyi vállalatok (7), kivéve az értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi közvetítő vállalatokat

Értékpapírosítási tranzakciókkal foglalkozó speciális pénzügyi közvetítő vállalatok

Biztosítók (S.128)

Nyugdíjpénztárak (S.129)

Biztosítók és nyugdíjpénztárak (alszektor nem azonosított) (S.128+S.129) (átmeneti időszak)

Központi kormányzat (S.1311) (önkéntes tagolás)

Tartományi kormányzat (S.1312) (önkéntes tagolás)

Helyi önkormányzat (S.1313) (önkéntes tagolás)

Társadalombiztosítási alapok (S.1314) (önkéntes tagolás)

Egyéb kormányzat (alszektor nem azonosított)

Háztartások, a háztartásokat segítő nonprofit intézmények kivételével (S.14) (önkéntes tagolás a rezidens befektetők vonatkozásában, kötelező a harmadik felek értékpapírállományai vonatkozásában)

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.15) (önkéntes tagolás)

Egyéb háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15) (alszektor nem azonosított)

Nem pénzügyi befektetők a háztartások kivételével (csak a harmadik felek értékpapírállományai vonatkozásában) (S.11+S.13+S.15) (8)

A központi bankok és kormányzat adatait csak az euroövezeten kívüli országok állományai vonatkozásában kell jelenteni (S.121+S.13) (9)

A központi bankok és kormányzat kivételével a befektetők adatait csak az euroövezeten kívüli országok állományai vonatkozásában kell jelenteni (9)

Ismeretlen szektor (10)

Az értékpapír tulajdonosának országa

M

Az ország, amelyben a befektető rezidens

Forrás

M

Az értékpapírállományokról szolgáltatott információk forrása

Közvetlen adatszolgáltatás

Letétkezelői adatszolgáltatás

Vegyes adatszolgáltatás (11)

Nem áll rendelkezésre

Funkció

M

A befektetés funkciója a fizetésimérleg-statisztikai besorolásnak megfelelően

Közvetlen tőkebefektetés

Portfólióbefektetés

Nem meghatározott

Adatszolgáltatás alapja

V

Azt jelzi, hogy az értékpapírt százalékban vagy egységekben jegyzik

Százalék

Egységek

Névleges pénznem

V

Az a pénznem, amelyben az értékpapír denominált, abban az esetben kell szolgáltatni, ha az adatszolgáltatás alapja százalékos

Pozíciók

M

Teljes értékpapírállomány

Névértéken (12). Részvények darabszáma, illetve az értékpapír egységeinek száma, illetve aggregált nominális összege (névleges pénznemben vagy euróban), amennyiben az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek, kivéve a felhalmozott kamatot.

Piaci értéken. Értékpapírállomány, a piacon jegyzett áron, euróban, beleértve a felhalmozott kamatot (13).

Pozíciók: amelyből az összeg

M (14)

A két legnagyobb befektető értékpapírállományának összege

Névértéken, a pozícióknál meghatározott értékelési módszerrel egyezően

Piaci értéken, a pozícióknál meghatározott értékelési módszerrel egyezően

Formátum

M (12)

Meghatározza a névértéken megadott pozíciók esetében alkalmazott formátumot

Euróban vagy az egyéb vonatkozó pénznemben meghatározott névérték

A részvények/egységek darabszáma (15)

A mennyiségben bekövetkezett egyéb változások

M

Az értékpapírállomány mennyiségében bekövetkezett egyéb változások

Névértéken, a névértéken megadott pozícióknál alkalmazott formátummal egyezően

A piaci értéken euróban

A mennyiségben bekövetkezett egyéb változások: amelyből az összeg

M (14)

A mennyiségben bekövetkezett egyéb változások a két legnagyobb befektető állományának összegében kifejezve

Névértéken, a pozícióknál meghatározott értékelési módszerrel egyezően

Piaci értéken, a pozícióknál meghatározott értékelési módszerrel egyezően

Pénzügyi tranzakciók

M (16)

Egy értékpapír vételi és eladási összegének különbsége tranzakciós értéken, euróban elszámolva, beleértve a felhalmozott kamatot (13)

Pénzügyi tranzakciók: amelyből az összeg

M (17)

Az egyedi befektetők két legnagyobb tranzakciójának összege abszolút értéken, a pénzügyi tranzakcióknál meghatározott értékelési módszerrel egyezően

Bizalmasság jellege

M (18)

A pozíciók, tranzakciók, illetve a mennyiségben bekövetkezett egyéb változások bizalmasságának jellege

Nyilvánosságra nem hozható, csak belső használatra

Bizalmas statisztikai adatok

Nem alkalmazandó (19)

3. táblázat

ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományai

| Szolgáltatott információk (20) | Attribútum | Állapot (21) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Referenciaadatok |

Szolgáltatott információk (20)

Attribútum

Állapot (21)

Leírás

1.

ISIN-kód

M

ISIN-kód

4. táblázat

ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományai

| Szolgáltatott információk (22) | Attribútum | Állapot (23) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Alapvető referenciaadatok |

Szolgáltatott információk (22)

Attribútum

Állapot (23)

Leírás

1.

Az aggregációra vonatkozó jelölő

M

Az adat típusa

Értékpapíronkénti alapon szolgáltatott adatok

Aggregált adatok (nem értékpapíronként)

Az értékpapírok/aggregátumok azonosító száma

M

Az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra és az értékpapírállományok aggregált adataira vonatkozó, belső használatra szolgáló értékpapír-azonosító szám

Értékpapír-azonosító szám típusa

M (24)

Meghatározza az értékpapíronkénti alapon jelentett értékpapírokra vonatkozó azonosító számot (25)

A nemzeti központi bank (NKB) belső használatú kódja

Committee on Uniform Security Identification Procedures (CUSIP)

Stock Exchange Daily Official List (SEDOL)

Egyéb (a metaadatokban részletezendő)

Eszközbesorolás

M

Az értékpapíroknak az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

Tőzsdei részvények (F.511)

Pénzpiaci alapok (MMF) befektetési jegyei vagy egységei (F.521)

Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522)

Az értékpapírok egyéb típusai (26)

Kibocsátó szektora

M

A kibocsátó gazdasági szektorának az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Kibocsátó országa

M

Az értékpapír kibocsátójának bejegyzés vagy székhely szerinti országa

Árérték (27)

V

Az értékpapír ára a referencia-időszak végén

Az árérték alapja (27)

V

Az az alap, amelyen az árértéket szolgáltatják

Euro vagy egyéb vonatkozó pénznem

Százalék

| 2. | Kiegészítő referenciaadatok |
| --- | --- |

2.

Kibocsátó neve

V

A kibocsátó neve

Rövidített elnevezés

V

Az értékpapírnak a kibocsátó által meghatározott rövidített elnevezése, az értékpapír jellemzői és az egyéb rendelkezésre álló információk alapján meghatározva

Kibocsátás időpontja

V

Az az időpont, amikor a kibocsátó az értékpapírokat fizetés ellenében azok jegyzőjének rendelkezésre bocsátja. Ez az az időpont, amikor az értékpapírok a befektetők részére történő leszállításra első alkalommal állnak rendelkezésre.

Lejárat időpontja

V

Az az időpont, amikor az eszközt visszaváltják

Forgalomban lévő állomány

V

A forgalomban lévő állomány euróra átváltva

Piaci tőkeérték

V

A rendelkezésre álló legutóbbi piaci tőkeérték euróban kifejezve

Felhalmozott kamat

V

A legutóbbi kamatszelvény kifizetése óta vagy az időbeli elhatárolás kezdeti időpontja óta felhalmozott kamat

Legutolsó részvényfelosztási tényező

V

A részvények felosztása és összevonása

Legutolsó részvényfelosztási időpont

V

Az az időpont, amellyel a részvényfelosztás hatályossá válik

Kamatozás típusa

V

A kamatozás típusa (rögzített, változó, lépcsőzetes stb.)

Értékpapír-típus

V

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapír típusa

Osztalék összege

V

A legutóbbi, egy részvényre kifizetett osztalék összege az osztalék összegének típusában, adózás előtt (bruttó osztalék)

Osztalék összegének típusa

V

Az osztalékfizetés pénznemében vagy a részvények számában denominálva

Osztalékfizetés pénzneme

V

A legutóbbi osztalékfizetés pénzneme

Biztosíték típusa

V

A biztosítékként szolgáló eszköz típusa

5. táblázat

Az értékpapír tulajdonosa által kibocsátott értékpapírok állományai

| Szolgáltatott információk (28) | Attribútum | Állapot (29) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Alapvető referenciaadatok |

Szolgáltatott információk (28)

Attribútum

Állapot (29)

Leírás

1.

Aggregátumok azonosító száma

M (30)

Az értékpapírállomány aggregált adataira vonatkozó, belső használatra szolgáló értékpapír-azonosító szám

Eszközbesorolás

M

Az értékpapíroknak az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

Tőzsdei részvények (F.511)

MMF befektetési jegyek vagy egységek (F.521)

Pozíciók piaci értéken

M

Teljes értékpapírállomány. Piaci értéken. Értékpapírállomány, a piacon jegyzett áron, euróban, beleértve a felhalmozott kamatot (31).

2. RÉSZ

Az adatszolgáltató csoportok értékpapírállományai

1. táblázat

Általános információk és magyarázó megjegyzések

| Szolgáltatott információk (32) | Attribútum | Állapot (33) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Általános információk |

Szolgáltatott információk (32)

Attribútum

Állapot (33)

Leírás

1.

Adatszolgáltató intézmény

M

Az adatszolgáltató intézmény azonosító kódja

Benyújtás időpontja

M

Az az időpont, amikor az adatokat benyújtják az SHSDB-be

Referencia-időszak

M

Az az időszak, amelyre az adatok vonatkoznak

Adatszolgáltatási gyakoriság

M

Negyedéves adatok

| 2. | Magyarázó megjegyzések (metaadatok) |
| --- | --- |

2.

M

A lejárat előtti visszaváltás kezelési módja

M

A felhalmozott kamat kezelési módja

2. táblázat

Az értékpapírállományokra vonatkozó információk

| Szolgáltatott információk (34) | Attribútum | Állapot (35) | Az adatszolgáltatás szintje (36) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Az értékpapír tulajdonosával kapcsolatos adatok |

Szolgáltatott információk (34)

Attribútum

Állapot (35)

Az adatszolgáltatás szintje (36)

Leírás

1.

Adatszolgáltató csoport azonosítója

M

G

Az adatszolgáltató csoportot egyedileg azonosító szabványos kód (37)

Adatszolgáltató csoport azonosítójának típusa

M

G

Meghatározza az adatszolgáltató csoportra vonatkozóan használt kód típusát

Adatszolgáltató csoport LEI-je

M

G

Az adatszolgáltató csoportra vonatkozó, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) 17442 szabványának megfelelő jogalany-azonosító (legal entity identifier – LEI)

Vállalkozás azonosítója

M

E

A csoport vállalkozását egyedileg azonosító szabványos kód (37)

Vállalkozás azonosítójának típusa

M

E

Meghatározza a csoport vállalkozására vonatkozóan használt kód típusát

Vállalkozás LEI-je

M

E

A csoport vállalkozására vonatkozó, az ISO 17442 szabványnak megfelelő LEI

Ország, amelyben a vállalkozás rezidens

M

E

A vállalkozás bejegyzés vagy székhely szerinti országa

Adatszolgáltató csoport neve

M

G

Az adatszolgáltató csoport jog szerinti teljes neve

Vállalkozás neve

M

E

A csoport vállalkozásának jog szerinti teljes neve

Csoport vezetőjének szektora

M

G

A csoportadatokat jelentő adatszolgáltató gazdasági szektorának az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Vállalkozás szektora

M

E

A csoport vállalkozása gazdasági szektorának az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Közvetlen anyavállalat azonosítója

M

E

Szabványos kód, amely egyedileg azonosítja azt a közvetlen jogalanyt, amelynek a vállalkozás a jogilag nem független része (37)

Közvetlen anyavállalat azonosítójának típusa

M

E

Meghatározza a közvetlen anyavállalatra vonatkozóan használt azonosító kód típusát

Csoport típusa

M

G

A csoport típusa

| 2. | Értékpapírokkal kapcsolatos információk |
| --- | --- |

2.

Adatszolgáltatás alapja

V

E

Azt jelzi, hogy az értékpapírt százalékban vagy egységekben jegyzik

Százalék

Egységek

Névleges pénznem

V

E

Az a pénznem, amelyben az értékpapír denominált, abban az esetben kell szolgáltatni, ha az adatszolgáltatás alapja százalékos

Formátum

M (38)

E

Meghatározza a névértéken megadott pozíciók esetében alkalmazott formátumot

Euróban vagy az egyéb vonatkozó pénznemben meghatározott névérték

A részvények/egységek darabszáma (39)

Pozíciók

M

E

Teljes értékpapírállomány

Névértéken (38). Részvények darabszáma, illetve az értékpapír egységeinek száma, illetve aggregált nominális összege névleges pénznemben vagy euróban, amennyiben az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek, kivéve a felhalmozott kamatot.

Piaci értéken. Értékpapírállomány, a piacon jegyzett áron, euróban, beleértve a felhalmozott kamatot (40)
   (41).

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (prudenciális kör)

M

G

Azt jelzi, hogy az értékpapírt a konszolidáció prudenciális körének megfelelően ugyanazon csoport egy vállalkozása bocsátotta-e ki

Kibocsátó az adatszolgáltató csoport része (számviteli kör)

M

G

Azt jelzi, hogy az értékpapírt a konszolidáció számviteli körének megfelelően ugyanazon csoport egy vállalkozása bocsátotta-e ki

| 3. | Számviteli és a kockázattal kapcsolatos információk |
| --- | --- |

3.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapota

M

G

Az átstrukturált és újratárgyalt eszközök azonosítása

Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja

M

G

Az az időpont, amikor az »átstrukturálás és újratárgyalás állapota« alatt jelentett átstrukturálási vagy újratárgyalási állapot bekövetkezettnek tekintendő

Az eszköz teljesítő állapota

M

G

A nemteljesítő eszközök azonosítása, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (42) megfelelően

Az eszköz teljesítő állapotának időpontja

M

G

Az az időpont, amikor az »eszköz teljesítő állapota« alatt jelentett teljesítő állapot megállapítottnak vagy megváltozottnak tekintendő

Kibocsátó nemteljesítési állapota

M

G

A kibocsátó nemteljesítési állapotának azonosítása az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően.

Kibocsátó nemteljesítési állapotának időpontja

M

G

Az az időpont, amikor a »kibocsátó nemteljesítési állapota« alatt jelentett nemteljesítési állapot hatályba lépett vagy megváltozott.

Eszköz nemteljesítési állapota

M

G

Az eszköz nemteljesítési állapotának azonosítása az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően.

Eszköz nemteljesítési állapotának időpontja

M

G

Az az időpont, amikor az »eszköz nemteljesítési állapota« alatt jelentett nemteljesítési állapot hatályba lépett vagy megváltozott.

Számviteli standard

M

G és E

Az adatszolgáltató által használt számviteli standard

Könyv szerinti érték

M

E

A könyv szerinti érték a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. mellékletének megfelelően

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az Európai Központi Bank (EKB) referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán, vagyis a középárfolyamon kell átváltani euróra.

Értékvesztés típusa

M

E

Értékvesztés típusa

Értékvesztés értékelésének módja

M

E

Az a módszer, amelynek alapján az értékvesztést értékelik, amennyiben az eszköz az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik. Csoportos és egyedi módszert különböztetünk meg.

Halmozott értékvesztés összege

M

E

Az eszköz tekintetében a veszteségekre képezett vagy az eszközhöz hozzárendelt értékvesztés összege a referencia-időpontban. Ez az adatattribútum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozó eszközökre vonatkozik.

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Megterhelés forrásai

M

E

Azon tranzakció típusa, amelyben a kitettséget megterhelik, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően. Egy eszközt akkor kell megterheltként kezelni, ha elzálogosításra került, vagy ha valamely eszköz bármely formában létrejött megállapodás keretében történő biztosítására, fedezésére vagy hitelminőségének javítására használják fel és abból nem vonható ki tetszőlegesen.

Eszközök számviteli besorolása

M

E

Az a számviteli portfólió, amelyben az eszközt az adatszolgáltató által alkalmazott számviteli standardnak megfelelően rögzítik

Prudenciális portfólió

M

E

A kitettségek besorolása kereskedési könyv és nem kereskedési könyv szerint. Az 575/2013/EU rendelet (43) 4. cikke (1) bekezdésének 86. pontjában meghatározott kereskedési könyvben szereplő eszközök.

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege

M

E

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 46. pontjának megfelelően

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta

M

E

A nemteljesítés időpontja óta megtérült teljes összeg. Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

A kibocsátó nemteljesítési valószínűsége

M (44)

G

A kibocsátó egy éven belüli nemteljesítésének az 575/2013/EU rendelet 160., 163., 179. és 180. cikkének megfelelően meghatározott valószínűsége

Nemteljesítéskori veszteségráta dekonjunktúra esetén

M (44)

G

Gazdasági dekonjunktúra esetén az egy éven belül bekövetkező nemteljesítésből eredő, kitettséghez kapcsolódó lehetséges veszteségnek a nemteljesítés időpontjában fennálló követeléshez viszonyított aránya az 575/2013/EU rendelet 181. cikkének megfelelően

Nemteljesítéskori veszteségráta rendes gazdasági körülmények között

M (44)

G

Rendes gazdasági körülmények között az egy éven belül bekövetkező nemteljesítésből eredő, kitettséghez kapcsolódó lehetséges veszteségnek a nemteljesítés időpontjában fennálló követeléshez viszonyított aránya

Kockázati súly

M (45)

G

A kitettséghez kapcsolódó kockázati súlyok az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően

Kitettségérték (vagy másként: nemteljesítéskori kitettség)

M

E

Hitelkockázat-mérséklés és hitel-egyenértékesítési tényezők utáni kitettségérték a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Prudenciális célokra alkalmazott tőkeszámítási módszer

M

E

Az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (3) bekezdésének a) és f) pontja alkalmazásában a kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításához használt módszer azonosítása

Kitettségi osztály

M

E

Kitettségi osztály az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően

3. táblázat

ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományai

| Szolgáltatott információk (46) | Attribútum | Állapot (47) | Az adatszolgáltatás szintje (48) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenciaadatok | ISIN-kód | M | E | ISIN-kód |

Szolgáltatott információk (46)

Attribútum

Állapot (47)

Az adatszolgáltatás szintje (48)

Leírás

Referenciaadatok

ISIN-kód

M

E

ISIN-kód

4. táblázat

ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományai

| Szolgáltatott információk (49) | Attribútum | Állapot (50) | Az adatszolgáltatás szintje (51) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Alapvető referenciaadatok |

Szolgáltatott információk (49)

Attribútum

Állapot (50)

Az adatszolgáltatás szintje (51)

Leírás

1.

Értékpapír-azonosító szám

M

E

Az ISIN-kóddal nem rendelkező, értékpapíronkénti alapon jelentett értékpapírokra vonatkozó, az NKB belső használatára szolgáló értékpapír-azonosító szám

Értékpapír-azonosító szám típusa

M

E

Meghatározza az értékpapíronkénti alapon jelentett értékpapírokra vonatkozó azonosító számot (52)

Az NKB belső használatú kódja

CUSIP

SEDOL

Egyéb (53)

Eszközbesorolás

M

E

Az értékpapíroknak az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

Tőzsdei részvények (F.511)

MMF befektetési jegyek vagy egységek (F.521)

Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522)

Az értékpapírok egyéb típusai (54)

Kibocsátó szektora

M

E

A kibocsátó gazdasági szektorának az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Kibocsátó országa

M

E

Az értékpapír kibocsátójának bejegyzés vagy székhely szerinti országa

| 2. | Kiegészítő referenciaadatok |
| --- | --- |

2.

Kibocsátó azonosítója

M

E

A kibocsátót egyedileg azonosító szabványos kód (55)

Kibocsátó azonosítójának típusa

M

E

Meghatározza a kibocsátóra vonatkozóan használt kód típusát

Kibocsátó neve

M

E

A kibocsátó neve

Kibocsátó LEI-je

M

E

A kibocsátó ISO 17442 szerinti LEI-je

Kibocsátó NACE szektora

M

E

A partnerek gazdasági tevékenységeik szerinti besorolása, az 1893/2006/EK rendeletben (56) rögzített NACE Rev. 2 statisztikai besorolásnak megfelelően

Vállalkozás állapota

M

E

Kiegészítő attribútum, amely a kibocsátók állapotára vonatkozó információkra terjed ki, ideértve a nemteljesítő állapotot (valamint az azon körülményeket leíró kategóriákat, amelyek között az 575/2013/EU rendelet 178. cikkével összhangban a vállalkozás nemteljesítő lehet), továbbá a fél állapotának bármely más típusát, például azt, hogy tekintetében egyesülésre került-e sor, felvásárolták-e stb.

Vállalkozás állapotának időpontja

M

E

Az az időpont, amikor a vállalkozás állapota megváltozott

Kibocsátás időpontja

M

E

Az az időpont, amikor a kibocsátó az értékpapírokat fizetés ellenében azok jegyzőjének rendelkezésre bocsátja. Ez az az időpont, amikor az értékpapírok a befektetők részére történő leszállításra első alkalommal állnak rendelkezésre.

Lejárat időpontja

M

E

Az az időpont, amikor az eszközt visszaváltják

Névleges pénznem

M

E

Az a pénznem, amelyben az értékpapír denominált

Elsődleges eszközbesorolás

M

E

Az eszköz besorolása

Biztosíték típusa

M

E

A biztosítékként szolgáló eszköz típusa

Értékpapír állapota

M

E

Kiegészítő attribútum, amely lehetővé teszi az értékpapír állapotának azonosítását, azt mutathatja, hogy az eszköz lejárt-e, vagyis például, hogy nemteljesítő, lejárt vagy lejárat előtt visszaváltott

Értékpapír állapotának időpontja

M

E

Az az időpont, amikor az »értékpapír állapota« alatt jelentett értékpapír-állapot bekövetkezettnek tekintendő

Hátralékok az eszköz tekintetében

M

E

A referencia-időpontban kintlévő tőke, kamat és bármely fizetendő díj együttes összege, amely a szerződés alapján esedékes, és amelyet nem fizettek meg (késedelmes). Ezt az összeget mindig kell jelenteni. 0-t kell jelenteni, ha az eszköz a referencia-időpontban nem volt késedelmes. Az összeget euróban kell jelenteni. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Hátralékok az eszköz tekintetében időpontja

M

E

Az az időpont, amikor az eszköz a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 48. pontjának megfelelően lejárt esedékességűvé vált. Ez a legkorábbi olyan időpont, amelyen az eszköz a referencia-időpontban kifizetetlen összeggel rendelkezik, és akkor kell jelenteni, ha az eszköz a referencia-időpontban lejárt esedékességű.

Eszköz szenioritásának típusa

M

E

Ez azt mutatja, hogy az eszközt garantálják-e vagy nem, annak ranghelyét, valamint, hogy fedezettel biztosított-e

Fedezet földrajzi helye

M

E

A fedezet földrajzi elhelyezkedése

Garanciavállaló azonosítója

M

E

A garanciavállalót egyedileg azonosító szabványos kód (57)

Garanciavállaló azonosítójának típusa

M

E

Meghatározza a garanciavállalóra vonatkozóan használt kód típusát

3. RÉSZ

Biztosítók éves értékpapírállománya

1. táblázat

Általános információk és magyarázó megjegyzések

| Szolgáltatott információk (58) | Attribútum | Állapot (59) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Általános információk |

Szolgáltatott információk (58)

Attribútum

Állapot (59)

Leírás

1.

Adatszolgáltató intézmény

M

Az adatszolgáltató intézmény azonosító kódja

Benyújtás időpontja

M

Az az időpont, amikor az adatokat benyújtják az SHSDB-be

Referencia-időszak

M

Az az időszak, amelyre az adatok vonatkoznak

Adatszolgáltatási gyakoriság

M

Éves adatok

| 2. | Magyarázó megjegyzések (metaadatok) |
| --- | --- |

2.

M

A lejárat előtti visszaváltás kezelési módja

M

A felhalmozott kamat kezelési módja

2. táblázat

Az értékpapírállományokra vonatkozó információk

| Szolgáltatott információk (60) | Attribútum | Állapot (61) | Leírás |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Értékpapírokkal kapcsolatos információk |

Szolgáltatott információk (60)

Attribútum

Állapot (61)

Leírás

1.

Értékpapír tulajdonosának szektora

M

A befektető szektora/alszektora

Biztosítók (S.128)

Forrás

M

Az értékpapírállományokról szolgáltatott információk forrása

Közvetlen adatszolgáltatás

Letétkezelői adatszolgáltatás

Vegyes adatszolgáltatás (62)

Nem áll rendelkezésre

A biztosító vállalkozásainak rezidens helye (központi iroda és fióktelepek)

A biztosító vállalkozásainak rezidens helye (központi iroda és fióktelepek)

A központi irodával azonos országban rezidens

Nem a központi irodával azonos országban rezidens

Ha nem a központi irodával azonos országban rezidens, egyéb EGT-országban rezidens, országonként

Ha nem a központi irodával azonos országban rezidens, egyéb EGT-n kívüli országban rezidens

Adatszolgáltatás alapja

V

Azt jelzi, hogy az értékpapírt százalékban vagy egységekben jegyzik

Százalék

Egységek

Névleges pénznem

V

Az a pénznem, amelyben az értékpapír denominált, abban az esetben kell szolgáltatni, ha az adatszolgáltatás alapja százalékos

Pozíciók

M

Teljes értékpapírállomány

Névértéken (63). Részvények darabszáma, illetve az értékpapír egységeinek száma, illetve aggregált nominális összege (névleges pénznemben vagy euróban), amennyiben az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek, kivéve a felhalmozott kamatot.

Piaci értéken. Értékpapírállomány, a piacon jegyzett áron, euróban, beleértve a felhalmozott kamatot (64).

Formátum

V (65)

Meghatározza a névértéken megadott pozíciók esetében alkalmazott formátumot

Euróban vagy az egyéb vonatkozó pénznemben meghatározott névérték

A részvények/egységek darabszáma

Bizalmasság jellege

M

A pozíciók bizalmasságának jellege

Nyilvánosságra nem hozható, csak belső használatra

Bizalmas statisztikai adatok

Nem alkalmazandó

| 2. | Alapvető referenciaadatok |
| --- | --- |

2.

Az aggregációra vonatkozó jelölő

M

Az adat típusa

Aggregált adatok (nem értékpapíronként)

Eszközbesorolás

M

Az értékpapíroknak az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.31)

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.32)

Tőzsdei részvények (F.511)

MMF befektetési jegyek vagy egységek (F.521)

Nem pénzpiaci alapok befektetési jegyei vagy egységei (F.522)

Kibocsátó szektora

M

A kibocsátó gazdasági szektorának az ESA 2010 és az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) szerinti besorolása

Kibocsátó országa

M

Az értékpapír kibocsátójának bejegyzés vagy székhely szerinti országa

Euroövezeti országok

Euroövezeten kívüli uniós országok

Unión kívüli országok

---

(1)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

1

(2)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

2

(3)  Csak a pozíciókra vonatkozóan, amennyiben a tranzakciókat a SHSDB-ben rendelkezésre álló havi pozíciókból származtatják.

3

(4)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

4

(5)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

5

(6)  A kategóriák számozása ezen iránymutatásban az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i európai parlamenti és tanácsi 549/2013/EU rendelettel (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.) (a továbbiakban: ESA 2010) bevezetett számozást tükrözi.

6

(7)  Egyéb pénzügyi közvetítők (S.125) és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126), valamint captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)

7

(8)  Csak amennyiben az S.11, S.13 és az S.15 szektorokat nem jelentik elkülönítetten.

8

(9)  Az euroövezeten kívüli NKB-k által jelentett adatok vonatkozásában csak a nem rezidens befektetők állományára vonatkozó adatokat kell jelenteni.

9

(10)  Az értékpapír tulajdonosának országában rezidens nem allokált szektor; azaz az ismeretlen országok ismeretlen szektoraira vonatkozó adatokat nem kell szolgáltatni. Az NKB-knak tájékoztatniuk kell az SHSDB üzemeltetőit az ismeretlen szektor okáról, amennyiben az értékek statisztikailag relevánsak.

10

(11)  Csak abban az esetben, ha a közvetlen és a letétkezelői adatszolgáltatás között nem lehet különbséget tenni.

11

(12)  Nem kell szolgáltatni, amennyiben a piaci értékeket (és a megfelelő, az értékben bekövetkezett egyéb változásokat/tranzakciókat) jelentik.

12

(13)  A felhalmozott kamat beépítése ajánlott, a legjobb elérhető adatok alapján.

13

(14)  Ha az NKB a bizalmasság jellegét jelenti, ezt az attribútumot nem kell jelenteni. Az összeg vonatkozhat egy egyetlen legnagyobb befektetőre a két legnagyobb befektető helyett, az adatszolgáltató NKB felelőssége mellett.

14

(15)  Az NKB-k számára ajánlott, hogy a névértéket az egységek darabszámában szolgáltassák abban az esetben, amikor az értékpapírokat a Központi Értékpapír-adatbázisban (CSDB) egységekben jegyzik.

15

(16)  Csak abban az esetben kell szolgáltatni, ha a tranzakciókat nem az SHSDB-ben rendelkezésre álló pozíciókból származtatták.

16

(17)  Csak az adatszolgáltatóktól gyűjtött tranzakciók esetében kell szolgáltatni, az NKB-k által a pozíciókból származtatott tranzakciók tekintetében nem.

17

(18)  Abban az esetben kell szolgáltatni, ha a két legnagyobb befektető pozícióira, tranzakcióira, illetve a mennyiségben bekövetkezett egyéb változásokra vonatkozó összegszerű adatok nem állnak rendelkezésre/azokat nem szolgáltatják.

18

(19)  Csak abban az esetben alkalmazandó, amennyiben a tranzakciókat az NKB-k a pozíciókból származtatták. Ezekben az esetekben a bizalmasság jellege az SHSDB-ből kerül származtatásra, azaz amennyiben a kezdeti és/vagy végső pozíciók bizalmasak, úgy a származtatott tranzakció is bizalmasként kerül megjelölésre.

19

(20)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

20

(21)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

21

(22)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

22

(23)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

23

(24)  Nem szükséges az aggregált alapon jelentett értékpapírok esetében.

24

(25)  Az NKB-knak az egyes értékpapírok vonatkozásában lehetőleg több éven keresztül ugyanazt az értékpapír-azonosító számot kell használniuk. Ezen túlmenően valamennyi értékpapír-azonosító számnak csak egyetlen értékpapírra kell vonatkoznia. Az NKB-knak tájékoztatniuk kell az SHSDB üzemeltetőit arról, ha ezt nem áll módjukban megtenni. A CUSIP és a SEDOL kódok belső NKB kódként kezelhetők.

25

(26)  Ezek az értékpapírok nem kerülnek figyelembevételre az aggregált adatok előállítása során.

26

(27)  A pozíciók piaci értékének kiszámítására a pozíciók névértékéből.

27

(28)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

28

(29)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

29

(30)  Az NKB-knak az előre meghatározott azonosító számokat kell használniuk, amelyekről az SHSDB üzemeltetőivel megállapodtak.

30

(31)  A felhalmozott kamat beépítése ajánlott, a legjobb elérhető adatok alapján.

31

(32)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

32

(33)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

33

(34)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

34

(35)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

35

(36)  G: csoportszinten; E: vállalkozás szinten. Amennyiben az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 4a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eltérés kerül alkalmazásra, a vállalkozásonkénti adatszolgáltatásra vonatkozó adatmezőket az eltérést megadó NKB által meghatározott vonatkozó nemzeti szabályoknak megfelelően kell jelenteni, biztosítva az adatok homogenitását a kötelező bontások tekintetében.

36

(37)  Az azonosító külön kerül meghatározásra.

37

(38)  Nem kell szolgáltatni, ha a piaci értékeket szolgáltatták.

38

(39)  Az NKB-k számára ajánlott, hogy a névértéket az egységek darabszámában szolgáltassák abban az esetben, amikor az értékpapírokat a Központi Értékpapír-adatbázisban (CSDB) egységekben jegyzik.

39

(40)  A felhalmozott kamat beépítése ajánlott, a legjobb elérhető adatok alapján.

40

(41)  Az ISIN-nel nem rendelkező értékpapírok esetében a teljes értékpapírállományt piaci értéken, vagyis a piacon jegyzett áron, euróban kell jelenteni, beleértve a felhalmozott kamatot. Amennyiben a piaci érték nem áll rendelkezésre, a legjobb elérhető adatok alapján alternatív közelítések, például könyv szerinti érték használható.

41

(42)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

42

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

43

(44)  Akkor kell szolgáltatni, ha a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló belső minősítésen alapuló (IRB) módszert alkalmazzák, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak.

44

(45)  Akkor kell szolgáltatni, ha a szavatoló tőke kiszámítására szolgáló IRB-módszert nem alkalmazzák, vagy ha az adatok más módon rendelkezésre állnak.

45

(46)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

46

(47)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

47

(48)  G: csoportszinten; E: vállalkozás szinten. Amennyiben az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 4a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eltérés kerül alkalmazásra, a vállalkozásonkénti adatszolgáltatásra vonatkozó adatmezőket az eltérést megadó NKB által meghatározott vonatkozó nemzeti szabályoknak megfelelően kell jelenteni, biztosítva az adatok homogenitását a kötelező bontások tekintetében.

48

(49)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

49

(50)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

50

(51)  G: csoportszinten; E: vállalkozás szinten. Amennyiben az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 4a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eltérés kerül alkalmazásra, a vállalkozásonkénti adatszolgáltatásra vonatkozó adatmezőket az eltérést megadó NKB által meghatározott vonatkozó nemzeti szabályoknak megfelelően kell jelenteni, biztosítva az adatok homogenitását a kötelező bontások tekintetében.

51

(52)  Az NKB-knak az egyes értékpapírok vonatkozásában lehetőleg több éven keresztül ugyanazt az értékpapír-azonosító számot kell használniuk. Ezen túlmenően valamennyi értékpapír-azonosító számnak csak egyetlen értékpapírra kell vonatkoznia. Az NKB-knak tájékoztatniuk kell az SHSDB üzemeltetőit arról, ha ezt nem áll módjukban megtenni. A CUSIP és a SEDOL kódok belső NKB kódként kezelhetők.

52

(53)  Az NKB-knak a metaadatokban kell meghatározniuk az alkalmazott azonosító szám-típust.

53

(54)  Ezek az értékpapírok nem kerülnek figyelembevételre az aggregált adatok előállítása során.

54

(55)  Az azonosító külön kerül meghatározásra.

55

(56)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

56

(57)  Az azonosító külön kerül meghatározásra. Adott esetben a LEI-t kell használni.

57

(58)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

58

(59)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

59

(60)  Az elektronikus adatszolgáltatási követelmények külön kerülnek meghatározásra.

60

(61)  M: kötelezően szolgáltatandó attribútum; V: önkéntesen szolgáltatott attribútum.

61

(62)  Csak abban az esetben, ha a közvetlen és a letétkezelői adatszolgáltatás között nem lehet különbséget tenni.

62

(63)  Nem kell szolgáltatni, ha a piaci értékeket szolgáltatták.

63

(64)  A felhalmozott kamat beépítése ajánlott, a legjobb elérhető adatok alapján.

64

(65)  Nem kell szolgáltatni, amennyiben a piaci értékeket (és a megfelelő, az értékben bekövetkezett egyéb változásokat/tranzakciókat) jelentik.”

65

---

II. MELLÉKLET

Az EKB/2013/7 iránymutatás II. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„II. MELLÉKLET

A CSOPORTADATOKAT JELENTŐ ADATSZOLGÁLTATÓKNAK SZÓLÓ ÉRTESÍTŐ LEVÉL

Értesítés az 1011/2012/EU rendelet (1) (EKB/2012/24) alapján csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként történő besorolásról

Az Európai Központi Bank (EKB) nevében ezúton tájékoztatjuk arról, hogy az EKB Kormányzótanácsa a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve]-t az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, valamint 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban statisztikai célokra csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként jelölte ki.

A/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve]-t mint csoportadatokat jelentő adatszolgáltatót terhelő adatszolgáltatási kötelezettségeket az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 3a. cikke rögzíti.

A »csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként« történő kijelölés indokai

A Kormányzótanács megállapította, hogy a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) értelmében az alábbi kritériumok alapján csoportadatokat jelentő adatszolgáltatónak minősül:

| a) | a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 1. cikkének 10. pontjában meghatározott és 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett bankcsoport vezetője, vagy az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja szerinti, részt vevő tagállamban letelepedett és bankcsoport részét nem képező intézmény vagy pénzügyi intézmény (a továbbiakban: vállalkozás); |
| --- | --- |

a)

a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 1. cikkének 10. pontjában meghatározott és 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett bankcsoport vezetője, vagy az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja szerinti, részt vevő tagállamban letelepedett és bankcsoport részét nem képező intézmény vagy pénzügyi intézmény (a továbbiakban: vállalkozás);

| b) | a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] megfelel az alábbi kritériumoknak (2):






  i. | [a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] bankcsoportja összes mérlegeszközeinek értéke; vagy a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] mérlegeszközei meghaladják az Európai Unió bankcsoportjai teljes összevont mérlegeszközeinek 0,5 %-át, az EKB rendelkezésére álló legfrissebb adatok, azaz a) az ezen értesítő levél megküldését megelőző naptári év decemberének végére vonatkozó adatok; vagy b) amennyiben az a) pont szerinti adatok nem állnak rendelkezésre, úgy a megelőző év december végére vonatkozó adatok alapján]; |
| --- | --- | --- |

b)

a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] megfelel az alábbi kritériumoknak (2):

i.

[a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] bankcsoportja összes mérlegeszközeinek értéke; vagy a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] mérlegeszközei meghaladják az Európai Unió bankcsoportjai teljes összevont mérlegeszközeinek 0,5 %-át, az EKB rendelkezésére álló legfrissebb adatok, azaz a) az ezen értesítő levél megküldését megelőző naptári év decemberének végére vonatkozó adatok; vagy b) amennyiben az a) pont szerinti adatok nem állnak rendelkezésre, úgy a megelőző év december végére vonatkozó adatok alapján];

| ii. | [a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik az euroövezet pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében az alábbi oknál fogva: [beillesztendő az indoklás, amelynek alapján a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik az euroövezet pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében:







  — | a bankcsoport vagy vállalkozás az euroövezet egyéb pénzügyi intézményeivel kiterjedt és közeli összekapcsolódásokkal rendelkezik, |
| --- | --- | --- |

ii.

[a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik az euroövezet pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében az alábbi oknál fogva: [beillesztendő az indoklás, amelynek alapján a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik az euroövezet pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében:

—

a bankcsoport vagy vállalkozás az euroövezet egyéb pénzügyi intézményeivel kiterjedt és közeli összekapcsolódásokkal rendelkezik,

| — | a bankcsoport vagy vállalkozás jelentős és kiterjedt határon átnyúló tevékenységet végez, |
| --- | --- |

—

a bankcsoport vagy vállalkozás jelentős és kiterjedt határon átnyúló tevékenységet végez,

| — | a bankcsoport vagy vállalkozás tevékenysége jelentős mértékben az euroövezet banki üzletágának egy szegmensére összpontosul, amely vonatkozásában kulcsszereplőnek minősül, |
| --- | --- |

—

a bankcsoport vagy vállalkozás tevékenysége jelentős mértékben az euroövezet banki üzletágának egy szegmensére összpontosul, amely vonatkozásában kulcsszereplőnek minősül,

| — | a bankcsoport vagy vállalkozás a belföldön túlterjedő, összetett vállalati struktúrával rendelkezik]]; |
| --- | --- |

—

a bankcsoport vagy vállalkozás a belföldön túlterjedő, összetett vállalati struktúrával rendelkezik]];

| iii. | [a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik a [vonatkozó euroövezeti tagállamok] pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében az alábbi oknál fogva: [beillesztendő az indoklás, amely szerint a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik a vonatkozó euroövezeti tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében:







  — | a bankcsoport vagy vállalkozás az egyéb belföldi pénzügyi intézményekkel kiterjedt és közeli összekapcsolódásokkal rendelkezik, |
| --- | --- | --- |

iii.

[a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik a [vonatkozó euroövezeti tagállamok] pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében az alábbi oknál fogva: [beillesztendő az indoklás, amely szerint a bankcsoport vagy vállalkozás fontos szerepet játszik a vonatkozó euroövezeti tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitásában és működésében:

—

a bankcsoport vagy vállalkozás az egyéb belföldi pénzügyi intézményekkel kiterjedt és közeli összekapcsolódásokkal rendelkezik,

| — | a bankcsoport vagy vállalkozás tevékenysége jelentős mértékben a [meghatározandó az érintett banki üzletág]-ra összpontosul, amely vonatkozásában belföldi kulcsszereplőnek minősül]]. |
| --- | --- |

—

a bankcsoport vagy vállalkozás tevékenysége jelentős mértékben a [meghatározandó az érintett banki üzletág]-ra összpontosul, amely vonatkozásában belföldi kulcsszereplőnek minősül]].

A »csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként« történő kijelölést alátámasztó információk forrása

Az EKB az uniós vállalkozások vagy bankcsoportok 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 18. cikkének (1), (4) és (8) bekezdése, 19. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint 23. cikke alapján számított teljes mérlegeszközeit az érintett tagállamokban lévő bankcsoportok összevont mérlegére vonatkozó, a nemzeti központi bankoktól származó adatok alapján származtatja.

[Amennyiben szükséges, úgy a Kormányzótanács által megállapított, a felvételre vonatkozó kritériumok vonatkozásában alkalmazott módszer további magyarázata ide illesztendő be.]

Ellenvetések és a Kormányzótanács általi felülvizsgálat

A/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] fenti indoklás alapján csoportadatokat jelentő adatszolgáltatóként történő kijelölésének az EKB Kormányzótanácsa általi felülvizsgálata iránti kérelmet az e levél kézhezvételét követő 15 EKB-munkanapon napon belül a/z [NKB neve és címe beillesztendő]-nek kell megküldeni. A/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve]-nek meg kell indokolnia kérelmét, és meg kell adnia az azt alátámasztó valamennyi információt.

Az adatszolgáltatási kötelezettségek kezdő időpontja

Ellenvetés hiányában a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve]-nek az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) 3a. cikke alapján [az adatszolgáltatás kezdő időpontja beillesztendő, amely nem lehet a levél elküldésének napjánál hat hónapnál későbbi időpont]-tól kezdve kell statisztikai adatokat szolgáltatnia.

Az értesített vállalkozás státusában bekövetkezett változások

Önöknek az [értesítést küldő NKB neve]-t tájékoztatniuk kell a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] nevében vagy jogi formájában bekövetkezett bármely változásról, összevonásról, szerkezetátalakításról és minden egyéb olyan eseményről vagy körülményről, amely hatást gyakorolhat a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve] adatszolgáltatási kötelezettségeire, az ilyen esemény bekövetkeztétől számított 10 EKB-munkanapon belül.

Az ilyen esemény bekövetkezése ellenére a/z [csoportadatokat jelentő adatszolgáltató hivatalos neve]-t mindaddig továbbra is terhelik az 1011/2012/EU rendeletben (EKB/2012/24) meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségek, amíg az EKB nevében ennek ellenkezőjéről nem értesítjük.

Tisztelettel,

[aláírás]”

---

(1)  Az Európai Központi Bank 1011/2012/EU rendelete (2012. október 17.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról (EKB/2012/24)(HL L 305., 2012.11.1., 6. o.).

1

(2)  Beillesztendők azon kritériumok, amelyek alapján az értesített bankcsoport vezetője vagy vállalkozás csoportadatokat jelentő adatszolgáltatónak minősül, a Kormányzótanács határozatában foglaltaknak megfelelően.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

3

---