# Europos Sąjungos C 49/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 49 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. vasario 22d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 49

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. vasario 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2008/C 049/01 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 1 |
| 2008/C 049/02 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Suomijos stabilumo programos | 5 |
| 2008/C 049/03 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Nyderlandų stabilumo programos | 8 |
| 2008/C 049/04 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Vokietijos stabilumo programos | 12 |
| 2008/C 049/05 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Švedijos konvergencijos programos | 16 |
| 2008/C 049/06 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Vengrijos konvergencijos programos | 20 |
| 2008/C 049/07 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007/2008–2012/2013 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos | 25 |
| 2008/C 049/08 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Italijos stabilumo programos | 29 |
| 2008/C 049/09 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2012 m. Prancūzijos stabilumo programos | 34 |
| 2008/C 049/10 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Rumunijos konvergencijos programos | 39 |
| 2008/C 049/11 | 2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Slovakijos konvergencijos programos | 44 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2008/C 049/01

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Liuksemburgo stabilumo programos

1

2008/C 049/02

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Suomijos stabilumo programos

5

2008/C 049/03

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Nyderlandų stabilumo programos

8

2008/C 049/04

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Vokietijos stabilumo programos

12

2008/C 049/05

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Švedijos konvergencijos programos

16

2008/C 049/06

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Vengrijos konvergencijos programos

20

2008/C 049/07

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007/2008–2012/2013 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

25

2008/C 049/08

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Italijos stabilumo programos

29

2008/C 049/09

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2012 m. Prancūzijos stabilumo programos

34

2008/C 049/10

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Rumunijos konvergencijos programos

39

2008/C 049/11

2008 m. vasario 12 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Slovakijos konvergencijos programos

44

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2008/C 049/12 | Euro kursas | 48 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2008/C 049/12

Euro kursas

48

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/1

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Liuksemburgo stabilumo programos

(2008/C 49/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Liuksemburgo stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Liuksemburgo stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | 2001–2003 m. pasibaigus ekonomikos sulėtėjimo etapui, Liuksemburge išgyvenamas naujas stipraus ekonomikos augimo laikotarpis. 2004–2007 m. realusis BVP kasmet vidutiniškai didėjo 5,25 %, o vidaus užimtumas – daugiau kaip 3 %. Šiomis aplinkybėmis Liuksemburgas sugebėjo vėl pasiekti valstybės biudžeto perteklių. Per programos apimamą laikotarpį augimas turėtų ir toliau išlikti didelis, nors ir prognozuojama, kad per ateinančius metus jis šiek tiek lėtės. Vis dėlto, nepaisant šiuo metu geros ūkio ir visų pirma valstybės finansų būklės, visuomenės senėjimo problema Liuksemburge bus ypač opi, todėl ilgalaikis tvarumas yra rimtas uždavinys. |
| --- | --- |

(2)

2001–2003 m. pasibaigus ekonomikos sulėtėjimo etapui, Liuksemburge išgyvenamas naujas stipraus ekonomikos augimo laikotarpis. 2004–2007 m. realusis BVP kasmet vidutiniškai didėjo 5,25 %, o vidaus užimtumas – daugiau kaip 3 %. Šiomis aplinkybėmis Liuksemburgas sugebėjo vėl pasiekti valstybės biudžeto perteklių. Per programos apimamą laikotarpį augimas turėtų ir toliau išlikti didelis, nors ir prognozuojama, kad per ateinančius metus jis šiek tiek lėtės. Vis dėlto, nepaisant šiuo metu geros ūkio ir visų pirma valstybės finansų būklės, visuomenės senėjimo problema Liuksemburge bus ypač opi, todėl ilgalaikis tvarumas yra rimtas uždavinys.

| (3) | Programoje pateikti du skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai: pagrindinis ir alternatyvusis. Programoje remiamasi pagrindiniu scenarijumi, kuriuo pagrįstos programoje pateiktos biudžetinės projekcijos. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) panašu, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Jame numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 6 % 2007 m. iki vidutiniškai 4,5 % 2008–2010 m. laikotarpiu. Programoje pateiktos 2008 m. infliacijos projekcijos yra mažokos, atsižvelgiant į 2007 m. pabaigos spartų vartotojų kainų augimą ir neseniai padidėjusias energijos kainas. Darbo sąnaudų padidėjimas Liuksemburge gerokai viršijo ES vidurkį nuo šio dešimtmečio pradžios, o programoje planuojama, kad per apimamą laikotarpį jis išliks gana didelis, o dėl to galėtų laipsniškai silpnėti šalies konkurencingumas. |
| --- | --- |

(3)

Programoje pateikti du skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai: pagrindinis ir alternatyvusis. Programoje remiamasi pagrindiniu scenarijumi, kuriuo pagrįstos programoje pateiktos biudžetinės projekcijos. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) panašu, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Jame numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 6 % 2007 m. iki vidutiniškai 4,5 % 2008–2010 m. laikotarpiu. Programoje pateiktos 2008 m. infliacijos projekcijos yra mažokos, atsižvelgiant į 2007 m. pabaigos spartų vartotojų kainų augimą ir neseniai padidėjusias energijos kainas. Darbo sąnaudų padidėjimas Liuksemburge gerokai viršijo ES vidurkį nuo šio dešimtmečio pradžios, o programoje planuojama, kad per apimamą laikotarpį jis išliks gana didelis, o dėl to galėtų laipsniškai silpnėti šalies konkurencingumas.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatomas 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius – 1,2 % BVP, o 2007 m. atnaujintoje stabilumo programoje – 1 % BVP, palyginti su 0,9 % BVP deficitu, kurio siekta pagal ankstesnę atnaujintą programą. Pagrindinė šio didelio skirtumo, palyginti su siektinu rodikliu, priežastis – pastaraisiais metais gerokai patikslinti valstybės finansų duomenys, dėl to nuo 2005 m. valdžios sektoriaus balansas labai pagerėjo. Šis pagerėjimas reiškia, kad Liuksemburgas pastaraisiais metais buvo nuolat pasiekęs vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslą, kuris yra 0,75 % BVP struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Šis rezultatas yra kur kas geresnis, palyginti su 2006 m. atnaujintoje programoje pateiktu planu vidutinės trukmės tikslą pasiekti nuo 2007 m. Nors 2007 m. valdžios sektoriaus balanso pagerėjimas atitiko pusę 2006 m. atnaujintoje programoje suplanuoto dydžio, o geresnį nei numatyta rezultatą beveik visiškai nulėmė tai, kad buvo gerokai patikslinti valstybės finansų duomenys, 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl 2006 m. atnaujintos programos (3) patvirtinti tikslai 2007 m. vykdant biudžetą yra pasiekti. Taryba pažymi, kad biudžeto vykdymas taip pat atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatomas 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius – 1,2 % BVP, o 2007 m. atnaujintoje stabilumo programoje – 1 % BVP, palyginti su 0,9 % BVP deficitu, kurio siekta pagal ankstesnę atnaujintą programą. Pagrindinė šio didelio skirtumo, palyginti su siektinu rodikliu, priežastis – pastaraisiais metais gerokai patikslinti valstybės finansų duomenys, dėl to nuo 2005 m. valdžios sektoriaus balansas labai pagerėjo. Šis pagerėjimas reiškia, kad Liuksemburgas pastaraisiais metais buvo nuolat pasiekęs vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslą, kuris yra 0,75 % BVP struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Šis rezultatas yra kur kas geresnis, palyginti su 2006 m. atnaujintoje programoje pateiktu planu vidutinės trukmės tikslą pasiekti nuo 2007 m. Nors 2007 m. valdžios sektoriaus balanso pagerėjimas atitiko pusę 2006 m. atnaujintoje programoje suplanuoto dydžio, o geresnį nei numatyta rezultatą beveik visiškai nulėmė tai, kad buvo gerokai patikslinti valstybės finansų duomenys, 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl 2006 m. atnaujintos programos (3) patvirtinti tikslai 2007 m. vykdant biudžetą yra pasiekti. Taryba pažymi, kad biudžeto vykdymas taip pat atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires.

| (5) | Atsižvelgiant į šiuos patikslintus duomenis, dabartinėje programoje biudžeto konsolidavimas (kaip ankstesnėje programoje) nebenumatomas. Pagrindinis joje numatytas vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas šiuo metu yra išlaikyti nominalųjį vidutiniškai maždaug 1 % BVP biudžeto perteklių ir toliau su pakankama atsarga laikytis vidutinės trukmės tikslo per visą programos laikotarpį. Planuojama, kad nominalusis biudžeto perteklius sumažės nuo 1 % BVP 2007 m. iki 0,8 % 2008 m., nes sumažintas fizinių asmenų pajamų mokestis, o vėliau perteklius turėtų laipsniškai didėti. Pirminio pertekliaus pokyčiai turėtų būti panašūs. Planuojama, kad 2007–2010 m. perteklius padidės dėl 0,9 procentinio punkto BVP sumažėsiančio išlaidų santykio, kuris daugiau nei kompensuos 0,7 procentinio punkto BVP sumažėsiantį pajamų santykį. Išskyrus 2008 m., kurių duomenys susiję su biudžete numatytomis priemonėmis, šie duomenys rodo projekcijas tuo atveju, jei politika nesikeis, o ne siektinus rodiklius, susijusius su politikos priemonių įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į šiuos patikslintus duomenis, dabartinėje programoje biudžeto konsolidavimas (kaip ankstesnėje programoje) nebenumatomas. Pagrindinis joje numatytas vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas šiuo metu yra išlaikyti nominalųjį vidutiniškai maždaug 1 % BVP biudžeto perteklių ir toliau su pakankama atsarga laikytis vidutinės trukmės tikslo per visą programos laikotarpį. Planuojama, kad nominalusis biudžeto perteklius sumažės nuo 1 % BVP 2007 m. iki 0,8 % 2008 m., nes sumažintas fizinių asmenų pajamų mokestis, o vėliau perteklius turėtų laipsniškai didėti. Pirminio pertekliaus pokyčiai turėtų būti panašūs. Planuojama, kad 2007–2010 m. perteklius padidės dėl 0,9 procentinio punkto BVP sumažėsiančio išlaidų santykio, kuris daugiau nei kompensuos 0,7 procentinio punkto BVP sumažėsiantį pajamų santykį. Išskyrus 2008 m., kurių duomenys susiję su biudžete numatytomis priemonėmis, šie duomenys rodo projekcijas tuo atveju, jei politika nesikeis, o ne siektinus rodiklius, susijusius su politikos priemonių įgyvendinimu.

| (6) | Programoje numatyta su biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo iš esmės subalansuota. Šios projekcijos pagrįstos patikimu makroekonominiu scenarijumi ir atrodo, kad įmanoma jas įgyvendinti. Iš tiesų, rezultatai galėtų būti net šiek tiek geresni nei planuojama programoje, nes visų pirma pajamų projekcijos yra atsargios, o šalies biudžeto vykdymo rezultatai iki šiol buvo geri. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatyta su biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo iš esmės subalansuota. Šios projekcijos pagrįstos patikimu makroekonominiu scenarijumi ir atrodo, kad įmanoma jas įgyvendinti. Iš tiesų, rezultatai galėtų būti net šiek tiek geresni nei planuojama programoje, nes visų pirma pajamų projekcijos yra atsargios, o šalies biudžeto vykdymo rezultatai iki šiol buvo geri.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys yra pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo su didele atsarga būtų laikomasi visą programos apimamą laikotarpį. Programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitinka Stabilumo ir augimo paktą visu laikotarpiu. Taryba pažymi, kad fiskalinės politikos kryptys taip pat atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas gaires. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys yra pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo su didele atsarga būtų laikomasi visą programos apimamą laikotarpį. Programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitinka Stabilumo ir augimo paktą visu laikotarpiu. Taryba pažymi, kad fiskalinės politikos kryptys taip pat atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas gaires.

| (8) | Atrodo, kad Liuksemburge rizika valstybės finansų tvarumo atžvilgiu yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra vienas didžiausių ES, kuriam pirmiausia įtakos turi planuojamas labai didelis pensijų išlaidų padidėjimas. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už ankstesnėje programoje numatytą pradinę būklę, nedidelis skolos santykis, socialinės apsaugos sektoriuje sukauptas didelis turtas ir struktūrinis pirminis perteklius padeda atsverti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to nepakanka labai padidėsiančioms su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms padengti. Didelis pirminis perteklius vidutinės trukmės laikotarpiu ir, kaip pripažino valdžios institucijos, priemonių, kuriomis būtų siekiama sustabdyti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, įgyvendinimas padėtų sumažinti riziką valstybės finansų tvarumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(8)

Atrodo, kad Liuksemburge rizika valstybės finansų tvarumo atžvilgiu yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra vienas didžiausių ES, kuriam pirmiausia įtakos turi planuojamas labai didelis pensijų išlaidų padidėjimas. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už ankstesnėje programoje numatytą pradinę būklę, nedidelis skolos santykis, socialinės apsaugos sektoriuje sukauptas didelis turtas ir struktūrinis pirminis perteklius padeda atsverti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to nepakanka labai padidėsiančioms su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms padengti. Didelis pirminis perteklius vidutinės trukmės laikotarpiu ir, kaip pripažino valdžios institucijos, priemonių, kuriomis būtų siekiama sustabdyti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, įgyvendinimas padėtų sumažinti riziką valstybės finansų tvarumo atžvilgiu.

| (9) | Atrodo, kad stabilumo programa tam tikru mastu suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma stabilumo programoje nurodytos priemonės atitinka 2005 m. nacionalinę reformų programą ir 2007 m. spalio mėn. jos įgyvendinimo ataskaitą, pvz., planuojamas MTTP išlaidų didinimas ir nauji investicijų į geležinkelių ir kelių infrastruktūrą projektai. Stabilumo programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgta į tų nacionalinėje reformų programoje numatytų reformų, kurių poveikis biudžetui yra tiesioginis. |
| --- | --- |

(9)

Atrodo, kad stabilumo programa tam tikru mastu suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma stabilumo programoje nurodytos priemonės atitinka 2005 m. nacionalinę reformų programą ir 2007 m. spalio mėn. jos įgyvendinimo ataskaitą, pvz., planuojamas MTTP išlaidų didinimas ir nauji investicijų į geležinkelių ir kelių infrastruktūrą projektai. Stabilumo programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgta į tų nacionalinėje reformų programoje numatytų reformų, kurių poveikis biudžetui yra tiesioginis.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Visų pirma pensijų sistemos reformos siekiant padidinti valstybės finansų tvarumą iki šiol nepradėtos. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Visų pirma pensijų sistemos reformos siekiant padidinti valstybės finansų tvarumą iki šiol nepradėtos.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad valstybės biudžeto būklė vėl yra perteklinė, o BVP ir užimtumas sparčiai auga. Pastaruoju metu paskelbti patikslinti duomenys rodo, kad valstybės finansų būklė pablogėjo kur kas mažiau nei anksčiau vertinta. Todėl Liuksemburgas buvo nuolat pasiekęs vidutinės trukmės tikslą, o programoje nurodytas valdžios sektoriaus balansas kasmet yra bent 1 % BVP geresnis už ankstesnėje atnaujintoje programoje pateiktus rodiklius. Sumažinus mokesčius perteklius 2008 m. šiek tiek sumažės, bet programoje siekiama per visą laikotarpį išlaikyti vidutiniškai 1 % BVP perteklių. Atrodo, kad programoje numatytas makroekonominis scenarijus ir siektini biudžetiniai rodikliai yra patikimi, o biudžeto rezultatai galėtų būti net šiek tiek geresni nei planuojama. Tačiau per ateinančius dešimtmečius Liuksemburgo finansinė našta taps ypač sunki dėl visuomenės senėjimo ir to, kad iki šiol nesiimta korekcinių priemonių. Tuo galima paaiškinti, kodėl laikoma, kad šalyje rizika ilgalaikio valstybės finansų tvarumo atžvilgiu yra vidutinė, nepaisant šiuo metu esamos geros biudžeto būklės.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą ir prognozuojamą labai didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą ateinančiais dešimtmečiais, Liuksemburgas raginamas didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą ir tuo tikslu įgyvendinti struktūrinių reformų priemones, ypač pensijų srityje.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m lapkričio mėn. SP | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

6,1

5,2

4,7

4,5

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

5,5

4,0

5,0

4,0

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,0

2,5

2,8

2,3

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

2,9

1,4

2,0

2,0

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m lapkričio mėn. SP

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. COM

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,7

1,2

1,0

1,4

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,9

1,3

1,2

1,5

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,8

1,2

1,2

1,7

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,8

1,2

1,2

1,7

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

6,6

6,6

6,0

5,4

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

7,5

8,2

8,5

8,5

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodyti dokumentai pateikiami šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 70, 2007 3 27, p. 24.

(4)  Visų pirma nėra duomenų apie balansą įvairiuose sektoriuose, išskyrus valdžios sektorių.

(5)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 4,8 %, 5,0 %, 5,0 % ir 4,9 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Naujausioje programoje ir Komisijos tarnybų rudens prognozėje 2007–2010 m. laikotarpiu vienkartinių ar kitų laikinųjų priemonių nenumatyta.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/5

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2011 m. Suomijos stabilumo programos

(2008/C 49/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Suomijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2011 m. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Suomijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2011 m.

| (2) | Pastaraisiais metais Suomijos makroekonominiai rezultatai buvo tvirti ir subalansuoti – ekonomika pastaraisiais metais augo daug sparčiau nei anksčiau planuota. Dabar išgyvenamas ciklinis ekonominės veiklos pakilimas yra tinkamai išnaudojamas biudžeto pertekliui sudaryti ir pasirengti visuomenės senėjimo poveikiui kompensuoti, taip labai sumažinant riziką valstybės finansų tvarumui. Vis dėlto numatoma, kad numatomas demografinis pasikeitimas ekonomikos augimą stabdys jau programos laikotarpio pabaigoje, kartu mažės fiskalinis perteklius, dėl to prireiks tvariai kontroliuoti viešąsias išlaidas. |
| --- | --- |

(2)

Pastaraisiais metais Suomijos makroekonominiai rezultatai buvo tvirti ir subalansuoti – ekonomika pastaraisiais metais augo daug sparčiau nei anksčiau planuota. Dabar išgyvenamas ciklinis ekonominės veiklos pakilimas yra tinkamai išnaudojamas biudžeto pertekliui sudaryti ir pasirengti visuomenės senėjimo poveikiui kompensuoti, taip labai sumažinant riziką valstybės finansų tvarumui. Vis dėlto numatoma, kad numatomas demografinis pasikeitimas ekonomikos augimą stabdys jau programos laikotarpio pabaigoje, kartu mažės fiskalinis perteklius, dėl to prireiks tvariai kontroliuoti viešąsias išlaidas.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas per programos laikotarpį mažės, t. y. sudarys daugiau kaip 3 % 2008–2009 m. ir sumažės iki vos daugiau kaip 2 % 2011 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, o 2010 m. ir 2011 m. prognozės atsargios. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas per programos laikotarpį mažės, t. y. sudarys daugiau kaip 3 % 2008–2009 m. ir sumažės iki vos daugiau kaip 2 % 2011 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, o 2010 m. ir 2011 m. prognozės atsargios. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios.

| (4) | Šioje atnaujintoje programoje apskaičiuota, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius bus 4,5 % BVP (šis rodiklis iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę), palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 2,8 % BVP pertekliumi. Šį neatitikimą galima paaiškinti geresnių nei tikėtasi 2006 m. rezultatų poveikiu ir netikėtais augimo tempais 2007 m., dėl kurių valstybės pajamos išaugo, o išlaidos buvo iš esmės kontroliuojamos laikantis ankstesnių planų. 2007 m. biudžeto vykdymas iš esmės atitiko Tarybos nuomonę dėl ankstesnės programos (3) Taryba taip pat pažymi, kad 2007 m. biudžeto vykdymas iš esmės atitiko 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. |
| --- | --- |

(4)

Šioje atnaujintoje programoje apskaičiuota, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius bus 4,5 % BVP (šis rodiklis iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę), palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 2,8 % BVP pertekliumi. Šį neatitikimą galima paaiškinti geresnių nei tikėtasi 2006 m. rezultatų poveikiu ir netikėtais augimo tempais 2007 m., dėl kurių valstybės pajamos išaugo, o išlaidos buvo iš esmės kontroliuojamos laikantis ankstesnių planų. 2007 m. biudžeto vykdymas iš esmės atitiko Tarybos nuomonę dėl ankstesnės programos (3) Taryba taip pat pažymi, kad 2007 m. biudžeto vykdymas iš esmės atitiko 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires.

| (5) | Programoje nurodytas pagrindinis tikslas – užtikrinti valstybės finansų tvarumą atsižvelgiant į visuomenės senėjimo poveikį. Kaip ir ankstesnėje programoje, Suomijos vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslas – 2 % BVP struktūrinis bendras valdžios sektoriaus perteklius, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Nominalusis ir pirminis balansas turėtų kasmet mažėti, nors 2007 m. jis yra labai teigiamas. Programoje planuojama, kad struktūrinis perteklius išliks didesnis už vidutinės trukmės tikslą visu programos laikotarpiu. Palyginti su ankstesne programa, naujojoje atnaujintoje programoje planuojamas 1,5 procentinio punkto didesnis 2007 m. struktūrinis perteklius (apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką), bet pagal abi atnaujintas programas 2010 m. planuojamas tas pats struktūrinis balansas. Staigesnį pertekliaus sumažėjimą pagal naujausią atnaujintą programą galima paaiškinti tuo, kad išlaidų santykis mažėja tik labai nedaug, o pajamų santykis – kur kas daugiau. Didelis pajamų santykio mažėjimas susijęs su laipsnišku paskelbtu mokesčių mažinimu ir atsargiomis pajamų projekcijomis atsižvelgiant į BVP augimą. Ne toks didelis išlaidų santykio mažėjimas, palyginti su ankstesne programa, susijęs su daugiamečių viršutinių biudžeto ribų centrinės valdžios sektoriui padidinimu vieneriais metais, išlaidų didinimą atkėlus į 2008 m., t. y. pirmuosius naujosios vyriausybės kadencijos metus. |
| --- | --- |

(5)

Programoje nurodytas pagrindinis tikslas – užtikrinti valstybės finansų tvarumą atsižvelgiant į visuomenės senėjimo poveikį. Kaip ir ankstesnėje programoje, Suomijos vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslas – 2 % BVP struktūrinis bendras valdžios sektoriaus perteklius, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Nominalusis ir pirminis balansas turėtų kasmet mažėti, nors 2007 m. jis yra labai teigiamas. Programoje planuojama, kad struktūrinis perteklius išliks didesnis už vidutinės trukmės tikslą visu programos laikotarpiu. Palyginti su ankstesne programa, naujojoje atnaujintoje programoje planuojamas 1,5 procentinio punkto didesnis 2007 m. struktūrinis perteklius (apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką), bet pagal abi atnaujintas programas 2010 m. planuojamas tas pats struktūrinis balansas. Staigesnį pertekliaus sumažėjimą pagal naujausią atnaujintą programą galima paaiškinti tuo, kad išlaidų santykis mažėja tik labai nedaug, o pajamų santykis – kur kas daugiau. Didelis pajamų santykio mažėjimas susijęs su laipsnišku paskelbtu mokesčių mažinimu ir atsargiomis pajamų projekcijomis atsižvelgiant į BVP augimą. Ne toks didelis išlaidų santykio mažėjimas, palyginti su ankstesne programa, susijęs su daugiamečių viršutinių biudžeto ribų centrinės valdžios sektoriui padidinimu vieneriais metais, išlaidų didinimą atkėlus į 2008 m., t. y. pirmuosius naujosios vyriausybės kadencijos metus.

| (6) | Programoje numatyta su biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo iš esmės subalansuota. Atsižvelgiant į kur kas atsargesnes mokestinių pajamų prielaidas 2008 metams, tų metų biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei planuota programoje. Tam tikros rizikos galėtų atsirasti dėl greito darbo užmokesčio didėjimo viešajame sektoriuje, dėl to didėtų spaudimas didinti išlaidas. Kita vertus, atsargios vėlesnių programos metų augimo projekcijos kartu su konservatyviomis pajamų prielaidomis kompensuoja neigiamą riziką. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatyta su biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo iš esmės subalansuota. Atsižvelgiant į kur kas atsargesnes mokestinių pajamų prielaidas 2008 metams, tų metų biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei planuota programoje. Tam tikros rizikos galėtų atsirasti dėl greito darbo užmokesčio didėjimo viešajame sektoriuje, dėl to didėtų spaudimas didinti išlaidas. Kita vertus, atsargios vėlesnių programos metų augimo projekcijos kartu su konservatyviomis pajamų prielaidomis kompensuoja neigiamą riziką.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys būtų pakankamos siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo laikomasi su pakankama atsarga per visą programos laikotarpį. Tai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Tačiau 2008 m. planuojama fiskalinė ekspansija, kurią rodo struktūrinio pertekliaus sumažėjimas 0,5 procentinio punkto BVP pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę ir 1 procentiniu punktu pagal programą. Nors numatoma, kad 2008 m. ekonominės sąlygos iš ekonomikos pakilimo sąlygų pasikeis į neutralias sąlygas, tikėtina, kad ankstesnių metų palankios ekonominės sąlygos tęsis ir 2008 m. Nepaisant to, esama rizikos, kad programoje numatyta fiskalinė politika 2008 m. gali tapti procikline. Vis dėlto tikėtina, kad galimas prociklinis ekonomikos stimulas būtų nedidelis, o fiskalinė politika taptų iš esmės neutrali jau kitais metais. Vis dar būtų išlaikytas nemažas biudžeto perteklius. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys būtų pakankamos siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo laikomasi su pakankama atsarga per visą programos laikotarpį. Tai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Tačiau 2008 m. planuojama fiskalinė ekspansija, kurią rodo struktūrinio pertekliaus sumažėjimas 0,5 procentinio punkto BVP pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę ir 1 procentiniu punktu pagal programą. Nors numatoma, kad 2008 m. ekonominės sąlygos iš ekonomikos pakilimo sąlygų pasikeis į neutralias sąlygas, tikėtina, kad ankstesnių metų palankios ekonominės sąlygos tęsis ir 2008 m. Nepaisant to, esama rizikos, kad programoje numatyta fiskalinė politika 2008 m. gali tapti procikline. Vis dėlto tikėtina, kad galimas prociklinis ekonomikos stimulas būtų nedidelis, o fiskalinė politika taptų iš esmės neutrali jau kitais metais. Vis dar būtų išlaikytas nemažas biudžeto perteklius.

| (8) | Rizika valstybės finansų tvarumui Suomijoje yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES vidurkį, tačiau planuotą pensijų išlaidų didėjimą per ateinančius dešimtmečius padeda riboti įvykdytos pensijų reformos. Programoje numatoma 2007 m. biudžeto būklė, t. y. didelis struktūrinis perteklius, labai padeda atsverti ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, o pagal valstybines pensijų kaupimo schemas sukauptas didelis turtas padės finansuoti padidėsiančių pensijų išlaidų dalį. Didelį pirminį perteklių taip pat bus svarbu išlaikyti vidutinės trukmės laikotarpiu siekiant apriboti riziką valstybės finansų tvarumui. |
| --- | --- |

(8)

Rizika valstybės finansų tvarumui Suomijoje yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES vidurkį, tačiau planuotą pensijų išlaidų didėjimą per ateinančius dešimtmečius padeda riboti įvykdytos pensijų reformos. Programoje numatoma 2007 m. biudžeto būklė, t. y. didelis struktūrinis perteklius, labai padeda atsverti ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, o pagal valstybines pensijų kaupimo schemas sukauptas didelis turtas padės finansuoti padidėsiančių pensijų išlaidų dalį. Didelį pirminį perteklių taip pat bus svarbu išlaikyti vidutinės trukmės laikotarpiu siekiant apriboti riziką valstybės finansų tvarumui.

| (9) | Panašu, kad stabilumo programa yra suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma neatskiriama stabilumo programos strategijos dalis yra nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytos priemonės visuomenės senėjimo rizikai riboti. Numatyta ir toliau tvirtai įsipareigoti įgyvendinti našumą viešųjų paslaugų sektoriuje didinančias priemones, kad išlaidų didinimo veiksniai būtų kontroliuojami. Kartu stabilumo programos projekcijų pagrindą sudarančiomis centrinės valdžios sektoriaus daugiametėmis viršutinėmis išlaidų ribomis bus tvirtai ribojamos nacionalinėje reformų programoje numatytų priemonių išlaidos. |
| --- | --- |

(9)

Panašu, kad stabilumo programa yra suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma neatskiriama stabilumo programos strategijos dalis yra nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytos priemonės visuomenės senėjimo rizikai riboti. Numatyta ir toliau tvirtai įsipareigoti įgyvendinti našumą viešųjų paslaugų sektoriuje didinančias priemones, kad išlaidų didinimo veiksniai būtų kontroliuojami. Kartu stabilumo programos projekcijų pagrindą sudarančiomis centrinės valdžios sektoriaus daugiametėmis viršutinėmis išlaidų ribomis bus tvirtai ribojamos nacionalinėje reformų programoje numatytų priemonių išlaidos.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires euro zonos valstybėms narėms ir pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires euro zonos valstybėms narėms ir pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją.

| (11) | Programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys, susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų (4). |
| --- | --- |

(11)

Programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys, susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų (4).

Daroma bendra išvada, kad programoje numatomas kelerius metus iš eilės didelis, nors per programos laikotarpį ir mažėjantis biudžeto perteklius. Apskritai su siektinais biudžeto rodikliais susijusi rizika subalansuota, bet programoje pateiktos 2008 m. fiskalinės projekcijos šiek tiek atsargios. Vidutinės trukmės biudžeto būklė patikima ir tai turėtų mažinti riziką ilgalaikiam tvarumui. Vis dar bus labai svarbu ir toliau riboti išlaidas siekiant apriboti 2008 m. prociklinės fiskalinės politikos riziką ir prisitaikyti prie mažesnio ekonomikos augimo tempo ir kartu lėtesnio mokestinių pajamų augimo per programos laikotarpį.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija (8)

  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

5,0

4,3

3,4

2,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

nėra duomenų

SVKI infliacija (8)

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,3

1,5

2,4

2,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

5,9

5,3

5,2

5,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,8

4,6

4,2

4,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

5,3

6,0

5,6

5,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,1

4,4

3,9

4,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,1

4,4

3,9

4,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

39,2

35,7

32,4

29,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodyti dokumentai pateikiami šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 71, 2007 3 28, p. 1.

(4)  Visų pirma nepateiktos vėlesnių programos metų išorės prielaidos, o infliacijos projekcijos pateiktos pagal VKI, o ne SVKI. Lentelėse taip pat aiškiai nepateikti vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių duomenys (jie nenurodyti ir dokumento tekste).

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % ir 3,2 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Nei naujausioje programoje, nei Komisijos tarnybų rudens prognozėje vienkartinių priemonių nenurodyta.

(8)  Naujausioje programoje infliacijos projekcijos pateiktos pagal nacionalinį VKI, o ne SVKI. VKI infliacija 2007 m. buvo daug didesnė už SVKI infliaciją. Suomijos valdžios institucijos nurodė, kad SVKI infliacijos projekcijos 2006–2008 m. atitinkamai yra 1,3 %, 1,6 % ir 2,3 % ir kad rodikliai pagal abu kriterijus per likusius programos metus nesiskirs.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/8

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Nyderlandų stabilumo programos

(2008/C 49/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | Nuo 2006 m. Nyderlandų BVP augimas vėl gerokai viršija augimo potencialą. Dabartinis ekonomikos pakilimas iš esmės vertinamas kaip įprastas cikliškas pakilimas; klaidingai nebemanoma, kaip buvo per gana ilgą spartų ekonomikos augimo laikotarpį dešimtojo dešimtmečio pabaigoje, kad tai reiškia padidėjusį augimo potencialą. Be to, ekonomikos pakilimas labiau paremtas tiek vidaus, tiek išorės augimo šaltiniais. Vis dėlto, atsižvelgiant į gerą pradinę padėtį, įtampa darbo rinkoje gali gana anksti paskatinti darbo užmokesčio ir kainų didėjimą. |
| --- | --- |

(2)

Nuo 2006 m. Nyderlandų BVP augimas vėl gerokai viršija augimo potencialą. Dabartinis ekonomikos pakilimas iš esmės vertinamas kaip įprastas cikliškas pakilimas; klaidingai nebemanoma, kaip buvo per gana ilgą spartų ekonomikos augimo laikotarpį dešimtojo dešimtmečio pabaigoje, kad tai reiškia padidėjusį augimo potencialą. Be to, ekonomikos pakilimas labiau paremtas tiek vidaus, tiek išorės augimo šaltiniais. Vis dėlto, atsižvelgiant į gerą pradinę padėtį, įtampa darbo rinkoje gali gana anksti paskatinti darbo užmokesčio ir kainų didėjimą.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 2,75 % 2007 m. iki 2,5 % 2008 m. ir bus 1,75 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus grindžiamas patikimomis augimo prielaidomis iki 2008 m. ir atsargiomis augimo prielaidomis vėliau. Atsižvelgiant į tai, jog Nyderlandų darbo rinkos perkaitimo požymių jau yra ir tikėtina, kad tai skatins darbo užmokesčio didėjimą, programoje pateikiamos 2 % infliacijos nuo 2009 m. projekcijos atrodo per mažos. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 2,75 % 2007 m. iki 2,5 % 2008 m. ir bus 1,75 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus grindžiamas patikimomis augimo prielaidomis iki 2008 m. ir atsargiomis augimo prielaidomis vėliau. Atsižvelgiant į tai, jog Nyderlandų darbo rinkos perkaitimo požymių jau yra ir tikėtina, kad tai skatins darbo užmokesčio didėjimą, programoje pateikiamos 2 % infliacijos nuo 2009 m. projekcijos atrodo per mažos.

| (4) | 2007 m. Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje ir programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sieks 0,4 % BVP (nors pastarojoje taip pat minimas paskutinis oficialus planuojamas dydis – 0,2 % BVP, o atsižvelgiant į naujausią informaciją, rezultatai galėtų būti net geresni). Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje buvo siekiama 0,2 % BVP pertekliaus. Pagrindiniai veiksniai, dėl kurių pablogėjo rezultatai – numatytų išlaidų viršijimas (ypač sveikatos priežiūros sistemoje) ir mažesnės pajamos už dujas, nors mokestinių pajamų surinkta daugiau nei planuota. Nors 2007 m. biudžeto politika ir toliau vykdyta siekiant vidutinės trukmės tikslo, ją vykdant nesilaikyta 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3), kurioje Nyderlandai paraginti išlaikyti tvirtą struktūrinę būklę 2007 m. ir vėliau ir taip išvengti prociklinės fiskalinės politikos ekonomikos pakilimo laikotarpiu. Taryba pažymi, kad ji taip pat neatitiko 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės biudžeto politikos gairių 2007 metams, nes nebuvo išvengta numatytų išlaidų viršijimo, o neplanuotai gautos papildomos pajamos tik iš dalies panaudotos valdžios sektoriaus deficitui ir skolai sumažinti. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje ir programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sieks 0,4 % BVP (nors pastarojoje taip pat minimas paskutinis oficialus planuojamas dydis – 0,2 % BVP, o atsižvelgiant į naujausią informaciją, rezultatai galėtų būti net geresni). Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje buvo siekiama 0,2 % BVP pertekliaus. Pagrindiniai veiksniai, dėl kurių pablogėjo rezultatai – numatytų išlaidų viršijimas (ypač sveikatos priežiūros sistemoje) ir mažesnės pajamos už dujas, nors mokestinių pajamų surinkta daugiau nei planuota. Nors 2007 m. biudžeto politika ir toliau vykdyta siekiant vidutinės trukmės tikslo, ją vykdant nesilaikyta 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3), kurioje Nyderlandai paraginti išlaikyti tvirtą struktūrinę būklę 2007 m. ir vėliau ir taip išvengti prociklinės fiskalinės politikos ekonomikos pakilimo laikotarpiu. Taryba pažymi, kad ji taip pat neatitiko 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės biudžeto politikos gairių 2007 metams, nes nebuvo išvengta numatytų išlaidų viršijimo, o neplanuotai gautos papildomos pajamos tik iš dalies panaudotos valdžios sektoriaus deficitui ir skolai sumažinti.

| (5) | Pagrindinis programos biudžeto strategijos tikslas – iki planuojamos vyriausybės kadencijos pabaigos 2011 m. pasiekti 1 % BVP struktūrinį perteklių, t. y. pakoreguotą pagal ciklą perteklių, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. Taigi visą programos laikotarpį Nyderlandai planuoja visiškai laikytis biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo, tai yra siekti 0,5–1 % BVP struktūrinio deficito. Po didelio pablogėjimo 2007 m. programoje planuojama grįžti prie nedidelių, iš esmės stabilių nominalių perteklių. Pirminio balanso raida panaši – 2008–2010 m. jis turėtų stabilizuotis pasiekęs 2,75 % BVP. Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje buvo daroma prielaida, kad augimas sulėtės 2008 m., o ne 2009 m. ir buvo siekiama iš esmės subalansuoto valdžios sektoriaus biudžeto iki 2008 m. ir beveik 1 % BVP pertekliaus 2009 m. Dabartinėje atnaujintoje programoje nominalus koregavimas programos laikotarpiu yra visiškai paremtas pajamomis ir vykdomas laikotarpio pradžioje 2008 m. Jį iš esmės skatina pajamų už dujas didėjimas, vyriausybės nuožiūra padidintos socialinės įmokos ir palankios ekonomikos augimo perspektyvos. Valdžios sektoriaus išlaidas planuojama valdyti laikantis didžiausių realiųjų išlaidų ribų, kurios buvo nustatytos 2008 m. biudžeto projekte visai vyriausybės kadencijai. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis programos biudžeto strategijos tikslas – iki planuojamos vyriausybės kadencijos pabaigos 2011 m. pasiekti 1 % BVP struktūrinį perteklių, t. y. pakoreguotą pagal ciklą perteklių, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. Taigi visą programos laikotarpį Nyderlandai planuoja visiškai laikytis biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo, tai yra siekti 0,5–1 % BVP struktūrinio deficito. Po didelio pablogėjimo 2007 m. programoje planuojama grįžti prie nedidelių, iš esmės stabilių nominalių perteklių. Pirminio balanso raida panaši – 2008–2010 m. jis turėtų stabilizuotis pasiekęs 2,75 % BVP. Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje buvo daroma prielaida, kad augimas sulėtės 2008 m., o ne 2009 m. ir buvo siekiama iš esmės subalansuoto valdžios sektoriaus biudžeto iki 2008 m. ir beveik 1 % BVP pertekliaus 2009 m. Dabartinėje atnaujintoje programoje nominalus koregavimas programos laikotarpiu yra visiškai paremtas pajamomis ir vykdomas laikotarpio pradžioje 2008 m. Jį iš esmės skatina pajamų už dujas didėjimas, vyriausybės nuožiūra padidintos socialinės įmokos ir palankios ekonomikos augimo perspektyvos. Valdžios sektoriaus išlaidas planuojama valdyti laikantis didžiausių realiųjų išlaidų ribų, kurios buvo nustatytos 2008 m. biudžeto projekte visai vyriausybės kadencijai.

| (6) | Su biudžeto projekcijomis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota iki 2008 m., o nuo 2009 m. biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei prognozuojama, nes ekonomika gali augti sparčiau nei numatyta programoje. Tačiau planuojamos priemonės dar turi būti išsamiai apibrėžtos. Jei ekonomikos augimas bus geresnis nei numatyta programoje, tai turėtų sudaryti sąlygas geresniems biudžeto rezultatams nuo 2009 m. pasiekti, kad būtų išvengta prociklinės fiskalinės politikos. |
| --- | --- |

(6)

Su biudžeto projekcijomis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota iki 2008 m., o nuo 2009 m. biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei prognozuojama, nes ekonomika gali augti sparčiau nei numatyta programoje. Tačiau planuojamos priemonės dar turi būti išsamiai apibrėžtos. Jei ekonomikos augimas bus geresnis nei numatyta programoje, tai turėtų sudaryti sąlygas geresniems biudžeto rezultatams nuo 2009 m. pasiekti, kad būtų išvengta prociklinės fiskalinės politikos.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos siekiant išlaikyti programoje numatytą vidutinės trukmės tikslą su pakankama atsarga per visą programos laikotarpį. Programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitinka Stabilumo ir augimo paktą visu laikotarpiu. Taryba taip pat pažymi, kad 2008 m. biudžeto vykdymas atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos siekiant išlaikyti programoje numatytą vidutinės trukmės tikslą su pakankama atsarga per visą programos laikotarpį. Programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitinka Stabilumo ir augimo paktą visu laikotarpiu. Taryba taip pat pažymi, kad 2008 m. biudžeto vykdymas atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires.

| (8) | Atrodo, kad rizika valstybės finansų tvarumui Nyderlanduose yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES vidurkį, visų pirma dėl santykinai didelio, palyginti su visu BVP, su pensijomis susijusių išlaidų didėjimo ateinančiais dešimtmečiais. Tačiau dėl atidėto privačių pensijų apmokestinimo ateityje numatomas pajamų dalies, palyginti su visu BVP, didėjimas ilgainiui iš dalies atsvertų viešųjų išlaidų didėjimą. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra blogesnė už pirminę būklę pagal ankstesnę programą, padeda mažinti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, tačiau nėra pakankama visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms padengti, visų pirma atsižvelgiant į blogesnį, palyginti su 2006 m., struktūrinį pirminį balansą 2007 m. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, kaip jau numatyta programoje, ir (arba) įgyvendinus reformos priemones, kuriomis būtų apribotas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas, būtų galima sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui. |
| --- | --- |

(8)

Atrodo, kad rizika valstybės finansų tvarumui Nyderlanduose yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES vidurkį, visų pirma dėl santykinai didelio, palyginti su visu BVP, su pensijomis susijusių išlaidų didėjimo ateinančiais dešimtmečiais. Tačiau dėl atidėto privačių pensijų apmokestinimo ateityje numatomas pajamų dalies, palyginti su visu BVP, didėjimas ilgainiui iš dalies atsvertų viešųjų išlaidų didėjimą. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra blogesnė už pirminę būklę pagal ankstesnę programą, padeda mažinti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, tačiau nėra pakankama visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms padengti, visų pirma atsižvelgiant į blogesnį, palyginti su 2006 m., struktūrinį pirminį balansą 2007 m. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, kaip jau numatyta programoje, ir (arba) įgyvendinus reformos priemones, kuriomis būtų apribotas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas, būtų galima sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui.

| (9) | Atrodo, kad stabilumo programa atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Nors programoje nepateikiamas nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, abiejuose dokumentuose aptariami tinkamų priemonių, įtrauktų į vyriausybės šešių ramsčių strategiją, kuria paremta valdžios sektoriaus politika dabartinės vyriausybės kadencijos laikotarpiu, komplektai. Abiejuose dokumentuose dėmesys sutelkiamas į tiesioginį poveikį biudžetui turinčias priemones ir nustatoma, kad pradedant 2009 m. per 15 metų laikotarpį bus palaipsniui panaikinta galimybė perkelti bendrųjų mokesčių lengvatas. Stabilumo programoje taip pat pateikti planai 2009 m. sumažinti darbuotojų ir darbdavių į nedarbo draudimo fondą mokamas įmokas, šį sumažinimą numatant finansuoti tais pačiais metais padidinus PVM normą. |
| --- | --- |

(9)

Atrodo, kad stabilumo programa atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Nors programoje nepateikiamas nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, abiejuose dokumentuose aptariami tinkamų priemonių, įtrauktų į vyriausybės šešių ramsčių strategiją, kuria paremta valdžios sektoriaus politika dabartinės vyriausybės kadencijos laikotarpiu, komplektai. Abiejuose dokumentuose dėmesys sutelkiamas į tiesioginį poveikį biudžetui turinčias priemones ir nustatoma, kad pradedant 2009 m. per 15 metų laikotarpį bus palaipsniui panaikinta galimybė perkelti bendrųjų mokesčių lengvatas. Stabilumo programoje taip pat pateikti planai 2009 m. sumažinti darbuotojų ir darbdavių į nedarbo draudimo fondą mokamas įmokas, šį sumažinimą numatant finansuoti tais pačiais metais padidinus PVM normą.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires euro zonos valstybėms narėms ir pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires euro zonos valstybėms narėms ir pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų.

Bendra išvada – programa siekiama pasiekti ir išlaikyti iš esmės stabilų biudžeto perteklių, taip užtikrinant patikimą biudžeto būklę visu laikotarpiu. Nors fiskalinė politika buvo prociklinė ekonomikos pakilimo laikotarpiu 2007 m., programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys nuo 2008 m. atitinka Paktą. Su siektinais biudžeto rodikliais siejama rizika 2008 m. iš esmės subalansuota. Nuo 2009 m., jei ekonomikos augimas bus geresnis nei programoje numatytas atsargus ekonominis scenarijus, tai turėtų sudaryti sąlygas pasiekti geresnius nei planuota biudžeto rezultatus. Ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gręsianti rizika Nyderlanduose yra vidutinė.

Atsižvelgiant į pirmiau pateikiamą vertinimą ir prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą bei pastaruoju metu pablogėjusį struktūrinį balansą, Nyderlandai raginami pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą užtikrinant biudžeto konsolidavimą kaip suplanuota programoje.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (4)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,0

2,7

2,6

2,5

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

3,25

3

1,75

1,75

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,7

1,5

2,25

2

2

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,7

1,6

2,3

2,7

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

1,5

1,75

1,75

1,75

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (4)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

2007 m. lapkričio mėn. COM (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 0,5

0,6

0,6

0,3

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

7,3

6,6

7,2

7,9

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

6,9

6,7

7,1

7,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,6

– 0,4

0,5

1,3

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

0,1

0,2

0,3

0,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,8

1,8

2,7

3,3

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

2,4

2,4

2,4

2,9

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,1

– 0,2

0,5

1,1

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

0,4

– 0,1

0,0

0,7

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,1

– 0,2

0,5

0,7

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

0,4

– 0,1

0,0

0,4

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

47,9

46,8

45

43

41,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

47,9

46,8

44,8

41,7

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

50,2

47,9

46,3

44,2

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 70, 2007 3 27, p. 21.

(4)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5)  Remiantis numatomu 2,1 %, 2,2 %, 2,2 % ir 2,2 % augimo potencialu atitinkamai 2006–2009 m.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Remiantis naujausia programa ir Komisijos tarnybų rudens prognoze, vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės 2009 m. sudaro 0,3 % BVP; jos mažina deficitą.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/12

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2011 m. Vokietijos stabilumo programos

(2008/C 49/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2011 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2011 m. laikotarpį.

| (2) | 2006 ir 2007 m. Vokietijos ekonomikos augimas buvo daug didesnis, palyginti su pirmąja dešimtmečio puse. Nuolatinė darbo užmokesčio augimo kontrolė ir struktūrinės reformos padėjo atgauti konkurencingumą ir skatinti užimtumo augimą. Pastebimas padėties darbo rinkoje pagerėjimas patvirtina stabilaus vidaus paklausos atsigavimo projekciją ir padeda atsverti numatomą mažesnę grynosios išorės paklausos įtaką augimui.
  Biudžeto konsolidavimo sparta buvo labai didelė. Valdžios sektoriaus balansas pastebimai pasikeitė: 2005 m. deficitas sudarė beveik 3,5 % BVP, o 2007 m. atsirado nedidelis perteklius. Struktūrinis deficitas 2005–2007 m. taip pat sumažėjo 2,5 % procentinio punkto BVP. Esminis konsolidavimo elementas buvo valdžios sektoriaus išlaidų kontrolė – jos sumažintos nuo beveik 47 % BVP 2005 m. iki mažiau kaip 44 % 2007 m. Tai nulėmė nuo 2005 m. patvirtintos konsolidavimo priemonės, o kartu ir tai, kad neplanuotai didelės mokestinės pajamos buvo ne išleistos, o panaudotos deficitui sumažinti. |
| --- | --- |

(2)

2006 ir 2007 m. Vokietijos ekonomikos augimas buvo daug didesnis, palyginti su pirmąja dešimtmečio puse. Nuolatinė darbo užmokesčio augimo kontrolė ir struktūrinės reformos padėjo atgauti konkurencingumą ir skatinti užimtumo augimą. Pastebimas padėties darbo rinkoje pagerėjimas patvirtina stabilaus vidaus paklausos atsigavimo projekciją ir padeda atsverti numatomą mažesnę grynosios išorės paklausos įtaką augimui.

Biudžeto konsolidavimo sparta buvo labai didelė. Valdžios sektoriaus balansas pastebimai pasikeitė: 2005 m. deficitas sudarė beveik 3,5 % BVP, o 2007 m. atsirado nedidelis perteklius. Struktūrinis deficitas 2005–2007 m. taip pat sumažėjo 2,5 % procentinio punkto BVP. Esminis konsolidavimo elementas buvo valdžios sektoriaus išlaidų kontrolė – jos sumažintos nuo beveik 47 % BVP 2005 m. iki mažiau kaip 44 % 2007 m. Tai nulėmė nuo 2005 m. patvirtintos konsolidavimo priemonės, o kartu ir tai, kad neplanuotai didelės mokestinės pajamos buvo ne išleistos, o panaudotos deficitui sumažinti.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 2,4 % 2007 m. iki 2 % 2008 m., o per likusį programos laikotarpį sudarys vidutiniškai 1,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis augimo scenarijus iki 2008 m. atrodo patikimas, o vėliau atsargus. BVP augimas 2009–2011 m. neviršytų potencialaus, nors numatoma, kad užimtumas turėtų nuolat didėti. Prognozuojama, kad darbo užmokestis ir toliau didės nedaug, taigi dėl to infliacinis spaudimas nedidės. Tačiau paskutiniuosius dešimt metų pastebima kainų konkurencingumo didėjimo tendencija išnyks. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 2,4 % 2007 m. iki 2 % 2008 m., o per likusį programos laikotarpį sudarys vidutiniškai 1,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis augimo scenarijus iki 2008 m. atrodo patikimas, o vėliau atsargus. BVP augimas 2009–2011 m. neviršytų potencialaus, nors numatoma, kad užimtumas turėtų nuolat didėti. Prognozuojama, kad darbo užmokestis ir toliau didės nedaug, taigi dėl to infliacinis spaudimas nedidės. Tačiau paskutiniuosius dešimt metų pastebima kainų konkurencingumo didėjimo tendencija išnyks.

| (4) | Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2007 m. biudžetas bus subalansuotas, ir tai iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę, kurioje planuojamas 0,1 % BVP biudžeto perteklius, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 1,5 % BVP deficitu. Didelis biudžeto būklės pagerėjimas palyginti su siektinu rodikliu yra bazinio poveikio, susijusio su mažesniu nei planuota 2006 m. deficitu, stipresniu cikliniu poveikiu ir griežtesne fiskaline politika, rezultatas. 2007 m. biudžeto vykdymas atitiko 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3) pateiktas politikos rekomendacijas. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad neplanuotai gautos mokestinės pajamos visiškai panaudotos deficitui mažinti, todėl biudžeto vykdymas taip pat atitiko 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. |
| --- | --- |

(4)

Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2007 m. biudžetas bus subalansuotas, ir tai iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę, kurioje planuojamas 0,1 % BVP biudžeto perteklius, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 1,5 % BVP deficitu. Didelis biudžeto būklės pagerėjimas palyginti su siektinu rodikliu yra bazinio poveikio, susijusio su mažesniu nei planuota 2006 m. deficitu, stipresniu cikliniu poveikiu ir griežtesne fiskaline politika, rezultatas. 2007 m. biudžeto vykdymas atitiko 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3) pateiktas politikos rekomendacijas. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad neplanuotai gautos mokestinės pajamos visiškai panaudotos deficitui mažinti, todėl biudžeto vykdymas taip pat atitiko 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires.

| (5) | Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Šiam tikslui pasiekti programoje siūloma tęsti biudžeto konsolidavimą, tuo pat metu gerinant augimo ir užimtumo sąlygas. Vidutinės trukmės tikslas, kurį sudaro struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), 2007 m. iš esmės pasiektas. Programoje planuojama, kad 2008 m. struktūrinis balansas šiek tiek susilpnės, o vėliau pagerės ir galiausiai vidutinės trukmės tikslas vėl bus pasiektas 2010 m., o struktūrinis perteklius (apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką) – 2011 m. Ankstesnėje programoje nebuvo numatyta pasiekti vidutinės trukmės tikslą per programos laikotarpį. Be to, daroma prielaida, kad ekonominės sąlygos padės pereiti prie nedidelio valdžios sektoriaus biudžeto pertekliaus. Pirminis balansas turėtų gerėti pagal tą pačią tendenciją iki 3,5 % BVP pertekliaus 2011 m. Numatomas konsolidavimas grindžiamas vien išlaidomis. Taip bus visiškai kompensuotas pajamų sumažėjimas daugiausia dėl 2008 m. įmonių apmokestinimo reformos ir nedarbo draudimo įmokos normos sumažinimo. Iki 2011 m. išlaidų santykis turėtų sumažėti 2,5 procentinio punkto ir sudaryti 41,5 % BVP – šį rodiklį planuojama pasiekti pirmiausia apribojant socialines išlaidas. Planuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri 2007 m. turėtų sumažėti iki 65 % BVP ir kuri vis dar viršija Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį sumažės dar 7,5 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Šiam tikslui pasiekti programoje siūloma tęsti biudžeto konsolidavimą, tuo pat metu gerinant augimo ir užimtumo sąlygas. Vidutinės trukmės tikslas, kurį sudaro struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), 2007 m. iš esmės pasiektas. Programoje planuojama, kad 2008 m. struktūrinis balansas šiek tiek susilpnės, o vėliau pagerės ir galiausiai vidutinės trukmės tikslas vėl bus pasiektas 2010 m., o struktūrinis perteklius (apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką) – 2011 m. Ankstesnėje programoje nebuvo numatyta pasiekti vidutinės trukmės tikslą per programos laikotarpį. Be to, daroma prielaida, kad ekonominės sąlygos padės pereiti prie nedidelio valdžios sektoriaus biudžeto pertekliaus. Pirminis balansas turėtų gerėti pagal tą pačią tendenciją iki 3,5 % BVP pertekliaus 2011 m. Numatomas konsolidavimas grindžiamas vien išlaidomis. Taip bus visiškai kompensuotas pajamų sumažėjimas daugiausia dėl 2008 m. įmonių apmokestinimo reformos ir nedarbo draudimo įmokos normos sumažinimo. Iki 2011 m. išlaidų santykis turėtų sumažėti 2,5 procentinio punkto ir sudaryti 41,5 % BVP – šį rodiklį planuojama pasiekti pirmiausia apribojant socialines išlaidas. Planuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri 2007 m. turėtų sumažėti iki 65 % BVP ir kuri vis dar viršija Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį sumažės dar 7,5 procentinio punkto.

| (6) | Su programoje pateiktomis biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo subalansuota. Makroekonominė perspektyva 2008 m. yra patikima, o vėliau atsargi. Be to, per pastaruosius dvejus metus faktinė biudžeto būklė galiausiai buvo geresnė nei siekta. Programoje daroma prielaida, kad struktūrinis pagerėjimas dėl darbo rinkos reformų bus jaučiamas per visą programos laikotarpį. Kadangi tolesnių reformų neplanuojama, siekiant užtikrinti numatomą biudžeto rezultatą reikės ir toliau laikytis įsipareigojimo vykdyti griežtą išlaidų kontrolę. Atrodo, kad su numatytu skolos santykio pokyčiu susijusi rizika taip pat yra subalansuota. |
| --- | --- |

(6)

Su programoje pateiktomis biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo subalansuota. Makroekonominė perspektyva 2008 m. yra patikima, o vėliau atsargi. Be to, per pastaruosius dvejus metus faktinė biudžeto būklė galiausiai buvo geresnė nei siekta. Programoje daroma prielaida, kad struktūrinis pagerėjimas dėl darbo rinkos reformų bus jaučiamas per visą programos laikotarpį. Kadangi tolesnių reformų neplanuojama, siekiant užtikrinti numatomą biudžeto rezultatą reikės ir toliau laikytis įsipareigojimo vykdyti griežtą išlaidų kontrolę. Atrodo, kad su numatytu skolos santykio pokyčiu susijusi rizika taip pat yra subalansuota.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje pateiktos biudžeto kryptys yra pakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų vėl pasiektas 2010 m., kaip numatyta programoje. Jomis būtų užtikrinta pakankama patikimumo riba per visą programos laikotarpį, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Tačiau planuojamas fiskalinės drausmes susilpnėjimas apytiksliai 0,5 % BVP taip pat reiškia, kad nuo vidutinės trukmės tikslo bus nukrypstama tik 2008 m. Todėl programoje nurodytos fiskalinės politikos priemonės gali nevisiškai atitikti Stabilumo ir augimo paktą. Taryba taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. biudžeto vykdymo planai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. Galiausiai, atsižvelgiant į minėtą su skolos projekcijomis susijusią riziką, skolos santykis programos laikotarpiu siekiant pamatinės vertės mažėja pakankamai. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje pateiktos biudžeto kryptys yra pakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų vėl pasiektas 2010 m., kaip numatyta programoje. Jomis būtų užtikrinta pakankama patikimumo riba per visą programos laikotarpį, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Tačiau planuojamas fiskalinės drausmes susilpnėjimas apytiksliai 0,5 % BVP taip pat reiškia, kad nuo vidutinės trukmės tikslo bus nukrypstama tik 2008 m. Todėl programoje nurodytos fiskalinės politikos priemonės gali nevisiškai atitikti Stabilumo ir augimo paktą. Taryba taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. biudžeto vykdymo planai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. Galiausiai, atsižvelgiant į minėtą su skolos projekcijomis susijusią riziką, skolos santykis programos laikotarpiu siekiant pamatinės vertės mažėja pakankamai.

| (8) | Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Vokietijoje atrodo vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra artimas ES vidurkiui, o dėl jau priimtų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja šiek tiek lėčiau nei daugelyje kitų šalių. Pagal neseniai (2007 m.) atliktą pensijų reformą pensinis amžius nuo 2012 m. bus laipsniškai didinamas iki 67 metų, dėl to turėtų toliau mažėti numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, geresnė nei pradinė ankstesnės programos būklė, padeda kompensuoti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to neužtenka siekiant visiškai pašalinti būsimą su išlaidomis susijusį spaudimą. Sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui padėtų didelio pirminio pertekliaus išlaikymas vidutinės trukmės laikotarpiu ir skolos santykio sumažinimas iki mažesnio už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę dydžio. |
| --- | --- |

(8)

Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Vokietijoje atrodo vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra artimas ES vidurkiui, o dėl jau priimtų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja šiek tiek lėčiau nei daugelyje kitų šalių. Pagal neseniai (2007 m.) atliktą pensijų reformą pensinis amžius nuo 2012 m. bus laipsniškai didinamas iki 67 metų, dėl to turėtų toliau mažėti numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, geresnė nei pradinė ankstesnės programos būklė, padeda kompensuoti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to neužtenka siekiant visiškai pašalinti būsimą su išlaidomis susijusį spaudimą. Sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui padėtų didelio pirminio pertekliaus išlaikymas vidutinės trukmės laikotarpiu ir skolos santykio sumažinimas iki mažesnio už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę dydžio.

| (9) | Nors stabilumo programoje tiesioginis nacionalinės reformų programos 2007 m. rudens įgyvendinimo ataskaitos poveikis biudžetui nedetalizuojamas, abiejuose dokumentuose išdėstytos biudžeto strategijos atrodo suderintos. Pagrindinės nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje pasiūlytos priemonės, kurios darys tiesioginį poveikį biudžetui, minimos ir stabilumo programoje, pvz., įmonių apmokestinimo reforma, pensinio amžiaus didinimas, socialinių įmokų normos mažinimas, vaikų priežiūros sąlygos ir federalinės sistemos reformos antrasis etapas (skirtingų valdžios lygmenų fiskalinių santykių peržiūra siekiant užtikrinti biudžetinę drausmę). |
| --- | --- |

(9)

Nors stabilumo programoje tiesioginis nacionalinės reformų programos 2007 m. rudens įgyvendinimo ataskaitos poveikis biudžetui nedetalizuojamas, abiejuose dokumentuose išdėstytos biudžeto strategijos atrodo suderintos. Pagrindinės nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje pasiūlytos priemonės, kurios darys tiesioginį poveikį biudžetui, minimos ir stabilumo programoje, pvz., įmonių apmokestinimo reforma, pensinio amžiaus didinimas, socialinių įmokų normos mažinimas, vaikų priežiūros sąlygos ir federalinės sistemos reformos antrasis etapas (skirtingų valdžios lygmenų fiskalinių santykių peržiūra siekiant užtikrinti biudžetinę drausmę).

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į jungtines gaires ir gaires euro zonos valstybėms narėms, pateiktas pagal Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į jungtines gaires ir gaires euro zonos valstybėms narėms, pateiktas pagal Lisabonos strategiją.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad Vokietija, pasinaudodama nuolatiniu dideliu ekonomikos augimu, neplanuotai gautas pajamas panaudojo deficitui mažinti, todėl iš esmės vidutinės trukmės tikslą pasiekė 2007 m., t. y. daug anksčiau nei numatyta ankstesnėje programoje, o tai yra puikus rezultatas. Vis dėlto 2008 m. vėl galėtų atsirasti valstybės finansų struktūrinis deficitas. Biudžeto strategijoje numatoma po to laipsniškai grįžti prie vidutinės trukmės tikslo tvariai ribojant išlaidas. Su biudžeto projekcijomis susijusi rizika yra subalansuota; nors pagrindinis makroekonominis scenarijus po 2008 m. yra atsargus, siekiant užtikrinti numatomą biudžeto rezultatą reikės ir toliau laikytis tvirtos išlaidų kontrolės įsipareigojimo. Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Vokietijoje yra vidutinė.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą Vokietijos prašoma:

| i) | išlaikyti 2007 m. pasiektus teigiamus rezultatus toliau griežtai kontroliuojant išlaidas pagal programoje pateiktus siektinus rodiklius ir neplanuotai gautas papildomas pajamas naudojant skolai mažinti; |
| --- | --- |

i)

išlaikyti 2007 m. pasiektus teigiamus rezultatus toliau griežtai kontroliuojant išlaidas pagal programoje pateiktus siektinus rodiklius ir neplanuotai gautas papildomas pajamas naudojant skolai mažinti;

| ii) | didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą toliau įgyvendinant pradėtas augimą bei užimtumą skatinančias ekonomines reformas ir kartu paremti atliktą fiskalinį konsolidavimą stiprinant biudžeto valdymo institucijas, visų pirma vykdant pradėtą federalinių fiskalinių santykių peržiūrą. |
| --- | --- |

ii)

didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą toliau įgyvendinant pradėtas augimą bei užimtumą skatinančias ekonomines reformas ir kartu paremti atliktą fiskalinį konsolidavimą stiprinant biudžeto valdymo institucijas, visų pirma vykdant pradėtą federalinių fiskalinių santykių peržiūrą.

Taryba taip pat pažymi, kad tokie veiksmai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. SP | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. gruodžio mėn. SP

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,9

2,5

2,1

2,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. gruodžio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,8

2,2

2

1,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

5,2

5,8

5,8

6,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,2

2,8

2,6

2,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

0,5

1

1

1,5

2

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

67,5

64,7

62,6

60,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. SP

68

67

66,5

65,5

64,5

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. rudens įgyvendinimo ataskaitos vertinimą. Tačiau atsižvelgiant į naujausius rodiklius atrodytų, kad 2008 m. augimas turėtų būti šiek tiek mažesnis.

(3)  OL C 70, 2007 3 27, p. 5.

(4)  Visų pirma programoje nepateikti SVKI infliacijos ir bendri socialinių pervedimų duomenys, ir išaiškintos ne visos pagrindinės prielaidos, kuriomis pagrįstas makroekonominis scenarijus.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis numatomu 1,2 %, 1,6 %, 1,8 % ir 1,9 % augimo potencialu atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,1 % BVP 2008 m. ir 2009 m.; pagal naujausią programą visos yra deficitą didinančios; ir 0,1 % BVP 2007 m. ir 2009 m.; pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę visos yra deficitą didinančios.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/16

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Švedijos konvergencijos programos

(2008/C 49/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Švedijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Švedijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | Pastaraisiais metais Švedijos ekonominiai rezultatai buvo geri. 2007 m. prasidėjo brandesnės ekonomikos etapas, kurį rodo didelė vidaus paklausa, skatinama didelio investicijų ir privataus vartojimo augimo. Šiomis aplinkybėmis Švedijos valstybės finansų būklė taip pat tvirta – kelerius metus nuosekliai registruojamas didelis valdžios sektoriaus biudžeto perteklius.
  Geros būklės valstybės finansus teigiamai veikia į stabilumą orientuotos makroekonominės sąlygos, pakankamas ekonomikos augimas ir nacionalinė teisės aktais pagrįsta biudžeto sistema. Nors prognozuojama, kad ekonominė veikla per kelerius ateinančius metus laipsniškai lėtės, tiek pagrindiniai ekonomikos rodikliai, tiek fiskalinė padėtis turėtų išlikti teigiami. Šiomis aplinkybėmis svarbu, kad laisvė manevruoti, kurią suteikia tvirta valstybės finansų padėtis, nebūtų naudojama viešojo vartojimo išlaidoms nuolat didinti. Visų pirma jei vietos valdžia didintų išlaidas ekonomikos pakilimo laikotarpiu, dėl to ateityje viešosios išlaidos galėtų nuolat būti didesnės – tai trukdytų laikui bėgant įgyvendinti nuosaikaus išlaidų ir BVP santykio mažinimo planus ir vyriausybės strategiją mažinti mokesčius siekiant didinti paskatas dirbti. |
| --- | --- |

(2)

Pastaraisiais metais Švedijos ekonominiai rezultatai buvo geri. 2007 m. prasidėjo brandesnės ekonomikos etapas, kurį rodo didelė vidaus paklausa, skatinama didelio investicijų ir privataus vartojimo augimo. Šiomis aplinkybėmis Švedijos valstybės finansų būklė taip pat tvirta – kelerius metus nuosekliai registruojamas didelis valdžios sektoriaus biudžeto perteklius.

Geros būklės valstybės finansus teigiamai veikia į stabilumą orientuotos makroekonominės sąlygos, pakankamas ekonomikos augimas ir nacionalinė teisės aktais pagrįsta biudžeto sistema. Nors prognozuojama, kad ekonominė veikla per kelerius ateinančius metus laipsniškai lėtės, tiek pagrindiniai ekonomikos rodikliai, tiek fiskalinė padėtis turėtų išlikti teigiami. Šiomis aplinkybėmis svarbu, kad laisvė manevruoti, kurią suteikia tvirta valstybės finansų padėtis, nebūtų naudojama viešojo vartojimo išlaidoms nuolat didinti. Visų pirma jei vietos valdžia didintų išlaidas ekonomikos pakilimo laikotarpiu, dėl to ateityje viešosios išlaidos galėtų nuolat būti didesnės – tai trukdytų laikui bėgant įgyvendinti nuosaikaus išlaidų ir BVP santykio mažinimo planus ir vyriausybės strategiją mažinti mokesčius siekiant didinti paskatas dirbti.

| (3) | Programoje pateikiami trys skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai: pagrindinis, nedidelio augimo ir didelio augimo. Vertinant biudžeto projekcijas remiamasi pagrindiniu scenarijumi, nors, palyginti su šiuo metu turima informacija (2), atrodo, kad jis yra grindžiamas šiek tiek optimistinėmis augimo prielaidomis. Pagal šį scenarijų realiojo BVP augimas sumažės nuo 3,2 % 2007 m. iki vidutiniškai 2,6 % likusiu programos laikotarpiu. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos, kuriomis remiantis ji bus didesnė už Riksbank siekiamą 2 % rodiklį, taip pat yra tikroviškos. Numatoma, kad didesnis darbo užmokesčio augimas ir mažesnis nei pastaraisiais metais našumo augimas lems vieneto darbo sąnaudų didėjimą, kuris galėtų būti dar vienas iš infliacinio spaudimo veiksnių. |
| --- | --- |

(3)

Programoje pateikiami trys skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai: pagrindinis, nedidelio augimo ir didelio augimo. Vertinant biudžeto projekcijas remiamasi pagrindiniu scenarijumi, nors, palyginti su šiuo metu turima informacija (2), atrodo, kad jis yra grindžiamas šiek tiek optimistinėmis augimo prielaidomis. Pagal šį scenarijų realiojo BVP augimas sumažės nuo 3,2 % 2007 m. iki vidutiniškai 2,6 % likusiu programos laikotarpiu. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos, kuriomis remiantis ji bus didesnė už Riksbank siekiamą 2 % rodiklį, taip pat yra tikroviškos. Numatoma, kad didesnis darbo užmokesčio augimas ir mažesnis nei pastaraisiais metais našumo augimas lems vieneto darbo sąnaudų didėjimą, kuris galėtų būti dar vienas iš infliacinio spaudimo veiksnių.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius bus 3 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 1,2 % BVP pertekliumi. Geresnį nei siekta balansą visų pirma lems bazės efektas (rodantis geresnius nei ankstesnėje programoje planuota 2006 m. rezultatus) ir tvirtesnė nei numatyta darbo rinka 2007 m. – šie veiksniai padarė geresnį nei numatyta poveikį pajamoms ir kiek mažiau – išlaidoms.
  Pagal 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (3) pateiktą raginimą numatoma, kad struktūrinis balansas 2007 m. turėtų labai padidėti – tai rodo, kad biudžeto politikos kryptys 2007 m. buvo kontraciklinės. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius bus 3 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 1,2 % BVP pertekliumi. Geresnį nei siekta balansą visų pirma lems bazės efektas (rodantis geresnius nei ankstesnėje programoje planuota 2006 m. rezultatus) ir tvirtesnė nei numatyta darbo rinka 2007 m. – šie veiksniai padarė geresnį nei numatyta poveikį pajamoms ir kiek mažiau – išlaidoms.

Pagal 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (3) pateiktą raginimą numatoma, kad struktūrinis balansas 2007 m. turėtų labai padidėti – tai rodo, kad biudžeto politikos kryptys 2007 m. buvo kontraciklinės.

| (5) | Programoje pateiktas pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – pasiekti, kad nominalusis biudžeto perteklius būtų vidutiniškai 1 % BVP per verslo ciklą kartu nustatant daugiametes didžiausias išlaidų ribas centrinės valdžios sektoriui ir subalansuoto biudžeto reikalavimą vietos valdžios sektoriui. Šis siektinas perteklius atitinka Švedijos biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą, kuris yra 1 % BVP struktūrinis perteklius (t. y. pagal ciklą pakoreguotas perteklius atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) – šio rodiklio su tam tikra atsarga numatoma laikytis visu programos laikotarpiu. Siektinas vidutinės trukmės tikslas sumažintas, palyginti su 2 % ankstesnėje atnaujintoje programoje, įgyvendinant 2004 m. kovo mėn. Eurostato sprendimą dėl antrosios pakopos pensijų kaupimo lėšų registravimo atskirai nuo valdžios sektoriaus lėšų nuo 2007 m. balandžio mėn. (4). Šis sumažinimas yra tik techninio pobūdžio, o naujuoju siektinu rodikliu patvirtinama, kad fiskaliniai tikslai nepasikeitė. Numatoma, kad valdžios sektoriaus biudžeto perteklius turėtų šiek tiek sumažėti nuo 3 % BVP 2007 m. iki 2,8 % 2008 m. Planuojama, kad vėliau balansas laipsniškai gerės iki 3,6 % 2010 m. 2008 m. pertekliaus sumažėjimas atspindi didelį pajamų mokesčio sumažinimą mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims didinant mokesčio kreditą dirbantiesiems, o šis sumažinimas tik iš dalies finansuojamas kitomis pajamas didinančiomis ir išlaidas mažinančiomis priemonėmis. Likusiu programos laikotarpiu projekcijos pagrįstos prielaida, kad politika nesikeis, ir pagal jas planuojama, kad tiek pajamų, tiek išlaidų santykis turės tendenciją laipsniškai mažėti. Atsižvelgiant į geresnius nei numatyta rezultatus 2006 ir 2007 m., šios pertekliaus projekcijos yra kur kas didesnės negu ankstesnėje atnaujintoje programoje, atsižvelgiant į iš esmės panašias makroekonomines aplinkybes. Pirminis ir struktūrinis balansas turėtų keistis panašiai kaip ir nominalusis balansas. |
| --- | --- |

(5)

Programoje pateiktas pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – pasiekti, kad nominalusis biudžeto perteklius būtų vidutiniškai 1 % BVP per verslo ciklą kartu nustatant daugiametes didžiausias išlaidų ribas centrinės valdžios sektoriui ir subalansuoto biudžeto reikalavimą vietos valdžios sektoriui. Šis siektinas perteklius atitinka Švedijos biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą, kuris yra 1 % BVP struktūrinis perteklius (t. y. pagal ciklą pakoreguotas perteklius atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) – šio rodiklio su tam tikra atsarga numatoma laikytis visu programos laikotarpiu. Siektinas vidutinės trukmės tikslas sumažintas, palyginti su 2 % ankstesnėje atnaujintoje programoje, įgyvendinant 2004 m. kovo mėn. Eurostato sprendimą dėl antrosios pakopos pensijų kaupimo lėšų registravimo atskirai nuo valdžios sektoriaus lėšų nuo 2007 m. balandžio mėn. (4). Šis sumažinimas yra tik techninio pobūdžio, o naujuoju siektinu rodikliu patvirtinama, kad fiskaliniai tikslai nepasikeitė. Numatoma, kad valdžios sektoriaus biudžeto perteklius turėtų šiek tiek sumažėti nuo 3 % BVP 2007 m. iki 2,8 % 2008 m. Planuojama, kad vėliau balansas laipsniškai gerės iki 3,6 % 2010 m. 2008 m. pertekliaus sumažėjimas atspindi didelį pajamų mokesčio sumažinimą mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims didinant mokesčio kreditą dirbantiesiems, o šis sumažinimas tik iš dalies finansuojamas kitomis pajamas didinančiomis ir išlaidas mažinančiomis priemonėmis. Likusiu programos laikotarpiu projekcijos pagrįstos prielaida, kad politika nesikeis, ir pagal jas planuojama, kad tiek pajamų, tiek išlaidų santykis turės tendenciją laipsniškai mažėti. Atsižvelgiant į geresnius nei numatyta rezultatus 2006 ir 2007 m., šios pertekliaus projekcijos yra kur kas didesnės negu ankstesnėje atnaujintoje programoje, atsižvelgiant į iš esmės panašias makroekonomines aplinkybes. Pirminis ir struktūrinis balansas turėtų keistis panašiai kaip ir nominalusis balansas.

| (6) | Programoje numatyta su biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo iš esmės subalansuota. Nors programoje numatoma, kad BVP augimas per visą programos laikotarpį laipsniškai lėtės (5), augimo elementai vis tiek lieka palankūs valstybės finansų atžvilgiu, visų pirma atsižvelgiant į tvirtą privataus vartojimo augimą. Be to, biudžeto projekcijos yra grindžiamos gerais jų įgyvendinimo rezultatais – tai iš dalies priklauso nuo minėtų didžiausių išlaidų ribų, o mokestinių pajamų projekcijos patikimos. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatyta su biudžeto projekcijomis susijusi rizika atrodo iš esmės subalansuota. Nors programoje numatoma, kad BVP augimas per visą programos laikotarpį laipsniškai lėtės (5), augimo elementai vis tiek lieka palankūs valstybės finansų atžvilgiu, visų pirma atsižvelgiant į tvirtą privataus vartojimo augimą. Be to, biudžeto projekcijos yra grindžiamos gerais jų įgyvendinimo rezultatais – tai iš dalies priklauso nuo minėtų didžiausių išlaidų ribų, o mokestinių pajamų projekcijos patikimos.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys tinkamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo su pakankama atsarga būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Šiek tiek prastesnė 2008 m. biudžeto būklė yra susijusi su tolesnėmis struktūrinėmis reformomis, kuriomis siekiama skatinti darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje mažinant mokesčių naštą, o dėl to didėja ekonomikos augimo potencialas. Naujausia informacija, rodanti mažesnes augimo perspektyvas, reiškia, kad prociklinės fiskalinės politikos rizika 2008 m. yra labai ribota. Be to, biudžeto būklės pablogėjimas 2008 m. būtų laikinas, nes nenumatoma, kad jis turėtų įtakos vėlesnių metų rezultatams. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys tinkamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo su pakankama atsarga būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Šiek tiek prastesnė 2008 m. biudžeto būklė yra susijusi su tolesnėmis struktūrinėmis reformomis, kuriomis siekiama skatinti darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje mažinant mokesčių naštą, o dėl to didėja ekonomikos augimo potencialas. Naujausia informacija, rodanti mažesnes augimo perspektyvas, reiškia, kad prociklinės fiskalinės politikos rizika 2008 m. yra labai ribota. Be to, biudžeto būklės pablogėjimas 2008 m. būtų laikinas, nes nenumatoma, kad jis turėtų įtakos vėlesnių metų rezultatams.

| (8) | Atrodo, kad Švedijoje rizika valstybės finansų tvarumui yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį ir numatoma, kad dėl didelio išlaidas mažinančio 1998 m. patvirtintos pensijų sistemos reformos poveikio su pensijomis susijusios išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu išliks palyginti stabilios. Programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė esant dideliam pirminiam biudžeto pertekliui, padės mažinti bendrąją skolą. Užtikrinus patikimus valdžios sektoriaus finansus esant programoje planuojamam nuolatiniam pertekliui, būtų padėta apriboti riziką valstybės finansų tvarumui. |
| --- | --- |

(8)

Atrodo, kad Švedijoje rizika valstybės finansų tvarumui yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį ir numatoma, kad dėl didelio išlaidas mažinančio 1998 m. patvirtintos pensijų sistemos reformos poveikio su pensijomis susijusios išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu išliks palyginti stabilios. Programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė esant dideliam pirminiam biudžeto pertekliui, padės mažinti bendrąją skolą. Užtikrinus patikimus valdžios sektoriaus finansus esant programoje planuojamam nuolatiniam pertekliui, būtų padėta apriboti riziką valstybės finansų tvarumui.

| (9) | Konvergencijos programa visiškai atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Visų pirma abiejuose dokumentuose nurodytos fiskalinės priemonės, kuriomis siekiama didinti paskatas dirbti ir darbo jėgos pasiūlą. Sutelkiant dėmesį į tiesioginį poveikį biudžetui darančias priemones, pajamų mokesčiai 2008 m. bus dar labiau mažinami, o nedarbo ir sveikatos draudimo sistemos reformuojamos, siekiant geriau integruoti šiuo metu darbo rinkoje nedalyvaujančius asmenis. Atnaujintoje konvergencijos programoje taip pat pateikiamas bendro nacionalinės reformų programos poveikio vidutinės trukmės fiskalinės strategijos laikotarpiu, visų pirma siekiant didinti darbo jėgos pasiūlą, visai valstybės finansų būklei ir ekonomikos augimo potencialui kokybinis apibūdinimas. |
| --- | --- |

(9)

Konvergencijos programa visiškai atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Visų pirma abiejuose dokumentuose nurodytos fiskalinės priemonės, kuriomis siekiama didinti paskatas dirbti ir darbo jėgos pasiūlą. Sutelkiant dėmesį į tiesioginį poveikį biudžetui darančias priemones, pajamų mokesčiai 2008 m. bus dar labiau mažinami, o nedarbo ir sveikatos draudimo sistemos reformuojamos, siekiant geriau integruoti šiuo metu darbo rinkoje nedalyvaujančius asmenis. Atnaujintoje konvergencijos programoje taip pat pateikiamas bendro nacionalinės reformų programos poveikio vidutinės trukmės fiskalinės strategijos laikotarpiu, visų pirma siekiant didinti darbo jėgos pasiūlą, visai valstybės finansų būklei ir ekonomikos augimo potencialui kokybinis apibūdinimas.

| (10) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (6). |
| --- | --- |

(10)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (6).

Daroma bendra išvada, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima, valdžios sektoriaus biudžeto perteklius didelis, o rizika valstybės finansų tvarumui Švedijoje nedidelė. Jeigu BVP augimas 2008 m. būtų mažesnis nei nenumatyta, prociklinės fiskalinės politikos rizika būtų labai ribota. Be to, struktūrinės biudžeto būklės pablogėjimas 2008 m. yra susijęs su tolesnėmis struktūrinėmis reformomis, kuriomis siekiama skatinti aktyvesnį darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje ir taip didinti augimo potencialą, ir nenumatyta, kad jis turės įtakos vėlesnių metų rezultatams.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (7)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (9)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. KP

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,2

3,4

3,1

2,4

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

4

3,3

3,1

2,7

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. KP

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,5

1,6

2

2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

1,9

2,2

1,5

1,9

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (7)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

2007 m. lapkričio mėn. COM (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

0

0,3

0,3

0,3

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

6,3

7

6,9

7,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

6,1

7,5

7,4

7,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

2,5

3

2,8

3,1

3,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,5

3

2,8

3

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

1,8

1,2

1,5

2

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,2

4,7

4,3

4,5

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

3,5

3

3,1

3,5

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,1

2,7

2,3

2,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

1,8

1

1,3

1,9

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (9)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,1

2,7

2,3

2,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

1,8

1

1,3

1,9

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

47

39,7

34,8

29,8

24,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

47

41,1

35,7

30,5

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

47

42

37,9

33,5

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą. Tačiau atsižvelgiant į naujausius rodiklius atrodytų, kad 2008 m. augimas turėtų būti šiek tiek mažesnis.

(3)  OL C 72, 2007 3 29, p. 17.

(4)  Žr. Eurostato pranešimą spaudai Nr. 30/2004 (2004 m. kovo 2 d.) ir Nr. 117/2004 (2004 m. rugsėjo 23 d.).

(5)  Naujausi duomenys rodo šiek tiek mažesnį augimą nei prognozuojama programoje, visų pirma 2008 m.

(6)  Visų pirma nepateikiami duomenys apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas; atsargų ir srautų koregavimo pasiskirstymą; ir potencialų BVP augimą, dėl kurių tampa sunkiau atlikti objektyvų įvertinimą.

(7)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(8)  Remiantis numatomu 3,3 %, 3,4 %, 2,9 % ir 2,7 % augimo potencialu atitinkamai 2006–2009 m.

(9)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,5 % BVP 2006 m., 0,4 % 2007 m. ir 0,3 % 2008 m.; vadovaujantis naujausia programa jos visos yra deficitą mažinančios ir 2009 m. sudaro 0,2 % BVP; pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę — deficitą mažinančios. Komisijos tarnybos vertinime neatsižvelgia į šių priemonių poveikį, programoje nustatytą 2006 ir 2007 m., nes jos nelaikomos vienkartinėmis arba kitomis laikinosiomis priemonėmis.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/20

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2011 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2008/C 49/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2011 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2011 m. laikotarpį.

| (2) | Per pastaruosius kelerius metus Vengrija, vydamasi labiau pažengusias ES šalis, atsiliko nuo savo kaimynių. Lygia greta buvo vykdoma vis laisvesnė biudžeto politika, prisidėjusi prie didelio vidaus bei išorės disbalanso ir palyginti griežtos pinigų politikos. Nuo 2006 m. vidurio vyriausybė ėmėsi išsamių priemonių valstybės finansams konsoliduoti.
  Dėl šių priemonių biudžeto deficitas sumažėjo nuo didžiausio 9 % BVP viršijančio dydžio 2006 m. iki maždaug 6 % (pagal naujausius įvertinimus, gal net ir mažesnio dydžio) 2007 m. ir pradėjo gerėti išorės balansas. Tuo pat metu padidėję netiesioginiai mokesčiai ir išaugusios reguliuojamos kainos laikinai padidino infliacinį spaudimą, tačiau nuo 2008 m. infliacija turėtų vėl sumažėti. Toliau vykdomas fiskalinis konsolidavimas kartu su geresniu fiskaliniu valdymu ir intensyviau vykdomomis struktūrinėmis reformomis turėtų sudaryti sąlygas sugrįžti prie spartaus ir subalansuoto augimo. Dėl vykdomo fiskalinio konsolidavimo taip pat galėtų atsirasti didesnė manevravimo laisvė vykdant pinigų politiką ir galėtų sumažėti rizikos premijos. |
| --- | --- |

(2)

Per pastaruosius kelerius metus Vengrija, vydamasi labiau pažengusias ES šalis, atsiliko nuo savo kaimynių. Lygia greta buvo vykdoma vis laisvesnė biudžeto politika, prisidėjusi prie didelio vidaus bei išorės disbalanso ir palyginti griežtos pinigų politikos. Nuo 2006 m. vidurio vyriausybė ėmėsi išsamių priemonių valstybės finansams konsoliduoti.

Dėl šių priemonių biudžeto deficitas sumažėjo nuo didžiausio 9 % BVP viršijančio dydžio 2006 m. iki maždaug 6 % (pagal naujausius įvertinimus, gal net ir mažesnio dydžio) 2007 m. ir pradėjo gerėti išorės balansas. Tuo pat metu padidėję netiesioginiai mokesčiai ir išaugusios reguliuojamos kainos laikinai padidino infliacinį spaudimą, tačiau nuo 2008 m. infliacija turėtų vėl sumažėti. Toliau vykdomas fiskalinis konsolidavimas kartu su geresniu fiskaliniu valdymu ir intensyviau vykdomomis struktūrinėmis reformomis turėtų sudaryti sąlygas sugrįžti prie spartaus ir subalansuoto augimo. Dėl vykdomo fiskalinio konsolidavimo taip pat galėtų atsirasti didesnė manevravimo laisvė vykdant pinigų politiką ir galėtų sumažėti rizikos premijos.

| (3) | Pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2007 m. ir 2008 m. realusis BVP augs lėčiau už ilgalaikį vidurkį, o nuo 2009 m. vėl sudarys 4 % arba daugiau. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), augimo prielaidos 2007 m. ir 2008 m. atrodo patikimos, o vėliau gana palankios. Programoje visų pirma prognozuojama, kad 2009 m. prasidės gana greitas atsigavimas, taigi ir gana palankios vidaus paklausos tendencijos, tuo tarpu tik šiek tiek sumažėjusio grynojo eksporto poveikis bus nedidelis. Numatomas didelis augimas po 2008 m. remiasi gana optimistine darbo našumo didėjimo prielaida bei prognozuojamu privataus vartojimo augimu ir investicijų didėjimu. Prognozuojamas išorės balanso pagerėjimas yra tikėtinas, jei fiskalinis konsolidavimas bus tęsiamas kaip planuota. Nors numatomas infliacijos sumažėjimas nuo 7,9 % 2007 m. iki maždaug 3 % vėlesniais programos metais iš esmės yra tikėtinas, didesnis nei prognozuota darbo užmokestis ir tolesnis prekių kainų spaudimas gali kelti pavojų programoje numatytai infliacijos raidai ir gali dar atitolinti nominaliąją konvergenciją. Šiuo atveju svarbus vaidmuo tenka tolesniam struktūrinių reformų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

(3)

Pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2007 m. ir 2008 m. realusis BVP augs lėčiau už ilgalaikį vidurkį, o nuo 2009 m. vėl sudarys 4 % arba daugiau. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), augimo prielaidos 2007 m. ir 2008 m. atrodo patikimos, o vėliau gana palankios. Programoje visų pirma prognozuojama, kad 2009 m. prasidės gana greitas atsigavimas, taigi ir gana palankios vidaus paklausos tendencijos, tuo tarpu tik šiek tiek sumažėjusio grynojo eksporto poveikis bus nedidelis. Numatomas didelis augimas po 2008 m. remiasi gana optimistine darbo našumo didėjimo prielaida bei prognozuojamu privataus vartojimo augimu ir investicijų didėjimu. Prognozuojamas išorės balanso pagerėjimas yra tikėtinas, jei fiskalinis konsolidavimas bus tęsiamas kaip planuota. Nors numatomas infliacijos sumažėjimas nuo 7,9 % 2007 m. iki maždaug 3 % vėlesniais programos metais iš esmės yra tikėtinas, didesnis nei prognozuota darbo užmokestis ir tolesnis prekių kainų spaudimas gali kelti pavojų programoje numatytai infliacijos raidai ir gali dar atitolinti nominaliąją konvergenciją. Šiuo atveju svarbus vaidmuo tenka tolesniam struktūrinių reformų įgyvendinimui.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje 2007 m. numatomas 6,4 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 6,8 % BVP deficitu. Programoje 2007 m. numatomas dar mažesnis deficitas – 6,2 % BVP, kuris, atsižvelgiant į naujausius biudžeto vykdymo rezultatus, galbūt buvo dar mažesnis. Sausio mėn. viduryje vyriausybė paskelbė, kad prognozuojamas dar mažesnis 5,7 % BVP deficitas. 2007 m. siektinas deficitas buvo mažesnis daugiausia dėl palankaus 2006 m. bazinio poveikio, dėl didesnių nei prognozuota pajamų, gautų dėl mokesčių padidinimo ir mokesčių slėpimo problemos sprendimo įvairių priemonių įgyvendinimo. Deficitas galėjo būti sumažintas dar daugiau, jei dalis papildomų dėl manevravimo laisvės atsiradusių lėšų nebūtų buvusios panaudotos išlaidoms padidinti daugiau nei planuota. Apskritai biudžeto vykdymas 2007 m. iš esmės atitiko 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos pateiktą raginimą griežtai vykdyti 2007 m. biudžetą (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje 2007 m. numatomas 6,4 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 6,8 % BVP deficitu. Programoje 2007 m. numatomas dar mažesnis deficitas – 6,2 % BVP, kuris, atsižvelgiant į naujausius biudžeto vykdymo rezultatus, galbūt buvo dar mažesnis. Sausio mėn. viduryje vyriausybė paskelbė, kad prognozuojamas dar mažesnis 5,7 % BVP deficitas. 2007 m. siektinas deficitas buvo mažesnis daugiausia dėl palankaus 2006 m. bazinio poveikio, dėl didesnių nei prognozuota pajamų, gautų dėl mokesčių padidinimo ir mokesčių slėpimo problemos sprendimo įvairių priemonių įgyvendinimo. Deficitas galėjo būti sumažintas dar daugiau, jei dalis papildomų dėl manevravimo laisvės atsiradusių lėšų nebūtų buvusios panaudotos išlaidoms padidinti daugiau nei planuota. Apskritai biudžeto vykdymas 2007 m. iš esmės atitiko 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos pateiktą raginimą griežtai vykdyti 2007 m. biudžetą (3).

| (5) | Atnaujintos programos pagrindinis tikslas – iki 2009 m. ištaisyti perviršinį deficitą (mažinant deficitą nuo 6,2 % BVP 2007 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. (4)), kaip numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje esant labai panašiam makroekonominiam scenarijui, ir toliau jį mažinti iki 2,2 % BVP 2011 m. Kadangi numatoma, kad palūkanų išlaidos po 2008 m. laipsniškai mažės, pirminis balansas pagerės kiek mažiau – nuo 2,2 % BVP deficito 2007 m. iki 1,1 % BVP pertekliaus 2011 m. Atnaujintoje programoje patvirtinamas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kuris yra 0,5 % BVP struktūrinis deficitas (t. y. pakoreguotas pagal ciklą, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), kurio programos laikotarpiu nenumatoma pasiekti.
  Biudžeto konsolidavimą ketinama pasiekti mažinant išlaidų ir BVP santykį, kuris, 2007 m. sumažėjęs 1,5 procentinio punkto, programos laikotarpiu turėtų būti sumažintas apie 6 procentiniais punktais – tai visiškai atsvertų pajamų ir BVP santykio sumažėjimą nuo 2008 m. maždaug 2 procentiniais punktais (daugiausia dėl mokesčių naštos sumažinimo, kadangi didesni mokesčiai menkai prisideda prie BVP augimo). Numatoma, kad 2009 m. pasibaigus išlaidų įšaldymo laikotarpiui, išlaidų santykis bus mažinamas palaipsniui pradedant struktūrines reformas viešojo administravimo, švietimo, sveikatos priežiūros bei pensijų srityse ir toliau mažinant kainų subsidijas. Prognozuojama, jog bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri 2007 m. sudarė apie 65 % BVP, t. y. buvo didesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, programos laikotarpiu sumažės 3,6 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(5)

Atnaujintos programos pagrindinis tikslas – iki 2009 m. ištaisyti perviršinį deficitą (mažinant deficitą nuo 6,2 % BVP 2007 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. (4)), kaip numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje esant labai panašiam makroekonominiam scenarijui, ir toliau jį mažinti iki 2,2 % BVP 2011 m. Kadangi numatoma, kad palūkanų išlaidos po 2008 m. laipsniškai mažės, pirminis balansas pagerės kiek mažiau – nuo 2,2 % BVP deficito 2007 m. iki 1,1 % BVP pertekliaus 2011 m. Atnaujintoje programoje patvirtinamas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kuris yra 0,5 % BVP struktūrinis deficitas (t. y. pakoreguotas pagal ciklą, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), kurio programos laikotarpiu nenumatoma pasiekti.

Biudžeto konsolidavimą ketinama pasiekti mažinant išlaidų ir BVP santykį, kuris, 2007 m. sumažėjęs 1,5 procentinio punkto, programos laikotarpiu turėtų būti sumažintas apie 6 procentiniais punktais – tai visiškai atsvertų pajamų ir BVP santykio sumažėjimą nuo 2008 m. maždaug 2 procentiniais punktais (daugiausia dėl mokesčių naštos sumažinimo, kadangi didesni mokesčiai menkai prisideda prie BVP augimo). Numatoma, kad 2009 m. pasibaigus išlaidų įšaldymo laikotarpiui, išlaidų santykis bus mažinamas palaipsniui pradedant struktūrines reformas viešojo administravimo, švietimo, sveikatos priežiūros bei pensijų srityse ir toliau mažinant kainų subsidijas. Prognozuojama, jog bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri 2007 m. sudarė apie 65 % BVP, t. y. buvo didesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, programos laikotarpiu sumažės 3,6 procentinio punkto.

| (6) | 2008 m. su biudžeto projekcijomis susijusi rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota dėl geresnių nei numatyta programoje 2007 m. rezultatų ir todėl, kad galimus išlaidų neatitikimus gali atsverti biudžeto rezervai. Nuo 2009 m. biudžeto rezultatai gali būti prastesni už siektinus. Deficito scenarijui kylanti rizika, susijusi su makroekonomine perspektyva, 2008 m. atrodo neutrali. Egzistuoja rizika, kad nuo 2009 m. BVP augs mažiau nei prognozuota, o dėl to gali susidaryti didesnis deficitas. Atsiranda tam tikrų požymių, rodančių, kad silpnėja išlaidų kontrolės priemonių įgyvendinimas, nes nuo 2007 m. vidurio išlaidos didėjo, vydamosi didesnes nei prognozuota pajamas, o nominalus viešojo sektoriaus darbo užmokesčio įšaldymas (kurio galiojimas turėtų baigtis 2009 m.) 2008 m. nebus taikomas (nes, iš dalies dėl didesnės nei prognozuota infliacijos, valstybės sektoriaus darbo užmokestis buvo padidintas). Gali kilti papildoma su išlaidomis susijusi rizika, jei planuojamas daug įsiskolinusios valstybinės geležinkelio įmonės reorganizavimas nepadės sumažinti susijusių valdžios sektoriaus išlaidų (5). Mažinant išlaidas labai svarbus vaidmuo tenka tolesniems planams ir veiksmams vykdant viešojo administravimo, sveikatos priežiūros, pensijų, kainų subsidijų ir švietimo sistemų struktūrines reformas. Vis dėlto jie turi būti konkrečiai apibūdinti ir patvirtinti.
  Svarbus 2007 m. lapkričio mėn. parlamentui pateiktas pasiūlymas dėl fiskalinio valdymo gerinimo reformos turėtų padidinti biudžeto strategijos patikimumą ir sumažinti su biudžetu susijusią riziką, tačiau jis turės būti priimtas kvalifikuota balsų dauguma ir jo veiksmingumas ištaisant pastaraisiais metais buvusius nuokrypius nuo patvirtinto biudžeto dar turės būti įrodytas. Nors naujausi biudžeto vykdymo rezultatai yra geresni nei buvo planuota, nuo 2009 m. gali kilti pavojus, kad biudžetas bus vykdomas ne taip griežtai, kaip numatoma planuose, nes tokią tendenciją rodo patirtis. Skolos santykiui kyla ta pati rizika, kaip ir biudžeto tikslams, todėl numatyta skolos santykio raida nuo 2009 m. gali būti mažiau palanki nei numatoma programoje. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. su biudžeto projekcijomis susijusi rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota dėl geresnių nei numatyta programoje 2007 m. rezultatų ir todėl, kad galimus išlaidų neatitikimus gali atsverti biudžeto rezervai. Nuo 2009 m. biudžeto rezultatai gali būti prastesni už siektinus. Deficito scenarijui kylanti rizika, susijusi su makroekonomine perspektyva, 2008 m. atrodo neutrali. Egzistuoja rizika, kad nuo 2009 m. BVP augs mažiau nei prognozuota, o dėl to gali susidaryti didesnis deficitas. Atsiranda tam tikrų požymių, rodančių, kad silpnėja išlaidų kontrolės priemonių įgyvendinimas, nes nuo 2007 m. vidurio išlaidos didėjo, vydamosi didesnes nei prognozuota pajamas, o nominalus viešojo sektoriaus darbo užmokesčio įšaldymas (kurio galiojimas turėtų baigtis 2009 m.) 2008 m. nebus taikomas (nes, iš dalies dėl didesnės nei prognozuota infliacijos, valstybės sektoriaus darbo užmokestis buvo padidintas). Gali kilti papildoma su išlaidomis susijusi rizika, jei planuojamas daug įsiskolinusios valstybinės geležinkelio įmonės reorganizavimas nepadės sumažinti susijusių valdžios sektoriaus išlaidų (5). Mažinant išlaidas labai svarbus vaidmuo tenka tolesniems planams ir veiksmams vykdant viešojo administravimo, sveikatos priežiūros, pensijų, kainų subsidijų ir švietimo sistemų struktūrines reformas. Vis dėlto jie turi būti konkrečiai apibūdinti ir patvirtinti.

Svarbus 2007 m. lapkričio mėn. parlamentui pateiktas pasiūlymas dėl fiskalinio valdymo gerinimo reformos turėtų padidinti biudžeto strategijos patikimumą ir sumažinti su biudžetu susijusią riziką, tačiau jis turės būti priimtas kvalifikuota balsų dauguma ir jo veiksmingumas ištaisant pastaraisiais metais buvusius nuokrypius nuo patvirtinto biudžeto dar turės būti įrodytas. Nors naujausi biudžeto vykdymo rezultatai yra geresni nei buvo planuota, nuo 2009 m. gali kilti pavojus, kad biudžetas bus vykdomas ne taip griežtai, kaip numatoma planuose, nes tokią tendenciją rodo patirtis. Skolos santykiui kyla ta pati rizika, kaip ir biudžeto tikslams, todėl numatyta skolos santykio raida nuo 2009 m. gali būti mažiau palanki nei numatoma programoje.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys iš esmės atitinka tikslą iki 2009 m. ištaisyti perviršinį deficitą, kaip rekomendavo Taryba, jei biudžeto priemonės ir programoje paskelbtos struktūrinės reformos veiksmai bus iki galo ir veiksmingai įgyvendinti. Nors biudžeto planuose nuo 2009 m. numatyti su išlaidomis susiję rezervai, planuojamas 2009 m. siektinas 3,2 % BVP deficitas tinkamai neapsaugo nuo nenumatytos neigiamos biudžeto vykdymo raidos. Nėra tikimasi, kad per visą programos laikotarpį bus užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Vėlesniais metais, jau ištaisius perviršinį deficitą, programoje numatytas koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo tempas yra netinkamas ir nėra pakankamai remiamas konkrečiomis priemonėmis. Galiausiai, atsižvelgiant į su pirmiau minėtomis skolos projekcijomis susijusią riziką, skolos santykis programos laikotarpiu gali nepakankamai priartėti prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys iš esmės atitinka tikslą iki 2009 m. ištaisyti perviršinį deficitą, kaip rekomendavo Taryba, jei biudžeto priemonės ir programoje paskelbtos struktūrinės reformos veiksmai bus iki galo ir veiksmingai įgyvendinti. Nors biudžeto planuose nuo 2009 m. numatyti su išlaidomis susiję rezervai, planuojamas 2009 m. siektinas 3,2 % BVP deficitas tinkamai neapsaugo nuo nenumatytos neigiamos biudžeto vykdymo raidos. Nėra tikimasi, kad per visą programos laikotarpį bus užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Vėlesniais metais, jau ištaisius perviršinį deficitą, programoje numatytas koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo tempas yra netinkamas ir nėra pakankamai remiamas konkrečiomis priemonėmis. Galiausiai, atsižvelgiant į su pirmiau minėtomis skolos projekcijomis susijusią riziką, skolos santykis programos laikotarpiu gali nepakankamai priartėti prie pamatinės vertės.

| (8) | Nors 2006 m. ir 2007 m. vykdytos reformos padėjo sustabdyti su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Vengrijoje atrodo didelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis bendrosioms viešosioms išlaidoms tebeviršija ES vidurkį. Biudžeto santaupų, kurių tikimasi dėl planuojamo pensijų tiesioginio apmokestinimo nuo 2013 m., užtikrinimas priklausys nuo to, kaip šis apmokestinimas bus įgyvendinamas.
  Be to, svarbu tai, jog programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, nors ir labai pagerėjusi, palyginti su 2006 m., vis dar kelia riziką valstybės finansų tvarumui net neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis viršija Sutartyje nustatytą vertę. Tolesnis programoje numatytas biudžeto konsolidavimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką. |
| --- | --- |

(8)

Nors 2006 m. ir 2007 m. vykdytos reformos padėjo sustabdyti su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Vengrijoje atrodo didelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis bendrosioms viešosioms išlaidoms tebeviršija ES vidurkį. Biudžeto santaupų, kurių tikimasi dėl planuojamo pensijų tiesioginio apmokestinimo nuo 2013 m., užtikrinimas priklausys nuo to, kaip šis apmokestinimas bus įgyvendinamas.

Be to, svarbu tai, jog programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, nors ir labai pagerėjusi, palyginti su 2006 m., vis dar kelia riziką valstybės finansų tvarumui net neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis viršija Sutartyje nustatytą vertę. Tolesnis programoje numatytas biudžeto konsolidavimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką.

| (9) | Konvergencijos programa iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Abiejose programose daugiausia dėmesio skiriama tiesioginį poveikį biudžetui turinčioms priemonėms ir nustatomi jau priimti bei suplanuoti veiksmai viso viešojo sektoriaus institucinei sistemai supaprastinti, kartu racionalizuojant viešojo administravimo ir sveikatos priežiūros sistemos gebėjimus, taip pat nustatomos įvairios ankstyvo išėjimo į pensiją neskatinimo priemonės. Naujojoje atnaujintoje programoje pateikiami kai kurie duomenys, susiję su struktūrinės reformos planų ir neseniai priimtų įgyvendinimo ataskaitoje pateikiamų priemonių tiesioginiu poveikiu biudžetui. Vis dėlto ne visos numatomos priemonės kiekybiškai įtrauktos į konvergencijos programos biudžeto projekcijas; be to, jų įtraukimas nėra nei išsamus, nei sistemingas. |
| --- | --- |

(9)

Konvergencijos programa iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Abiejose programose daugiausia dėmesio skiriama tiesioginį poveikį biudžetui turinčioms priemonėms ir nustatomi jau priimti bei suplanuoti veiksmai viso viešojo sektoriaus institucinei sistemai supaprastinti, kartu racionalizuojant viešojo administravimo ir sveikatos priežiūros sistemos gebėjimus, taip pat nustatomos įvairios ankstyvo išėjimo į pensiją neskatinimo priemonės. Naujojoje atnaujintoje programoje pateikiami kai kurie duomenys, susiję su struktūrinės reformos planų ir neseniai priimtų įgyvendinimo ataskaitoje pateikiamų priemonių tiesioginiu poveikiu biudžetui. Vis dėlto ne visos numatomos priemonės kiekybiškai įtrauktos į konvergencijos programos biudžeto projekcijas; be to, jų įtraukimas nėra nei išsamus, nei sistemingas.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į jungtines gaires biudžeto politikos srityje, pateiktas pagal Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į jungtines gaires biudžeto politikos srityje, pateiktas pagal Lisabonos strategiją.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (6). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (6).

Apskritai galima daryti išvadą, kad programoje nustatyti planai, kurių tikslas – toliau taisyti didelį kelerių praėjusių metų deficitą atliekant būtiną koregavimą laikotarpio pradžioje, ir numatoma nedidelė pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo, pagal planą perviršinį deficitą ištaisius 2009 m. Dėl konsolidavimo priemonių ir struktūrinių reformų veiksmų Vengrijos rezultatai turėtų būti gerokai geresni už 2007 m. nustatytą siektiną 6,8 % BVP deficito dydį, o pažanga siekiant konvergencijos turėtų paspartėti. Palyginti su ankstesne programa, taip pat šiek tiek pagerintas 2008 m. tikslas (iki 4 % BVP) ir, atsižvelgiant į numatomus geresnius 2007 m. rezultatus, turėtų būti ne tik įmanoma, bet ir pageidautina jį pranokti. Vis dėlto mažesnį siekiamą deficitą lydi didesnės nei anksčiau planuota išlaidos, paremtos didesnėmis nei numatyta pajamomis, kurių nereikėtų tikėtis po 2008 m. Be to, nuo 2009 m. kils didesnių pavojų siekiant biudžeto tikslų, daugiausia susijusių su galimu numatytų išlaidų perviršiu, jei paskelbta visapusiška reformos darbotvarkė nebus iki galo įvykdyta. Taigi, planuojamo koregavimo tvarumas priklauso nuo fiskalinio valdymo stiprinimo ir struktūrinių reformų, kurios yra svarbios ne tik tiesioginėms užsienio investicijoms pritraukti, bet ir ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, kuriam Vengrijoje tebekyla didelė rizika, sustiprinti, užbaigimo. Šie rezultatai yra esminės svarbos spartinant ekonomikos artėjimą prie ES vidurkio ir galiausiai užtikrinant ilgalaikę konvergenciją.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir 2006 m. spalio 10 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį ir būtinybę užtikrinti ilgalaikę konvergenciją, Vengrijos prašoma:

| i) | griežtai vykdyti 2008 m. biudžetą, imtis tinkamų veiksmų užtikrinti, kad perviršinis deficitas, kaip planuota, būtų ištaisytas iki 2009 m., prireikus pasitelkiant papildomas priemones; didesnes nei numatyta pajamas skirti tolesniam deficito mažinimui, taip pat atsižvelgiant į nepakankamą, palyginti su rizika, patikimumo ribą 2009 m., ir taip prisidėti spartinant skolos sumažinimo iki 60 % BVP ribos tempą; |
| --- | --- |

i)

griežtai vykdyti 2008 m. biudžetą, imtis tinkamų veiksmų užtikrinti, kad perviršinis deficitas, kaip planuota, būtų ištaisytas iki 2009 m., prireikus pasitelkiant papildomas priemones; didesnes nei numatyta pajamas skirti tolesniam deficito mažinimui, taip pat atsižvelgiant į nepakankamą, palyginti su rizika, patikimumo ribą 2009 m., ir taip prisidėti spartinant skolos sumažinimo iki 60 % BVP ribos tempą;

| ii) | užtikrinti nuolatinį išlaidų mažinimą toliau tobulinant fiskalines taisykles bei institucijas ir priimant bei greitai įgyvendinant likusias paskelbtas racionalizavimo priemones viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir švietimo sistemose; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti nuolatinį išlaidų mažinimą toliau tobulinant fiskalines taisykles bei institucijas ir priimant bei greitai įgyvendinant likusias paskelbtas racionalizavimo priemones viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir švietimo sistemose;

| iii) | atsižvelgiant į skolos dydį ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą greitai siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir toliau reformuoti pensijų sistemą, kaip paskelbta po veiksmų, kurių jau imtasi 2006–2007 m. |
| --- | --- |

iii)

atsižvelgiant į skolos dydį ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą greitai siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir toliau reformuoti pensijų sistemą, kaip paskelbta po veiksmų, kurių jau imtasi 2006–2007 m.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (7)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m gruodžio mėn. KP | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (9)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. KP

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,9

2,0

2,6

3,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. KP

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,0

7,7

4,9

2,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (7)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

2007 m. lapkričio mėn. COM (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m gruodžio mėn. KP

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (9)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

65,6

66,1

66,3

65,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 71, 2007 3 28, p. 23.

(4)  2009 m. siektinas 3,2 % BVP deficitas vis dar viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP ribą. Kaip ir ankstesnėse atnaujintose programose, programoje numatoma, kad Taryba ir Komisija atsižvelgs į biudžetą slegiančią 20 % metinę naštą, kuri susidaro dėl pensijų reformos (kuri, kaip numatoma, tais metais sieks 0,3 % BVP), priimdamos sprendimą dėl perviršinio deficito procedūros Vengrijai nutraukimo (pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (su pakeitimais) 2 straipsnio 7 dalį, kurioje nustatyta, kad jeigu valdžios sektoriaus deficitas „...smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei“, Taryba ir Komisija turėtų apsvarstyti pensijų reformos grynąsias sąnaudas, į kurias būtų įtraukta visiškai finansuojama pakopa, linijiniu mažėjančiu pagrindu penkerių metų pereinamuoju laikotarpiu, ir atsižvelgdamos į elgesio kodekso įgyvendinimo nuostatas).

(5)  Iš tiesų programoje nenumatytas joks galimas MĮV, valstybinės geležinkelio įmonės, skolos (daugiau kaip 1 % BVP) perėmimas, taip pat nenumatytos jokios papildomos kapitalo injekcijos į MĮV; tokia pati prielaida aiškiai padaryta Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje. Be to, nė viename iš šių dokumentų nesitikima gauti jokių įplaukų iš MĮV krovinių gabenimo padalinio privatizavimo, o planuojamas privatizavimas neturės jokių pasekmių įmonės priskyrimui konkrečiam sektoriui.

(6)  Konkrečiai nepateikti galiojančio nominalaus valiutos keitimo kurso duomenys.

(7)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(8)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 3,2 %, 3,0 %, 3,0 % ir 3,0 % atitinkamai 2006–2009 m.

(9)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,7 % BVP 2006 m. ir 1,1 % BVP 2007 m. (abiem atvejais didinančios deficitą); 0,1 % BVP 2008 m. ir 0,1 % BVP 2009 m. (abiem atvejais priemonės yra mažinančios deficitą pagal naujausią programą); 0,3 % BVP 2006 m. ir 0,9 % 2007 m. (abiem atvejais didinančios deficitą); 0,1 % BVP 2008 m. ir 0,1 % BVP 2009 m. (abiem atvejais mažinančios deficitą pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę).

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/25

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007/2008–2012/2013 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

(2008/C 49/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Jungtinės Karalystės konvergencijos programą, kuri apima laikotarpį nuo 2007–2008 iki 2012–2013 finansinių metų (2). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Jungtinės Karalystės konvergencijos programą, kuri apima laikotarpį nuo 2007–2008 iki 2012–2013 finansinių metų (2).

| (2) | Jungtinės Karalystės ekonomikos augimas per pastaruosius dešimt metų buvo didelis ir nepaprastai stabilus, o 2007 m. ekonomikos augimo norma viršijo potencialą, nors didėja pusiausvyros sutrikimai, įskaitant menkas namų ūkių santaupas ir didesnį užsienio prekybos deficitą. Vis dėlto einamaisiais 2007–2008 finansiniais metais, nepaisant valdžios sektoriaus deficito didėjimo, susidarė palankios ekonomikos augimo sąlygos. 2006–2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,6 % BVP ir programoje numatyta, kad 2007–2008 m. jis turėtų būti apie 3 % BVP nenumatant atsargos pamatinės vertės atžvilgiu.
  Be to, esama pavojaus, kad dėl 2007 m. antrojo pusmečio finansų rinkos krizės ir silpnėjančios būsto rinkos ekonominės perspektyvos toliau prastės. Tai rodo, kad artimiausiu laikotarpiu ekonomikos augimas lėtės. Ateityje dėl to gali mažėti pajamų augimas ir didėti būtinybė riboti išlaidas, kad Jungtinės Karalystės fiskalinis balansas pagerėtų. Dėl neseniai įvykusio palyginti greito valiutos nuvertėjimo taip pat gali padidėti infliacinis spaudimas. Tam tikra makroekonominė rizika yra susijusi su žymiai staigesniu aktyvumo sumažėjimu būsto rinkoje, dėl kurio gali mažėti privataus vartojimo augimas, ir didesniu nei tikėtasi finansinių paslaugų augimo ir užimtumo mažėjimu. |
| --- | --- |

(2)

Jungtinės Karalystės ekonomikos augimas per pastaruosius dešimt metų buvo didelis ir nepaprastai stabilus, o 2007 m. ekonomikos augimo norma viršijo potencialą, nors didėja pusiausvyros sutrikimai, įskaitant menkas namų ūkių santaupas ir didesnį užsienio prekybos deficitą. Vis dėlto einamaisiais 2007–2008 finansiniais metais, nepaisant valdžios sektoriaus deficito didėjimo, susidarė palankios ekonomikos augimo sąlygos. 2006–2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,6 % BVP ir programoje numatyta, kad 2007–2008 m. jis turėtų būti apie 3 % BVP nenumatant atsargos pamatinės vertės atžvilgiu.

Be to, esama pavojaus, kad dėl 2007 m. antrojo pusmečio finansų rinkos krizės ir silpnėjančios būsto rinkos ekonominės perspektyvos toliau prastės. Tai rodo, kad artimiausiu laikotarpiu ekonomikos augimas lėtės. Ateityje dėl to gali mažėti pajamų augimas ir didėti būtinybė riboti išlaidas, kad Jungtinės Karalystės fiskalinis balansas pagerėtų. Dėl neseniai įvykusio palyginti greito valiutos nuvertėjimo taip pat gali padidėti infliacinis spaudimas. Tam tikra makroekonominė rizika yra susijusi su žymiai staigesniu aktyvumo sumažėjimu būsto rinkoje, dėl kurio gali mažėti privataus vartojimo augimas, ir didesniu nei tikėtasi finansinių paslaugų augimo ir užimtumo mažėjimu.

| (3) | Programoje pateikiami du makroekonominiai scenarijai: pagrindinis ir alternatyvus, kuris pagrįstas ketvirčiu procentinio punkto mažesne augimo tendencija, nei nurodyta pagrindiniame scenarijuje. Valstybės finansų projekcijos pagrįstos alternatyviu scenarijumi, kuris yra atsargesnis už pagrindinį. Dėl nesenų finansų rinkos sukrėtimų pagal abu scenarijus numatomas tam tikras perėjimas prie griežtesnių kredito sąlygų. Vertinant atnaujintą programą buvo remiamasi alternatyviu scenarijumi. Šiame scenarijuje numatoma, kad ekonomikos augimas lėtės nuo 3 % 2007–2008 m. iki 2 % 2008–2009 m. Programoje planuojama, kad 2009–2010 m. augimas vėl paspartės ir padidės iki 2,75 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (3), įskaitant vis labiau tikėtinas didelio nuosmukio būsto rinkoje perspektyvas ir užsitęsusius sunkumus finansų rinkoje, galima teigti, kad šis scenarijus iki 2009–2010 m. pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, o vėliau — patikimomis augimo prielaidomis. Pagal programoje pateiktas projekcijas infliacija trumpuoju laikotarpiu taip pat būtų nedidelė, visų pirma dėl naftos kainų kitais metais hipotezių. Tačiau atsižvelgiant į artimojo laikotarpio perspektyvą, kad ekonominė veikla bus neaktyvi, palyginti su potencialu, infliacija neturėtų didėti, dėl to kainos turėtų išlikti stabilios. |
| --- | --- |

(3)

Programoje pateikiami du makroekonominiai scenarijai: pagrindinis ir alternatyvus, kuris pagrįstas ketvirčiu procentinio punkto mažesne augimo tendencija, nei nurodyta pagrindiniame scenarijuje. Valstybės finansų projekcijos pagrįstos alternatyviu scenarijumi, kuris yra atsargesnis už pagrindinį. Dėl nesenų finansų rinkos sukrėtimų pagal abu scenarijus numatomas tam tikras perėjimas prie griežtesnių kredito sąlygų. Vertinant atnaujintą programą buvo remiamasi alternatyviu scenarijumi. Šiame scenarijuje numatoma, kad ekonomikos augimas lėtės nuo 3 % 2007–2008 m. iki 2 % 2008–2009 m. Programoje planuojama, kad 2009–2010 m. augimas vėl paspartės ir padidės iki 2,75 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (3), įskaitant vis labiau tikėtinas didelio nuosmukio būsto rinkoje perspektyvas ir užsitęsusius sunkumus finansų rinkoje, galima teigti, kad šis scenarijus iki 2009–2010 m. pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, o vėliau — patikimomis augimo prielaidomis. Pagal programoje pateiktas projekcijas infliacija trumpuoju laikotarpiu taip pat būtų nedidelė, visų pirma dėl naftos kainų kitais metais hipotezių. Tačiau atsižvelgiant į artimojo laikotarpio perspektyvą, kad ekonominė veikla bus neaktyvi, palyginti su potencialu, infliacija neturėtų didėti, dėl to kainos turėtų išlikti stabilios.

| (4) | Remiantis Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognoze, 2007–2008 m. valdžios sektoriaus deficitas turėtų būti 3 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,3 % BVP. Struktūrinis deficitas, t. y. pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, bus 0,5 % BVP didesnis nei praėjusiais finansiniais metais. Biudžeto būklės pablogėjimą pirmiausia lėmė mažesnės nei numatyta pajamos iš įmonių pelno mokesčio, nors reikėtų pažymėti, kad, palyginti su ankstesne programa, dėl nacionalinių ataskaitų perklasifikavimo deficitas didėja maždaug 0,25 % BVP per metus. Iš naujesnės informacijos, įskaitant metų centrinės valdžios pajamų duomenis, galima spręsti, kad rizika, jog deficitas 2007–2008 m. bus didesnis ir viršys pamatinę vertę, yra neabejotina. Tokiu atveju numatomas valstybės finansų būklės pablogėjimas neatitinka siekio konsoliduoti biudžetą, kaip Taryba rekomendavo 2007 m. vasario 27 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (4). |
| --- | --- |

(4)

Remiantis Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognoze, 2007–2008 m. valdžios sektoriaus deficitas turėtų būti 3 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,3 % BVP. Struktūrinis deficitas, t. y. pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, bus 0,5 % BVP didesnis nei praėjusiais finansiniais metais. Biudžeto būklės pablogėjimą pirmiausia lėmė mažesnės nei numatyta pajamos iš įmonių pelno mokesčio, nors reikėtų pažymėti, kad, palyginti su ankstesne programa, dėl nacionalinių ataskaitų perklasifikavimo deficitas didėja maždaug 0,25 % BVP per metus. Iš naujesnės informacijos, įskaitant metų centrinės valdžios pajamų duomenis, galima spręsti, kad rizika, jog deficitas 2007–2008 m. bus didesnis ir viršys pamatinę vertę, yra neabejotina. Tokiu atveju numatomas valstybės finansų būklės pablogėjimas neatitinka siekio konsoliduoti biudžetą, kaip Taryba rekomendavo 2007 m. vasario 27 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (4).

| (5) | Atnaujintoje programoje kiekybinis vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslas tiksliai nenurodomas. Programoje projekcijos pateikiamos su prielaida, kad politika nesikeis, ir numatomas laipsniškas valdžios sektoriaus deficito mažinimas. Planuojama, kad 2008–2009 m. deficito ir BVP santykis bus šiek tiek mažesnis negu praėjusiais metais. Tais pačiais metais struktūrinis deficitas turėtų sumažėti maždaug 0,3 procentinio punkto. Pirminis deficitas turėtų padidėti, nes pirminių išlaidų didėjimą tik iš dalies kompensuoja mažesni palūkanų mokėjimai. Todėl programoje prognozuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009–2010 m. sumažės 0,5 procentinio punkto, o per kitus trejus finansinius metus – vidutiniškai 0,25 procentinio punkto kasmet. Pirminis balansas turėtų pagerėti nuo 0,9 % BVP deficito 2008–2009 m. iki nulio 2010–2011 m. Per programos laikotarpį pajamų ir BVP santykio padidėjimas ir išlaidų santykio sumažėjimas turėtų sudaryti atitinkamai maždaug tris penktadalius ir du penktadalius koregavimo rezultato. Pajamų santykis per visą programos laikotarpį didės vienodai, nes pajamos iš gyventojų pajamų mokesčio (didesnės dėl infliacijos) ir kiek mažiau priemonės, apie kurias jau pranešta, padės didinti pajamas.
  Kiek tai susiję su išlaidomis, remiantis 2007 m. Išsamioje išlaidų apžvalgoje nustatytu išlaidų paketu, vidutinis metinis išlaidų augimas nuo 2008–2009 m. iki 2010–2011 m. turėtų smarkiai sumažėti, palyginti su ankstesnių dešimties metų metiniu vidurkiu. Tarnybos jau padarė didelę pažangą siekdamos 2004 m. Išlaidų apžvalgos laikotarpiui, kuris baigiasi 2007–2008 m., nustatytų veiksmingumo tikslų ir viešai paskelbė Išsamios išlaidų apžvalgos laikotarpiui siūlomų santaupų santrauką. Tačiau bendros išlaidos 2008–2009 m. vis tiek turėtų didėti greičiau nei nominalusis BVP; dėl to didės deficito santykis. Nors iš dalies tai susiję su minėtu nacionalinių ataskaitų perklasifikavimu, naujojoje atnaujintoje programoje planuojama, kad biudžeto perspektyva, visų pirma ankstyvuoju programos laikotarpiu, bus prastesnė, palyginti su ankstesne programa. Bendrosios skolos santykis turėtų ir toliau būti gerokai mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę, nors ir planuojama, kad iki 2010–2011 m. jis didės. |
| --- | --- |

(5)

Atnaujintoje programoje kiekybinis vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslas tiksliai nenurodomas. Programoje projekcijos pateikiamos su prielaida, kad politika nesikeis, ir numatomas laipsniškas valdžios sektoriaus deficito mažinimas. Planuojama, kad 2008–2009 m. deficito ir BVP santykis bus šiek tiek mažesnis negu praėjusiais metais. Tais pačiais metais struktūrinis deficitas turėtų sumažėti maždaug 0,3 procentinio punkto. Pirminis deficitas turėtų padidėti, nes pirminių išlaidų didėjimą tik iš dalies kompensuoja mažesni palūkanų mokėjimai. Todėl programoje prognozuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009–2010 m. sumažės 0,5 procentinio punkto, o per kitus trejus finansinius metus – vidutiniškai 0,25 procentinio punkto kasmet. Pirminis balansas turėtų pagerėti nuo 0,9 % BVP deficito 2008–2009 m. iki nulio 2010–2011 m. Per programos laikotarpį pajamų ir BVP santykio padidėjimas ir išlaidų santykio sumažėjimas turėtų sudaryti atitinkamai maždaug tris penktadalius ir du penktadalius koregavimo rezultato. Pajamų santykis per visą programos laikotarpį didės vienodai, nes pajamos iš gyventojų pajamų mokesčio (didesnės dėl infliacijos) ir kiek mažiau priemonės, apie kurias jau pranešta, padės didinti pajamas.

Kiek tai susiję su išlaidomis, remiantis 2007 m. Išsamioje išlaidų apžvalgoje nustatytu išlaidų paketu, vidutinis metinis išlaidų augimas nuo 2008–2009 m. iki 2010–2011 m. turėtų smarkiai sumažėti, palyginti su ankstesnių dešimties metų metiniu vidurkiu. Tarnybos jau padarė didelę pažangą siekdamos 2004 m. Išlaidų apžvalgos laikotarpiui, kuris baigiasi 2007–2008 m., nustatytų veiksmingumo tikslų ir viešai paskelbė Išsamios išlaidų apžvalgos laikotarpiui siūlomų santaupų santrauką. Tačiau bendros išlaidos 2008–2009 m. vis tiek turėtų didėti greičiau nei nominalusis BVP; dėl to didės deficito santykis. Nors iš dalies tai susiję su minėtu nacionalinių ataskaitų perklasifikavimu, naujojoje atnaujintoje programoje planuojama, kad biudžeto perspektyva, visų pirma ankstyvuoju programos laikotarpiu, bus prastesnė, palyginti su ankstesne programa. Bendrosios skolos santykis turėtų ir toliau būti gerokai mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę, nors ir planuojama, kad iki 2010–2011 m. jis didės.

| (6) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei planuojama programoje visų pirma dėl mažesnių mokestinių pajamų ir galimų atsiradusių įsipareigojimų dėl didesnio ir ilgesnio finansų sektoriaus veiklos nuosmukio. Tiesiogiai su mokesčiais susijusios išlaidos, visų pirma namų ūkių vartojimas, taip pat galėtų labai sumažėti ilgu būsto rinkos prisitaikymo laikotarpiu. Dėl pajamų pokyčių didesnis nei planuota deficitas 2007–2008 m. galėtų taip pat lemti didesnį deficitą 2008–2009 m. Atsižvelgiant į su 2008 m. makroekonominiais rezultatais susijusią riziką, konvergencijos programoje daroma prielaida, kad 2009–2010 m. Jungtinės Karalystės ekonomika greitai atsigaus ir vėl pasieks potencialaus augimo lygį, yra optimistinė, todėl kyla pavojus, kad deficitas bus didesnis nei planuota. Kartu pagal naujausią Išsamią išlaidų apžvalgą siekiama staigaus išlaidų augimo lėtėjimo, taip pat nustatyti tikslai daug didesniam viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumui pasiekti; nepasiekus šių tikslų galėtų prireikti išlaidas didinti daugiau, nei numatoma Apžvalgoje. 2011–2012 m. ir 2012–2013 m., t. y. vėlesnių už artimiausią Apžvalgos laikotarpį metų, projekcijose daroma prielaida, kad išlaidos didės nedaug, bet šios projekcijos yra didesnės nei numatyta ankstesniems metams sudarytuose išsamiuose tarnybų išlaidų planuose. |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei planuojama programoje visų pirma dėl mažesnių mokestinių pajamų ir galimų atsiradusių įsipareigojimų dėl didesnio ir ilgesnio finansų sektoriaus veiklos nuosmukio. Tiesiogiai su mokesčiais susijusios išlaidos, visų pirma namų ūkių vartojimas, taip pat galėtų labai sumažėti ilgu būsto rinkos prisitaikymo laikotarpiu. Dėl pajamų pokyčių didesnis nei planuota deficitas 2007–2008 m. galėtų taip pat lemti didesnį deficitą 2008–2009 m. Atsižvelgiant į su 2008 m. makroekonominiais rezultatais susijusią riziką, konvergencijos programoje daroma prielaida, kad 2009–2010 m. Jungtinės Karalystės ekonomika greitai atsigaus ir vėl pasieks potencialaus augimo lygį, yra optimistinė, todėl kyla pavojus, kad deficitas bus didesnis nei planuota. Kartu pagal naujausią Išsamią išlaidų apžvalgą siekiama staigaus išlaidų augimo lėtėjimo, taip pat nustatyti tikslai daug didesniam viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumui pasiekti; nepasiekus šių tikslų galėtų prireikti išlaidas didinti daugiau, nei numatoma Apžvalgoje. 2011–2012 m. ir 2012–2013 m., t. y. vėlesnių už artimiausią Apžvalgos laikotarpį metų, projekcijose daroma prielaida, kad išlaidos didės nedaug, bet šios projekcijos yra didesnės nei numatyta ankstesniems metams sudarytuose išsamiuose tarnybų išlaidų planuose.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos programoje numatytam ribotam konsolidavimui užtikrinti. Kyla aiškus pavojus, kad artimuoju laikotarpiu deficitas bus didesnis ir viršys pamatinę vertę. Tikimybė, kad per programos laikotarpį bus pasiektas deficitas, kuriuo užtikrinama patikimumo riba, kad esant įprastiems ekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba (t. y. 1,5 % BVP), yra nedidelė. Programos laikotarpiu turėtų būti paspartintas fiskalinio konsolidavimo tempas. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos programoje numatytam ribotam konsolidavimui užtikrinti. Kyla aiškus pavojus, kad artimuoju laikotarpiu deficitas bus didesnis ir viršys pamatinę vertę. Tikimybė, kad per programos laikotarpį bus pasiektas deficitas, kuriuo užtikrinama patikimumo riba, kad esant įprastiems ekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba (t. y. 1,5 % BVP), yra nedidelė. Programos laikotarpiu turėtų būti paspartintas fiskalinio konsolidavimo tempas.

| (8) | Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Jungtinėje Karalystėje yra vidutinė. Visuomenės senėjimo ilgalaikis poveikis biudžetui yra panašus į ES vidurkį, o pensijų išlaidos didėja šiek tiek mažiau nei vidutiniškai ES; iš dalies taip yra dėl to, kad Jungtinėje Karalystėje palyginti daugiau nei kitose ES šalyse naudojamasi privačiomis pensijų kaupimo priemonėmis. Tikėtina, kad 2007 m. reformos, kuriomis sprendžiama galimai nepakankamo pensinio aprūpinimo ateityje problema, lems šiek tiek didesnį su amžiumi susijusių išlaidų didėjimą. Net neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri daug prastesnė už ankstesnės programos pradžioje užfiksuotą būklę, kelia pavojų valstybės finansų tvarumui. Valstybės finansų tvarumui gresiančius pavojus padėtų sumažinti pasiektas didelis pirminis perteklius. |
| --- | --- |

(8)

Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Jungtinėje Karalystėje yra vidutinė. Visuomenės senėjimo ilgalaikis poveikis biudžetui yra panašus į ES vidurkį, o pensijų išlaidos didėja šiek tiek mažiau nei vidutiniškai ES; iš dalies taip yra dėl to, kad Jungtinėje Karalystėje palyginti daugiau nei kitose ES šalyse naudojamasi privačiomis pensijų kaupimo priemonėmis. Tikėtina, kad 2007 m. reformos, kuriomis sprendžiama galimai nepakankamo pensinio aprūpinimo ateityje problema, lems šiek tiek didesnį su amžiumi susijusių išlaidų didėjimą. Net neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri daug prastesnė už ankstesnės programos pradžioje užfiksuotą būklę, kelia pavojų valstybės finansų tvarumui. Valstybės finansų tvarumui gresiančius pavojus padėtų sumažinti pasiektas didelis pirminis perteklius.

| (9) | Konvergencijos programa suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. rugsėjo mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma abiejose programose atsižvelgiama į 2007 m. Išsamią išlaidų apžvalgą, įskaitant laipsnišką vyriausybės tikslų didinti viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumą ir derinti kainos bei kokybės santykį įgyvendinimą. Konvergencijos programoje pateiktose biudžetinėse projekcijose atsižvelgiama į svarbių reformų elementų, kurie pabrėžti nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje, įskaitant valstybinės pensijos vertės ir aprėpties didinimą, taip pat naujausias iniciatyvas, kurių imtasi būsto pasiūlai didinti, moksliniams tyrimams bei technologinei plėtrai ir inovacijoms skatinti ir darbo jėgos kvalifikacijai kelti, tiesioginį poveikį biudžetui. |
| --- | --- |

(9)

Konvergencijos programa suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. rugsėjo mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma abiejose programose atsižvelgiama į 2007 m. Išsamią išlaidų apžvalgą, įskaitant laipsnišką vyriausybės tikslų didinti viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumą ir derinti kainos bei kokybės santykį įgyvendinimą. Konvergencijos programoje pateiktose biudžetinėse projekcijose atsižvelgiama į svarbių reformų elementų, kurie pabrėžti nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje, įskaitant valstybinės pensijos vertės ir aprėpties didinimą, taip pat naujausias iniciatyvas, kurių imtasi būsto pasiūlai didinti, moksliniams tyrimams bei technologinei plėtrai ir inovacijoms skatinti ir darbo jėgos kvalifikacijai kelti, tiesioginį poveikį biudžetui.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į jungtines gaires ir pateiktas pagal Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į jungtines gaires ir pateiktas pagal Lisabonos strategiją.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje ir toliau yra didelių trūkumų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis (5), taigi rezultatai reaguojant į ankstesnį Tarybos raginimą laikytis šių reikalavimų nėra geresni. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje ir toliau yra didelių trūkumų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis (5), taigi rezultatai reaguojant į ankstesnį Tarybos raginimą laikytis šių reikalavimų nėra geresni.

Galima daryti bendrą išvadą, kad programoje patvirtinama, jog Jungtinės Karalystės biudžeto būklė labai pablogės, o tai kartu su tikriausiai prastesnėmis nei numatyta makroekonominėmis aplinkybėmis kelia aiškų pavojų, kad artimuoju laikotarpiu valdžios sektoriaus deficitas viršys pamatinę 3 % BVP deficito vertę. Nors programoje nuo 2008–2009 m. numatytas fiskalinių sąlygų griežtinimas laipsniškai didinant mokestines pajamas ir mažinant anksčiau spartų einamųjų išlaidų augimą, siekiant šio konsolidavimo yra pavojų. Šie pavojai pirmiausia kyla dėl prastesnių makroekonominių perspektyvų ir pavojaus, kad nebus pasiekti nustatyti išlaidų rodikliai. Planuojama konsolidavimo sparta yra nedidelė. Skolos santykis tebėra gerokai mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę, jis po truputį didėja, bet mažės tik nuo 2010–2011 m. Ilgalaikis Jungtinės Karalystės viešųjų finansų tvarumas, palyginti su ankstesne programa, pablogėjo iš esmės pablogėjus pradinei būklei, nors su Jungtine Karalyste susijusi rizika tebėra vidutinė.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Jungtinė Karalystė raginama:

| i) | įgyvendinti būtinas priemones, kad deficitas neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinti būtinas priemones, kad deficitas neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | paspartinti fiskalinės sistemos tobulinimą per visą programos laikotarpį, nes taip kartu būtų mažinami padidėję pavojai ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui. |
| --- | --- |

ii)

paspartinti fiskalinės sistemos tobulinimą per visą programos laikotarpį, nes taip kartu būtų mažinami padidėję pavojai ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui.

Jungtinė Karalystė ir toliau raginama tiksliau laikytis elgesio kodekse nustatytų duomenų pateikimo reikalavimų.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006–2007 m. | 2007–2008 m. | 2008–2009 m. | 2009–2010 m. | 2010–2011 m. | 2011–2012 m. | 2012–2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. KP (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3 | 3 | 2 | 2,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. KP (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (8)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas (10)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas (10)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)
   (10)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (11)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola (12)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | nėra duomenų |
| konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 metų rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006–2007 m.

2007–2008 m.

2008–2009 m.

2009–2010 m.

2010–2011 m.

2011–2012 m.

2012–2013 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. KP (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

3

3

2

2,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. KP (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

2007 m. lapkričio mėn. COM (7)

2,3

2,4

2,2

2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP (6)

2,5

2

2

2

2

2

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (8)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

2007 m. lapkričio mėn. COM (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas (10)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

nėra duomenų

Pirminis balansas (10)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)
   (10)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (11)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus bendroji skola (12)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

42,6

43,3

44,5

45,2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

nėra duomenų

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 metų rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodyti dokumentai pateikiami šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Jungtinės Karalystės finansiniai metai prasideda balandžio mėn., o baigiasi kovo mėn.

(3)  Šiame vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(4)  OL C 72, 2007 3 29, p. 20.

(5)  Visų pirma nepateikti užimtumo, nedarbo, darbo užmokesčio infliacijos projekcijų duomenys, taip pat nepateiktas išsamus valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų pagal suderintą ESS 95 suskirstymas.

(6)  Ekonominės prielaidos, kuriomis pagrįstos valdžios institucijų sudarytos valstybės finansų projekcijos. Ekonominės prielaidos pagrįstos scenarijumi, kuriame numatoma, kad augimo tendencija ketvirčiu procentinio punkto mažesnė už neutralųjį vyriausybės požiūrį.

(7)  Pagal kalendorinius metus. Skiltyje „2006–2007 m.“ pateikti 2006 kalendorinių metų skaičiai.

(8)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(9)  Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais: 2,9 %, 2,8 %, 2,6 % ir 2,6 % atitinkamai 2006–2009 m.

(10)  Konvergencijos programose pateikti pirminio balanso duomenys pakoreguoti atsižvelgiant į bendruosius, o ne grynuosius palūkanų mokėjimus.

(11)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Programos laikotarpiu vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių nenumatyta.

(12)  Konvergencijos programose pateikti skaičiai, pagrįsti BVP, atmetus su netiesiogiai vertinamomis finansinio tarpininkavimo paslaugomis susijusį koregavimą, dėl to skolos santykis didėja maždaug 0,8 procentinio punkto, palyginti su Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognoze.

Šaltinis:

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 metų rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/29

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2011 m. Italijos stabilumo programos

(2008/C 49/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Italijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2011 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Italijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2011 m. laikotarpį.

| (2) | Realiojo BVP augimas Italijoje nuo dešimtojo dešimtmečio buvo mažesnis už euro zonos vidurkį, o augimo potencialas, dešimtojo dešimtmečio pradžioje apytikriai buvęs daugiau kaip 2 %, per pastaruosius 15 metų sumažėjo iki 1,5 %. Teigiamas aspektas yra tai, kad Italijoje nuo 2000 m. užimtumas gerokai padidėjo, o nedarbo lygis labai sumažėjo – tai taip pat rodo darbo rinkos reformų poveikį.
  Italija dar turi dėti daug pastangų, kad pasiektų ES užimtumo lygio vidurkį, be to, spartaus užimtumo didėjimo ir lėto BVP augimo derinys išryškina našumo problemas Italijoje. Nepaisant pastarojo meto pagyvėjimo, Italijos ekonomikos vidutinės trukmės perspektyvos ir toliau kelia susirūpinimą turint omenyje pagrindinius struktūrinius trūkumus. Vienas iš šių trūkumų visų pirma yra nedidelė vidaus konkurencija paslaugų rinkose, ir ši problema pradėta spręsti tik pastaraisiais metais. Struktūriniai trūkumai lemia nedidelį našumo augimą, nuolatinį išorės konkurencingumo praradimą ir iki pastarojo meto – teigiamą infliacijos diferencialą, palyginti su euro zonos vidurkiu. Dėl didesnio kaip 100 % valstybės skolos ir BVP santykio ir vis dar didelio, nors ir mažėjančio, biudžeto deficito didėja ekonominis neapibrėžtumas ir susidaro didelės skolos aptarnavimo išlaidos, dėl to Italija tampa pažeidžiama palūkanų normų didinimo atveju. Šie veiksniai taip pat trukdo našiau naudoti viešuosius išteklius ir mažina galimybes fiskalinėje politikoje veiksmingai veikti automatiniams stabilizatoriams. Siekiant greitai sumažinti skolos santykį ir vėl užtikrinti tvarią valstybės finansų būklę būtina toliau kontroliuoti struktūrinių pirminių išlaidų santykį, kuris pastaruoju metu stabilizavosi, ir didinti augimo potencialą, be kita ko, gerinant valstybės finansų kokybę. |
| --- | --- |

(2)

Realiojo BVP augimas Italijoje nuo dešimtojo dešimtmečio buvo mažesnis už euro zonos vidurkį, o augimo potencialas, dešimtojo dešimtmečio pradžioje apytikriai buvęs daugiau kaip 2 %, per pastaruosius 15 metų sumažėjo iki 1,5 %. Teigiamas aspektas yra tai, kad Italijoje nuo 2000 m. užimtumas gerokai padidėjo, o nedarbo lygis labai sumažėjo – tai taip pat rodo darbo rinkos reformų poveikį.

Italija dar turi dėti daug pastangų, kad pasiektų ES užimtumo lygio vidurkį, be to, spartaus užimtumo didėjimo ir lėto BVP augimo derinys išryškina našumo problemas Italijoje. Nepaisant pastarojo meto pagyvėjimo, Italijos ekonomikos vidutinės trukmės perspektyvos ir toliau kelia susirūpinimą turint omenyje pagrindinius struktūrinius trūkumus. Vienas iš šių trūkumų visų pirma yra nedidelė vidaus konkurencija paslaugų rinkose, ir ši problema pradėta spręsti tik pastaraisiais metais. Struktūriniai trūkumai lemia nedidelį našumo augimą, nuolatinį išorės konkurencingumo praradimą ir iki pastarojo meto – teigiamą infliacijos diferencialą, palyginti su euro zonos vidurkiu. Dėl didesnio kaip 100 % valstybės skolos ir BVP santykio ir vis dar didelio, nors ir mažėjančio, biudžeto deficito didėja ekonominis neapibrėžtumas ir susidaro didelės skolos aptarnavimo išlaidos, dėl to Italija tampa pažeidžiama palūkanų normų didinimo atveju. Šie veiksniai taip pat trukdo našiau naudoti viešuosius išteklius ir mažina galimybes fiskalinėje politikoje veiksmingai veikti automatiniams stabilizatoriams. Siekiant greitai sumažinti skolos santykį ir vėl užtikrinti tvarią valstybės finansų būklę būtina toliau kontroliuoti struktūrinių pirminių išlaidų santykį, kuris pastaruoju metu stabilizavosi, ir didinti augimo potencialą, be kita ko, gerinant valstybės finansų kokybę.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 1,9 % 2007 m. sulėtės iki 1,5 % 2008 m. Vėliau likusiu programos laikotarpiu jis nedaug, bet nuolat spartės, taigi numatoma, kad augimas 2011 m. bus 1,8 %. Atsižvelgiant į naujausius pokyčius, programoje daroma 2008 m. augimo prielaida atrodo yra palanki (2), nes dabar tikimasi, kad realiojo BVP augimas 2008 m. bus aiškiai mažesnis, negu numatyta programoje, o tai gali turėti įtakos ir ekonominės veiklos po 2008 m. lygiui. Programoje pateikiamos infliacijos projekcijos 2008 m. taip pat atrodo santykinai optimistinės, o vėlesniu laikotarpiu – patikimos. Šios infliacijos perspektyvos ir pamatinis nedidelis vieneto darbo sąnaudų augimas nuosekliai dera su Italijos ekonomikos konkurencingumo mažėjimo apribojimu. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 1,9 % 2007 m. sulėtės iki 1,5 % 2008 m. Vėliau likusiu programos laikotarpiu jis nedaug, bet nuolat spartės, taigi numatoma, kad augimas 2011 m. bus 1,8 %. Atsižvelgiant į naujausius pokyčius, programoje daroma 2008 m. augimo prielaida atrodo yra palanki (2), nes dabar tikimasi, kad realiojo BVP augimas 2008 m. bus aiškiai mažesnis, negu numatyta programoje, o tai gali turėti įtakos ir ekonominės veiklos po 2008 m. lygiui. Programoje pateikiamos infliacijos projekcijos 2008 m. taip pat atrodo santykinai optimistinės, o vėlesniu laikotarpiu – patikimos. Šios infliacijos perspektyvos ir pamatinis nedidelis vieneto darbo sąnaudų augimas nuosekliai dera su Italijos ekonomikos konkurencingumo mažėjimo apribojimu.

| (4) | 2007 m. atnaujintoje stabilumo programoje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,4 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytu 2,8 % BVP siektinu rodikliu. Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad deficitas bus 2,3 % BVP. Šios mažesnio deficito projekcijos paremtos tuo, kad nominalusis BVP augimas 2007 m. buvo 1,8 procentinio punkto didesnis negu planuota 2006 m. programoje ir kad 2006 m. ir 2007 m. buvo veiksmingai įgyvendinamos korekcinės priemonės, nors šį augimą iš dalies atsveria maždaug 0,9 % BVP papildomų išlaidų, kurių didžiausią dalį sudaro socialiniai pervedimai ir kapitalo išlaidos ir dėl kurių sprendimas priimtas 2007 m. Atsižvelgiant į naujesnę informaciją, 2007 m. deficitas galėtų būti kur kas mažesnis nei numatyta rudens prognozėje; taigi gerokai mažesnis už Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Biudžeto vykdymas 2007 m. atitinka vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3) pateiktą raginimą ištaisyti perviršinį deficitą. Tikėtinas labai teigiamas 2007 m. biudžeto rezultatas galėjo būti net geresnis, jei per tuos metus nebūtų buvę patvirtinta minėtų papildomų išlaidų, todėl negali būti laikoma, kad jis visiškai atitinka raginimą pasinaudoti geresniais nei numatoma biudžeto duomenų pokyčiais deficitui sumažinti. Taryba pažymi, kad vykdant 2007 m. biudžetą taip pat nebuvo iki galo laikomasi 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. atnaujintoje stabilumo programoje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,4 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytu 2,8 % BVP siektinu rodikliu. Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad deficitas bus 2,3 % BVP. Šios mažesnio deficito projekcijos paremtos tuo, kad nominalusis BVP augimas 2007 m. buvo 1,8 procentinio punkto didesnis negu planuota 2006 m. programoje ir kad 2006 m. ir 2007 m. buvo veiksmingai įgyvendinamos korekcinės priemonės, nors šį augimą iš dalies atsveria maždaug 0,9 % BVP papildomų išlaidų, kurių didžiausią dalį sudaro socialiniai pervedimai ir kapitalo išlaidos ir dėl kurių sprendimas priimtas 2007 m. Atsižvelgiant į naujesnę informaciją, 2007 m. deficitas galėtų būti kur kas mažesnis nei numatyta rudens prognozėje; taigi gerokai mažesnis už Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Biudžeto vykdymas 2007 m. atitinka vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3) pateiktą raginimą ištaisyti perviršinį deficitą. Tikėtinas labai teigiamas 2007 m. biudžeto rezultatas galėjo būti net geresnis, jei per tuos metus nebūtų buvę patvirtinta minėtų papildomų išlaidų, todėl negali būti laikoma, kad jis visiškai atitinka raginimą pasinaudoti geresniais nei numatoma biudžeto duomenų pokyčiais deficitui sumažinti. Taryba pažymi, kad vykdant 2007 m. biudžetą taip pat nebuvo iki galo laikomasi 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių.

| (5) | Programoje numatyta biudžeto strategija siekiama fiskalinio konsolidavimo ir vidutinės trukmės tikslo, kuris yra struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, kurį planuojama pasiekti iki 2011 m. Kadangi ekonominė perspektyva panaši kaip ir ankstesnėje programoje, 2008–2011 m. siektinas deficitas iš esmės nepasikeitė. Tačiau planuojamas koregavimas 2008 m. yra maždaug 0,5 procentinio punkto BVP mažesnis nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje, nes siektinas rodiklis nepasikeitė, o pradinė būklė yra geresnė. Siekiama, kad valstybės biudžeto deficitas 2008 m. sumažėtų tik 0,2 procentinio punkto BVP, o vėliau – maždaug 0,75 procentinio punkto per metus, kad biudžeto būklė būtų subalansuota 2011 m. Pateikta tik 2008 m. koregavimo struktūra, kai suplanuota, kad 0,2 procentinio punkto BVP deficito sumažinimas bus susijęs daugiausia su išlaidomis.
  Po 2008 m. programoje pateikiamas tik bendras konsolidavimo paketo, kuris būtinas kasmet, kad siektini biudžeto rodikliai, susiję su tendencijomis pagal nesikeičiantį teisėkūros scenarijų, būtų įgyvendinti, dydis, o jo sudėtis visiškai nenurodyta. Planuojama, kad bendrasis skolos ir BVP santykis, kuris 2007 m. turėtų būti 105 %, t. y. daug didesnis už Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį sumažės maždaug 10 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(5)

Programoje numatyta biudžeto strategija siekiama fiskalinio konsolidavimo ir vidutinės trukmės tikslo, kuris yra struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, kurį planuojama pasiekti iki 2011 m. Kadangi ekonominė perspektyva panaši kaip ir ankstesnėje programoje, 2008–2011 m. siektinas deficitas iš esmės nepasikeitė. Tačiau planuojamas koregavimas 2008 m. yra maždaug 0,5 procentinio punkto BVP mažesnis nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje, nes siektinas rodiklis nepasikeitė, o pradinė būklė yra geresnė. Siekiama, kad valstybės biudžeto deficitas 2008 m. sumažėtų tik 0,2 procentinio punkto BVP, o vėliau – maždaug 0,75 procentinio punkto per metus, kad biudžeto būklė būtų subalansuota 2011 m. Pateikta tik 2008 m. koregavimo struktūra, kai suplanuota, kad 0,2 procentinio punkto BVP deficito sumažinimas bus susijęs daugiausia su išlaidomis.

Po 2008 m. programoje pateikiamas tik bendras konsolidavimo paketo, kuris būtinas kasmet, kad siektini biudžeto rodikliai, susiję su tendencijomis pagal nesikeičiantį teisėkūros scenarijų, būtų įgyvendinti, dydis, o jo sudėtis visiškai nenurodyta. Planuojama, kad bendrasis skolos ir BVP santykis, kuris 2007 m. turėtų būti 105 %, t. y. daug didesnis už Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį sumažės maždaug 10 procentinių punktų.

| (6) | Su 2008 m. biudžeto deficito projekcijomis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei prognozuojama programoje. Nors tikėtinas teigiamas 2007 m. rezultatas darytų palankų bazinį poveikį 2008 metams, 2008 m. biudžeto įstatyme numatyta, kad, pasiekus biudžeto tikslą, didesnėmis nei numatyta nuolatinėmis pajamomis gali būti pasinaudota mokesčių mažinimui finansuoti. Atsižvelgiant į naujausius ekonominius pokyčius, 2008 m. deficito rezultatas taip pat priklausys nuo gerokai mažesnio BVP augimo rizikos. 2008 m. pasiekus užsibrėžtą 2,2 % BVP deficitą, palyginti su 2007 m. galėtų pablogėti tiek nominalusis, tiek struktūrinis balansas (4). Nesikeičiantis teisėkūros scenarijus reiškia, kad nepakankamai įvertinamos išlaidų tendencijos. Toks scenarijus, ir tai, kad kartu su juo nepateikta informacija apie būtino konsolidavimo priemonių paketo struktūrą, kelia aiškų pavojų. Visų pirma reikėtų apibūdinti tinkamas priemones išlaidų pokyčiams apriboti. Atsižvelgiant į šią biudžeto siektinų rodiklių riziką, nuo 2009 m. skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip planuojama programoje. |
| --- | --- |

(6)

Su 2008 m. biudžeto deficito projekcijomis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei prognozuojama programoje. Nors tikėtinas teigiamas 2007 m. rezultatas darytų palankų bazinį poveikį 2008 metams, 2008 m. biudžeto įstatyme numatyta, kad, pasiekus biudžeto tikslą, didesnėmis nei numatyta nuolatinėmis pajamomis gali būti pasinaudota mokesčių mažinimui finansuoti. Atsižvelgiant į naujausius ekonominius pokyčius, 2008 m. deficito rezultatas taip pat priklausys nuo gerokai mažesnio BVP augimo rizikos. 2008 m. pasiekus užsibrėžtą 2,2 % BVP deficitą, palyginti su 2007 m. galėtų pablogėti tiek nominalusis, tiek struktūrinis balansas (4). Nesikeičiantis teisėkūros scenarijus reiškia, kad nepakankamai įvertinamos išlaidų tendencijos. Toks scenarijus, ir tai, kad kartu su juo nepateikta informacija apie būtino konsolidavimo priemonių paketo struktūrą, kelia aiškų pavojų. Visų pirma reikėtų apibūdinti tinkamas priemones išlaidų pokyčiams apriboti. Atsižvelgiant į šią biudžeto siektinų rodiklių riziką, nuo 2009 m. skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip planuojama programoje.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys atitinka tikslą ištaisyti perviršinį deficitą 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Tačiau pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams, gali būti nepasiekta iki 2010 m., o programoje numatomos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos siekiant užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos, kaip numatyta programoje. 2008 m. struktūrinio balanso rizika labai padidėja, nebent būtų išlaikyta geresnė nei planuojama 2007 m. pradinė būklė. Programoje numatyta koregavimo strategija 2008 m. siekiant vidutinės trukmės tikslo yra nepakankama ir turėtų būti sustiprinta, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodoma, kad euro zonos ir VKM II valstybėse narėse struktūrinis balansas turėtų kasmet pagerėti bent 0,5 % BVP. Be to, Taryba pažymi, kad 2008 m. biudžeto politikos kryptys neatitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių, kuriose raginama kruopščiai parengti 2008 m. fiskalinę politiką, kad būtų paspartintas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo. Nuo 2009 m. programoje numatomos biudžeto politikos kryptys turėtų būti paremtos priemonėmis. Galiausiai, atsižvelgiant į minėtų skolos projekcijų riziką, skolos santykis siekiant pamatinės vertės per programos laikotarpį gali mažėti nepakankamai. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys atitinka tikslą ištaisyti perviršinį deficitą 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Tačiau pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams, gali būti nepasiekta iki 2010 m., o programoje numatomos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos siekiant užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos, kaip numatyta programoje. 2008 m. struktūrinio balanso rizika labai padidėja, nebent būtų išlaikyta geresnė nei planuojama 2007 m. pradinė būklė. Programoje numatyta koregavimo strategija 2008 m. siekiant vidutinės trukmės tikslo yra nepakankama ir turėtų būti sustiprinta, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodoma, kad euro zonos ir VKM II valstybėse narėse struktūrinis balansas turėtų kasmet pagerėti bent 0,5 % BVP. Be to, Taryba pažymi, kad 2008 m. biudžeto politikos kryptys neatitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių, kuriose raginama kruopščiai parengti 2008 m. fiskalinę politiką, kad būtų paspartintas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo. Nuo 2009 m. programoje numatomos biudžeto politikos kryptys turėtų būti paremtos priemonėmis. Galiausiai, atsižvelgiant į minėtų skolos projekcijų riziką, skolos santykis siekiant pamatinės vertės per programos laikotarpį gali mažėti nepakankamai.

| (8) | Valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Italijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį, o dėl patvirtintų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja mažiau negu vidutiniškai Europos Sąjungoje. Vis dėlto pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ir toliau yra didžiausios ES, o projekcijos priklauso nuo prielaidos, kad pastaruoju metu patvirtintos reformos būtų visiškai įgyvendintos, kad visų pirma aktuarinių koeficientų peržiūra būtų, kaip numatyta galiojančiuose teisės aktuose, įgyvendinta nuo 2010 m. nenukrypstant nuo įmokų principo, kuriuo pagrįsta reformuota pensijų sistema. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę ankstesnėje programoje numatytą būklę, padeda atsverti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, bet vis tiek ji nepakankama siekiant visiškai pašalinti būsimą su išlaidomis susijusį spaudimą, net jei vertinama pagal tikėtiną geresnį rezultatą. Be to, esama bendroji valstybės skola yra kur kas didesnė už Sutartyje numatytą pamatinę vertę; norint ją sumažinti, reikės pasiekti ir ilgai išlaikyti didelį pirminį perteklių. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Italijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį, o dėl patvirtintų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja mažiau negu vidutiniškai Europos Sąjungoje. Vis dėlto pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ir toliau yra didžiausios ES, o projekcijos priklauso nuo prielaidos, kad pastaruoju metu patvirtintos reformos būtų visiškai įgyvendintos, kad visų pirma aktuarinių koeficientų peržiūra būtų, kaip numatyta galiojančiuose teisės aktuose, įgyvendinta nuo 2010 m. nenukrypstant nuo įmokų principo, kuriuo pagrįsta reformuota pensijų sistema. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę ankstesnėje programoje numatytą būklę, padeda atsverti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, bet vis tiek ji nepakankama siekiant visiškai pašalinti būsimą su išlaidomis susijusį spaudimą, net jei vertinama pagal tikėtiną geresnį rezultatą. Be to, esama bendroji valstybės skola yra kur kas didesnė už Sutartyje numatytą pamatinę vertę; norint ją sumažinti, reikės pasiekti ir ilgai išlaikyti didelį pirminį perteklių.

| (9) | Stabilumo programa visiškai suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma ataskaitoje pateikti biudžeto pokyčiai ir fiskalinės politikos strategija atitinka stabilumo programoje išsamiau apibūdintus pokyčius ir strategiją. Nors ir ne sistemiškai, programoje pateiktose biudžeto projekcijose aiškiai atsižvelgiama į struktūrinių reformų veiksmų, darančių tiesioginį poveikį biudžetui ir numatytų ataskaitoje, būtent į 2007 m. liepos 23 d. Socialinės gerovės, konkurencingumo ir darbo rinkos susitarimo protokolą įtraukto paketo, taip pat tam tikrų veiksmų mokslinių tyrimų ir plėtros srityje poveikį valstybės finansams. |
| --- | --- |

(9)

Stabilumo programa visiškai suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma ataskaitoje pateikti biudžeto pokyčiai ir fiskalinės politikos strategija atitinka stabilumo programoje išsamiau apibūdintus pokyčius ir strategiją. Nors ir ne sistemiškai, programoje pateiktose biudžeto projekcijose aiškiai atsižvelgiama į struktūrinių reformų veiksmų, darančių tiesioginį poveikį biudžetui ir numatytų ataskaitoje, būtent į 2007 m. liepos 23 d. Socialinės gerovės, konkurencingumo ir darbo rinkos susitarimo protokolą įtraukto paketo, taip pat tam tikrų veiksmų mokslinių tyrimų ir plėtros srityje poveikį valstybės finansams.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Turint omenyje palankius ciklo ir biudžeto pokyčius, Italija turėjo nusistatyti didesnio užmojo konsolidavimo strategiją. Buvo vykdomos priemonės, skirtos valstybės finansų kokybei gerinti, be kita ko, biudžeto perklasifikavimas ir išlaidų apžvalga. Tačiau dar reikia nustatyti priemones, skirtas einamųjų pirminių išlaidų didėjimo tendencijai stabdyti ir šių išlaidų veiksmingumui bei ekonomiškumui didinti. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Turint omenyje palankius ciklo ir biudžeto pokyčius, Italija turėjo nusistatyti didesnio užmojo konsolidavimo strategiją. Buvo vykdomos priemonės, skirtos valstybės finansų kokybei gerinti, be kita ko, biudžeto perklasifikavimas ir išlaidų apžvalga. Tačiau dar reikia nustatyti priemones, skirtas einamųjų pirminių išlaidų didėjimo tendencijai stabdyti ir šių išlaidų veiksmingumui bei ekonomiškumui didinti.

| (11) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje yra pateikti ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (5). |
| --- | --- |

(11)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje yra pateikti ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (5).

Daroma bendra išvada, kad programa atitinka siekį ištaisyti perviršinį deficitą 2007 m., o šis tikslas turėtų būti pasiektas su pakankama atsarga. 2007 m. biudžeto rezultatas turėtų būti geresnis nei numatyta dėl palankių ciklo ir biudžeto pokyčių. Šis rezultatas galėjo būti net dar geresnis, jei tais metais nebūtų patvirtintos papildomos išlaidos. 2008 m. struktūrinio balanso rizika labai padidėja, nebent būtų išlaikyta geresnė nei planuojama 2007 m. pradinė būklė. Planuojamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo nukeltas į kelerius paskutiniuosius programos metus. Programoje nepateikiama informacijos apie fiskalinio konsolidavimo strategijos struktūrą po 2008 m., todėl sudėtinga ją tinkamai įvertinti. Visų pirma reikėtų apibūdinti tinkamas priemones išlaidų pokyčiams apriboti. Turint omenyje šią riziką, vidutinės trukmės tikslas iki 2011 m. gali likti nepasiektas, kitaip nei planuojama programoje, o skolos santykis per programos laikotarpį gali nepakankamai priartėti prie 60 % BVP pamatinės vertės. Valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Italijoje yra vidutinė, bet atliekant šį įvertinimą daroma prielaida, kad pensijų reformos bus visiškai įgyvendintos.

Atsižvelgiant į šį įvertinimą ir į 2005 m. liepos 28 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Italija raginama:

| i) | remiantis teigiamais 2007 m. rezultatais, padidinti 2008 m. siektiną biudžeto rodiklį, kad būtų užtikrintas didelio užmojo koregavimas, ir nurodytomis priemonėmis įgyvendinti planuojamą fiskalinį konsolidavimą, taip užtikrinant tinkamą pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo, kad jis būtų pasiektas programos laikotarpiu ir taip būtų paspartintas skolos mažinimo tempas; |
| --- | --- |

i)

remiantis teigiamais 2007 m. rezultatais, padidinti 2008 m. siektiną biudžeto rodiklį, kad būtų užtikrintas didelio užmojo koregavimas, ir nurodytomis priemonėmis įgyvendinti planuojamą fiskalinį konsolidavimą, taip užtikrinant tinkamą pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo, kad jis būtų pasiektas programos laikotarpiu ir taip būtų paspartintas skolos mažinimo tempas;

| ii) | atsižvelgiant į labai didelę valstybės skolą, visiškai įgyvendinti pensijų reformas, visų pirma planuojamą periodinį aktuarinį koregavimą, tam, kad būtų išvengta didelio su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimo; bei |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į labai didelę valstybės skolą, visiškai įgyvendinti pensijų reformas, visų pirma planuojamą periodinį aktuarinį koregavimą, tam, kad būtų išvengta didelio su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimo; bei

| iii) | nustatyti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategiją laikantis Stabilumo ir augimo pakto bei elgesio kodekso reikalavimų, toliau dėti pastangas valstybės finansų kokybei gerinti dėmesį sutelkiant į jų struktūrą, didinti biudžeto procedūros skaidrumą ir veiksmingai įgyvendinti išlaidų stebėsenos ir kontrolės mechanizmus. |
| --- | --- |

iii)

nustatyti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategiją laikantis Stabilumo ir augimo pakto bei elgesio kodekso reikalavimų, toliau dėti pastangas valstybės finansų kokybei gerinti dėmesį sutelkiant į jų struktūrą, didinti biudžeto procedūros skaidrumą ir veiksmingai įgyvendinti išlaidų stebėsenos ir kontrolės mechanizmus.

Taryba taip pat pažymi, kad tokie veiksmai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,9

1,9

1,4

1,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,2

1,9

2,0

1,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

2007 m. lapkričio mėn. COM (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,1

2,5

2,4

2,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

106,8

104,3

102,9

101,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodyti dokumentai pateikiami šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant taip pat atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 70, 2007 3 27, p. 17.

(4)  Tai visų pirma pasakytina apie struktūrinį balansą. 2007 m. gruodžio 31 d. patvirtinta priemonė atšaukti mokesčių rinkėjų prievolę valdžios institucijoms pervesti avansinį tam tikros kitais metais surinktinų mokesčių sumos mokėjimą galėtų turėti neigiamos įtakos (0,3 % BVP) 2007 m. nominaliajam balansui. Vis dėlto tai neturėtų daryti įtakos 2007 m. struktūriniam balansui, nes ši priemonė vienkartinio pobūdžio.

(5)  Visų pirma biudžetas neskirstomas pagal 2009–2011 m. siektinus deficito dydžius.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 1,5 %, 1,6 %, 1,5 % ir 1,7 % atitinkamai 2006–2009 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą ir Komisijos tarnybų rudens prognozes vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra: 2006 m. — 1,2 % BVP, dėl kurių deficitas didėja. 2007 m. — 0,2 % BVP, dėl kurių deficitas mažėja, ir nuo 2008 m. — 0,1 % BVP per metus, dėl kurių deficitas mažėja.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/34

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2012 m. Prancūzijos stabilumo programos

(2008/C 49/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Prancūzijos stabilumo programą, kurioje apimamas 2007–2012 m. laikotarpis, t. y. vieneriais metais ilgesnis nei nustatyta ataskaitinis laikotarpis, kuris sutampa su vyriausybės programa. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Prancūzijos stabilumo programą, kurioje apimamas 2007–2012 m. laikotarpis, t. y. vieneriais metais ilgesnis nei nustatyta ataskaitinis laikotarpis, kuris sutampa su vyriausybės programa.

| (2) | 2001–2005 m. realusis BVP vidutiniškai kasmet augo tik šiek tiek daugiau kaip 1,5 %. Šis augimas nesiskyrė nuo vidutinio augimo euro zonoje, o infliacija buvo šiek tiek mažesnė už euro zonos vidurkį. Nuo 2006 m. Prancūzijos BVP augimas, palyginti su euro zonos vidurkiu, sumažėjo; atsirado vis daugiau struktūrinių problemų ir su jomis susijusio konkurencingumo mažėjimo įrodymų. Nors nedarbo lygis nuo 2005 m. sumažėjo, jis ir toliau smarkiai viršija euro zonos vidurkį, o užimtumo lygis ir dirbtų valandų skaičius vis dar nedidelis.
  Šiomis aplinkybėmis, jei bus visiškai įgyvendintos patvirtintos priemonės ir visapusiškos darbo bei produktų rinkų reformos, kurias vyriausybė planuoja per ateinančius penkerius metus, padidėtų augimo potencialas bei konkurencingumas ir pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų tvarumas. Nors valdžios sektoriaus deficito ir skolos santykiai mažėja, jie išlieka dideli. Pastaruoju metu imtasi teigiamų veiksmų išlaidoms, visų pirma socialinės apsaugos srityje, apriboti, bet išlaidų ir BVP santykis, palyginti su euro zona, Prancūzijoje didžiausias, o deficitas vis dar gana artimas 3 % BVP ribai. Todėl Prancūzijos planuojamos įgyvendinti reformos, skirtos augimo potencialui didinti, Prancūzijos ekonomikos konkurencingumui stiprinti ir tolesniam biudžeto konsolidavimo procesui vykdyti, išlaidoms visais valdžios lygiais griežtai riboti ir šių išlaidų veiksmingumui didinti, galėtų padėti įveikti pagrindines problemas ateinančiais metais. |
| --- | --- |

(2)

2001–2005 m. realusis BVP vidutiniškai kasmet augo tik šiek tiek daugiau kaip 1,5 %. Šis augimas nesiskyrė nuo vidutinio augimo euro zonoje, o infliacija buvo šiek tiek mažesnė už euro zonos vidurkį. Nuo 2006 m. Prancūzijos BVP augimas, palyginti su euro zonos vidurkiu, sumažėjo; atsirado vis daugiau struktūrinių problemų ir su jomis susijusio konkurencingumo mažėjimo įrodymų. Nors nedarbo lygis nuo 2005 m. sumažėjo, jis ir toliau smarkiai viršija euro zonos vidurkį, o užimtumo lygis ir dirbtų valandų skaičius vis dar nedidelis.

Šiomis aplinkybėmis, jei bus visiškai įgyvendintos patvirtintos priemonės ir visapusiškos darbo bei produktų rinkų reformos, kurias vyriausybė planuoja per ateinančius penkerius metus, padidėtų augimo potencialas bei konkurencingumas ir pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų tvarumas. Nors valdžios sektoriaus deficito ir skolos santykiai mažėja, jie išlieka dideli. Pastaruoju metu imtasi teigiamų veiksmų išlaidoms, visų pirma socialinės apsaugos srityje, apriboti, bet išlaidų ir BVP santykis, palyginti su euro zona, Prancūzijoje didžiausias, o deficitas vis dar gana artimas 3 % BVP ribai. Todėl Prancūzijos planuojamos įgyvendinti reformos, skirtos augimo potencialui didinti, Prancūzijos ekonomikos konkurencingumui stiprinti ir tolesniam biudžeto konsolidavimo procesui vykdyti, išlaidoms visais valdžios lygiais griežtai riboti ir šių išlaidų veiksmingumui didinti, galėtų padėti įveikti pagrindines problemas ateinančiais metais.

| (3) | Programoje pateikti du skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai: nedidelio augimo scenarijus ir didelio augimo scenarijus. Vertinant valstybės finansų projekcijas remiamasi nedidelio augimo scenarijumi. Jame numatoma, kad realiojo BVP augimas padidės nuo 2 % 2007 m. iki 2–2,5 % 2008 m. ir bus 2,5 % likusiu programos laikotarpiu, t. y. jis bus didesnis už Komisijos tarnybų augimo potencialo įvertinimą, kuris yra šiek tiek didesnis nei 2 %. Paskelbtos augimą skatinančios darbo ir produktų rinkos reformos laipsniškai padės didinti augimo potencialą, tačiau yra daug neaiškumų dėl šių reformų apimties ir jų įgyvendinimo laiko. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) atrodo, kad net šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, ypač 2009 metams. Todėl mažesnis nei numatyta programoje augimas vidutinės trukmės laikotarpiu galimas ir dėl to, kad remiamasi iš dalies palankiomis su tarptautine aplinka susijusiomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(3)

Programoje pateikti du skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai: nedidelio augimo scenarijus ir didelio augimo scenarijus. Vertinant valstybės finansų projekcijas remiamasi nedidelio augimo scenarijumi. Jame numatoma, kad realiojo BVP augimas padidės nuo 2 % 2007 m. iki 2–2,5 % 2008 m. ir bus 2,5 % likusiu programos laikotarpiu, t. y. jis bus didesnis už Komisijos tarnybų augimo potencialo įvertinimą, kuris yra šiek tiek didesnis nei 2 %. Paskelbtos augimą skatinančios darbo ir produktų rinkos reformos laipsniškai padės didinti augimo potencialą, tačiau yra daug neaiškumų dėl šių reformų apimties ir jų įgyvendinimo laiko. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) atrodo, kad net šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, ypač 2009 metams. Todėl mažesnis nei numatyta programoje augimas vidutinės trukmės laikotarpiu galimas ir dėl to, kad remiamasi iš dalies palankiomis su tarptautine aplinka susijusiomis prielaidomis.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,6 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 2,5 % BVP deficitu. Naujoje atnaujintoje programoje numatoma, kad deficitas bus 2,4 % BVP. Pajamų padidėjimas, kurį iš dalies nulėmė teigiamas bazės efektas, nes 2006 m. pajamos buvo didesnės nei numatyta, iš esmės atsveria vasarą patvirtinto fiskalinio paketo, skirto augimui remti (daugiausia mažinant mokesčius), įgyvendinimo išlaidų neigiamą poveikį, visų pirma didesnį nei biudžete numatyta išlaidų padidėjimą (daugiausia sveikatos priežiūros srityje, neatsižvelgiant į korekcines priemones, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti viršytas nacionalines išlaidas sveikatos draudimui, kai Įspėjamasis komitetas 2007 m. birželio mėn. nustatė trūkumus). Taigi nepaisant to, kad ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytas biudžeto tikslas galimai pasiektas, galima teigti, kad 2007 m. vykdant biudžetą buvo tik iš dalies laikytasi politinio raginimo, išdėstyto 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3), „išnaudoti stipraus augimo perspektyvas ir geresnių nei anksčiau tikėtasi 2006 m. rezultatų teigiamą poveikį ir koregavimą atlikti laikotarpio pradžioje siekiant vidutinės trukmės tikslo, o artimiausiais metais atlikti plataus užmojo koregavimą siekiant iki 2010 m., kaip planuota, pasiekti vidutinės trukmės tikslą, ... visų pirma 2007 m. biudžetas turėtų būti visiškai ir veiksmingai įvykdytas, taip pat turėtų būti pasinaudota visomis galimybėmis paspartinti struktūrinį koregavimą“. Taryba taip pat pažymi, kad panašu, jog biudžeto vykdymas neatitinka visų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtų biudžeto politikos gairių, nes neplanuotai gautos papildomos pajamos buvo iš dalies panaudotos mokesčių mažinimui ir didesnėms nei numatytos biudžete išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,6 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 2,5 % BVP deficitu. Naujoje atnaujintoje programoje numatoma, kad deficitas bus 2,4 % BVP. Pajamų padidėjimas, kurį iš dalies nulėmė teigiamas bazės efektas, nes 2006 m. pajamos buvo didesnės nei numatyta, iš esmės atsveria vasarą patvirtinto fiskalinio paketo, skirto augimui remti (daugiausia mažinant mokesčius), įgyvendinimo išlaidų neigiamą poveikį, visų pirma didesnį nei biudžete numatyta išlaidų padidėjimą (daugiausia sveikatos priežiūros srityje, neatsižvelgiant į korekcines priemones, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti viršytas nacionalines išlaidas sveikatos draudimui, kai Įspėjamasis komitetas 2007 m. birželio mėn. nustatė trūkumus). Taigi nepaisant to, kad ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytas biudžeto tikslas galimai pasiektas, galima teigti, kad 2007 m. vykdant biudžetą buvo tik iš dalies laikytasi politinio raginimo, išdėstyto 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3), „išnaudoti stipraus augimo perspektyvas ir geresnių nei anksčiau tikėtasi 2006 m. rezultatų teigiamą poveikį ir koregavimą atlikti laikotarpio pradžioje siekiant vidutinės trukmės tikslo, o artimiausiais metais atlikti plataus užmojo koregavimą siekiant iki 2010 m., kaip planuota, pasiekti vidutinės trukmės tikslą, ... visų pirma 2007 m. biudžetas turėtų būti visiškai ir veiksmingai įvykdytas, taip pat turėtų būti pasinaudota visomis galimybėmis paspartinti struktūrinį koregavimą“. Taryba taip pat pažymi, kad panašu, jog biudžeto vykdymas neatitinka visų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtų biudžeto politikos gairių, nes neplanuotai gautos papildomos pajamos buvo iš dalies panaudotos mokesčių mažinimui ir didesnėms nei numatytos biudžete išlaidoms padengti.

| (5) | Pagrindinis atnaujintoje stabilumo programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas – smarkiai apriboti valstybės išlaidas atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis augimas turėtų sustiprėti patvirtinant ir paskelbiant struktūrines reformas, kad ne vėliau kaip 2012 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas – struktūrinis subalansuotas biudžetas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones).
  Pagal orientacinį scenarijų nominalusis deficitas nuo 2007 m. buvusių 2,4 % BVP 2008 m. turėtų šiek tiek sumažėti ir sudaryti 2,3 % BVP, o vėliau mažėti sparčiau – po 0,6 procentinio punkto per metus, kol 2012 m. bus pasiektas subalansuotas biudžetas. Tuo pačiu metu pirminis perteklius turėtų padidėti nuo 0,2 % BVP 2007 m. iki 2,5 % BVP 2012 m. Nors makroekonominio augimo prielaidos yra palankesnės, o pradinė biudžeto būklė yra geresnė, šioje programoje atidedamas ankstesnėje atnaujintoje programoje planuotas koregavimas, kurioje vidutinės trukmės tikslą pasiekti buvo numatyta 2010 m. Pirmaisiais programos metais bus atliekamas tik nedidelis struktūrinis koregavimas, koregavimą planuojama atlikti ilgesniu laikotarpiu. Planuojama, kad deficito mažinimas bus visiškai pagrįstas išlaidomis. Planuojama, kad išlaidų santykis turėtų sumažėti beveik 3 procentiniais punktais BVP. Pajamų ir BVP santykis taip pat turėtų šiek tiek sumažėti 2008 m. ir 2009 m., o vėliau – stabilizuotis. Valdžios sektoriaus bendroji skola, kuri atnaujintoje programoje yra 64,2 % BVP 2007 m., t. y. viršija Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį turėtų sumažėti daugiau kaip 4 procentiniais punktais BVP ir 2012 m. pasiekti pamatinę vertę. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis atnaujintoje stabilumo programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas – smarkiai apriboti valstybės išlaidas atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis augimas turėtų sustiprėti patvirtinant ir paskelbiant struktūrines reformas, kad ne vėliau kaip 2012 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas – struktūrinis subalansuotas biudžetas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones).

Pagal orientacinį scenarijų nominalusis deficitas nuo 2007 m. buvusių 2,4 % BVP 2008 m. turėtų šiek tiek sumažėti ir sudaryti 2,3 % BVP, o vėliau mažėti sparčiau – po 0,6 procentinio punkto per metus, kol 2012 m. bus pasiektas subalansuotas biudžetas. Tuo pačiu metu pirminis perteklius turėtų padidėti nuo 0,2 % BVP 2007 m. iki 2,5 % BVP 2012 m. Nors makroekonominio augimo prielaidos yra palankesnės, o pradinė biudžeto būklė yra geresnė, šioje programoje atidedamas ankstesnėje atnaujintoje programoje planuotas koregavimas, kurioje vidutinės trukmės tikslą pasiekti buvo numatyta 2010 m. Pirmaisiais programos metais bus atliekamas tik nedidelis struktūrinis koregavimas, koregavimą planuojama atlikti ilgesniu laikotarpiu. Planuojama, kad deficito mažinimas bus visiškai pagrįstas išlaidomis. Planuojama, kad išlaidų santykis turėtų sumažėti beveik 3 procentiniais punktais BVP. Pajamų ir BVP santykis taip pat turėtų šiek tiek sumažėti 2008 m. ir 2009 m., o vėliau – stabilizuotis. Valdžios sektoriaus bendroji skola, kuri atnaujintoje programoje yra 64,2 % BVP 2007 m., t. y. viršija Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį turėtų sumažėti daugiau kaip 4 procentiniais punktais BVP ir 2012 m. pasiekti pamatinę vertę.

| (6) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Makroekonominis scenarijus, kuris grindžiamas tuo, kad tarptautinė aplinka bus palanki, yra palankus per visą programos laikotarpį. Tai iš dalies susiję su tuo, kad jame numatoma, jog bus įgyvendintos struktūrinės reformos, įskaitant specialių pensijų sistemų reformas ir darbo sutarčių peržiūrą, dėl kurių iš esmės susitarta, taip pat reformos, dėl kurių sprendimas dar nepriimtas. Siekiant, kad vykdant šias reformas būtų visapusiškai prisidėta prie augimo potencialo, turėtų būti ryžtingai įgyvendinamos struktūrinės priemonės. Artimuoju laikotarpiu numatomos kelios konkrečios priemonės išlaidų ribojimui remti (pvz., minimalaus mokesčio, kurį moka ligoniai, kad padengtų tam tikras sveikatos priežiūros išlaidas, nustatymas ir dalinis pensininkų pakeitimas viešojo administravimo sektoriuje).
  Vidutinės trukmės laikotarpiu, kai numatomas didesnis konsolidavimas, turėtų būti juntamas viešosios politikos bendrosios peržiūros teigiamas poveikis, kadangi visose valstybės išlaidų srityse turėtų būti vykdomos struktūrinės reformos, dėl kurių sprendimas turės būti priimtas 2008 m. pavasarį ir kurios turės apimti 2009–2011 m. laikotarpį, tačiau tikslios priemonės dar nėra nustatytos, todėl jų poveikis biudžetui nėra aiškus. Išlaidos galėtų būti geriau ribojamos, jei valstybės išlaidoms taikomos taisyklės būtų taikomos vietos valdžios institucijų gaunamiems pervedimams. Didelį pavojų bendroms valdžios sektoriaus išlaidoms ir toliau kelia vietos valdžios institucijų ir socialinio draudimo išlaidos. Atsižvelgiant į šią su biudžeto tikslais susijusią riziką, skolos santykio raida taip pat galėtų būti didesnė nei planuojama programoje. |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Makroekonominis scenarijus, kuris grindžiamas tuo, kad tarptautinė aplinka bus palanki, yra palankus per visą programos laikotarpį. Tai iš dalies susiję su tuo, kad jame numatoma, jog bus įgyvendintos struktūrinės reformos, įskaitant specialių pensijų sistemų reformas ir darbo sutarčių peržiūrą, dėl kurių iš esmės susitarta, taip pat reformos, dėl kurių sprendimas dar nepriimtas. Siekiant, kad vykdant šias reformas būtų visapusiškai prisidėta prie augimo potencialo, turėtų būti ryžtingai įgyvendinamos struktūrinės priemonės. Artimuoju laikotarpiu numatomos kelios konkrečios priemonės išlaidų ribojimui remti (pvz., minimalaus mokesčio, kurį moka ligoniai, kad padengtų tam tikras sveikatos priežiūros išlaidas, nustatymas ir dalinis pensininkų pakeitimas viešojo administravimo sektoriuje).

Vidutinės trukmės laikotarpiu, kai numatomas didesnis konsolidavimas, turėtų būti juntamas viešosios politikos bendrosios peržiūros teigiamas poveikis, kadangi visose valstybės išlaidų srityse turėtų būti vykdomos struktūrinės reformos, dėl kurių sprendimas turės būti priimtas 2008 m. pavasarį ir kurios turės apimti 2009–2011 m. laikotarpį, tačiau tikslios priemonės dar nėra nustatytos, todėl jų poveikis biudžetui nėra aiškus. Išlaidos galėtų būti geriau ribojamos, jei valstybės išlaidoms taikomos taisyklės būtų taikomos vietos valdžios institucijų gaunamiems pervedimams. Didelį pavojų bendroms valdžios sektoriaus išlaidoms ir toliau kelia vietos valdžios institucijų ir socialinio draudimo išlaidos. Atsižvelgiant į šią su biudžeto tikslais susijusią riziką, skolos santykio raida taip pat galėtų būti didesnė nei planuojama programoje.

| (7) | Atsižvelgiant į pateiktą rizikos vertinimą ir tai, kad vargu, ar struktūrinis balansas 2008 m. pagerės, o vėliau kasmet turėtų gerėti vidutiniškai apie 0,5 procentinio punkto BVP, programoje numatytos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad būtų užtikrinta, jog vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas iki 2010 m., kaip planuota ankstesnėje programoje, ar net iki 2012 m., kaip numatyta programoje. Be to, Taryba pažymi, kad biudžeto politikos kryptys neatitinka Euro grupės 2007 m. balandžio mėn. gairių. Programoje nustatyta, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams iki 2009 m. bus pasiekta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams gresiančią riziką, ši riba galėtų būti pasiekta vėliau. Programoje numatytas koregavimas neatitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatyto 0,5 % BVP kriterijaus, pirmiausia dėl nepakankamo koregavimo 2008 m. Taryba pažymi, kad tai neatitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų gairių. Atsižvelgiant į minėtą riziką, susijusią su deficito projekcijomis, skolos santykis programos laikotarpiu siekiant pamatinės vertės gali mažėti nepakankamai. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į pateiktą rizikos vertinimą ir tai, kad vargu, ar struktūrinis balansas 2008 m. pagerės, o vėliau kasmet turėtų gerėti vidutiniškai apie 0,5 procentinio punkto BVP, programoje numatytos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad būtų užtikrinta, jog vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas iki 2010 m., kaip planuota ankstesnėje programoje, ar net iki 2012 m., kaip numatyta programoje. Be to, Taryba pažymi, kad biudžeto politikos kryptys neatitinka Euro grupės 2007 m. balandžio mėn. gairių. Programoje nustatyta, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams iki 2009 m. bus pasiekta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams gresiančią riziką, ši riba galėtų būti pasiekta vėliau. Programoje numatytas koregavimas neatitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatyto 0,5 % BVP kriterijaus, pirmiausia dėl nepakankamo koregavimo 2008 m. Taryba pažymi, kad tai neatitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų gairių. Atsižvelgiant į minėtą riziką, susijusią su deficito projekcijomis, skolos santykis programos laikotarpiu siekiant pamatinės vertės gali mažėti nepakankamai.

| (8) | Valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Prancūzijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek mažesnis už ES vidurkį, o dėl jau pradėtų pensijų reformų pensijoms skirtos išlaidos didėja šiek tiek lėčiau. Netgi dar neįvertinus visuomenės senėjimo ilgalaikio poveikio biudžetui, programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, nors ir geresnė, palyginti su praėjusiais metais, vis dar kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Be to, esamas bendrosios skolos dydis viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Valstybės finansų tvarumui gresiančią riziką padėtų sumažinti biudžeto konsolidavimo vykdymas. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Prancūzijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek mažesnis už ES vidurkį, o dėl jau pradėtų pensijų reformų pensijoms skirtos išlaidos didėja šiek tiek lėčiau. Netgi dar neįvertinus visuomenės senėjimo ilgalaikio poveikio biudžetui, programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, nors ir geresnė, palyginti su praėjusiais metais, vis dar kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Be to, esamas bendrosios skolos dydis viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Valstybės finansų tvarumui gresiančią riziką padėtų sumažinti biudžeto konsolidavimo vykdymas.

| (9) | Stabilumo programa iš dalies suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma abiejose programose pateikta visapusiška vyriausybės reformų darbotvarkė, kurioje numatyta darbo rinkos reforma, viešojo administravimo pertvarkymas ir bendrovių konkurencinės sistemos tobulinimas. Pažymėtina, kad iki šiol vyriausybė patvirtino universitetų reformą, papildomas paskatas įmonių moksliniams tyrimams ir viršvalandžių apmokestinimo panaikinimą ir mažmeninio sektoriaus reformą (loi Galland) bei susitarė dėl specialių pensijų sistemų pertvarkymo ir dėl ANPE (nedarbo agentūros) bei Unedic (nedarbo pašalpų fondo) sujungimo. Be to, vykdomos reformos, kurios apima daug sričių, pvz., tolesnį pensijų sistemos ir darbo rinkos pertvarkymą, įskaitant darbo sutarčių peržiūrą, ir Prancūzijos ekonomikos modernizavimą atsižvelgiant į Attali komisijos pasiūlymus. Įgyvendinimo ataskaitoje aptariami įvairūs klausimai, o stabilumo programoje pateikiama daugiau informacijos apie naujausius pokyčius. Abiejose programose nepateikta susisteminta informacija apie tiesiogines išlaidas iš biudžeto (arba sutaupytas lėšas), susijusias su pagrindinėmis numatomomis reformomis, nors teigiama, kad jomis grindžiamas stabilumo programoje numatytas biudžeto konsolidavimas. |
| --- | --- |

(9)

Stabilumo programa iš dalies suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma abiejose programose pateikta visapusiška vyriausybės reformų darbotvarkė, kurioje numatyta darbo rinkos reforma, viešojo administravimo pertvarkymas ir bendrovių konkurencinės sistemos tobulinimas. Pažymėtina, kad iki šiol vyriausybė patvirtino universitetų reformą, papildomas paskatas įmonių moksliniams tyrimams ir viršvalandžių apmokestinimo panaikinimą ir mažmeninio sektoriaus reformą (loi Galland) bei susitarė dėl specialių pensijų sistemų pertvarkymo ir dėl ANPE (nedarbo agentūros) bei Unedic (nedarbo pašalpų fondo) sujungimo. Be to, vykdomos reformos, kurios apima daug sričių, pvz., tolesnį pensijų sistemos ir darbo rinkos pertvarkymą, įskaitant darbo sutarčių peržiūrą, ir Prancūzijos ekonomikos modernizavimą atsižvelgiant į Attali komisijos pasiūlymus. Įgyvendinimo ataskaitoje aptariami įvairūs klausimai, o stabilumo programoje pateikiama daugiau informacijos apie naujausius pokyčius. Abiejose programose nepateikta susisteminta informacija apie tiesiogines išlaidas iš biudžeto (arba sutaupytas lėšas), susijusias su pagrindinėmis numatomomis reformomis, nors teigiama, kad jomis grindžiamas stabilumo programoje numatytas biudžeto konsolidavimas.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Visų pirma nepanašu, kad Prancūzija pasiektų vidutinės trukmės biudžeto tikslą iki 2010 m., o valdžios sektoriaus skolos mažinimo tempas vis dar nepakankamas. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Visų pirma nepanašu, kad Prancūzija pasiektų vidutinės trukmės biudžeto tikslą iki 2010 m., o valdžios sektoriaus skolos mažinimo tempas vis dar nepakankamas.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad biudžeto konsolidavimo ir skolos mažinimo tempas 2007 m. sulėtėjo ir planuojama, kad kelerius ateinančius metus jis bus kur kas mažesnio užmojo, nei planuota ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, ypač 2008 m. Numatomas konsolidavimas nukeltas į programos laikotarpio pabaigą, o pasiekti vidutinės trukmės tikslą atliekant išlaidomis pagrįstą koregavimą pagal patikimesnį iš Prancūzijos valdžios institucijų apteiktų dviejų makroekonominių scenarijų planuojama ne 2010 m., o 2012 m. Be to, net šiam koregavimo planui gresia didelė rizika. 2007 m. vasarą priimtas sprendimas sumažinti mokesčius jau daro poveikį valstybės finansams, o valdžios institucijos taip pat patvirtino priemones viešosioms išlaidoms sumažinti 2008 m., visų pirma socialinės apsaugos sektoriuje, išplėtė valstybės išlaidų taisyklių taikymo sritį ir pradėjo struktūrines reformas. Struktūrinės reformos bus ypač svarbios siekiant padidinti augimo potencialą ir konkurencingumą ir palaikyti biudžeto konsolidavimo procesą. Tačiau priemones, kuriomis grindžiamas planuojamas didelio užmojo išlaidų santykio sumažinimas per programos laikotarpį, dar reikės papildomai patikslinti, o jų veiksmingumą – išbandyti. Programos tikslų įgyvendinimui gresia rizika, susijusi su palankiomis makroekonominėmis prielaidomis ir prielaidomis dėl struktūrinių reformų poveikio augimui. Atsižvelgiant į skolos bei deficito lygį ir planuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, panašu, kad valstybės finansų tvarumo rizika Prancūzijoje yra vidutinė.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą Prancūzija raginama:

| i) | paspartinti biudžeto konsolidavimo ir skolos mažinimo tempą, pavyzdžiui, tiksliai vykdant 2008 m. biudžetą, siekiant, kad kuo greičiau būtų užtikrinta pakankamai patikima riba, kad nebūtų viršyta 3 % deficito riba ir kad – palankiai susiklosčius ciklinėms sąlygoms – vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2010 m. siekiant tvirtai prisidėti prie ilgalaikio valstybės finansų tvarumo padidinimo; |
| --- | --- |

i)

paspartinti biudžeto konsolidavimo ir skolos mažinimo tempą, pavyzdžiui, tiksliai vykdant 2008 m. biudžetą, siekiant, kad kuo greičiau būtų užtikrinta pakankamai patikima riba, kad nebūtų viršyta 3 % deficito riba ir kad – palankiai susiklosčius ciklinėms sąlygoms – vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2010 m. siekiant tvirtai prisidėti prie ilgalaikio valstybės finansų tvarumo padidinimo;

| ii) | veiksmingai vykdyti galiojančias išlaidų taisykles ir imtis tolesnių priemonių siekiant garantuoti, kad visuose subsektoriuose būtų siekiama valdžios sektoriaus nustatytų didelio užmojo daugiamečių išlaidų mažinimo tikslų ir tokiu būdu būtų sumažintas išlaidų ir BVP santykis; |
| --- | --- |

ii)

veiksmingai vykdyti galiojančias išlaidų taisykles ir imtis tolesnių priemonių siekiant garantuoti, kad visuose subsektoriuose būtų siekiama valdžios sektoriaus nustatytų didelio užmojo daugiamečių išlaidų mažinimo tikslų ir tokiu būdu būtų sumažintas išlaidų ir BVP santykis;

| iii) | tęsti ir paspartinti struktūrines reformas, kad didėtų augimo potencialas ir sumažėtų viešosios išlaidos. |
| --- | --- |

iii)

tęsti ir paspartinti struktūrines reformas, kad didėtų augimo potencialas ir sumažėtų viešosios išlaidos.

Taryba taip pat pažymi, kad tokie veiksmai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,0

1,9

2,0

1,8

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

nėra duomenų

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,9

1,5

1,7

1,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

nėra duomenų

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

nėra duomenų

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,0

0,0

0,0

– 0,1

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

nėra duomenų

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

nėra duomenų

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

64,2

64,3

64,1

64,1

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

nėra duomenų

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozes ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 70, 2007 3 27, p. 13.

(4)  Visų pirma nepateiktos trumpalaikių ir ilgalaikių palūkanų normų prielaidos. Be to, programoje nepateikti 2006 m. skaičiai, išskyrus ciklinių pokyčių lentelę.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % ir 2,1 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,1 % BVP 2006 m. ir 0 per likusį laikotarpį (2007–2012 m.). Pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę jos yra 0,3 % BVP 2006 m., 0,05 % BVP 2007 m. ir 0,1 % BVP 2008 m.

(8)  Kadangi naujausioje programoje informacijos apie 2006 m. nepateikiama (išskyrus informaciją apie ciklinius pokyčius), panaudoti skaičiai iš Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozės.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/39

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Rumunijos konvergencijos programos

(2008/C 49/10)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Rumunijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 metus. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Rumunijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 metus.

| (2) | 2003–2006 m. Rumunijos ekonomika sparčiai augo, vidutiniškai 6,5 % per metus. Vis dėlto sparčiai auganti ekonomika rodo aiškius perkaitimo požymius: tai visų pirma didelis ir dar didėjantis užsienio sąskaitos deficitas (prognozuojama, kad 2007 m. jis sieks beveik 13 % BVP), kurio padengimas TUI lėšomis sumažėjo – nepaisant tvarių, su privatizavimu nesusijusių investicijų 2007 m. – tačiau kurį kol kas dar mažina padidėjusios vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikės kapitalo įplaukos, kaip rodo turimi 2007 m. duomenys.
  Kiti perkaitimo požymiai: didėjantis darbo jėgos trūkumas, smarkus konkurencingumą mažinantis darbo užmokesčio didėjimas, sparčiai didėjantis namų ūkių skolinimasis. Po ilgo sėkmingo defliacijos laikotarpio staigų infliacijos padidėjimą sukėlė visų pirma su pasiūla susijęs šokas, kai 2007 m. blogos oro sąlygos lėmė prastus ekonominės veiklos rezultatus žemės ūkio sektoriuje. Prie to prisidėjo didėjančių pajamų ir augančių kreditų poveikis bendrai paklausai, pernelyg laisva fiskalinė bei viešojo sektoriaus darbo užmokesčio politika bei nuo 2007 m. rugpjūčio mėn. prasidėjęs lėjos nuvertėjimas (nors ankstesniais metais lėjos kursas didėjo). Siekiant užtikrinti sparčią konvergenciją ir priartėti prie 27 valstybių narių Europos Sąjungos vidurkio pagal BVP vienam gyventojui, Rumunijai bus labai svarbu spręsti didėjančio išorės disbalanso problemą. Šioje situacijoje fiskalinė politika atlieka svarbų vaidmenį mažinant vidaus paklausą, tuo pat metu gerinant valstybės finansų kokybę, visų pirma pereinant prie augimą didinančių investicijų. |
| --- | --- |

(2)

2003–2006 m. Rumunijos ekonomika sparčiai augo, vidutiniškai 6,5 % per metus. Vis dėlto sparčiai auganti ekonomika rodo aiškius perkaitimo požymius: tai visų pirma didelis ir dar didėjantis užsienio sąskaitos deficitas (prognozuojama, kad 2007 m. jis sieks beveik 13 % BVP), kurio padengimas TUI lėšomis sumažėjo – nepaisant tvarių, su privatizavimu nesusijusių investicijų 2007 m. – tačiau kurį kol kas dar mažina padidėjusios vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikės kapitalo įplaukos, kaip rodo turimi 2007 m. duomenys.

Kiti perkaitimo požymiai: didėjantis darbo jėgos trūkumas, smarkus konkurencingumą mažinantis darbo užmokesčio didėjimas, sparčiai didėjantis namų ūkių skolinimasis. Po ilgo sėkmingo defliacijos laikotarpio staigų infliacijos padidėjimą sukėlė visų pirma su pasiūla susijęs šokas, kai 2007 m. blogos oro sąlygos lėmė prastus ekonominės veiklos rezultatus žemės ūkio sektoriuje. Prie to prisidėjo didėjančių pajamų ir augančių kreditų poveikis bendrai paklausai, pernelyg laisva fiskalinė bei viešojo sektoriaus darbo užmokesčio politika bei nuo 2007 m. rugpjūčio mėn. prasidėjęs lėjos nuvertėjimas (nors ankstesniais metais lėjos kursas didėjo). Siekiant užtikrinti sparčią konvergenciją ir priartėti prie 27 valstybių narių Europos Sąjungos vidurkio pagal BVP vienam gyventojui, Rumunijai bus labai svarbu spręsti didėjančio išorės disbalanso problemą. Šioje situacijoje fiskalinė politika atlieka svarbų vaidmenį mažinant vidaus paklausą, tuo pat metu gerinant valstybės finansų kokybę, visų pirma pereinant prie augimą didinančių investicijų.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas didės nuo 6,1 % 2007 m. iki 6,5 % 2008 m. ir tada sumažės iki 5,8 % 2010 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), prognozuojamas augimas 2008 ir 2009 m. yra pernelyg optimistinis. Visų pirma neaišku, kaip bus sumažintas neigiamas grynojo eksporto poveikis ekonomikos augimui, kai didėja vieneto darbo sąnaudos ir yra didelis paklausos keliamas spaudimas ir kai šią situaciją dar labiau blogina negriežta fiskalinė politika. Atsižvelgiant į rizikos perkainojimą tarptautinėse finansų rinkose, susirūpinimą kelia išorės disbalanso dydis ir staigus jo didėjimas, kaip rodo nuo 2007 m. vidurio nuvertėjanti lėja. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat yra pernelyg mažos. Didelis darbo užmokesčio (įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokestį) raidos keliamas infliacinis spaudimas, spartus tarptautinių maisto ir prekių kainų didėjimas ir blogesnis valiutos keitimo kursas (po ilgo lėjos kurso didėjimo laikotarpio) rodo, kad spartaus infliacijos mažinimo proceso lėtėjimas buvo labiau akivaizdus. Numatoma, kad Rumunijos ir ES-27 infliacijos (SVKI) diferencialas stabilizuosis arba tik nežymiai sumažės per laikotarpį, kuriam sudaroma prognozė. Apskritai programoje numatytos įvairios politikos priemonės gali būti nepakankamos tam, kad būtų užtikrinta pažanga siekiant nominalios konvergencijos. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas didės nuo 6,1 % 2007 m. iki 6,5 % 2008 m. ir tada sumažės iki 5,8 % 2010 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), prognozuojamas augimas 2008 ir 2009 m. yra pernelyg optimistinis. Visų pirma neaišku, kaip bus sumažintas neigiamas grynojo eksporto poveikis ekonomikos augimui, kai didėja vieneto darbo sąnaudos ir yra didelis paklausos keliamas spaudimas ir kai šią situaciją dar labiau blogina negriežta fiskalinė politika. Atsižvelgiant į rizikos perkainojimą tarptautinėse finansų rinkose, susirūpinimą kelia išorės disbalanso dydis ir staigus jo didėjimas, kaip rodo nuo 2007 m. vidurio nuvertėjanti lėja. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat yra pernelyg mažos. Didelis darbo užmokesčio (įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokestį) raidos keliamas infliacinis spaudimas, spartus tarptautinių maisto ir prekių kainų didėjimas ir blogesnis valiutos keitimo kursas (po ilgo lėjos kurso didėjimo laikotarpio) rodo, kad spartaus infliacijos mažinimo proceso lėtėjimas buvo labiau akivaizdus. Numatoma, kad Rumunijos ir ES-27 infliacijos (SVKI) diferencialas stabilizuosis arba tik nežymiai sumažės per laikotarpį, kuriam sudaroma prognozė. Apskritai programoje numatytos įvairios politikos priemonės gali būti nepakankamos tam, kad būtų užtikrinta pažanga siekiant nominalios konvergencijos.

| (4) | Remiantis atnaujinta programa, 2007 m. prognozuojamas valdžios sektoriaus deficitas yra 2,9 % BVP – 0,2 procentinio punkto aukštesnis už Komisijos tarnybų rudens prognozėje ir ankstesnėje programoje nustatytą siektiną deficitą. Teigiamą bazės efektą dėl mažesnio nei tikėtasi 2006 m. deficito atsvėrė 2007 m. daugiau už pajamas padidėjusios išlaidos. Todėl biudžeto vykdymas 2007 m. neatitinka 2007 m. kovo 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos pateikto raginimo „pasinaudoti ekonomikos pakilimu, kad būtų žymiai paspartintas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo, 2007 ir vėlesniais metais užsibrėžiant didesnius biudžeto tikslus“ (3). |
| --- | --- |

(4)

Remiantis atnaujinta programa, 2007 m. prognozuojamas valdžios sektoriaus deficitas yra 2,9 % BVP – 0,2 procentinio punkto aukštesnis už Komisijos tarnybų rudens prognozėje ir ankstesnėje programoje nustatytą siektiną deficitą. Teigiamą bazės efektą dėl mažesnio nei tikėtasi 2006 m. deficito atsvėrė 2007 m. daugiau už pajamas padidėjusios išlaidos. Todėl biudžeto vykdymas 2007 m. neatitinka 2007 m. kovo 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos pateikto raginimo „pasinaudoti ekonomikos pakilimu, kad būtų žymiai paspartintas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo, 2007 ir vėlesniais metais užsibrėžiant didesnius biudžeto tikslus“ (3).

| (5) | Atnaujintoje programoje patvirtinamas ankstesnėje programoje nurodytas pagrindinis biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – iki 2011 m. (t. y. pasibaigus programos laikotarpiui) pasiekti 0,9 % BVP struktūrinį deficitą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą deficitą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Programoje siekiama stabilizuoti nominalųjį deficitą ties 2,9 % BVP riba per 2007–2009 m. laikotarpį ir jį sumažinti iki 2,4 % BVP 2010 m. Pirminio balanso raida panaši. 2007–2009 m., kai struktūrinis deficitas pagal apskaičiavimus turėtų išlikti pastovus ties maždaug 3,5 % BVP, nenumatoma imtis jokių fiskalinės politikos veiksmų, ir tik 2010 m. numatomas 0,75 % koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo. Palyginti su ankstesne konvergencijos programa, kurioje planuota koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo vykdyti gana laipsniškai, o ne pačioje programos pabaigoje, biudžeto tikslai yra mažesni, nepaisant palankesnių programoje numatomų augimo 2008–2009 m. prielaidų. Koregavimas atnaujintoje programoje paremtas dideliu pajamų ir BVP santykio padidėjimu (3,5 procentinio punkto, daugiausia remiantis optimistinėmis pajamų bazės projekcijomis), kuris pranoksta taip pat nemažą išlaidų ir BVP santykio padidėjimą (beveik 3 procentiniais punktais).
  Daugiausia prie pajamų didėjimo prisideda mokesčiai (1,4 procentinio punkto BVP) dėl numatomo tiesioginių mokesčių didėjimo (numatoma, kad pajamų mokesčiai didės dėl palankios vidutinio darbo užmokesčio raidos ir darbuotojų skaičiaus, o įmonių pelno mokesčiams teigiamą poveikį darys sumažintos darbdavių socialinio draudimo įmokos), tačiau taip pat dėl PVM skirtų priemonių (susijusių su kai kurių PVM įmokų rinkimo laiko), nors jos programoje nepakankamai išaiškintos. Kitų pajamų panašus didėjimas atspindi numatomą ES lėšų didėjimą. Socialinio draudimo įmokoms 2008 m. bus taikomos kelios reformų priemonės, kurios, kaip numatoma, padarys teigiamą grynąjį poveikį (tarifas bus sumažintas 6 procentiniais punktais, bus įdiegta antroji pensijų pakopa ir išplėsta pensijų įmokų bazė panaikinant penkių vidutinių darbo užmokesčių ribą bei įtraukiant priemokas į mokesčių bazę). Kiek tai susiję su išlaidomis, pokyčius iš esmės lems labai išaugusios valstybės investicijos dėl numatomo gerokai padidėsiančio ES lėšų įsisavinimo, kuris, ko gero, yra ambicingas. Be to, numatoma, kad gerokai padidės socialinės išmokos (ypač pensijos). Šį padidėjimą tik iš dalies atsvers smarkiai sumažėsianti kompensacija dirbantiesiems ir subsidijos (nei viena, nei kita programoje nėra pagrįsta). |
| --- | --- |

(5)

Atnaujintoje programoje patvirtinamas ankstesnėje programoje nurodytas pagrindinis biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – iki 2011 m. (t. y. pasibaigus programos laikotarpiui) pasiekti 0,9 % BVP struktūrinį deficitą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą deficitą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Programoje siekiama stabilizuoti nominalųjį deficitą ties 2,9 % BVP riba per 2007–2009 m. laikotarpį ir jį sumažinti iki 2,4 % BVP 2010 m. Pirminio balanso raida panaši. 2007–2009 m., kai struktūrinis deficitas pagal apskaičiavimus turėtų išlikti pastovus ties maždaug 3,5 % BVP, nenumatoma imtis jokių fiskalinės politikos veiksmų, ir tik 2010 m. numatomas 0,75 % koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo. Palyginti su ankstesne konvergencijos programa, kurioje planuota koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo vykdyti gana laipsniškai, o ne pačioje programos pabaigoje, biudžeto tikslai yra mažesni, nepaisant palankesnių programoje numatomų augimo 2008–2009 m. prielaidų. Koregavimas atnaujintoje programoje paremtas dideliu pajamų ir BVP santykio padidėjimu (3,5 procentinio punkto, daugiausia remiantis optimistinėmis pajamų bazės projekcijomis), kuris pranoksta taip pat nemažą išlaidų ir BVP santykio padidėjimą (beveik 3 procentiniais punktais).

Daugiausia prie pajamų didėjimo prisideda mokesčiai (1,4 procentinio punkto BVP) dėl numatomo tiesioginių mokesčių didėjimo (numatoma, kad pajamų mokesčiai didės dėl palankios vidutinio darbo užmokesčio raidos ir darbuotojų skaičiaus, o įmonių pelno mokesčiams teigiamą poveikį darys sumažintos darbdavių socialinio draudimo įmokos), tačiau taip pat dėl PVM skirtų priemonių (susijusių su kai kurių PVM įmokų rinkimo laiko), nors jos programoje nepakankamai išaiškintos. Kitų pajamų panašus didėjimas atspindi numatomą ES lėšų didėjimą. Socialinio draudimo įmokoms 2008 m. bus taikomos kelios reformų priemonės, kurios, kaip numatoma, padarys teigiamą grynąjį poveikį (tarifas bus sumažintas 6 procentiniais punktais, bus įdiegta antroji pensijų pakopa ir išplėsta pensijų įmokų bazė panaikinant penkių vidutinių darbo užmokesčių ribą bei įtraukiant priemokas į mokesčių bazę). Kiek tai susiję su išlaidomis, pokyčius iš esmės lems labai išaugusios valstybės investicijos dėl numatomo gerokai padidėsiančio ES lėšų įsisavinimo, kuris, ko gero, yra ambicingas. Be to, numatoma, kad gerokai padidės socialinės išmokos (ypač pensijos). Šį padidėjimą tik iš dalies atsvers smarkiai sumažėsianti kompensacija dirbantiesiems ir subsidijos (nei viena, nei kita programoje nėra pagrįsta).

| (6) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei prognozuojama programoje. Atsižvelgiant į teigiamą programoje numatomą mokesčių elastingumą ir naujausią biudžeto vykdymo informaciją, planuojamas pajamų lygis 2007 m. greičiausiai nebus pasiektas. Tai reikštų neigiamą bazės efektą pajamoms programos laikotarpiu ir prastesnius nei prognozuota biudžeto rezultatus 2008–2010 m. laikotarpiu. Situaciją dar galėtų bloginti palankios augimo 2008–2009 m. prielaidos. Taip pat gali būti pervertintas socialinio draudimo įmokų ir netiesioginių mokesčių didėjimas. Kiek tai susiję su išlaidomis, programoje investicijų išlaidoms ir vėl numatomos per didelės biudžeto lėšos. Dėl to kyla rizika, kad investicijoms skirti ištekliai bent iš dalies bus panaudoti einamosioms išlaidoms, kaip jau yra buvę praeityje, visų pirma reikmėms, kurioms programoje skirtas nepakankamas biudžetas, t. y. kompensacijai dirbantiesiems, socialiniams pervedimams ir subsidijoms.
  Nors programoje numatoma atsargesnė viešojo sektoriaus darbo užmokesčio politika 2008–2010 m., ji programoje nėra pagrįsta ir neatrodo, kad ji realiai galėtų būti vykdoma, atsižvelgiant į praeityje buvusius išlaidų viešojo sektoriaus darbo užmokesčiui perviršius: 2006 ir 2007 m. darbo užmokestis padidėjo daugiau kaip dvigubai nei planuota ir pradžių. Atsižvelgiant į šį išlaidų pokytį, išlaidų ir BVP santykis gali būti didesnis nei planuota, ypač 2009–2010 m. Papildomi rizikos veiksniai – prastas biudžeto planavimas ir vykdymas, spaudimas didinti išlaidas 2008 ir 2009 m., kai vyks rinkimai, ir neaiškumas, susijęs su kompensacijų suma, kurią vyriausybė iš vadinamojo turto fondo išmokės komunistinio režimo metais nacionalizuoto turto savininkams. Be to, 2010 m. numatytas fiskalinių sąlygų griežtinimas nepakankamai pagrįstas priemonėmis. |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei prognozuojama programoje. Atsižvelgiant į teigiamą programoje numatomą mokesčių elastingumą ir naujausią biudžeto vykdymo informaciją, planuojamas pajamų lygis 2007 m. greičiausiai nebus pasiektas. Tai reikštų neigiamą bazės efektą pajamoms programos laikotarpiu ir prastesnius nei prognozuota biudžeto rezultatus 2008–2010 m. laikotarpiu. Situaciją dar galėtų bloginti palankios augimo 2008–2009 m. prielaidos. Taip pat gali būti pervertintas socialinio draudimo įmokų ir netiesioginių mokesčių didėjimas. Kiek tai susiję su išlaidomis, programoje investicijų išlaidoms ir vėl numatomos per didelės biudžeto lėšos. Dėl to kyla rizika, kad investicijoms skirti ištekliai bent iš dalies bus panaudoti einamosioms išlaidoms, kaip jau yra buvę praeityje, visų pirma reikmėms, kurioms programoje skirtas nepakankamas biudžetas, t. y. kompensacijai dirbantiesiems, socialiniams pervedimams ir subsidijoms.

Nors programoje numatoma atsargesnė viešojo sektoriaus darbo užmokesčio politika 2008–2010 m., ji programoje nėra pagrįsta ir neatrodo, kad ji realiai galėtų būti vykdoma, atsižvelgiant į praeityje buvusius išlaidų viešojo sektoriaus darbo užmokesčiui perviršius: 2006 ir 2007 m. darbo užmokestis padidėjo daugiau kaip dvigubai nei planuota ir pradžių. Atsižvelgiant į šį išlaidų pokytį, išlaidų ir BVP santykis gali būti didesnis nei planuota, ypač 2009–2010 m. Papildomi rizikos veiksniai – prastas biudžeto planavimas ir vykdymas, spaudimas didinti išlaidas 2008 ir 2009 m., kai vyks rinkimai, ir neaiškumas, susijęs su kompensacijų suma, kurią vyriausybė iš vadinamojo turto fondo išmokės komunistinio režimo metais nacionalizuoto turto savininkams. Be to, 2010 m. numatytas fiskalinių sąlygų griežtinimas nepakankamai pagrįstas priemonėmis.

| (7) | Įvertinus šiuos pavojus, programoje pateiktos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2011 m., kaip numatyta programoje. Pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP pamatinė vertė (apskaičiuota ties 1,75 % BVP), nebus užtikrinta iki programos laikotarpio pabaigos, todėl yra rimtas pavojus, kad pamatinė vertė bus viršyta netolimoje ateityje. Po smarkaus deficito padidėjimo 2007 m., koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo nereikėtų tikėtis iki 2010 m., nepaisant to, kad atsiranda ekonomikos perkaitimo požymių. Tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Biudžeto politikos kryptys nepadeda mažinti pirmiau minėto makroekonominio disbalanso, visų pirma didelio ir dar didėjančio išorės deficito ir vidaus paklausos spaudimo, kuris kelia pavojų makroekonominiam ir finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

(7)

Įvertinus šiuos pavojus, programoje pateiktos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2011 m., kaip numatyta programoje. Pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP pamatinė vertė (apskaičiuota ties 1,75 % BVP), nebus užtikrinta iki programos laikotarpio pabaigos, todėl yra rimtas pavojus, kad pamatinė vertė bus viršyta netolimoje ateityje. Po smarkaus deficito padidėjimo 2007 m., koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo nereikėtų tikėtis iki 2010 m., nepaisant to, kad atsiranda ekonomikos perkaitimo požymių. Tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Biudžeto politikos kryptys nepadeda mažinti pirmiau minėto makroekonominio disbalanso, visų pirma didelio ir dar didėjančio išorės deficito ir vidaus paklausos spaudimo, kuris kelia pavojų makroekonominiam ir finansiniam stabilumui.

| (8) | Kadangi nepateiktos su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų ilgalaikės projekcijos, pagrįstos bendromis makroekonominėmis prielaidomis, kurias parengė EPK ir Komisija, neįmanoma palygintinai ir patikimai įvertinti visuomenės senėjimo poveikio Rumunijai, kaip šiuo metu daroma su kitomis valstybėmis narėmis. Nors, atsižvelgiant į dabartinę demografinę struktūrą, negalima neįvertinti didelio visuomenės senėjimo poveikio išlaidoms, programoje pateikiama 2007 m. biudžeto būklė, kuri pasižymi dideliu struktūriniu deficitu, yra nepakankama skolai stabilizuoti, netgi neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui. Gerinant struktūrinę biudžeto būklę vidutinės trukmės laikotarpiu būtų prisidedama prie valstybės finansų tvarumui kylančios rizikos sumažinimo. |
| --- | --- |

(8)

Kadangi nepateiktos su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų ilgalaikės projekcijos, pagrįstos bendromis makroekonominėmis prielaidomis, kurias parengė EPK ir Komisija, neįmanoma palygintinai ir patikimai įvertinti visuomenės senėjimo poveikio Rumunijai, kaip šiuo metu daroma su kitomis valstybėmis narėmis. Nors, atsižvelgiant į dabartinę demografinę struktūrą, negalima neįvertinti didelio visuomenės senėjimo poveikio išlaidoms, programoje pateikiama 2007 m. biudžeto būklė, kuri pasižymi dideliu struktūriniu deficitu, yra nepakankama skolai stabilizuoti, netgi neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui. Gerinant struktūrinę biudžeto būklę vidutinės trukmės laikotarpiu būtų prisidedama prie valstybės finansų tvarumui kylančios rizikos sumažinimo.

| (9) | Konvergencijos programa iš dalies atitinka 2007 m. liepos mėn. nacionalinę reformų programą (NRP). Joje patvirtinami pagrindiniai vyriausybės politikos prioritetai, kaip antai pagerinti viešųjų išlaidų kokybę ir valdymą, verslo aplinką ir viešąjį administravimą bei pagrindines reformas, tiesiogiai veikiančias valstybės finansus, visų pirma darbo rinkos, pensijų, sveikatos priežiūros ir švietimo srityse. Joje taip pat patvirtinami išlaidų prioritetai švietimo, mokslinių tyrimų, sveikatos, infrastruktūros, aplinkos ir žemės ūkio srityse. Kita vertus, konvergencijos programoje nepateikiama susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas, susijusias su pagrindinėmis NRP numatytomis reformomis. |
| --- | --- |

(9)

Konvergencijos programa iš dalies atitinka 2007 m. liepos mėn. nacionalinę reformų programą (NRP). Joje patvirtinami pagrindiniai vyriausybės politikos prioritetai, kaip antai pagerinti viešųjų išlaidų kokybę ir valdymą, verslo aplinką ir viešąjį administravimą bei pagrindines reformas, tiesiogiai veikiančias valstybės finansus, visų pirma darbo rinkos, pensijų, sveikatos priežiūros ir švietimo srityse. Joje taip pat patvirtinami išlaidų prioritetai švietimo, mokslinių tyrimų, sveikatos, infrastruktūros, aplinkos ir žemės ūkio srityse. Kita vertus, konvergencijos programoje nepateikiama susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas, susijusias su pagrindinėmis NRP numatytomis reformomis.

| (10) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys, nors tam tikra pažanga padaryta (4). |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys, nors tam tikra pažanga padaryta (4).

Apskritai galima daryti išvadą, kad programoje pateikta biudžeto strategija neatitinka atsargios fiskalinės politikos, būtinos siekiant mažinti išorės deficitą ir infliacinį spaudimą, kurie kelia pavojų makroekonominiam ir finansiniam stabilumui bei konvergencijos procesui, principų. Programoje nenumatoma, jog bus mažinamas deficitas – tai kelia perviršinio deficito pavojų. Nepaisant spartaus augimo perspektyvų, pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo yra nepakankama ir visiškai nukelta į programos pabaigą. Atsižvelgiant į biudžeto tikslų riziką ir didelį koregavimą, kurį reikės atlikti pasibaigus programos laikotarpiui, greičiausiai vidutinės trukmės tikslo iki 2011 m., kaip planuota, pasiekti nepavyks.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir būtinybę užtikrinti ilgalaikę konvergenciją, Rumunija raginama:

| i) | stipriai paspartinti koregavimo tempą siekiant vidutinės trukmės tikslo, 2008 ir vėlesniais metais užsibrėžiant iš esmės didesnius biudžeto tikslus siekiant sumažinti perviršinio deficito riziką, skatinti makroekonominį stabilumą ir sulaikyti išorės disbalanso didėjimą bei mažinti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylančią riziką; |
| --- | --- |

i)

stipriai paspartinti koregavimo tempą siekiant vidutinės trukmės tikslo, 2008 ir vėlesniais metais užsibrėžiant iš esmės didesnius biudžeto tikslus siekiant sumažinti perviršinio deficito riziką, skatinti makroekonominį stabilumą ir sulaikyti išorės disbalanso didėjimą bei mažinti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylančią riziką;

| ii) | sumažinti numatytą didelį valstybės išlaidų augimą, pagerinti išlaidų struktūrą, kad būtų padindintas ekonominio augimo potencialas, bei patobulinti išlaidų planavimą ir vykdymą pasitelkus įpareigojančią sistemą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

ii)

sumažinti numatytą didelį valstybės išlaidų augimą, pagerinti išlaidų struktūrą, kad būtų padindintas ekonominio augimo potencialas, bei patobulinti išlaidų planavimą ir vykdymą pasitelkus įpareigojančią sistemą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| iii) | taikyti infliaciniam spaudimui suvaldyti skirtas politikos nuostatas, rekomenduojamą griežtesnę fiskalinę politiką papildant tinkama darbo užmokesčio politika ir toliau vykdant struktūrines reformas. |
| --- | --- |

iii)

taikyti infliaciniam spaudimui suvaldyti skirtas politikos nuostatas, rekomenduojamą griežtesnę fiskalinę politiką papildant tinkama darbo užmokesčio politika ir toliau vykdant struktūrines reformas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. sausio mėn. KP | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | nėra duomenų |
| konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. gruodžio mėn. KP

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

7,7

6,0

5,9

5,8

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

8,0

6,5

6,3

5,9

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. gruodžio mėn. KP

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

6,6

4,7

5,6

4,6

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

6,6

4,5

4,3

3,2

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

2,1

2,2

1,9

1,1

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

12,4

12,5

12,8

13,5

nėra duomenų

2007 m. sausio mėn. KP

12,8

13,5

12,6

11,7

nėra duomenų

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę ir Komisijos atliktą 2007 m. liepos mėn. nacionalinės reformų programos vertinimą.

(3)  OL C 89, 2007 4 24, p. 19.

(4)  Visų pirma trūksta informacijos apie ilgalaikių palūkanų normas bei valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas ir duomenų apie ilgalaikio tvarumo projekcijas.

(5)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 5,7 %, 6,4 %, 6,7 % ir 6,9 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Remiantis naujausia programa, vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,4 % BVP 2006 m. ir 0,2 % BVP 2007 m., 0,2 % BVP 2008 m., 0,1 % BVP 2009 m. ir 0,1 % BVP 2010 m. (visais atvejais didinančios deficitą). Komisijos tarnybų rudens prognozėje vienkartinių priemonių nėra, nes Komisijos tarnybos kompensacijų iš vadinamojo turto fondo vienkartinėmis priemonėmis nelaiko.

Šaltinis:

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/44

---

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Slovakijos konvergencijos programos

(2008/C 49/11)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą, kuri apima 2010–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą, kuri apima 2010–2010 m. laikotarpį.

| (2) | Dėl ankstesniais metais pradėtų visapusiškų struktūrinių reformų ir didelių TUI, pirmiausia į gamybos sektorių, šiuo metu Slovakija išgyvena spartaus ekonomikos augimo laikotarpį. Nors logiška, kad sparčiai augant ekonomikai užimtumas smarkiai padidėjo, o nedarbo lygis labai sumažėjo, panašu, jog tam tikros rytiniuose regionuose susitelkusių gyventojų grupės šioje ekonomikos ekspansijoje nedalyvauja.
  Nedidelės tam tikrų darbo jėgos segmentų įsidarbinimo galimybės yra ne tik našta valstybės finansams bei socialinė problema, bet ir mažina šalies gamybos apimties augimo potencialą, todėl vilkina atotrūkio sumažinimo procesą. Dėl tokio netolygaus ekonominės veiklos pasiskirstymo tarp gyventojų grupių ir regionų, gali prireikti gerinti valstybinio švietimo kokybę ir šiek tiek perskirstyti valdžios sektoriaus išlaidas švietimui, MTTP ir inovacijoms bei infrastruktūros plėtrai. Ankstesniais metais buvo vykdyta daugiausia ribojamoji biudžeto politika, o 2006 m. biudžeto politikos kryptys tapo ekspansinės, nors pinigų politikos sąlygos buvo sugriežtintos padidinus pagrindines palūkanų normas, o valiutos kursas nuolat didėjo, tačiau tai, kaip parodė didelis eksporto augimas ir mažėjantis einamosios sąskaitos deficitas, vis dėlto neturėjo įtakos Slovakijos ekonomikos išorės konkurencingumui. Kaip valstybė narė, kuriai taikoma leidžianti nukrypti nuostata ir kuri dalyvauja VKM II, Slovakija turėtų pritaikyti makroekonominę ir struktūrinę politiką tvariai konvergencijai pasiekti. Nors 2007 m. infliacija žymiai sumažėjo, numatoma, kad ji vėl didės kylant maisto produktų ir energijos kainoms, sparčiai augant ekonomikai, esant įtemptai padėčiai darbo rinkoje ir silpnėjant stipraus valiutos kurso 2006–2007 m. poveikiui. Kad būtų pasiekti programoje nustatyti infliacijos tikslai (programoje numatyta, kad Slovakija nuo 2009 m. taps euro zonos nare) ir būtų išvengta infliacinio spaudimo, galinčio atsirasti dėl ankstesnio stipraus valiutos kurso poveikio susilpnėjimo, reikės toliau vykdyti struktūrines reformas, o vyriausybė turėtų būti pasirengusi laikytis griežtesnių nei numatyta programoje biudžeto politikos krypčių. |
| --- | --- |

(2)

Dėl ankstesniais metais pradėtų visapusiškų struktūrinių reformų ir didelių TUI, pirmiausia į gamybos sektorių, šiuo metu Slovakija išgyvena spartaus ekonomikos augimo laikotarpį. Nors logiška, kad sparčiai augant ekonomikai užimtumas smarkiai padidėjo, o nedarbo lygis labai sumažėjo, panašu, jog tam tikros rytiniuose regionuose susitelkusių gyventojų grupės šioje ekonomikos ekspansijoje nedalyvauja.

Nedidelės tam tikrų darbo jėgos segmentų įsidarbinimo galimybės yra ne tik našta valstybės finansams bei socialinė problema, bet ir mažina šalies gamybos apimties augimo potencialą, todėl vilkina atotrūkio sumažinimo procesą. Dėl tokio netolygaus ekonominės veiklos pasiskirstymo tarp gyventojų grupių ir regionų, gali prireikti gerinti valstybinio švietimo kokybę ir šiek tiek perskirstyti valdžios sektoriaus išlaidas švietimui, MTTP ir inovacijoms bei infrastruktūros plėtrai. Ankstesniais metais buvo vykdyta daugiausia ribojamoji biudžeto politika, o 2006 m. biudžeto politikos kryptys tapo ekspansinės, nors pinigų politikos sąlygos buvo sugriežtintos padidinus pagrindines palūkanų normas, o valiutos kursas nuolat didėjo, tačiau tai, kaip parodė didelis eksporto augimas ir mažėjantis einamosios sąskaitos deficitas, vis dėlto neturėjo įtakos Slovakijos ekonomikos išorės konkurencingumui. Kaip valstybė narė, kuriai taikoma leidžianti nukrypti nuostata ir kuri dalyvauja VKM II, Slovakija turėtų pritaikyti makroekonominę ir struktūrinę politiką tvariai konvergencijai pasiekti. Nors 2007 m. infliacija žymiai sumažėjo, numatoma, kad ji vėl didės kylant maisto produktų ir energijos kainoms, sparčiai augant ekonomikai, esant įtemptai padėčiai darbo rinkoje ir silpnėjant stipraus valiutos kurso 2006–2007 m. poveikiui. Kad būtų pasiekti programoje nustatyti infliacijos tikslai (programoje numatyta, kad Slovakija nuo 2009 m. taps euro zonos nare) ir būtų išvengta infliacinio spaudimo, galinčio atsirasti dėl ankstesnio stipraus valiutos kurso poveikio susilpnėjimo, reikės toliau vykdyti struktūrines reformas, o vyriausybė turėtų būti pasirengusi laikytis griežtesnių nei numatyta programoje biudžeto politikos krypčių.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 8,8 % 2007 m. mažės iki 5,0 % 2010 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), atrodo, kad šis scenarijus iki 2009 m. grindžiamas patikimomis augimo prielaidomis, o iki 2010 m. – atsargiomis prielaidomis, kadangi nenumatoma, kad artimiausiais metais pasikartų 2007 m. užregistruoti ypač geri eksporto rezultatai, kuriuos lėmė naujų gamybos pajėgumų įdiegimas gamybos sektoriuje. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo sumažintos, nes jos grindžiamos palankesnėmis išorės prielaidomis nei numatytos Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje, ir skirtinga prielaida dėl ankstesnio stipraus valiutos kurso poveikio susilpnėjimo. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 8,8 % 2007 m. mažės iki 5,0 % 2010 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), atrodo, kad šis scenarijus iki 2009 m. grindžiamas patikimomis augimo prielaidomis, o iki 2010 m. – atsargiomis prielaidomis, kadangi nenumatoma, kad artimiausiais metais pasikartų 2007 m. užregistruoti ypač geri eksporto rezultatai, kuriuos lėmė naujų gamybos pajėgumų įdiegimas gamybos sektoriuje. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo sumažintos, nes jos grindžiamos palankesnėmis išorės prielaidomis nei numatytos Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje, ir skirtinga prielaida dėl ankstesnio stipraus valiutos kurso poveikio susilpnėjimo.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,7 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,9 % BVP deficitu ir 2,5 % BVP deficitu, nustatytu šioje atnaujintoje redakcijoje. Geresnį rezultatą lėmė tai, kad didesnės galutinės pajamos viršijo didesnes nei numatyta biudžete išlaidas. Atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. tiek nominalusis, tiek struktūrinis (t. y. pagal ciklą pakoreguotas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) galutinis deficitas yra mažesnis (0,2 % BVP) nei buvo užsibrėžta anksčiau, Slovakijos valdžios institucijos iš dalies įvykdė 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (3) pateiktą raginimą geriau atlikti struktūrinį koregavimą siekiant 2007 m. labiau sumažinti perviršinį deficitą. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,7 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,9 % BVP deficitu ir 2,5 % BVP deficitu, nustatytu šioje atnaujintoje redakcijoje. Geresnį rezultatą lėmė tai, kad didesnės galutinės pajamos viršijo didesnes nei numatyta biudžete išlaidas. Atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. tiek nominalusis, tiek struktūrinis (t. y. pagal ciklą pakoreguotas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) galutinis deficitas yra mažesnis (0,2 % BVP) nei buvo užsibrėžta anksčiau, Slovakijos valdžios institucijos iš dalies įvykdė 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (3) pateiktą raginimą geriau atlikti struktūrinį koregavimą siekiant 2007 m. labiau sumažinti perviršinį deficitą.

| (5) | Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas – pasiekti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą: kad iki 2010 m. struktūrinis deficitas sudarytų mažiau nei 1 % BVP. Programoje numatoma, kad nominalusis valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 2,5 % BVP 2007 m. iki 0,8 % BVP 2010 m., o pirminis balansas gerės – nuo 1 % BVP deficito 2007 m. iki 0,5 % BVP pertekliaus 2010 m. Tiek struktūrinis, tiek nominalusis koregavimas nukeliamas į programos laikotarpio pabaigą. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, naujausioje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinamas numatytas koregavimas esant palankesniam makroekonominiam scenarijui. Planuojamas fiskalinis konsolidavimas grindžiamas išlaidomis (pirmiausia socialinių išmokų ir kompensacijų viešojo sektoriaus darbuotojams sumažinimu), nes programos laikotarpiu planuojama sumažinti išlaidų santykį 3 procentiniais punktais BVP, o pajamų santykis turėtų sumažėti 1,5 procentinio punkto BVP. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas – pasiekti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą: kad iki 2010 m. struktūrinis deficitas sudarytų mažiau nei 1 % BVP. Programoje numatoma, kad nominalusis valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 2,5 % BVP 2007 m. iki 0,8 % BVP 2010 m., o pirminis balansas gerės – nuo 1 % BVP deficito 2007 m. iki 0,5 % BVP pertekliaus 2010 m. Tiek struktūrinis, tiek nominalusis koregavimas nukeliamas į programos laikotarpio pabaigą. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, naujausioje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinamas numatytas koregavimas esant palankesniam makroekonominiam scenarijui. Planuojamas fiskalinis konsolidavimas grindžiamas išlaidomis (pirmiausia socialinių išmokų ir kompensacijų viešojo sektoriaus darbuotojams sumažinimu), nes programos laikotarpiu planuojama sumažinti išlaidų santykį 3 procentiniais punktais BVP, o pajamų santykis turėtų sumažėti 1,5 procentinio punkto BVP.

| (6) | Biudžeto rezultatai 2008 m. galėtų būti geresni, o 2009 ir 2010 m. – prastesni nei numatyta programoje. Visų pirma dėl spartaus augimo perspektyvų, jau priimtų pajamas didinančių priemonių (įmonių pelno mokesčių bazės plėtimas ir aukščiausios socialinių įmokų ribos didinimas, dėl kurio, kaip planuojama, turėtų atsirasti papildomų maždaug 0,3 % BVP dydžio pajamų) ir tikėtino antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemos dalyvių sumažėjimo (4) (numatomas teigiamas poveikis – 0,2 % BVP) 2008 m. galutinis deficitas galėtų būti geresnis nei numatyta, jeigu išlaidų didinimas bus kontroliuojamas griežčiau nei siūloma programoje, kaip tai nutiko ankstesniais metais. Tačiau egzistuoja aiški rizika, susijusi su planuojamu fiskaliniu konsolidavimu, nukeltu į 2009 m. ir 2010 m. Visų pirma nenustatytos didžiausios išlaidų ribos, kurių laikytis būtų privaloma, trūksta informacijos apie koregavimą stiprinančias priemones ir esama tam tikros potencialios rizikos, kad bus patirta išlaidų, susijusių su planuojama partneryste su privačiuoju sektoriumi (visų pirma kiek tai susiję su greitkelių statyba). |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai 2008 m. galėtų būti geresni, o 2009 ir 2010 m. – prastesni nei numatyta programoje. Visų pirma dėl spartaus augimo perspektyvų, jau priimtų pajamas didinančių priemonių (įmonių pelno mokesčių bazės plėtimas ir aukščiausios socialinių įmokų ribos didinimas, dėl kurio, kaip planuojama, turėtų atsirasti papildomų maždaug 0,3 % BVP dydžio pajamų) ir tikėtino antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemos dalyvių sumažėjimo (4) (numatomas teigiamas poveikis – 0,2 % BVP) 2008 m. galutinis deficitas galėtų būti geresnis nei numatyta, jeigu išlaidų didinimas bus kontroliuojamas griežčiau nei siūloma programoje, kaip tai nutiko ankstesniais metais. Tačiau egzistuoja aiški rizika, susijusi su planuojamu fiskaliniu konsolidavimu, nukeltu į 2009 m. ir 2010 m. Visų pirma nenustatytos didžiausios išlaidų ribos, kurių laikytis būtų privaloma, trūksta informacijos apie koregavimą stiprinančias priemones ir esama tam tikros potencialios rizikos, kad bus patirta išlaidų, susijusių su planuojama partneryste su privačiuoju sektoriumi (visų pirma kiek tai susiję su greitkelių statyba).

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys iš esmės atitinka tikslą ilgam laikui ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Pakankamai patikima riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba (apytikriai vertinama kaip 2 % BVP struktūrinis deficitas), būtų užtikrinta tik nuo 2010 m., jeigu konsolidavimas būtų griežtai vykdomas (5). Be to, atrodo, kad programoje nurodytos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad būtų užtikrinta, jog programos laikotarpio pabaigoje bus pasiektas vidutinės trukmės tikslas, kaip numatyta programoje. Numatoma, kad 2008 m., jei ekonomika atsigaus, struktūrinis balansas tik nežymiai pagerės (0,25 % BVP).
  Todėl programoje numatytas koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo tempas 2008 m. turėtų būti paspartintas, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, jog metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o ekonomikos pakilimo laikotarpiu koregavimo pastangos turėtų būti dedamos intensyviau. Be to, biudžete reikia numatyti galimybę priimti galimus didesnius ES fondų srautus, kad būtų toliau laikomasi 2009–2010 m. planuojamų ribojamųjų biudžeto politikos krypčių. Laikantis pakto planuojamas koregavimas likusiais programos metais turėtų būti griežtai vykdomas ir prireikus papildomas priemonėmis. Galiausia, jeigu atsirastų infliacinis spaudimas, reikėtų laikytis griežtesnių nei numatyta programoje biudžeto politikos krypčių. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys iš esmės atitinka tikslą ilgam laikui ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Pakankamai patikima riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba (apytikriai vertinama kaip 2 % BVP struktūrinis deficitas), būtų užtikrinta tik nuo 2010 m., jeigu konsolidavimas būtų griežtai vykdomas (5). Be to, atrodo, kad programoje nurodytos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad būtų užtikrinta, jog programos laikotarpio pabaigoje bus pasiektas vidutinės trukmės tikslas, kaip numatyta programoje. Numatoma, kad 2008 m., jei ekonomika atsigaus, struktūrinis balansas tik nežymiai pagerės (0,25 % BVP).

Todėl programoje numatytas koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo tempas 2008 m. turėtų būti paspartintas, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, jog metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o ekonomikos pakilimo laikotarpiu koregavimo pastangos turėtų būti dedamos intensyviau. Be to, biudžete reikia numatyti galimybę priimti galimus didesnius ES fondų srautus, kad būtų toliau laikomasi 2009–2010 m. planuojamų ribojamųjų biudžeto politikos krypčių. Laikantis pakto planuojamas koregavimas likusiais programos metais turėtų būti griežtai vykdomas ir prireikus papildomas priemonėmis. Galiausia, jeigu atsirastų infliacinis spaudimas, reikėtų laikytis griežtesnių nei numatyta programoje biudžeto politikos krypčių.

| (8) | Panašu, kad ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Slovakijoje yra vidutinė. Palyginti su ES vidurkiu, visuomenės senėjimo ilgalaikis poveikis biudžetui yra mažesnis, nes išlaidos pensijoms didėja lėčiau nei daugelyje kitų valstybių, pirmiausia dėl 2005 m. pensijų reformos. Tačiau šios projekcijos priklauso nuo prielaidos, kad palyginti maža darbuotojų dalis atsisakys mišrios pensijų sistemos pirmame 2008 m. pusmetyje – per tą laiką jie turi galimybę tai padaryti. Programoje numatyta biudžeto būklė 2007 m., kuriai būdingas struktūrinis pirminis deficitas, yra susijusi su rizika valstybės finansų tvarumui netgi neatsižvelgiant į visuomenės senėjimo ilgalaikį poveikį biudžetui. Todėl konsoliduojant valstybės finansus taip, kaip planuojama konvergencijos programoje, būtų prisidėta prie valstybės finansų tvarumui gresiančios rizikos mažinimo. |
| --- | --- |

(8)

Panašu, kad ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Slovakijoje yra vidutinė. Palyginti su ES vidurkiu, visuomenės senėjimo ilgalaikis poveikis biudžetui yra mažesnis, nes išlaidos pensijoms didėja lėčiau nei daugelyje kitų valstybių, pirmiausia dėl 2005 m. pensijų reformos. Tačiau šios projekcijos priklauso nuo prielaidos, kad palyginti maža darbuotojų dalis atsisakys mišrios pensijų sistemos pirmame 2008 m. pusmetyje – per tą laiką jie turi galimybę tai padaryti. Programoje numatyta biudžeto būklė 2007 m., kuriai būdingas struktūrinis pirminis deficitas, yra susijusi su rizika valstybės finansų tvarumui netgi neatsižvelgiant į visuomenės senėjimo ilgalaikį poveikį biudžetui. Todėl konsoliduojant valstybės finansus taip, kaip planuojama konvergencijos programoje, būtų prisidėta prie valstybės finansų tvarumui gresiančios rizikos mažinimo.

| (9) | Panašu, kad konvergencijos programa iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Joje patvirtinama, kad valdžios sektoriaus išlaidų prioritetai (sveikatos priežiūra, švietimas ir žemės ūkis) ir toliau iš dalies skiriasi nuo nacionalinėje reformų programoje nustatytų pagrindinių uždavinių (informacinė visuomenė, MTTP ir inovacijos, verslo aplinka, švietimas ir užimtumas). Be to, joje nenurodyta, ar iki 2010 m. bus pasiektas tikslas MTTP skirti 0,8 % BVP nacionalinių išlaidų, o išlaidos švietimui vis labiau priklauso nuo ES struktūrinių fondų. Programoje nepateiktas kokybinis bendro nacionalinės reformų programos poveikio įvertinimas atsižvelgiant į vidutinės trukmės fiskalinę strategiją, tačiau pateikta susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas, siejamas su nacionalinėje reformų programoje numatytomis pagrindinėmis reformomis 2008 m. |
| --- | --- |

(9)

Panašu, kad konvergencijos programa iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Joje patvirtinama, kad valdžios sektoriaus išlaidų prioritetai (sveikatos priežiūra, švietimas ir žemės ūkis) ir toliau iš dalies skiriasi nuo nacionalinėje reformų programoje nustatytų pagrindinių uždavinių (informacinė visuomenė, MTTP ir inovacijos, verslo aplinka, švietimas ir užimtumas). Be to, joje nenurodyta, ar iki 2010 m. bus pasiektas tikslas MTTP skirti 0,8 % BVP nacionalinių išlaidų, o išlaidos švietimui vis labiau priklauso nuo ES struktūrinių fondų. Programoje nepateiktas kokybinis bendro nacionalinės reformų programos poveikio įvertinimas atsižvelgiant į vidutinės trukmės fiskalinę strategiją, tačiau pateikta susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas, siejamas su nacionalinėje reformų programoje numatytomis pagrindinėmis reformomis 2008 m.

| (10) | Kiek tai susiję su pažanga vykdant VKM II įsipareigojimus, ankstesnėse konvergencijos programose nustatyti fiskaliniai tikslai buvo sistemingai viršijami, tačiau, paaiškėjo, kad patys tikslai nebuvo ypač plataus užmojo atsižvelgiant į geresnę nei iš pradžių planuota pradinę fiskalinę būklę ir geresnius nei buvo tikėtasi ekonominius rezultatus. Darbo užmokesčio politikos srityje kolektyviniai derybų susitarimai viešajame sektoriuje buvo svarbus darbo užmokesčio augimo lėtėjimo požymis visoje ekonomikoje. Siekdamas apriboti kreditų augimą Slovakijos centrinis bankas atidžiai stebėjo bankų veiklos rizikos valdymą ir stiprino bendradarbiavimą su Slovakijoje veikiančių užsienio bankų priežiūros institucijomis. |
| --- | --- |

(10)

Kiek tai susiję su pažanga vykdant VKM II įsipareigojimus, ankstesnėse konvergencijos programose nustatyti fiskaliniai tikslai buvo sistemingai viršijami, tačiau, paaiškėjo, kad patys tikslai nebuvo ypač plataus užmojo atsižvelgiant į geresnę nei iš pradžių planuota pradinę fiskalinę būklę ir geresnius nei buvo tikėtasi ekonominius rezultatus. Darbo užmokesčio politikos srityje kolektyviniai derybų susitarimai viešajame sektoriuje buvo svarbus darbo užmokesčio augimo lėtėjimo požymis visoje ekonomikoje. Siekdamas apriboti kreditų augimą Slovakijos centrinis bankas atidžiai stebėjo bankų veiklos rizikos valdymą ir stiprino bendradarbiavimą su Slovakijoje veikiančių užsienio bankų priežiūros institucijomis.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (6). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (6).

Galima daryti bendrą išvadą, kad programa iš esmės atitinka siekį iki 2007 m. ištaisyti perviršinį deficitą. Vėliau joje numatoma į programos pabaigą nukeliama pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo atsižvelgiant į spartaus augimo perspektyvas; 2008 m. numatytas struktūrinis pagerėjimas neatitinka Pakto ir turėtų būti platesnio užmojo. Atsižvelgiant į nuo 2009 m. biudžeto tikslams gresiančią riziką, vidutinės trukmės tikslas gali būti nepasiektas iki 2010 m., kaip planuojama programoje, todėl gali reikėti dėti daugiau pastangų. Be to, jeigu atsirastų infliacinis spaudimas, reikėtų laikytis griežtesnių nei programoje numatytos biudžeto politikos krypčių ir toliau vykdyti struktūrines reformas siekiant pagerinti darbo rinkos rodiklius. Ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gręsianti rizika Slovakijoje yra vidutinė. Kiek tai susiję su vidutinės trukmės uždaviniais, programoje visiškai nenumatoma perskirstyti lėšas didesnę jų dalį skiriant MTTP bei inovacijoms, ir joje teigiama, kad išlaidos švietimui turėtų vis labiau priklausyti nuo ES fondų.

Atsižvelgiant į šį įvertinimą ir į 2004 m. liepos 5 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį bei siekiant užtikrinti tvarią konvergenciją ir sklandų dalyvavimą VKM II, Slovakija raginama:

| i) | išnaudoti spartaus augimo sąlygas, kad būtų padidintas struktūrinio koregavimo siekiant vidutinio trukmės tikslo tempas 2008 m., ir vėliau griežtai vykdyti numatytą struktūrinį konsolidavimą, prireikus jį stiprinant papildomomis priemonėmis, taip pat nustatant labiau įpareigojančias išlaidų vidutinės trukmės laikotarpiu didžiausias ribas, ir |
| --- | --- |

i)

išnaudoti spartaus augimo sąlygas, kad būtų padidintas struktūrinio koregavimo siekiant vidutinio trukmės tikslo tempas 2008 m., ir vėliau griežtai vykdyti numatytą struktūrinį konsolidavimą, prireikus jį stiprinant papildomomis priemonėmis, taip pat nustatant labiau įpareigojančias išlaidų vidutinės trukmės laikotarpiu didžiausias ribas, ir

| ii) | pradėti tolesnes struktūrines reformas siekiant pagerinti darbo rinkos rodiklius ir būti pasirengusiai laikytis griežtesnių biudžeto politikos krypčių, kad visų pirma būtų išvengta galimo infliacinio spaudimo, ypač pasibaigus ankstesnio stipraus valiutos kurso sukelto defliacinio poveikio susilpnėjimui. |
| --- | --- |

ii)

pradėti tolesnes struktūrines reformas siekiant pagerinti darbo rinkos rodiklius ir būti pasirengusiai laikytis griežtesnių biudžeto politikos krypčių, kad visų pirma būtų išvengta galimo infliacinio spaudimo, ypač pasibaigus ankstesnio stipraus valiutos kurso sukelto defliacinio poveikio susilpnėjimui.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Gamybos apimties atotrūkis (7)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (9)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. KP

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

8,3

8,7

7,0

6,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. KP

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,3

1,7

2,5

3,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Gamybos apimties atotrūkis (7)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

2007 m. lapkričio mėn. COM (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (9)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

30,4

30,8

30,7

30,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

33,1

31,8

31,0

29,7

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozes ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 72, 2007 3 29, p. 1.

(4)  Pirmajame 2008 m. pusmetyje bus laikinai įvesta antroji pensijų kaupimo pakopa, iš kurios dabartiniai dalyviai galės pasitraukti, o nauji dalyviai – prie jos prisijungti.

(5)  Programoje pateikti gamybos atotrūkio apskaičiavimai labai skiriasi nuo Komisijos tarnybų apskaičiavimų, kurie grindžiami programoje pateikta informacija ir bendrai sutarta metodika.

(6)  Pažymėtina, kad nepateikti duomenys, susiję su 2010 m. valstybės išlaidomis, sugrupuotomis pagal funkcijas.

(7)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(8)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 6,4 %, 6,7 %, 6,7 % ir 6,7 % atitinkamai 2006–2009 m.

(9)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Naujausioje atnaujintoje programoje nurodytos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės (0,4 % BVP 2006 m., didinančios deficitą, ir 0,1 % BVP 2008 m., mažinančios deficitą). Komisijos tarnybų rudens prognozėje vienkartinės priemonės nenurodytos.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 22.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 49/48

---

Euro kursas (1)

2008 m. vasario 21 d.

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4736 |
| JPY | Japonijos jena | 159,27 |
| DKK | Danijos krona | 7,4551 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,7527 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3136 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6205 |
| ISK | Islandijos krona | 98,77 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8615 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,088 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 264,02 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6964 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,5666 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,6533 |
| SKK | Slovakijos krona | 33,06 |
| TRY | Turkijos lira | 1,7743 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6037 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4925 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,4937 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8415 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,078 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 396,97 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,4705 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,5234 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2839 |
| IDR | Indijos rupija | 13 505,54 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7465 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,784 |
| RUB | Rusijos rublis | 36,177 |
| THB | Tailando batas | 46,271 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,5241 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,8729 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4736

JPY

Japonijos jena

159,27

DKK

Danijos krona

7,4551

GBP

Svaras sterlingas

0,7527

SEK

Švedijos krona

9,3136

CHF

Šveicarijos frankas

1,6205

ISK

Islandijos krona

98,77

NOK

Norvegijos krona

7,8615

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,088

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

264,02

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6964

PLN

Lenkijos zlotas

3,5666

RON

Rumunijos lėja

3,6533

SKK

Slovakijos krona

33,06

TRY

Turkijos lira

1,7743

AUD

Australijos doleris

1,6037

CAD

Kanados doleris

1,4925

HKD

Honkongo doleris

11,4937

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8415

SGD

Singapūro doleris

2,078

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 396,97

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,4705

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,5234

HRK

Kroatijos kuna

7,2839

IDR

Indijos rupija

13 505,54

MYR

Malaizijos ringitas

4,7465

PHP

Filipinų pesas

59,784

RUB

Rusijos rublis

36,177

THB

Tailando batas

46,271

BRL

Brazilijos realas

2,5241

MXN

Meksikos pesas

15,8729

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---