# Úřední věstník C 25/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 25 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5130. ledna 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 25

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5130. ledna 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SPOLEČNÁ PROHLÁŠENÍ |
| | Rada |
| 2008/C 025/01 | Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropském parlamentu a Evropské komisi | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SPOLEČNÁ PROHLÁŠENÍ

Rada

2008/C 025/01

Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropském parlamentu a Evropské komisi

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| 2008/C 025/02 | Konference výborů pro evropské záležitosti parlamentů Evropské unie (COSAC) — Příspěvek přijatý na XXXVIII. konferenci COSAC v Estoril ve dnech 14.–16. října 2007 | 13 |
| | Komise |
| 2008/C 025/03 | Směnné kurzy vůči euru | 16 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

2008/C 025/02

Konference výborů pro evropské záležitosti parlamentů Evropské unie (COSAC) — Příspěvek přijatý na XXXVIII. konferenci COSAC v Estoril ve dnech 14.–16. října 2007

13

Komise

2008/C 025/03

Směnné kurzy vůči euru

16

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2008/C 025/04 | Provozování pravidelné letecké dopravy — Nabídkové řízení vyhlášené Irskem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelné letecké dopravy v Irsku (
  1
  ) | 17 |
| | Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO) |
| 2008/C 025/05 | Oznámení o otevřených výběrových řízeních EPSO/AD/118–123/08 | 20 |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2008/C 025/06 | Oznámení o změně oznámení o volném pracovním místě na pozici generálního tajemníka (platová třída AD 16 – mimo kategorie) – (Čl. 2 písm. a) a článek 8 Služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství) | 21 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2008/C 025/04

Provozování pravidelné letecké dopravy — Nabídkové řízení vyhlášené Irskem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelné letecké dopravy v Irsku (
  1
  )

1

17

Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO)

2008/C 025/05

Oznámení o otevřených výběrových řízeních EPSO/AD/118–123/08

20

Evropský hospodářský a sociální výbor

2008/C 025/06

Oznámení o změně oznámení o volném pracovním místě na pozici generálního tajemníka (platová třída AD 16 – mimo kategorie) – (Čl. 2 písm. a) a článek 8 Služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SPOLEČNÁ PROHLÁŠENÍ

Rada

| 30.1.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 25/1

---

Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropském parlamentu a Evropské komisi

(2008/C 25/01)

EVROPSKÝ KONSENSUS O HUMANITÁRNÍ POMOCI

Humanitární pomoc jako výzva

| 1. | Humanitární pomoc je základním projevem univerzální hodnoty solidarity mezi lidmi a morálním imperativem. |
| --- | --- |

1.

Humanitární pomoc je základním projevem univerzální hodnoty solidarity mezi lidmi a morálním imperativem.

| 2. | Humanitární krize zahrnují jak krize způsobené lidmi, tak přírodní katastrofy. Jejich dopad je čím dál tím závažnější a je spojen s řadou faktorů, jako jsou např. měnící se povaha konfliktu, změna klimatu, přiostřující se konkurenční boj o přístup ke zdrojům energie a k přírodním zdrojům, extrémní chudoba, špatná správa věcí veřejných a nestabilní situace. Nejvíce je postiženo civilní obyvatelstvo, zejména jeho nejchudší a nejzranitelnější složka, žijící především v rozvojových zemích. Humanitární krize vedly k velkému počtu vysídlených osob, a to jak uprchlíků, tak vnitřně vysídlených osob. |
| --- | --- |

2.

Humanitární krize zahrnují jak krize způsobené lidmi, tak přírodní katastrofy. Jejich dopad je čím dál tím závažnější a je spojen s řadou faktorů, jako jsou např. měnící se povaha konfliktu, změna klimatu, přiostřující se konkurenční boj o přístup ke zdrojům energie a k přírodním zdrojům, extrémní chudoba, špatná správa věcí veřejných a nestabilní situace. Nejvíce je postiženo civilní obyvatelstvo, zejména jeho nejchudší a nejzranitelnější složka, žijící především v rozvojových zemích. Humanitární krize vedly k velkému počtu vysídlených osob, a to jak uprchlíků, tak vnitřně vysídlených osob.

| 3. | Humanitární aktéři v dnešní době čelí řadě závažných výzev. Sílí tendence k přehlížení nebo očividnému porušování mezinárodního práva, včetně mezinárodního humanitárního práva, práva v oblasti lidských práv a uprchlického práva. Zásadními předpoklady pro poskytování humanitární pomoci a pro to, aby Evropská unie a její partneři v humanitární oblasti byli schopni poskytovat pomoc včetně ochrany obyvatel postižených krizí na základě dodržování zásad neutrality, nestrannosti, lidskosti a nezávislosti humanitární akce, které jsou obsaženy v mezinárodním právu, zejména v mezinárodním humanitárním právu, jsou vytvoření „humanitárního prostoru“, který je třeba k zajištění přístupu ke zranitelným skupinám obyvatelstva a ochrana bezpečnosti a zabezpečení humanitárních pracovníků. |
| --- | --- |

3.

Humanitární aktéři v dnešní době čelí řadě závažných výzev. Sílí tendence k přehlížení nebo očividnému porušování mezinárodního práva, včetně mezinárodního humanitárního práva, práva v oblasti lidských práv a uprchlického práva. Zásadními předpoklady pro poskytování humanitární pomoci a pro to, aby Evropská unie a její partneři v humanitární oblasti byli schopni poskytovat pomoc včetně ochrany obyvatel postižených krizí na základě dodržování zásad neutrality, nestrannosti, lidskosti a nezávislosti humanitární akce, které jsou obsaženy v mezinárodním právu, zejména v mezinárodním humanitárním právu, jsou vytvoření „humanitárního prostoru“, který je třeba k zajištění přístupu ke zranitelným skupinám obyvatelstva a ochrana bezpečnosti a zabezpečení humanitárních pracovníků.

| 4. | Humanitární pomoc poskytovaná EU je sdílenou pravomocí mezi členskými státy a Evropským společenstvím. (1) Vychází z dlouhé tradice a odráží se v ní různorodost aktérů pomoci. Humanitární činnost EU probíhá v rámci celkového mezinárodního přístupu, který spojuje Organizaci spojených národů, hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce, humanitární nevládní organizace a další aktéry při podpoře reakcí na místní úrovni na humanitární krize prostřednictvím partnerského přístupu k postiženým společenstvím. Vnitrostátní orgány v zemích postižených krizí jsou nadále primárně zodpovědné za ochranu obyvatelstva postiženého katastrofou. |
| --- | --- |

4.

Humanitární pomoc poskytovaná EU je sdílenou pravomocí mezi členskými státy a Evropským společenstvím. (1) Vychází z dlouhé tradice a odráží se v ní různorodost aktérů pomoci. Humanitární činnost EU probíhá v rámci celkového mezinárodního přístupu, který spojuje Organizaci spojených národů, hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce, humanitární nevládní organizace a další aktéry při podpoře reakcí na místní úrovni na humanitární krize prostřednictvím partnerského přístupu k postiženým společenstvím. Vnitrostátní orgány v zemích postižených krizí jsou nadále primárně zodpovědné za ochranu obyvatelstva postiženého katastrofou.

| 5. | EU jako celek poskytuje největší část současné oficiální mezinárodní humanitární pomoci, která zahrnuje příspěvky Společenství a dvojstranné příspěvky členských států EU. EU jako taková disponuje zkušenostmi a má povinnost zajistit, aby její celkový příspěvek k humanitární odezvě byl účinný a přiměřený, aby podporoval mezinárodní humanitární úsilí o poskytnutí pomoci lidem v nouzi a aby EU odpovídajícím způsobem reagovala na problémy, se kterými se v dnešní době potýkají humanitární aktéři. |
| --- | --- |

5.

EU jako celek poskytuje největší část současné oficiální mezinárodní humanitární pomoci, která zahrnuje příspěvky Společenství a dvojstranné příspěvky členských států EU. EU jako taková disponuje zkušenostmi a má povinnost zajistit, aby její celkový příspěvek k humanitární odezvě byl účinný a přiměřený, aby podporoval mezinárodní humanitární úsilí o poskytnutí pomoci lidem v nouzi a aby EU odpovídajícím způsobem reagovala na problémy, se kterými se v dnešní době potýkají humanitární aktéři.

| 6. | Evropský konsensus o humanitární pomoci poskytuje společnou vizi, kterou se řídí činnost EU v oblasti humanitární pomoci ve třetích zemích, a to jak na úrovni členských států, tak na úrovni Společenství. Tato společná vize je předmětem první části prohlášení, druhá část stanovuje přístup Evropského společenství k humanitární pomoci, který by měl řídit provádění této vize na úrovni Společenství, a dále upřesňuje priority pro konkrétní opatření na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

6.

Evropský konsensus o humanitární pomoci poskytuje společnou vizi, kterou se řídí činnost EU v oblasti humanitární pomoci ve třetích zemích, a to jak na úrovni členských států, tak na úrovni Společenství. Tato společná vize je předmětem první části prohlášení, druhá část stanovuje přístup Evropského společenství k humanitární pomoci, který by měl řídit provádění této vize na úrovni Společenství, a dále upřesňuje priority pro konkrétní opatření na úrovni Společenství.

| 7. | Evropský konsensus o humanitární pomoci je společně dohodnut Radou a zástupci vlád členských států zasedajícími v Radě, Evropským parlamentem a Evropskou komisí. Tímto způsobem se EU snaží potvrdit své odhodlání dodržovat zásady podporující humanitární pomoc EU, posílit stávající závazky k používání osvědčených postupů v oblasti dárcovství v celé EU a v partnerství s ostatními humanitárními subjekty, a vytvořit základy pro těsnější spolupráci, aby bylo zajištěno co nejúčinnější provádění humanitární pomoci EU v příštích letech. |
| --- | --- |

7.

Evropský konsensus o humanitární pomoci je společně dohodnut Radou a zástupci vlád členských států zasedajícími v Radě, Evropským parlamentem a Evropskou komisí. Tímto způsobem se EU snaží potvrdit své odhodlání dodržovat zásady podporující humanitární pomoc EU, posílit stávající závazky k používání osvědčených postupů v oblasti dárcovství v celé EU a v partnerství s ostatními humanitárními subjekty, a vytvořit základy pro těsnější spolupráci, aby bylo zajištěno co nejúčinnější provádění humanitární pomoci EU v příštích letech.

ČÁST PRVNÍ – VIZE EU V OBLASTI HUMANITÁRNÍ POMOCI

1.   Společné cíle

| 8. | Cílem humanitární pomoci EU je na základě potřeb poskytovat nouzovou reakci zaměřenou na ochranu životů, předcházení a zmírňování lidského utrpení a zachování lidské důstojnosti, kdekoliv je toho zapotřebí, pokud jsou vlády a místní aktéři ochromeni, nejsou schopni nebo ochotni zasáhnout. Humanitární pomoc EU zahrnuje pomoc, operace na zmírnění utrpení, záchranu a ochranu životů při humanitárních krizích nebo bezprostředně po jejich skončení i činnosti, jejichž cílem je usnadnit nebo získat volný přístup lidem v nouzi a volný přísun pomoci. Humanitární pomoc EU je dle potřeby poskytována v reakci na krize způsobené lidmi (včetně složitých mimořádných událostí) a v případech přírodních katastrof. |
| --- | --- |

8.

Cílem humanitární pomoci EU je na základě potřeb poskytovat nouzovou reakci zaměřenou na ochranu životů, předcházení a zmírňování lidského utrpení a zachování lidské důstojnosti, kdekoliv je toho zapotřebí, pokud jsou vlády a místní aktéři ochromeni, nejsou schopni nebo ochotni zasáhnout. Humanitární pomoc EU zahrnuje pomoc, operace na zmírnění utrpení, záchranu a ochranu životů při humanitárních krizích nebo bezprostředně po jejich skončení i činnosti, jejichž cílem je usnadnit nebo získat volný přístup lidem v nouzi a volný přísun pomoci. Humanitární pomoc EU je dle potřeby poskytována v reakci na krize způsobené lidmi (včetně složitých mimořádných událostí) a v případech přírodních katastrof.

| 9. | Místní reakce s cílem snížit riziko krizí a katastrof, včetně připravenosti na katastrofy a obnovy po katastrofě, je zásadní z hlediska záchrany životů a umožnění společenstvím, aby zvýšily svou odolnost vůči mimořádným událostem. Činnosti týkající se budování kapacit za účelem předcházení a zmírňování dopadu katastrof a posílení humanitární odezvy tvoří rovněž součást humanitární pomoci EU. |
| --- | --- |

9.

Místní reakce s cílem snížit riziko krizí a katastrof, včetně připravenosti na katastrofy a obnovy po katastrofě, je zásadní z hlediska záchrany životů a umožnění společenstvím, aby zvýšily svou odolnost vůči mimořádným událostem. Činnosti týkající se budování kapacit za účelem předcházení a zmírňování dopadu katastrof a posílení humanitární odezvy tvoří rovněž součást humanitární pomoci EU.

2.   Společné zásady a osvědčené postupy

2.1   Základní humanitární zásady

| 10. | EU je pevně odhodlána zastávat a prosazovat základní humanitární zásady lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Zásadový přístup je rozhodující, pokud jde o přijetí pomoci i o schopnost EU (a humanitárních aktérů obecně) působit na místě v často komplexních politicko–bezpečnostních souvislostech. Vnímání EU a jejího odhodlání prosazovat tyto základní zásady při humanitární akci souvisí s jednáním a zapojením na místě všech aktérů EU. |
| --- | --- |

10.

EU je pevně odhodlána zastávat a prosazovat základní humanitární zásady lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Zásadový přístup je rozhodující, pokud jde o přijetí pomoci i o schopnost EU (a humanitárních aktérů obecně) působit na místě v často komplexních politicko–bezpečnostních souvislostech. Vnímání EU a jejího odhodlání prosazovat tyto základní zásady při humanitární akci souvisí s jednáním a zapojením na místě všech aktérů EU.

| 11. | Zásada lidskosti znamená, že je nutné zabývat se lidským utrpením, ať se objeví kdekoli, přičemž zvláštní pozornost musí být věnována nejzranitelnějším složkám obyvatelstva. Důstojnost všech obětí musí být respektována a chráněna. |
| --- | --- |

11.

Zásada lidskosti znamená, že je nutné zabývat se lidským utrpením, ať se objeví kdekoli, přičemž zvláštní pozornost musí být věnována nejzranitelnějším složkám obyvatelstva. Důstojnost všech obětí musí být respektována a chráněna.

| 12. | Neutralita znamená, že humanitární pomoc nesmí zvýhodňovat žádnou ze stran ozbrojeného konfliktu či jiného sporu. |
| --- | --- |

12.

Neutralita znamená, že humanitární pomoc nesmí zvýhodňovat žádnou ze stran ozbrojeného konfliktu či jiného sporu.

| 13. | Nestrannost znamená, že humanitární pomoc musí být poskytována výhradně na základě potřeby, aniž by byly diskriminovány některé části či skupiny postiženého obyvatelstva. |
| --- | --- |

13.

Nestrannost znamená, že humanitární pomoc musí být poskytována výhradně na základě potřeby, aniž by byly diskriminovány některé části či skupiny postiženého obyvatelstva.

| 14. | Dodržování nezávislosti znamená, že humanitární cíle jsou nezávislé na politických, hospodářských, vojenských nebo jiných cílech, a slouží k zajištění toho, že výhradním účelem humanitární pomoci zůstává zmírnit a předcházet utrpení obětí humanitárních krizí. |
| --- | --- |

14.

Dodržování nezávislosti znamená, že humanitární cíle jsou nezávislé na politických, hospodářských, vojenských nebo jiných cílech, a slouží k zajištění toho, že výhradním účelem humanitární pomoci zůstává zmírnit a předcházet utrpení obětí humanitárních krizí.

| 15. | Humanitární pomoc EU není nástrojem krizového řízení. |
| --- | --- |

15.

Humanitární pomoc EU není nástrojem krizového řízení.

2.2   Mezinárodní právo

| 16. | EU bude rozhodně a důsledně podporovat dodržování mezinárodního práva, včetně mezinárodního humanitárního práva (2), mezinárodního práva v oblasti lidských práv a uprchlického práva. V roce 2005 přijala EU obecné zásady na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva. EU je odhodlána tyto obecné zásady uplatňovat ve svých vnějších vztazích. (3) |
| --- | --- |

16.

EU bude rozhodně a důsledně podporovat dodržování mezinárodního práva, včetně mezinárodního humanitárního práva (2), mezinárodního práva v oblasti lidských práv a uprchlického práva. V roce 2005 přijala EU obecné zásady na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva. EU je odhodlána tyto obecné zásady uplatňovat ve svých vnějších vztazích. (3)

| 17. | EU připomíná závazek k odpovědnosti chránit, jak je stanovena v rezoluci Valného shromáždění OSN 60/1 ze dne 24. října 2005 (závěry Světového summitu z roku 2005). Každý jednotlivý stát je zodpovědný za ochranu svého obyvatelstva před genocidou, válečnými zločiny, etnickými čistkami a zločiny proti lidskosti. Mezinárodní společenství v rámci Organizace spojených národů je rovněž zodpovědné za ochranu obyvatelstva před těmito zločiny. V případech, kdy vnitrostátní orgány zjevně neplní svou odpovědnost chránit, mezinárodní společenství potvrdilo, že je připraveno podniknout společnou akci prostřednictvím Rady bezpečnosti OSN. |
| --- | --- |

17.

EU připomíná závazek k odpovědnosti chránit, jak je stanovena v rezoluci Valného shromáždění OSN 60/1 ze dne 24. října 2005 (závěry Světového summitu z roku 2005). Každý jednotlivý stát je zodpovědný za ochranu svého obyvatelstva před genocidou, válečnými zločiny, etnickými čistkami a zločiny proti lidskosti. Mezinárodní společenství v rámci Organizace spojených národů je rovněž zodpovědné za ochranu obyvatelstva před těmito zločiny. V případech, kdy vnitrostátní orgány zjevně neplní svou odpovědnost chránit, mezinárodní společenství potvrdilo, že je připraveno podniknout společnou akci prostřednictvím Rady bezpečnosti OSN.

2.3   Řádné humanitární dárcovství

| 18. | Ačkoli je uznávána různorodost kapacit, rozsahu a konkrétních způsobů použitelných pro humanitární pomoc v rámci EU, odsouhlasením evropského konsensu se všichni dárci EU zavazují dodržovat zásady řádného humanitárního dárcovství a zavazují se pracovat společně a s ostatními dárci ve snaze používat osvědčené postupy dárců (4). To zahrnuje přidělování humanitárních finančních prostředků úměrně potřebám a na základě posouzení potřeb. |
| --- | --- |

18.

Ačkoli je uznávána různorodost kapacit, rozsahu a konkrétních způsobů použitelných pro humanitární pomoc v rámci EU, odsouhlasením evropského konsensu se všichni dárci EU zavazují dodržovat zásady řádného humanitárního dárcovství a zavazují se pracovat společně a s ostatními dárci ve snaze používat osvědčené postupy dárců (4). To zahrnuje přidělování humanitárních finančních prostředků úměrně potřebám a na základě posouzení potřeb.

| 19. | EU se zavazuje podporovat podstatné jednání o otázkách ohledně osvědčených postupů v oblasti dárcovství s cílem zajistit, aby se řádné dárcovství promítlo do lepší pomoci obětem humanitárních krizí. |
| --- | --- |

19.

EU se zavazuje podporovat podstatné jednání o otázkách ohledně osvědčených postupů v oblasti dárcovství s cílem zajistit, aby se řádné dárcovství promítlo do lepší pomoci obětem humanitárních krizí.

| 20. | EU uznává, že potřebnost humanitární pomoci na celosvětové úrovni vyžaduje společný mezinárodní přístup prostřednictvím partnerství s ostatními aktéry, a že tento přístup zahrnuje podporu financování pomoci ze strany nových a vznikajících oficiálních dárců a soukromých dárců při současném dodržování zásad poskytování humanitární pomoci. |
| --- | --- |

20.

EU uznává, že potřebnost humanitární pomoci na celosvětové úrovni vyžaduje společný mezinárodní přístup prostřednictvím partnerství s ostatními aktéry, a že tento přístup zahrnuje podporu financování pomoci ze strany nových a vznikajících oficiálních dárců a soukromých dárců při současném dodržování zásad poskytování humanitární pomoci.

| 21. | Partnerství je základním prvkem provádění humanitární pomoci a EU by proto uvítala, aby se v zájmu zajištění účinné humanitární akce přistupovalo z hlediska širšího mezinárodního partnerství, což sjednocuje dárce, provádějící partnery a další zúčastněné aktéry, a to na základě stávajícího souhrnu norem a osvědčených postupů. |
| --- | --- |

21.

Partnerství je základním prvkem provádění humanitární pomoci a EU by proto uvítala, aby se v zájmu zajištění účinné humanitární akce přistupovalo z hlediska širšího mezinárodního partnerství, což sjednocuje dárce, provádějící partnery a další zúčastněné aktéry, a to na základě stávajícího souhrnu norem a osvědčených postupů.

2.4   Vztah k ostatním politikám

| 22. | Zásady, které jsou používány pro humanitární pomoc, jsou specifické a odlišují se od jiných forem pomoci. Je třeba, aby humanitární pomoc EU, včetně rychlé obnovy, brala pokud možno v úvahu dlouhodobé cíle; humanitární pomoc EU je úzce spojena s rozvojovou spoluprací, jejíž zásady a postupy jsou uvedeny v „evropském konsensu o rozvoji“ (5). Humanitární pomoc EU je poskytována v situacích, kdy je rovněž možné použít i další nástroje týkající se krizového řízení, civilní ochrany a konzulární pomoci. Z tohoto důvodu je EU odhodlána zajistit soudržnost a doplňkovost své reakce na krize prostřednictvím co možná nejúčinnějšího využití různých zapojených nástrojů. EU by tudíž měla posílit úsilí směřující ke zvýšení informovanosti o humanitárních zásadách a úvahách a měla by tyto zásady a úvahy systematičtěji zohledňovat ve své činnosti v rámci všech svých orgánů. |
| --- | --- |

22.

Zásady, které jsou používány pro humanitární pomoc, jsou specifické a odlišují se od jiných forem pomoci. Je třeba, aby humanitární pomoc EU, včetně rychlé obnovy, brala pokud možno v úvahu dlouhodobé cíle; humanitární pomoc EU je úzce spojena s rozvojovou spoluprací, jejíž zásady a postupy jsou uvedeny v „evropském konsensu o rozvoji“ (5). Humanitární pomoc EU je poskytována v situacích, kdy je rovněž možné použít i další nástroje týkající se krizového řízení, civilní ochrany a konzulární pomoci. Z tohoto důvodu je EU odhodlána zajistit soudržnost a doplňkovost své reakce na krize prostřednictvím co možná nejúčinnějšího využití různých zapojených nástrojů. EU by tudíž měla posílit úsilí směřující ke zvýšení informovanosti o humanitárních zásadách a úvahách a měla by tyto zásady a úvahy systematičtěji zohledňovat ve své činnosti v rámci všech svých orgánů.

2.5   Genderový rozměr v humanitární pomoci

| 23. | EU uznává rozdílnost potřeb, schopností a příspěvků žen, dívek, chlapců a mužů a zdůrazňuje význam začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do humanitární pomoci. |
| --- | --- |

23.

EU uznává rozdílnost potřeb, schopností a příspěvků žen, dívek, chlapců a mužů a zdůrazňuje význam začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do humanitární pomoci.

| 24. | EU uznává, že aktivní účast žen na humanitární pomoci je zásadní, a zavazuje se k podpoře tohoto zapojení. |
| --- | --- |

24.

EU uznává, že aktivní účast žen na humanitární pomoci je zásadní, a zavazuje se k podpoře tohoto zapojení.

3.   Společný rámec pro poskytování humanitární pomoci EU

3.1   Koordinace, soudržnost a doplňkovost

| 25. | EU důrazně podporuje ústřední a celkovou koordinační úlohu Organizace spojených národů, zejména Úřadu pro koordinaci humanitární činnosti OSN (OCHA) při prosazování soudržné mezinárodní reakce na humanitární krize. Tato úloha je značně posílena, je-li Úřad pro koordinaci humanitární činnosti OSN aktivně přítomen na místě (a je-li určen a nasazen koordinátor humanitární činnosti). Větší koordinace EU by zlepšila celkovou mezinárodní humanitární odezvu, včetně soustředěného úsilí o zlepšení humanitárního systému a rovněž by posílila snahy EU o těsnější spolupráci s ostatními humanitárními aktéry. |
| --- | --- |

25.

EU důrazně podporuje ústřední a celkovou koordinační úlohu Organizace spojených národů, zejména Úřadu pro koordinaci humanitární činnosti OSN (OCHA) při prosazování soudržné mezinárodní reakce na humanitární krize. Tato úloha je značně posílena, je-li Úřad pro koordinaci humanitární činnosti OSN aktivně přítomen na místě (a je-li určen a nasazen koordinátor humanitární činnosti). Větší koordinace EU by zlepšila celkovou mezinárodní humanitární odezvu, včetně soustředěného úsilí o zlepšení humanitárního systému a rovněž by posílila snahy EU o těsnější spolupráci s ostatními humanitárními aktéry.

| 26. | Z toho důvodu a aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci a tradice humanitárních dárců EU, budou tito dárci spolupracovat prostřednictvím posílené koordinace EU a podpory osvědčených postupů, aby podpořili společnou vizi EU a pružně a doplňkovým způsobem tak přispívali k mezinárodnímu úsilí. To znamená, že EU bude usilovat o to, aby jednala koordinovaně s cílem chránit „humanitární prostor“ a posílit celkovou humanitární odezvu, mimo jiné prostřednictvím určení nedostatků a podporou dobré organizace poskytování pomoci tam, kde je tato pomoc nejvíce potřebná. |
| --- | --- |

26.

Z toho důvodu a aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci a tradice humanitárních dárců EU, budou tito dárci spolupracovat prostřednictvím posílené koordinace EU a podpory osvědčených postupů, aby podpořili společnou vizi EU a pružně a doplňkovým způsobem tak přispívali k mezinárodnímu úsilí. To znamená, že EU bude usilovat o to, aby jednala koordinovaně s cílem chránit „humanitární prostor“ a posílit celkovou humanitární odezvu, mimo jiné prostřednictvím určení nedostatků a podporou dobré organizace poskytování pomoci tam, kde je tato pomoc nejvíce potřebná.

| 27. | Humanitární dárci EU se budou snažit zajistit uplatňování osvědčených postupů v oblasti dárcovství prostřednictvím sdílení znalostí o potřebách a příslušných reakcích a prostřednictvím spojeného úsilí, aby nedošlo k překrývání činností a zajistilo se, že humanitární potřeby budou dostatečně posouzeny a plněny. Zvláštní pozornost je třeba věnovat soudržnosti strategií reakce na danou krizi a spolupráci v rámci partnerství na místě. |
| --- | --- |

27.

Humanitární dárci EU se budou snažit zajistit uplatňování osvědčených postupů v oblasti dárcovství prostřednictvím sdílení znalostí o potřebách a příslušných reakcích a prostřednictvím spojeného úsilí, aby nedošlo k překrývání činností a zajistilo se, že humanitární potřeby budou dostatečně posouzeny a plněny. Zvláštní pozornost je třeba věnovat soudržnosti strategií reakce na danou krizi a spolupráci v rámci partnerství na místě.

| 28. | EU se zaměří na:






  — | sdílení informací o posuzování situace a plánované reakci na konkrétní krizi (na úrovni ústředí nebo na místě) v reálném čase, |
| --- | --- | --- |

28.

EU se zaměří na:

—

sdílení informací o posuzování situace a plánované reakci na konkrétní krizi (na úrovni ústředí nebo na místě) v reálném čase,

| — | zlepšování výměny strategií pomoci a intervenčních strategií na politické úrovni i v rámci vhodného fóra pro pravidelné politické rozpravy v Radě, |
| --- | --- |

—

zlepšování výměny strategií pomoci a intervenčních strategií na politické úrovni i v rámci vhodného fóra pro pravidelné politické rozpravy v Radě,

| — | výměny za účelem rozvoje osvědčených postupů a sdílení odborných znalostí v jednotlivých odvětvích, |
| --- | --- |

—

výměny za účelem rozvoje osvědčených postupů a sdílení odborných znalostí v jednotlivých odvětvích,

| — | zajištění systematického získávání zkušeností z reakcí na krize. |
| --- | --- |

—

zajištění systematického získávání zkušeností z reakcí na krize.

| 29. | EU přispěje k utváření mezinárodního humanitárního programu a bude spolupracovat na mezinárodních fórech a při prosazování humanitárních otázek. |
| --- | --- |

29.

EU přispěje k utváření mezinárodního humanitárního programu a bude spolupracovat na mezinárodních fórech a při prosazování humanitárních otázek.

| 30. | Aniž jsou dotčeny humanitární zásady neutrality a nezávislosti, EU se zavazuje zajistit politickou soudržnost, doplňkovost a účinnost prostřednictvím svého vlivu a celé řady nástrojů, které má k dispozici pro řešení základních příčin humanitárních krizí. Zejména humanitární pomoc a rozvojová spolupráce, jakož i různé nástroje, které jsou k dispozici pro provádění stabilizačních opatření, budou používány soudržným a doplňkovým způsobem zvláště v situacích přechodu nebo v nestabilních situacích v zájmu využití plného potenciálu krátkodobé a dlouhodobé pomoci a spolupráce. |
| --- | --- |

30.

Aniž jsou dotčeny humanitární zásady neutrality a nezávislosti, EU se zavazuje zajistit politickou soudržnost, doplňkovost a účinnost prostřednictvím svého vlivu a celé řady nástrojů, které má k dispozici pro řešení základních příčin humanitárních krizí. Zejména humanitární pomoc a rozvojová spolupráce, jakož i různé nástroje, které jsou k dispozici pro provádění stabilizačních opatření, budou používány soudržným a doplňkovým způsobem zvláště v situacích přechodu nebo v nestabilních situacích v zájmu využití plného potenciálu krátkodobé a dlouhodobé pomoci a spolupráce.

3.2   Poskytování odpovídající a účinné pomoci

| 31. | Humanitární pomoc by měla být přidělována transparentním způsobem na základě určených potřeb a stupně zranitelnosti. To znamená, že příjemci pomoci by měli být určováni na základě objektivně ověřitelných kritérií a že pomoc by měla být poskytována způsobem, který zajistí, že odpovídající finanční prostředky jsou přizpůsobeny určeným prioritním potřebám. |
| --- | --- |

31.

Humanitární pomoc by měla být přidělována transparentním způsobem na základě určených potřeb a stupně zranitelnosti. To znamená, že příjemci pomoci by měli být určováni na základě objektivně ověřitelných kritérií a že pomoc by měla být poskytována způsobem, který zajistí, že odpovídající finanční prostředky jsou přizpůsobeny určeným prioritním potřebám.

| 32. | Aby bylo zajištěno, že přidělování pomoci bude odpovídající, účinné, spravedlivé a pružné, je nutné používat důsledného přístupu k posuzování potřeb, a to na celosvětové i na místní úrovni. S přihlédnutím ke stávajícím iniciativám se EU bude snažit podporovat společné pojetí posuzování potřeb na úrovni EU, což umožní zlepšit probíhající postupy a jejich používání. EU znovu potvrzuje význam úzké spolupráce s mezinárodními partnery při posuzování potřeb. Analýza celosvětových potřeb vyžaduje dohodu o vhodné metodologii a programových zásadách. Informované posuzování místních potřeb, zvláště v počátečních stádiích náhlého začátku krize, vyžaduje vhodnou přítomnost na místě a zkušenosti, spolehlivé informace a jasné stanovení priorit. Týmy OSN pro hodnocení katastrof a koordinaci (UNDAC) mají ústřední úlohu v rámci posuzování v místě svého působení. |
| --- | --- |

32.

Aby bylo zajištěno, že přidělování pomoci bude odpovídající, účinné, spravedlivé a pružné, je nutné používat důsledného přístupu k posuzování potřeb, a to na celosvětové i na místní úrovni. S přihlédnutím ke stávajícím iniciativám se EU bude snažit podporovat společné pojetí posuzování potřeb na úrovni EU, což umožní zlepšit probíhající postupy a jejich používání. EU znovu potvrzuje význam úzké spolupráce s mezinárodními partnery při posuzování potřeb. Analýza celosvětových potřeb vyžaduje dohodu o vhodné metodologii a programových zásadách. Informované posuzování místních potřeb, zvláště v počátečních stádiích náhlého začátku krize, vyžaduje vhodnou přítomnost na místě a zkušenosti, spolehlivé informace a jasné stanovení priorit. Týmy OSN pro hodnocení katastrof a koordinaci (UNDAC) mají ústřední úlohu v rámci posuzování v místě svého působení.

| 33. | EU potvrzuje svůj závazek zajistit vyváženost reakce na různé krize v závislosti na potřebách, včetně pomoci pro trvající krize. Zvláštní pozornost by měla EU věnovat opomíjeným krizím nebo krizím, kde je zásah obzvláště složitý a kde je celková mezinárodní humanitární odezva neodpovídající. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rovněž zanedbaným potřebám v rámci reakce na konkrétní krize. |
| --- | --- |

33.

EU potvrzuje svůj závazek zajistit vyváženost reakce na různé krize v závislosti na potřebách, včetně pomoci pro trvající krize. Zvláštní pozornost by měla EU věnovat opomíjeným krizím nebo krizím, kde je zásah obzvláště složitý a kde je celková mezinárodní humanitární odezva neodpovídající. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rovněž zanedbaným potřebám v rámci reakce na konkrétní krize.

| 34. | Potravinová pomoc v případě mimořádných událostí je v humanitárním kontextu nezbytnou a významnou součástí strategií pro krátkodobé humanitární odezvy v zájmu uspokojení potřeb zranitelných skupin obyvatelstva. Je proto třeba, aby potravinová pomoc v případě mimořádných událostí vycházela z důsledného a transparentního posouzení potřeb, které poskytne analýzu toho, jak nejlépe a nejvhodněji v rámci reakce sloučit potravinovou a další pomoc, a které zohlední riziko přílišného narušení trhů. Spojení potravinové pomoci s dalšími formami podpory živobytí napomáhá posílení mechanismů zvládání situace ze strany postižených obyvatel. |
| --- | --- |

34.

Potravinová pomoc v případě mimořádných událostí je v humanitárním kontextu nezbytnou a významnou součástí strategií pro krátkodobé humanitární odezvy v zájmu uspokojení potřeb zranitelných skupin obyvatelstva. Je proto třeba, aby potravinová pomoc v případě mimořádných událostí vycházela z důsledného a transparentního posouzení potřeb, které poskytne analýzu toho, jak nejlépe a nejvhodněji v rámci reakce sloučit potravinovou a další pomoc, a které zohlední riziko přílišného narušení trhů. Spojení potravinové pomoci s dalšími formami podpory živobytí napomáhá posílení mechanismů zvládání situace ze strany postižených obyvatel.

| 35. | Pomoc zahrnující potravinovou pomoc by měla být, v rámci možností a bez přílišného narušení trhů, čerpána z místních a regionálních zdrojů a dodávek. Čerpání z těchto zdrojů a dodávek nejenom zamezuje dodatečným environmentálním a finančním nákladům, ale rovněž zapojuje místní kapacity a podporuje místní a regionální hospodářství. Je také vhodné zvážit inovativní způsoby poskytování pomoci, včetně nekomoditních přístupů (např. hotovostní peněžní prostředky nebo kupóny). |
| --- | --- |

35.

Pomoc zahrnující potravinovou pomoc by měla být, v rámci možností a bez přílišného narušení trhů, čerpána z místních a regionálních zdrojů a dodávek. Čerpání z těchto zdrojů a dodávek nejenom zamezuje dodatečným environmentálním a finančním nákladům, ale rovněž zapojuje místní kapacity a podporuje místní a regionální hospodářství. Je také vhodné zvážit inovativní způsoby poskytování pomoci, včetně nekomoditních přístupů (např. hotovostní peněžní prostředky nebo kupóny).

| 36. | EU zajistí, že přísliby humanitární pomoci se změní v závazky a že pomoc bude poskytnuta včas na zjevném základě posouzení potřeb a s ohledem na požadavky reakce vyplývající z vyvíjejících se okolností. |
| --- | --- |

36.

EU zajistí, že přísliby humanitární pomoci se změní v závazky a že pomoc bude poskytnuta včas na zjevném základě posouzení potřeb a s ohledem na požadavky reakce vyplývající z vyvíjejících se okolností.

| 37. | Humanitární pomoc musí spíše vycházet z posouzených potřeb, než z konkrétních cílů. Avšak na celosvětové úrovni je pro reakce na stávající humanitární potřeby značný nedostatek finančních prostředků. Lze očekávat, že v důsledku demografických, politických a bezpečnostních i environmentálních faktorů (včetně změny klimatu) se může potřeba humanitární pomoci v krátkodobém až střednědobém horizontu značně zvýšit. Plnění humanitárních potřeb bude tudíž pravděpodobně vyžadovat, aby se v mezinárodním měřítku zapojilo více zdrojů, včetně zdrojů od rozšířeného počtu dárců. |
| --- | --- |

37.

Humanitární pomoc musí spíše vycházet z posouzených potřeb, než z konkrétních cílů. Avšak na celosvětové úrovni je pro reakce na stávající humanitární potřeby značný nedostatek finančních prostředků. Lze očekávat, že v důsledku demografických, politických a bezpečnostních i environmentálních faktorů (včetně změny klimatu) se může potřeba humanitární pomoci v krátkodobém až střednědobém horizontu značně zvýšit. Plnění humanitárních potřeb bude tudíž pravděpodobně vyžadovat, aby se v mezinárodním měřítku zapojilo více zdrojů, včetně zdrojů od rozšířeného počtu dárců.

| 38. | EU jako celek již poskytuje největší díl oficiální mezinárodní humanitární pomoci. EU se již zavázala zvýšit celkovou oficiální rozvojovou pomoc (ODA), ze které jsou čerpány rovněž příspěvky na humanitární pomoc. Cílem EU je prokázat své odhodlání k humanitární odezvě prostřednictvím mobilizace odpovídajících finančních prostředků pro humanitární pomoc na základě posouzení potřeb. V této souvislosti a vzhledem ke komparativní výhodě Evropského společenství by bylo vhodné posoudit, zda zdroje, které jsou k dispozici pro humanitární pomoc ES jsou odpovídající. Členské státy by rovněž měly zvážit zvýšení jejich dvojstranných příspěvků k humanitární pomoci v rámci nárůstu celkové oficiální rozvojové pomoci. |
| --- | --- |

38.

EU jako celek již poskytuje největší díl oficiální mezinárodní humanitární pomoci. EU se již zavázala zvýšit celkovou oficiální rozvojovou pomoc (ODA), ze které jsou čerpány rovněž příspěvky na humanitární pomoc. Cílem EU je prokázat své odhodlání k humanitární odezvě prostřednictvím mobilizace odpovídajících finančních prostředků pro humanitární pomoc na základě posouzení potřeb. V této souvislosti a vzhledem ke komparativní výhodě Evropského společenství by bylo vhodné posoudit, zda zdroje, které jsou k dispozici pro humanitární pomoc ES jsou odpovídající. Členské státy by rovněž měly zvážit zvýšení jejich dvojstranných příspěvků k humanitární pomoci v rámci nárůstu celkové oficiální rozvojové pomoci.

| 39. | V rámci odezvy na humanitární potřebu je třeba zohlednit zvláštní zranitelnosti. V této souvislosti bude EU věnovat zvláštní pozornost ženám, dětem, starším, nemocným a zdravotně postiženým lidem, jakož i řešení jejich specifických potřeb. Kromě toho je třeba, aby byly do všech aspektů humanitární pomoci začleněny strategie pro ochranu proti sexuálnímu násilí a násilí páchanému na základě pohlaví. |
| --- | --- |

39.

V rámci odezvy na humanitární potřebu je třeba zohlednit zvláštní zranitelnosti. V této souvislosti bude EU věnovat zvláštní pozornost ženám, dětem, starším, nemocným a zdravotně postiženým lidem, jakož i řešení jejich specifických potřeb. Kromě toho je třeba, aby byly do všech aspektů humanitární pomoci začleněny strategie pro ochranu proti sexuálnímu násilí a násilí páchanému na základě pohlaví.

3.3   Kvalita, účinnost a odpovědnost (6)

| 40. | Pro účinné poskytování humanitární pomoci je rozhodující zabývat se otázkami rychlosti i kvality. Jako dárci máme odpovědnost za zajištění toho, že poskytnutá pomoc je nejlepší z dostupných možností a že odpovídá zamýšlenému účelu. Humanitární činnost by proto měla být ve shodě se souborem mezinárodně uznávaných norem a zásad. Tyto normy a zásady byly zahrnuty do „Kodexu chování pro mezinárodní hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce a pro nevládní organizace pomoci při odstraňování následků katastrof“ (7) a jsou ve velké míře obsaženy v „Humanitární chartě“. Všeobecně uznávané minimální normy při reakci na katastrofy byly stanoveny obecně i podle odvětví také prostřednictvím projektu Sphere (8). Tyto zásady pro poskytování pomoci jsou ve vzájemném vztahu k mezinárodně přijatým kritériím pro hodnocení humanitární pomoci, které byly stanoveny Výborem pro rozvojovou pomoc OECD. (9) EU také vítá práci na mezinárodních předpisech, pravidlech a zásadách pro reakce na mezinárodní katastrofy („International Disaster Response Laws, Rules and Principles“, IDRL). |
| --- | --- |

40.

Pro účinné poskytování humanitární pomoci je rozhodující zabývat se otázkami rychlosti i kvality. Jako dárci máme odpovědnost za zajištění toho, že poskytnutá pomoc je nejlepší z dostupných možností a že odpovídá zamýšlenému účelu. Humanitární činnost by proto měla být ve shodě se souborem mezinárodně uznávaných norem a zásad. Tyto normy a zásady byly zahrnuty do „Kodexu chování pro mezinárodní hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce a pro nevládní organizace pomoci při odstraňování následků katastrof“ (7) a jsou ve velké míře obsaženy v „Humanitární chartě“. Všeobecně uznávané minimální normy při reakci na katastrofy byly stanoveny obecně i podle odvětví také prostřednictvím projektu Sphere (8). Tyto zásady pro poskytování pomoci jsou ve vzájemném vztahu k mezinárodně přijatým kritériím pro hodnocení humanitární pomoci, které byly stanoveny Výborem pro rozvojovou pomoc OECD. (9) EU také vítá práci na mezinárodních předpisech, pravidlech a zásadách pro reakce na mezinárodní katastrofy („International Disaster Response Laws, Rules and Principles“, IDRL).

| 41. | EU plně schvaluje tyto soubory zásad, norem a hodnotících kritérií, které společně s iniciativou řádného humanitárního dárcovství (Good Humanitarian Donorship initiative) tvoří obecný rámec pro zajištění kvalitního přístupu k poskytování humanitární pomoci EU. |
| --- | --- |

41.

EU plně schvaluje tyto soubory zásad, norem a hodnotících kritérií, které společně s iniciativou řádného humanitárního dárcovství (Good Humanitarian Donorship initiative) tvoří obecný rámec pro zajištění kvalitního přístupu k poskytování humanitární pomoci EU.

| 42. | Politiky v různých odvětvových oblastech zásahů humanitární pomoci, jako je např. zdraví, výživa, voda a hygienická zařízení, podpora a ochrana živobytí, musí v zájmu dosažení co největšího účinku odpovídat souvislostem a příjemcům pomoci. Zásada „neškodit“ je minimálním požadavkem podstatným pro tyto politiky a přístupy k pomoci, což rovněž znamená, že již od počátku i jen krátkodobých zásahů při mimořádných událostech je třeba brát v úvahu otázky životního prostředí a jiné dlouhodobá hlediska. |
| --- | --- |

42.

Politiky v různých odvětvových oblastech zásahů humanitární pomoci, jako je např. zdraví, výživa, voda a hygienická zařízení, podpora a ochrana živobytí, musí v zájmu dosažení co největšího účinku odpovídat souvislostem a příjemcům pomoci. Zásada „neškodit“ je minimálním požadavkem podstatným pro tyto politiky a přístupy k pomoci, což rovněž znamená, že již od počátku i jen krátkodobých zásahů při mimořádných událostech je třeba brát v úvahu otázky životního prostředí a jiné dlouhodobá hlediska.

| 43. | Odpovědnost v souvislosti s humanitární pomocí zahrnuje odpovědnost vůči evropským občanům za řádné použití veřejných finančních prostředků i odpovědnost vůči lidem v nouzi v zemích postižených humanitární krizí s cílem zajistit, aby pomoc byla příslušně přizpůsobena okolnostem a byla poskytována způsobem, který zlepšuje vyhlídky na obnovu. |
| --- | --- |

43.

Odpovědnost v souvislosti s humanitární pomocí zahrnuje odpovědnost vůči evropským občanům za řádné použití veřejných finančních prostředků i odpovědnost vůči lidem v nouzi v zemích postižených humanitární krizí s cílem zajistit, aby pomoc byla příslušně přizpůsobena okolnostem a byla poskytována způsobem, který zlepšuje vyhlídky na obnovu.

| 44. | EU bude pečlivě zvažovat prvky, jako jsou kvalitativní příspěvek a výkonnostní ukazatele, kritéria nákladové efektivnosti (např. poměr režijních výdajů k pomoci, která je poskytována příjemcům) a v rámci možností i participativní přístup ve vztahu k místnímu obyvatelstvu v různých fázích programů pomoci, zejména v případě trvajících krizí. |
| --- | --- |

44.

EU bude pečlivě zvažovat prvky, jako jsou kvalitativní příspěvek a výkonnostní ukazatele, kritéria nákladové efektivnosti (např. poměr režijních výdajů k pomoci, která je poskytována příjemcům) a v rámci možností i participativní přístup ve vztahu k místnímu obyvatelstvu v různých fázích programů pomoci, zejména v případě trvajících krizí.

| 45. | Odpovědnost vůči obyvatelstvu, kterému je pomoc poskytována, zavazuje poskytovatele pomoci, aby svou činnost vykonával v rámci kvalitativních norem, zásad, politik a obecných zásad a aby podporoval činnosti týkající se odborné přípravy a budování schopností, a aby současně zajistil zapojení osob, jimž je pomoc poskytována. Kvalitativní přístup vyžaduje značné záruky ze strany partnerů při posuzování způsobilosti partnerů a sledování jejich výkonnosti během provádění operace. Takovéto záruky kvality by měly být z hlediska partnerů realistické s přihlédnutím k jejich velikosti a stupni specializace. |
| --- | --- |

45.

Odpovědnost vůči obyvatelstvu, kterému je pomoc poskytována, zavazuje poskytovatele pomoci, aby svou činnost vykonával v rámci kvalitativních norem, zásad, politik a obecných zásad a aby podporoval činnosti týkající se odborné přípravy a budování schopností, a aby současně zajistil zapojení osob, jimž je pomoc poskytována. Kvalitativní přístup vyžaduje značné záruky ze strany partnerů při posuzování způsobilosti partnerů a sledování jejich výkonnosti během provádění operace. Takovéto záruky kvality by měly být z hlediska partnerů realistické s přihlédnutím k jejich velikosti a stupni specializace.

| 46. | Opatření týkající se odpovědnosti proto zahrnují finanční kontrolu a podávání zpráv o humanitárních operacích, hodnocení a měření výsledků a účinnosti, analýzu nákladů a dopadů různých možností reakce, záruku kvality, transparentnost, participativní přístupy k pomoci a komunikaci. |
| --- | --- |

46.

Opatření týkající se odpovědnosti proto zahrnují finanční kontrolu a podávání zpráv o humanitárních operacích, hodnocení a měření výsledků a účinnosti, analýzu nákladů a dopadů různých možností reakce, záruku kvality, transparentnost, participativní přístupy k pomoci a komunikaci.

| 47. | Pravidelné hodnocení a vyhodnocování získaných zkušeností prostřednictvím přezkumu reakcí na konkrétní krize jsou cenné složky procesu zvyšování účinnosti humanitární pomoci. EU může užitečně spolupracovat na společných přístupech a výměně informací ohledně hodnocení, která provádí každý jednotlivý dárce. EU bude proto vyměňovat informace o hodnocení plánování, výsledků a reakcí, včetně informací o kvalitě partnerství, a vyhodnotí získané zkušeností z reakce na závažné krize se zapojením různých dárců. EU jako celek by měla pravidelně, nejlépe jednou ročně, posuzovat poskytování své celkové humanitární pomoci. |
| --- | --- |

47.

Pravidelné hodnocení a vyhodnocování získaných zkušeností prostřednictvím přezkumu reakcí na konkrétní krize jsou cenné složky procesu zvyšování účinnosti humanitární pomoci. EU může užitečně spolupracovat na společných přístupech a výměně informací ohledně hodnocení, která provádí každý jednotlivý dárce. EU bude proto vyměňovat informace o hodnocení plánování, výsledků a reakcí, včetně informací o kvalitě partnerství, a vyhodnotí získané zkušeností z reakce na závažné krize se zapojením různých dárců. EU jako celek by měla pravidelně, nejlépe jednou ročně, posuzovat poskytování své celkové humanitární pomoci.

3.4   Rozmanitost a kvalita v partnerství

| 48. | Při podpoře místních kapacit je rychlost a účinnost reakce na humanitární krize závislá na disponibilitě partnerů na místě, zejména občanské společnosti a pověřených mezinárodních organizací, jejichž legitimita, odborné znalosti a zdroje jim umožňují řešit konkrétní aspekt krize. |
| --- | --- |

48.

Při podpoře místních kapacit je rychlost a účinnost reakce na humanitární krize závislá na disponibilitě partnerů na místě, zejména občanské společnosti a pověřených mezinárodních organizací, jejichž legitimita, odborné znalosti a zdroje jim umožňují řešit konkrétní aspekt krize.

| 49. | OSN a agentury působící v oblasti humanitární pomoci tvoří normy pro humanitární pomoc, koordinují ji a rovněž ji z největší části provádějí a jsou proto jádrem mezinárodního humanitárního systému. Obdobně Mezinárodní výbor Červeného kříže má specializovaný mandát vycházející z mezinárodních smluv a je za různých okolností, zejména v případě konfliktu, jedním z mála partnerů – a někdy jediným partnerem – který má možnost poskytnout ochranu a humanitární pomoc. Národní společnosti Červeného kříže a Červeného půlměsíce podporované Mezinárodní federací společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce jsou obzvláště dobře zakotveny v místních společenstvích a mají často nejlepší možnost poskytnout okamžitou pomoc v případě přírodních katastrof. Úloha nevládních organizací v rámci humanitární odezvy je zásadní, neboť poskytují většinu mezinárodní humanitární pomoci díky své přítomnosti na místě a pružnosti, často s vysokou úrovní specializace. Jsou zároveň přímým vyjádření aktivního občanství ve jménu lidské sounáležitosti. |
| --- | --- |

49.

OSN a agentury působící v oblasti humanitární pomoci tvoří normy pro humanitární pomoc, koordinují ji a rovněž ji z největší části provádějí a jsou proto jádrem mezinárodního humanitárního systému. Obdobně Mezinárodní výbor Červeného kříže má specializovaný mandát vycházející z mezinárodních smluv a je za různých okolností, zejména v případě konfliktu, jedním z mála partnerů – a někdy jediným partnerem – který má možnost poskytnout ochranu a humanitární pomoc. Národní společnosti Červeného kříže a Červeného půlměsíce podporované Mezinárodní federací společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce jsou obzvláště dobře zakotveny v místních společenstvích a mají často nejlepší možnost poskytnout okamžitou pomoc v případě přírodních katastrof. Úloha nevládních organizací v rámci humanitární odezvy je zásadní, neboť poskytují většinu mezinárodní humanitární pomoci díky své přítomnosti na místě a pružnosti, často s vysokou úrovní specializace. Jsou zároveň přímým vyjádření aktivního občanství ve jménu lidské sounáležitosti.

| 50. | EU zdůrazňuje svou podstatnou podporu plurality provádějících partnerů – OSN, hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce a nevládních organizací – a uznává, že každý z partnerů má komparativní výhody v reakci na určité situace nebo okolnosti. EU však zároveň uznává nutnost užší koordinace, soudržnosti a doplňkovosti mezi provádějícími partnery na místě. |
| --- | --- |

50.

EU zdůrazňuje svou podstatnou podporu plurality provádějících partnerů – OSN, hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce a nevládních organizací – a uznává, že každý z partnerů má komparativní výhody v reakci na určité situace nebo okolnosti. EU však zároveň uznává nutnost užší koordinace, soudržnosti a doplňkovosti mezi provádějícími partnery na místě.

| 51. | V rámci EU i na mezinárodní scéně existují různé přístupy k výběru a zárukám kvality partnerů provádějících poskytování humanitární pomoci. Dárcovská kritéria EU pro výběr provádějících partnerů zahrnují profesionalitu a řídící schopnost, schopnost reagovat na zjištěné potřeby (technické a logistické kapacity, včetně přítomnosti a přístupu), dodržování humanitárních zásad a mezinárodního práva, jakož i mezinárodních kodexů chování, obecných zásad a osvědčených postupů při poskytování pomoci, specializované znalosti nebo mandát, nákladovou efektivnost, partnerství s místními subjekty a zkušenost v operačních souvislostech, připravenost podílet se na koordinačních činnostech v zájmu celkové účinnosti operace, odpovědnost, včetně transparentního podávání zpráv o výsledcích, a kvalitu prováděcích kapacit, včetně řádného finančního řízení. Členské státy EU a Komise si vzhledem ke svým různým tradicím vymění informace o svých postupech při výběru provádějících partnerů. |
| --- | --- |

51.

V rámci EU i na mezinárodní scéně existují různé přístupy k výběru a zárukám kvality partnerů provádějících poskytování humanitární pomoci. Dárcovská kritéria EU pro výběr provádějících partnerů zahrnují profesionalitu a řídící schopnost, schopnost reagovat na zjištěné potřeby (technické a logistické kapacity, včetně přítomnosti a přístupu), dodržování humanitárních zásad a mezinárodního práva, jakož i mezinárodních kodexů chování, obecných zásad a osvědčených postupů při poskytování pomoci, specializované znalosti nebo mandát, nákladovou efektivnost, partnerství s místními subjekty a zkušenost v operačních souvislostech, připravenost podílet se na koordinačních činnostech v zájmu celkové účinnosti operace, odpovědnost, včetně transparentního podávání zpráv o výsledcích, a kvalitu prováděcích kapacit, včetně řádného finančního řízení. Členské státy EU a Komise si vzhledem ke svým různým tradicím vymění informace o svých postupech při výběru provádějících partnerů.

| 52. | Přidělování pomoci vyžaduje zvláštní administrativní postupy, které se u jednotlivých dárců navzájem liší. Všichni dárci EU se budou snažit maximálně využít možnosti co možná nejvíce zvýšit pružnost v rámci svých systémů a sjednotit postupy, aby došlo ke snížení administrativní zátěže prováděcích organizací, avšak aby byla zároveň zajištěna kvalita v partnerství a řádná odpovědnost při poskytování pomoci. |
| --- | --- |

52.

Přidělování pomoci vyžaduje zvláštní administrativní postupy, které se u jednotlivých dárců navzájem liší. Všichni dárci EU se budou snažit maximálně využít možnosti co možná nejvíce zvýšit pružnost v rámci svých systémů a sjednotit postupy, aby došlo ke snížení administrativní zátěže prováděcích organizací, avšak aby byla zároveň zajištěna kvalita v partnerství a řádná odpovědnost při poskytování pomoci.

| 53. | Rozhodující složkou pro zvládání humanitární krize je reakce na místní úrovni. Místní aktéři jsou jako první konfrontováni v případě, kdy náhle dojde ke katastrofě a stále častěji jsou rovněž přítomni při humanitární odezvě v případě složitých mimořádných událostí. EU posoudí způsoby, jak nejlépe nabídnout podporu činnostem týkajícím se budování kapacit pro udržitelné posílení místní reakce na katastrofy a jak podpořit provádějící partnery v posilování partnerství s místními organizacemi v postižených společenstvích. |
| --- | --- |

53.

Rozhodující složkou pro zvládání humanitární krize je reakce na místní úrovni. Místní aktéři jsou jako první konfrontováni v případě, kdy náhle dojde ke katastrofě a stále častěji jsou rovněž přítomni při humanitární odezvě v případě složitých mimořádných událostí. EU posoudí způsoby, jak nejlépe nabídnout podporu činnostem týkajícím se budování kapacit pro udržitelné posílení místní reakce na katastrofy a jak podpořit provádějící partnery v posilování partnerství s místními organizacemi v postižených společenstvích.

3.5   Kapacita a rychlá reakce

| 54. | V rámci EU již existují různé kapacity pro rychlé rozmístění odborných týmů a pro rychlé vyslání humanitární pomoci nebo jiných položek pomoci. EU se snaží zvýšit své úsilí o řešení nedostatků v kapacitách na základě stávajících systémů na podporu mezinárodního úsilí, zejména prostřednictvím různých regionálních logistických středisek, a zabránit tak zdvojování úsilí. |
| --- | --- |

54.

V rámci EU již existují různé kapacity pro rychlé rozmístění odborných týmů a pro rychlé vyslání humanitární pomoci nebo jiných položek pomoci. EU se snaží zvýšit své úsilí o řešení nedostatků v kapacitách na základě stávajících systémů na podporu mezinárodního úsilí, zejména prostřednictvím různých regionálních logistických středisek, a zabránit tak zdvojování úsilí.

| 55. | EU proto posoudí způsoby, jak posílit svou rychlou reakci na humanitární krize prostřednictvím spolupráce vycházející ze stávajících komparativních výhod v souladu s úsilím širšího humanitárního společenství. EU usiluje o podporu mezinárodního úsilí k odhalení a překlenutí nedostatků v kapacitách, zejména pokud jde o mezinárodní koordinaci logistiky, dopravy, komunikací a úpravy pro dodatečnou kapacitu pro účely rychlé reakce v případě katastrofy. EU bude podporovat rozšíření přístupu ke společným humanitárním službám pro další partnery. |
| --- | --- |

55.

EU proto posoudí způsoby, jak posílit svou rychlou reakci na humanitární krize prostřednictvím spolupráce vycházející ze stávajících komparativních výhod v souladu s úsilím širšího humanitárního společenství. EU usiluje o podporu mezinárodního úsilí k odhalení a překlenutí nedostatků v kapacitách, zejména pokud jde o mezinárodní koordinaci logistiky, dopravy, komunikací a úpravy pro dodatečnou kapacitu pro účely rychlé reakce v případě katastrofy. EU bude podporovat rozšíření přístupu ke společným humanitárním službám pro další partnery.

| 56. | EU v počáteční fázi přispěje transparentním a celkovým zmapováním všech prvků svých stávajících kapacit a podá tak přehled o stávajících a možných kapacitách a o nejúčinnějších způsobech využití těchto kapacit. |
| --- | --- |

56.

EU v počáteční fázi přispěje transparentním a celkovým zmapováním všech prvků svých stávajících kapacit a podá tak přehled o stávajících a možných kapacitách a o nejúčinnějších způsobech využití těchto kapacit.

3.6   Využití civilní ochrany a vojenských prostředků a schopností

| 57. | Využití zdrojů civilní ochrany a vojenských prostředků v rámci reakce na humanitární situace musí být v souladu s obecnými zásadami využití prostředků vojenské a civilní ochrany při složitých mimořádných událostech (10) a obecnými zásadami z Osla týkajícími se využití prostředků vojenské a civilní ochrany pro zmírnění následků mezinárodních katastrof (11), zejména s cílem zabezpečit soulad s humanitárními zásadami neutrality, lidskosti, nestrannosti a nezávislosti. EU bude podporovat společný výklad těchto obecných zásad. EU bude rovněž podporovat společnou odbornou přípravu v oblasti mezinárodního práva a základních humanitárních zásad. |
| --- | --- |

57.

Využití zdrojů civilní ochrany a vojenských prostředků v rámci reakce na humanitární situace musí být v souladu s obecnými zásadami využití prostředků vojenské a civilní ochrany při složitých mimořádných událostech (10) a obecnými zásadami z Osla týkajícími se využití prostředků vojenské a civilní ochrany pro zmírnění následků mezinárodních katastrof (11), zejména s cílem zabezpečit soulad s humanitárními zásadami neutrality, lidskosti, nestrannosti a nezávislosti. EU bude podporovat společný výklad těchto obecných zásad. EU bude rovněž podporovat společnou odbornou přípravu v oblasti mezinárodního práva a základních humanitárních zásad.

Civilní ochrana (12)

| 58. | Evropská humanitární pomoc může vycházet z různých nástrojů Společenství a členských států, mezi které patří i zdroje civilní ochrany, které pokrývají širokou škálu prostředků státních a nestátních. Tyto prostředky jsou při použití v humanitárním kontextu ve třetích zemích pod civilním velením a v zásadě jsou použity pouze jako reakce na formální požadavek dotyčného státu. Jsou poskytnuty bilaterálně, prostřednictvím OSN nebo prostřednictvím monitorovacího a informačního střediska (MIC) v rámci mechanismu civilní ochrany Společenství. Členské státy stále více využívají svých kapacit civilní ochrany při reakcích na katastrofy ve třetích zemích, zejména při přírodních katastrofách a mimořádných událostech v oblasti technologií a životního prostředí. Při použití v rámci jakékoliv humanitární krize by využití zdrojů civilní ochrany mělo být založeno na potřebách a mělo by doplňovat humanitární pomoc, se kterou by zároveň mělo být v souladu. Proto je zásadní řádná koordinace mezi jednotlivými evropskými aktéry a nástroji a respektování celkové koordinační úlohy OSN. Na úrovni EU probíhá využití zdrojů civilní ochrany v rámci tohoto mechanismu v úzké spolupráci s předsednictvím. Personál civilní ochrany nasazený pro humanitární účely nebude nikdy ozbrojen. |
| --- | --- |

58.

Evropská humanitární pomoc může vycházet z různých nástrojů Společenství a členských států, mezi které patří i zdroje civilní ochrany, které pokrývají širokou škálu prostředků státních a nestátních. Tyto prostředky jsou při použití v humanitárním kontextu ve třetích zemích pod civilním velením a v zásadě jsou použity pouze jako reakce na formální požadavek dotyčného státu. Jsou poskytnuty bilaterálně, prostřednictvím OSN nebo prostřednictvím monitorovacího a informačního střediska (MIC) v rámci mechanismu civilní ochrany Společenství. Členské státy stále více využívají svých kapacit civilní ochrany při reakcích na katastrofy ve třetích zemích, zejména při přírodních katastrofách a mimořádných událostech v oblasti technologií a životního prostředí. Při použití v rámci jakékoliv humanitární krize by využití zdrojů civilní ochrany mělo být založeno na potřebách a mělo by doplňovat humanitární pomoc, se kterou by zároveň mělo být v souladu. Proto je zásadní řádná koordinace mezi jednotlivými evropskými aktéry a nástroji a respektování celkové koordinační úlohy OSN. Na úrovni EU probíhá využití zdrojů civilní ochrany v rámci tohoto mechanismu v úzké spolupráci s předsednictvím. Personál civilní ochrany nasazený pro humanitární účely nebude nikdy ozbrojen.

| 59. | V případě přírodních katastrof a mimořádných událostí v oblasti technologií a životního prostředí mohou zdroje civilní ochrany významně přispět k humanitárním akcím na základě posouzení humanitárních potřeb a vzhledem k jejich možným výhodám spočívajícím v rychlosti, specializaci, účinnosti a účelnosti, a to zejména v počáteční fázi záchranné reakce. |
| --- | --- |

59.

V případě přírodních katastrof a mimořádných událostí v oblasti technologií a životního prostředí mohou zdroje civilní ochrany významně přispět k humanitárním akcím na základě posouzení humanitárních potřeb a vzhledem k jejich možným výhodám spočívajícím v rychlosti, specializaci, účinnosti a účelnosti, a to zejména v počáteční fázi záchranné reakce.

| 60. | V případech složitých mimořádných událostí by použití prostředků civilní ochrany mělo být spíše výjimečné. Jejich použití při složitých mimořádných událostech, včetně nestabilních situací, je zvláště delikátní a citlivé, neboť existuje riziko, že bude narušeno vnímání neutrality a nestrannosti záchranného úsilí. Výsledkem může být skutečnost, že záchranní pracovníci i postižené obyvatelstvo budou vystaveni útoku válčících stran, a že bude odepřen přístup k postiženému obyvatelstvu nejen v rámci probíhajících, ale i budoucích mimořádných událostí. Tato rizika je nutné pečlivě zvážit v porovnání s naléhavosti potřeb obyvatelstva a nutnosti využití zdrojů civilní ochrany pro jejich plnění. |
| --- | --- |

60.

V případech složitých mimořádných událostí by použití prostředků civilní ochrany mělo být spíše výjimečné. Jejich použití při složitých mimořádných událostech, včetně nestabilních situací, je zvláště delikátní a citlivé, neboť existuje riziko, že bude narušeno vnímání neutrality a nestrannosti záchranného úsilí. Výsledkem může být skutečnost, že záchranní pracovníci i postižené obyvatelstvo budou vystaveni útoku válčících stran, a že bude odepřen přístup k postiženému obyvatelstvu nejen v rámci probíhajících, ale i budoucích mimořádných událostí. Tato rizika je nutné pečlivě zvážit v porovnání s naléhavosti potřeb obyvatelstva a nutnosti využití zdrojů civilní ochrany pro jejich plnění.

Vojenské prostředky

| 61. | Za velmi specifických podmínek může humanitární pomoc využít vojenské prostředky, zejména k logistické podpoře a k podpoře infrastruktury, zejména v souvislosti s přírodními katastrofami. EU vytvořila Obecný rámec pro použití vojenských nebo vojenských pronajatých dopravních prostředků členských států a koordinačních nástrojů EBOP na podporu reakce EU v případě katastrof. (13) Byly vytvořeny standardní operační postupy. EU rovněž zavedla ujednání pro vojenskou podporu reakce EU při katastrofách (stanovení a koordinace dostupných prostředků a schopností). (14) Aby nedošlo k setření hranice mezi vojenskými operacemi a humanitární pomoci, je bezpodmínečně nutné používat vojenské prostředky a schopnosti pouze za velmi omezených okolností v rámci podpory humanitárních záchranných akcí jako „nouzové řešení“, tj. v případě, neexistuje-li jiná srovnatelná možnost s využitím civilních prostředků a kritická humanitární potřeba může být splněna pouze vojenskými prostředky, které jsou jedinečné pokud jde o schopnost a dostupnost. |
| --- | --- |

61.

Za velmi specifických podmínek může humanitární pomoc využít vojenské prostředky, zejména k logistické podpoře a k podpoře infrastruktury, zejména v souvislosti s přírodními katastrofami. EU vytvořila Obecný rámec pro použití vojenských nebo vojenských pronajatých dopravních prostředků členských států a koordinačních nástrojů EBOP na podporu reakce EU v případě katastrof. (13) Byly vytvořeny standardní operační postupy. EU rovněž zavedla ujednání pro vojenskou podporu reakce EU při katastrofách (stanovení a koordinace dostupných prostředků a schopností). (14) Aby nedošlo k setření hranice mezi vojenskými operacemi a humanitární pomoci, je bezpodmínečně nutné používat vojenské prostředky a schopnosti pouze za velmi omezených okolností v rámci podpory humanitárních záchranných akcí jako „nouzové řešení“, tj. v případě, neexistuje-li jiná srovnatelná možnost s využitím civilních prostředků a kritická humanitární potřeba může být splněna pouze vojenskými prostředky, které jsou jedinečné pokud jde o schopnost a dostupnost.

| 62. | V případě, že vojenské prostředky nebo schopnosti jsou za těchto okolností nasazeny, je třeba respektovat primární odpovědnost příslušných orgánů postiženého státu, jakož i celkovou úlohou a odpovědnost OSN při koordinaci mezinárodní pomoci při obnově ve třetích zemích. |
| --- | --- |

62.

V případě, že vojenské prostředky nebo schopnosti jsou za těchto okolností nasazeny, je třeba respektovat primární odpovědnost příslušných orgánů postiženého státu, jakož i celkovou úlohou a odpovědnost OSN při koordinaci mezinárodní pomoci při obnově ve třetích zemích.

| 63. | EU zdůrazňuje, že humanitární operace využívající vojenské prostředky si musí zachovat civilní povahu a charakter. To znamená, že zatímco vojenské prostředky budou i nadále podléhat vojenskému velení, humanitární operace jako celek musí zůstat v rámci obecné pravomoci a pod vedením odpovědné humanitární organizace, zejména OCHA a humanitárního koordinátora (s celkovou odpovědností za záchranné úsilí). Z toho se nevyvozuje žádné civilní velení a kontrola vojenských prostředků. |
| --- | --- |

63.

EU zdůrazňuje, že humanitární operace využívající vojenské prostředky si musí zachovat civilní povahu a charakter. To znamená, že zatímco vojenské prostředky budou i nadále podléhat vojenskému velení, humanitární operace jako celek musí zůstat v rámci obecné pravomoci a pod vedením odpovědné humanitární organizace, zejména OCHA a humanitárního koordinátora (s celkovou odpovědností za záchranné úsilí). Z toho se nevyvozuje žádné civilní velení a kontrola vojenských prostředků.

| 64. | EU má za to, že civilně-vojenská koordinace a náležitá součinnost mezi civilně-humanitárními a vojenskými aktéry při mimořádných humanitárních událostech je nezbytná pro ochranu a prosazování humanitárních zásad. Koordinace je umožněna prostřednictvím dialogu, spolupráce a společné odborné přípravy. |
| --- | --- |

64.

EU má za to, že civilně-vojenská koordinace a náležitá součinnost mezi civilně-humanitárními a vojenskými aktéry při mimořádných humanitárních událostech je nezbytná pro ochranu a prosazování humanitárních zásad. Koordinace je umožněna prostřednictvím dialogu, spolupráce a společné odborné přípravy.

| 65. | EU zdůrazňuje svůj závazek, že vojenské nebo vojensky pronajaté dopravní prostředky nebo jiné schopnosti členských států pro humanitární akce na záchranu životů by měly být postiženému státu nebo přijímajícímu humanitárnímu aktérovi poskytovány bezplatně. EU podporuje zvýšené úsilí humanitárních a vojenských aktérů o zlepšení vzájemného porozumění a vzájemného respektování svých mandátů a úloh a o navázání spolupráce ohledně možných přístupů k reakci na katastrofu. Za tímto účelem je EU odhodlána vyslat v případě potřeby vojensko-civilního (vojensko-civilní) styčného úředníka (styčné úředníky), aby umožnil(i) navázat vojensko-civilní koordinaci a aktivně se na ní podílel(i). |
| --- | --- |

65.

EU zdůrazňuje svůj závazek, že vojenské nebo vojensky pronajaté dopravní prostředky nebo jiné schopnosti členských států pro humanitární akce na záchranu životů by měly být postiženému státu nebo přijímajícímu humanitárnímu aktérovi poskytovány bezplatně. EU podporuje zvýšené úsilí humanitárních a vojenských aktérů o zlepšení vzájemného porozumění a vzájemného respektování svých mandátů a úloh a o navázání spolupráce ohledně možných přístupů k reakci na katastrofu. Za tímto účelem je EU odhodlána vyslat v případě potřeby vojensko-civilního (vojensko-civilní) styčného úředníka (styčné úředníky), aby umožnil(i) navázat vojensko-civilní koordinaci a aktivně se na ní podílel(i).

4.   Mezinárodní humanitární akce

| 66. | Humanitární akce je kolektivní odpovědností na mezinárodní úrovni, na které se podílí mnoho různých organizací, vlád, místních společenství a jednotlivců. Pro EU je podpora rozvoje kolektivní globální kapacity pro reagování na humanitární krize jedním ze základních rysů našeho přístupu. EU se zavazuje, že nebude docházet ke zdvojení stávajících mezinárodních mechanismů. |
| --- | --- |

66.

Humanitární akce je kolektivní odpovědností na mezinárodní úrovni, na které se podílí mnoho různých organizací, vlád, místních společenství a jednotlivců. Pro EU je podpora rozvoje kolektivní globální kapacity pro reagování na humanitární krize jedním ze základních rysů našeho přístupu. EU se zavazuje, že nebude docházet ke zdvojení stávajících mezinárodních mechanismů.

| 67. | Mezinárodní úsilí o zajištění odpovídající celkové humanitární odezvy bylo v minulých letech zesíleno na základě reforem humanitárního systému vedených OSN ve spolupráci s ostatními humanitárními aktéry a dárci. EU znovu opakuje, že jednoznačně podporuje reformu humanitárního systému s cílem zajistit lepší reakci na potřeby lidí v nouzi. |
| --- | --- |

67.

Mezinárodní úsilí o zajištění odpovídající celkové humanitární odezvy bylo v minulých letech zesíleno na základě reforem humanitárního systému vedených OSN ve spolupráci s ostatními humanitárními aktéry a dárci. EU znovu opakuje, že jednoznačně podporuje reformu humanitárního systému s cílem zajistit lepší reakci na potřeby lidí v nouzi.

| 68. | Jednou z důležitých výzev je zvýšení celkového objemu finančních prostředků na humanitární akce, který by umožnil plnit vzrůstající potřeby. EU podporuje úsilí o posílení předvídatelnosti a pružnosti v oblasti financování humanitární pomoci, a to jak prostřednictvím mnohostranných, tak přímých (dvoustranných) mechanismů, přičemž každý přináší komparativní výhody. Za tímto účelem byly zavedeny nové finanční mechanismy, zejména Centrální fond reakce na mimořádné události OSN (Central Emergency Response Fund,CERF) a společné humanitární fondy. (15) EU vítá tyto nové mechanismy jako užitečný doplněk řady dostupných finančních nástrojů. EU připomíná, že příspěvky do fondu CERF by měly doplňovat současné závazky (16) a neměly by nahrazovat přímou finanční podporu dostupnou pro jiné humanitární operace a celou řadu provádějících partnerů. |
| --- | --- |

68.

Jednou z důležitých výzev je zvýšení celkového objemu finančních prostředků na humanitární akce, který by umožnil plnit vzrůstající potřeby. EU podporuje úsilí o posílení předvídatelnosti a pružnosti v oblasti financování humanitární pomoci, a to jak prostřednictvím mnohostranných, tak přímých (dvoustranných) mechanismů, přičemž každý přináší komparativní výhody. Za tímto účelem byly zavedeny nové finanční mechanismy, zejména Centrální fond reakce na mimořádné události OSN (Central Emergency Response Fund,CERF) a společné humanitární fondy. (15) EU vítá tyto nové mechanismy jako užitečný doplněk řady dostupných finančních nástrojů. EU připomíná, že příspěvky do fondu CERF by měly doplňovat současné závazky (16) a neměly by nahrazovat přímou finanční podporu dostupnou pro jiné humanitární operace a celou řadu provádějících partnerů.

| 69. | EU vítá, že OSN klade důraz na „nedostatečně financované“ krize prostřednictvím zvláštní složky CERF s cílem uvolnit dodatečné zdroje na tyto krize, zejména pokud se současně jedná o „opomíjené krize“ (17) a připomíná význam transparentního přidělování finančních prostředků z fondu CERF, které vychází z potřeb. |
| --- | --- |

69.

EU vítá, že OSN klade důraz na „nedostatečně financované“ krize prostřednictvím zvláštní složky CERF s cílem uvolnit dodatečné zdroje na tyto krize, zejména pokud se současně jedná o „opomíjené krize“ (17) a připomíná význam transparentního přidělování finančních prostředků z fondu CERF, které vychází z potřeb.

| 70. | Dále je v oblasti zlepšení celkové reakce na humanitární krize zaměřena velká pozornost na úsilí o zajištění lepší soudržnosti a koordinace různých aktérů, jakož i jasné stanovení priorit a určení nedostatků při reakcích prostřednictvím použití „přístupu seskupení“ (cluster approach) (18) a posílení systému humanitárních koordinátorů. EU toto úsilí plně podporuje a připomíná, že by se ho měli účastnit všichni humanitární aktéři a mělo by sloužit ke zlepšení poskytování humanitární pomoci na místě těm, kteří ji nejvíce potřebují. |
| --- | --- |

70.

Dále je v oblasti zlepšení celkové reakce na humanitární krize zaměřena velká pozornost na úsilí o zajištění lepší soudržnosti a koordinace různých aktérů, jakož i jasné stanovení priorit a určení nedostatků při reakcích prostřednictvím použití „přístupu seskupení“ (cluster approach) (18) a posílení systému humanitárních koordinátorů. EU toto úsilí plně podporuje a připomíná, že by se ho měli účastnit všichni humanitární aktéři a mělo by sloužit ke zlepšení poskytování humanitární pomoci na místě těm, kteří ji nejvíce potřebují.

| 71. | Kromě tohoto úsilí, které EU vynakládá v oblasti humanitární pomoci, EU plně uznává, že je potřeba posílit spolupráci s ostatními aktéry v otázkách řádného dárcovství a účinné humanitární reakce a prosazování humanitárních zásad. EU zdůraznila, že její úsilí by mělo být pevně zakotveno v širších mezinárodních přístupech, přičemž Úřad pro koordinaci humanitární činnosti OSN by měl hrát ústřední úlohu při koordinaci. Rezoluce Valného shromáždění OSN 46/182 zůstává v tomto ohledu základním referenčním dokumentem. |
| --- | --- |

71.

Kromě tohoto úsilí, které EU vynakládá v oblasti humanitární pomoci, EU plně uznává, že je potřeba posílit spolupráci s ostatními aktéry v otázkách řádného dárcovství a účinné humanitární reakce a prosazování humanitárních zásad. EU zdůraznila, že její úsilí by mělo být pevně zakotveno v širších mezinárodních přístupech, přičemž Úřad pro koordinaci humanitární činnosti OSN by měl hrát ústřední úlohu při koordinaci. Rezoluce Valného shromáždění OSN 46/182 zůstává v tomto ohledu základním referenčním dokumentem.

| 72. | EU uznává, že její příspěvek jakožto Unie tradičních (vládních) dárců humanitární pomoci představuje pouze malou část příspěvků v rámci celkové solidarity a humanity, která je často vyjádřená prostřednictvím soukromých darů a podpory lidem v nouzi v rámci širších rodinných nebo skupinových vztahů. Rozšíření vládní základny dárců by mohlo značně přispět k plnění zvýšených humanitárních potřeb. Všechny formy humanitární pomoci by měly být poskytovány v souladu s humanitárními zásadami. S cílem zajistit, aby zdroje odpovídaly potřebám, a napomoci posílit odpovědnost je důležité, aby všichni dárci podávali o svých příspěvcích humanitární pomoci zprávy útvaru pro sledování finančních prostředků v rámci Úřadu pro koordinaci humanitární činnosti OSN. V zájmu zachování přesného obrazu celkové humanitární odezvy by měly být účelně přezkoumány způsoby zaznamenávání úplných zdrojů financování, které nepocházejí z vládních zdrojů v rámci systému sledování finančních prostředků. |
| --- | --- |

72.

EU uznává, že její příspěvek jakožto Unie tradičních (vládních) dárců humanitární pomoci představuje pouze malou část příspěvků v rámci celkové solidarity a humanity, která je často vyjádřená prostřednictvím soukromých darů a podpory lidem v nouzi v rámci širších rodinných nebo skupinových vztahů. Rozšíření vládní základny dárců by mohlo značně přispět k plnění zvýšených humanitárních potřeb. Všechny formy humanitární pomoci by měly být poskytovány v souladu s humanitárními zásadami. S cílem zajistit, aby zdroje odpovídaly potřebám, a napomoci posílit odpovědnost je důležité, aby všichni dárci podávali o svých příspěvcích humanitární pomoci zprávy útvaru pro sledování finančních prostředků v rámci Úřadu pro koordinaci humanitární činnosti OSN. V zájmu zachování přesného obrazu celkové humanitární odezvy by měly být účelně přezkoumány způsoby zaznamenávání úplných zdrojů financování, které nepocházejí z vládních zdrojů v rámci systému sledování finančních prostředků.

| 73. | EU bude pokračovat v úzké spolupráci s ostatními hlavními dárci oficiální humanitární pomoci, a to jak v rámci iniciativy řádného humanitárního dárcovství (GHD), tak prostřednictvím široké řady kontaktů mezi dárci na dvoustranné i mnohostranné úrovni. EU rovněž podpoří společné a dvoustranné dalekosáhlé úsilí o rozšíření základny dárců nad její tradiční rámec. |
| --- | --- |

73.

EU bude pokračovat v úzké spolupráci s ostatními hlavními dárci oficiální humanitární pomoci, a to jak v rámci iniciativy řádného humanitárního dárcovství (GHD), tak prostřednictvím široké řady kontaktů mezi dárci na dvoustranné i mnohostranné úrovni. EU rovněž podpoří společné a dvoustranné dalekosáhlé úsilí o rozšíření základny dárců nad její tradiční rámec.

| 74. | EU uznává, že klíčovým prvkem při záchraně životů – zejména v počátcích náhlých přírodních katastrof – je místní kapacita. EU bude proto posilovat své úsilí o poskytnutí podpory budování místních kapacit subjektům, které mohou nejlépe reagovat v případě vypuknutí katastrofy. |
| --- | --- |

74.

EU uznává, že klíčovým prvkem při záchraně životů – zejména v počátcích náhlých přírodních katastrof – je místní kapacita. EU bude proto posilovat své úsilí o poskytnutí podpory budování místních kapacit subjektům, které mohou nejlépe reagovat v případě vypuknutí katastrofy.

5.   Kontinuita pomoci/contiguum

5.1   Snížení rizika a zranitelnosti prostřednictvím posílené připravenosti

| 75. | EU uznává, že snížení rizika a zranitelnosti prostřednictvím posílené připravenosti je zásadní pro ochranu života, zejména v oblastech, ve kterých existuje riziko přírodních katastrof a změn klimatu. EU je odhodlána podporovat snížení rizika katastrof a připravenost na katastrofy v rozvojových zemích prostřednictvím soudržné a koordinované činnosti na místní, celostátní i regionální úrovni. V zájmu zvýšení kapacit na reakce na všech úrovních prostřednictvím strategického plánování a akce bude proto EU podporovat mezinárodní úsilí v rámci pro činnost z Hyogo a podporovat koordinační úlohu Mezinárodní strategie pro omezování důsledků katastrof. |
| --- | --- |

75.

EU uznává, že snížení rizika a zranitelnosti prostřednictvím posílené připravenosti je zásadní pro ochranu života, zejména v oblastech, ve kterých existuje riziko přírodních katastrof a změn klimatu. EU je odhodlána podporovat snížení rizika katastrof a připravenost na katastrofy v rozvojových zemích prostřednictvím soudržné a koordinované činnosti na místní, celostátní i regionální úrovni. V zájmu zvýšení kapacit na reakce na všech úrovních prostřednictvím strategického plánování a akce bude proto EU podporovat mezinárodní úsilí v rámci pro činnost z Hyogo a podporovat koordinační úlohu Mezinárodní strategie pro omezování důsledků katastrof.

| 76. | EU vytvoří celkový politický přístup EU k podpoření činnosti v této oblasti se zvláštním zaměřením na země a oblasti ohrožené katastrofou a nejzranitelnější skupiny. EU bude u humanitárních operací podporovat činnosti v oblasti připravenosti ve společenstvích, a ve svých politikách v oblasti rozvoje bude prosazovat snižování nebezpečí katastrof na základě odpovědnosti a národních strategiích pro země v ohrožených oblastech. (19)
   (20) |
| --- | --- |

76.

EU vytvoří celkový politický přístup EU k podpoření činnosti v této oblasti se zvláštním zaměřením na země a oblasti ohrožené katastrofou a nejzranitelnější skupiny. EU bude u humanitárních operací podporovat činnosti v oblasti připravenosti ve společenstvích, a ve svých politikách v oblasti rozvoje bude prosazovat snižování nebezpečí katastrof na základě odpovědnosti a národních strategiích pro země v ohrožených oblastech. (19)
   (20)

5.2   Přechod a urychlená obnova a zajištění návaznosti na rozvojovou pomoc

| 77. | Obnova a rekonstrukce bezprostředně po katastrofě je velkou výzvou, která vyžaduje strukturovanou a rozvojovou akci, která překračuje rámec okamžité pomoci při mimořádných událostech. Je tedy důležité zajistit, aby humanitární, rozvojové a jiné příslušné nástroje pomoci byly lépe propojeny, zejména v nestabilních situacích a v případech, kdy se společenství vzpamatovávají z dopadů krize. Aby bylo dosaženo lepší propojení pomoci, obnovy a rozvoje (LRRD – Linking Relief, Rehabilitation and Development), je zapotřebí koordinace aktérů v oblasti humanitární a rozvojové pomoci od samých počátků reakce na krizi a souběžné jednání s cílem zajistit hladký přechod. To vyžaduje vzájemnou informovanost o různých způsobech, nástrojích a přístupech ze strany všech aktérů pomoci, jakož i pružné a inovační transformační strategie. Na mezinárodní úrovni usiluje „seskupení urychlené obnovy“ konkrétně o řešení návaznosti mezi záchranným úsilím a rozvojovou pomocí v samých počátcích reakce na katastrofu. |
| --- | --- |

77.

Obnova a rekonstrukce bezprostředně po katastrofě je velkou výzvou, která vyžaduje strukturovanou a rozvojovou akci, která překračuje rámec okamžité pomoci při mimořádných událostech. Je tedy důležité zajistit, aby humanitární, rozvojové a jiné příslušné nástroje pomoci byly lépe propojeny, zejména v nestabilních situacích a v případech, kdy se společenství vzpamatovávají z dopadů krize. Aby bylo dosaženo lepší propojení pomoci, obnovy a rozvoje (LRRD – Linking Relief, Rehabilitation and Development), je zapotřebí koordinace aktérů v oblasti humanitární a rozvojové pomoci od samých počátků reakce na krizi a souběžné jednání s cílem zajistit hladký přechod. To vyžaduje vzájemnou informovanost o různých způsobech, nástrojích a přístupech ze strany všech aktérů pomoci, jakož i pružné a inovační transformační strategie. Na mezinárodní úrovni usiluje „seskupení urychlené obnovy“ konkrétně o řešení návaznosti mezi záchranným úsilím a rozvojovou pomocí v samých počátcích reakce na katastrofu.

| 78. | EU bude společně pracovat na prosazování praktického přístupu propojení pomoci, obnovy a rozvoje (LRRD). Tyto přístupy by měly být založeny na získaných zkušenostech a poznatcích a měly by se zabývat zlepšením spolupráce mezi humanitárními a rozvojovými agenturami a dalšími aktéry pomoci, včetně mezinárodního společenství, zejména na místě a v nestabilních situacích nebo při složitých mimořádných událostech. V situacích přechodu zůstává potřeba zajistit součinnosti mezi humanitární pomocí a rozvojovou pomocí, přičemž je třeba respektovat jejich odlišné cíle, zásady a přístupy. |
| --- | --- |

78.

EU bude společně pracovat na prosazování praktického přístupu propojení pomoci, obnovy a rozvoje (LRRD). Tyto přístupy by měly být založeny na získaných zkušenostech a poznatcích a měly by se zabývat zlepšením spolupráce mezi humanitárními a rozvojovými agenturami a dalšími aktéry pomoci, včetně mezinárodního společenství, zejména na místě a v nestabilních situacích nebo při složitých mimořádných událostech. V situacích přechodu zůstává potřeba zajistit součinnosti mezi humanitární pomocí a rozvojovou pomocí, přičemž je třeba respektovat jejich odlišné cíle, zásady a přístupy.

ČÁST DRUHÁ – EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A HUMANITÁRNÍ POMOC

| 79. | Politika Společenství v oblasti humanitární pomoci je upravena nařízením Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 (21), které stanoví hlavní cíle humanitární pomoci Společenství třetím zemím. |
| --- | --- |

79.

Politika Společenství v oblasti humanitární pomoci je upravena nařízením Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 (21), které stanoví hlavní cíle humanitární pomoci Společenství třetím zemím.

| 80. | Společenství uplatní společné zásady a osvědčené postupy vymezené v části I v nastíněném společném rámci pro poskytování humanitární pomoci EU. |
| --- | --- |

80.

Společenství uplatní společné zásady a osvědčené postupy vymezené v části I v nastíněném společném rámci pro poskytování humanitární pomoci EU.

1.   Komparativní výhoda

| 81. | Společenství se vyznačuje svou komparativní výhodou a přidanou hodnotou, což umožňuje komplementaritu s dvoustrannými politikami členských států a jinými humanitárními dárci. |
| --- | --- |

81.

Společenství se vyznačuje svou komparativní výhodou a přidanou hodnotou, což umožňuje komplementaritu s dvoustrannými politikami členských států a jinými humanitárními dárci.

| 82. | Jménem Společenství Komise poskytuje přidanou hodnotu prostřednictvím těchto úloh: |
| --- | --- |

82.

Jménem Společenství Komise poskytuje přidanou hodnotu prostřednictvím těchto úloh:

| 83. | Za prvé je to působení po celém světě. Provádění humanitární pomoci Společenství je podporováno prostřednictvím sítě odborníků na místě, kteří jsou rozmístěni po celém světě, kteří pracují v místních kancelářích, včetně úřadů regionální podpory. Vzhledem k tomu je Společenství jedním z mála dárců, kteří jsou humanitárně zastoupeni prostřednictvím mnoha odborníků na místní úrovni. Dále je Komise schopna poskytnout svou podporu na základě široké sítě delegací. To umožňuje Společenství přidělovat pomoc účinně využívajíc své přítomnosti na místě, odborných znalostí (zejména při posuzování potřeb) a rychlosti reakce, jakož i aktivně pomáhat partnerům na místě ve zlepšování celkové humanitární odezvy. Kromě toho Společenství má dobrou možnost podle potřeby rychle doplnit bilaterální příspěvky členských států EU v reakci na krizi. |
| --- | --- |

83.

Za prvé je to působení po celém světě. Provádění humanitární pomoci Společenství je podporováno prostřednictvím sítě odborníků na místě, kteří jsou rozmístěni po celém světě, kteří pracují v místních kancelářích, včetně úřadů regionální podpory. Vzhledem k tomu je Společenství jedním z mála dárců, kteří jsou humanitárně zastoupeni prostřednictvím mnoha odborníků na místní úrovni. Dále je Komise schopna poskytnout svou podporu na základě široké sítě delegací. To umožňuje Společenství přidělovat pomoc účinně využívajíc své přítomnosti na místě, odborných znalostí (zejména při posuzování potřeb) a rychlosti reakce, jakož i aktivně pomáhat partnerům na místě ve zlepšování celkové humanitární odezvy. Kromě toho Společenství má dobrou možnost podle potřeby rychle doplnit bilaterální příspěvky členských států EU v reakci na krizi.

| 84. | Za druhé se jedná o zajištění soudržnosti politik Společenství za podpory členských států, zejména v oblastech, kde se prolínají politiky Společenství v oblasti humanitární pomoci, rozvoje, zabezpečování potravin, veřejného zdraví a lidských práv, včetně prostřednictvím LRRD, snížením rizika katastrofy a strategií připravenosti. |
| --- | --- |

84.

Za druhé se jedná o zajištění soudržnosti politik Společenství za podpory členských států, zejména v oblastech, kde se prolínají politiky Společenství v oblasti humanitární pomoci, rozvoje, zabezpečování potravin, veřejného zdraví a lidských práv, včetně prostřednictvím LRRD, snížením rizika katastrofy a strategií připravenosti.

| 85. | Za třetí se jedná o podporu osvědčených postupů v humanitární oblasti. V průběhu let Společenství získalo vysokou úroveň uznání jako vzorový dárce a významný přispěvatel na humanitární akce. Společenství má vedoucí úlohu při zajišťování toho, aby přidělování humanitární pomoci vycházelo z potřeb a aby v rámci mezinárodní humanitární odezvy nebyla přehlédnuta žádná humanitární krize. Společenství má rovněž jedinečné postavení, které mu umožňuje podpořit ostatní humanitární dárce k provádění účinných a zásadových strategií humanitární pomoci. |
| --- | --- |

85.

Za třetí se jedná o podporu osvědčených postupů v humanitární oblasti. V průběhu let Společenství získalo vysokou úroveň uznání jako vzorový dárce a významný přispěvatel na humanitární akce. Společenství má vedoucí úlohu při zajišťování toho, aby přidělování humanitární pomoci vycházelo z potřeb a aby v rámci mezinárodní humanitární odezvy nebyla přehlédnuta žádná humanitární krize. Společenství má rovněž jedinečné postavení, které mu umožňuje podpořit ostatní humanitární dárce k provádění účinných a zásadových strategií humanitární pomoci.

| 86. | Za čtvrté má Společenství často komparativní výhodu, která mu umožňuje zasáhnout flexibilnějším způsobem v politicky citlivých situacích. |
| --- | --- |

86.

Za čtvrté má Společenství často komparativní výhodu, která mu umožňuje zasáhnout flexibilnějším způsobem v politicky citlivých situacích.

| 87. | Za páté se jedná o podporu koordinace. Komise bude pokračovat v podpoře úzké koordinace mezi svými vlastními činnostmi a činnostmi členských států, a to jak na úrovni přijímání rozhodnutí, tak na místě. Komise bude rovněž podporovat koordinaci s ostatními dárci a práci v rámci systému OSN, aby byla zajištěna strategická koordinace specifických reakcí na krize a politických otázek jak v ústředí, tak na místě. |
| --- | --- |

87.

Za páté se jedná o podporu koordinace. Komise bude pokračovat v podpoře úzké koordinace mezi svými vlastními činnostmi a činnostmi členských států, a to jak na úrovni přijímání rozhodnutí, tak na místě. Komise bude rovněž podporovat koordinaci s ostatními dárci a práci v rámci systému OSN, aby byla zajištěna strategická koordinace specifických reakcí na krize a politických otázek jak v ústředí, tak na místě.

2.   Uplatnění řádného dárcovství

| 88. | Na základě posouzení potřeb Komise rozpracovala konkrétní metodologii pro každoroční analýzu obecné zranitelnosti a krizové situace na základě porovnání zemí – tzv. globální posouzení potřeb. Toto posouzení je veřejně přístupné a bylo ve velké míře šířeno jako „osvědčené postupy“ v rámci řádného humanitárního dárcovství. Tento přístup tvoří rámec každoroční strategie programování humanitární pomoci Společenství. Rovněž jsou prováděna podrobná posouzení potřeb, která ovlivňují konkrétní reakce na krize, a to na základě cenných operativních odborných znalostí, a jsou úzce propojena s provádějícími partnery. |
| --- | --- |

88.

Na základě posouzení potřeb Komise rozpracovala konkrétní metodologii pro každoroční analýzu obecné zranitelnosti a krizové situace na základě porovnání zemí – tzv. globální posouzení potřeb. Toto posouzení je veřejně přístupné a bylo ve velké míře šířeno jako „osvědčené postupy“ v rámci řádného humanitárního dárcovství. Tento přístup tvoří rámec každoroční strategie programování humanitární pomoci Společenství. Rovněž jsou prováděna podrobná posouzení potřeb, která ovlivňují konkrétní reakce na krize, a to na základě cenných operativních odborných znalostí, a jsou úzce propojena s provádějícími partnery.

| 89. | Aby byl zajištěn spravedlivý přístup, který věnuje zvláštní pozornost krizím, které jsou v celkové humanitární reakci přehlíženy, Komise uplatňuje zvláštní přístup, jehož cílem je určení „opomíjených krizí“ a zajištění řádného financování reakce. |
| --- | --- |

89.

Aby byl zajištěn spravedlivý přístup, který věnuje zvláštní pozornost krizím, které jsou v celkové humanitární reakci přehlíženy, Komise uplatňuje zvláštní přístup, jehož cílem je určení „opomíjených krizí“ a zajištění řádného financování reakce.

| 90. | Prostřednictvím financování připravenosti na katastrofy, včetně programu DIPECHO, který je podporován z rozpočtu na humanitární pomoc, Komise získala značné praktické zkušenosti v oblasti připravenosti na katastrofy se zaměřením na činnosti v rámci společenství, včetně: zvyšování povědomí, nácviků situací při mimořádných událostech, místních systémů včasného varování, odborné přípravy a vzdělávání. Tyto činnosti slouží ke zmírňování dopadů katastrof na zranitelné obyvatelstvo. Tento přístup připravenosti na katastrofy v rámci společenství by měl pokračovat paralelně s dalším úsilím o začlenění snižování rizik vzniku katastrof do dlouhodobé rozvojové pomoci. |
| --- | --- |

90.

Prostřednictvím financování připravenosti na katastrofy, včetně programu DIPECHO, který je podporován z rozpočtu na humanitární pomoc, Komise získala značné praktické zkušenosti v oblasti připravenosti na katastrofy se zaměřením na činnosti v rámci společenství, včetně: zvyšování povědomí, nácviků situací při mimořádných událostech, místních systémů včasného varování, odborné přípravy a vzdělávání. Tyto činnosti slouží ke zmírňování dopadů katastrof na zranitelné obyvatelstvo. Tento přístup připravenosti na katastrofy v rámci společenství by měl pokračovat paralelně s dalším úsilím o začlenění snižování rizik vzniku katastrof do dlouhodobé rozvojové pomoci.

| 91. | Komise si i nadále zachová schopnost rychle a kvalitně reagovat. Za tímto účelem by Komise mohla užitečně posílit svou předkrizovou připravenost, včetně situačního hodnocení a analýzy kapacit reakce a opatření pro dodatečnou kapacitu, a zejména využít značných odborných znalostí a přítomnosti Komise v humanitární oblasti (odborníci Generálního ředitelství pro humanitární pomoc Evropské komise – ECHO a úřady regionální podpory). Opatření Komise budou i nadále poskytovat přidanou hodnotu a měla by být propojena s opatřeními členských států a jejich provádějících partnerů (včetně týmů OSN pro hodnocení katastrof a koordinaci). |
| --- | --- |

91.

Komise si i nadále zachová schopnost rychle a kvalitně reagovat. Za tímto účelem by Komise mohla užitečně posílit svou předkrizovou připravenost, včetně situačního hodnocení a analýzy kapacit reakce a opatření pro dodatečnou kapacitu, a zejména využít značných odborných znalostí a přítomnosti Komise v humanitární oblasti (odborníci Generálního ředitelství pro humanitární pomoc Evropské komise – ECHO a úřady regionální podpory). Opatření Komise budou i nadále poskytovat přidanou hodnotu a měla by být propojena s opatřeními členských států a jejich provádějících partnerů (včetně týmů OSN pro hodnocení katastrof a koordinaci).

| 92. | Komise pracuje v úzkém partnerství s humanitárními organizacemi – zejména agenturami humanitární pomoci OSN, hnutím Červeného kříže/Červeného půlměsíce a nevládními organizacemi, které mají nejlepší možnost provádět humanitární pomoc na místě. Přístup silného partnerství je zakotven v dohodách upravujících vztahy s těmito organizacemi. |
| --- | --- |

92.

Komise pracuje v úzkém partnerství s humanitárními organizacemi – zejména agenturami humanitární pomoci OSN, hnutím Červeného kříže/Červeného půlměsíce a nevládními organizacemi, které mají nejlepší možnost provádět humanitární pomoc na místě. Přístup silného partnerství je zakotven v dohodách upravujících vztahy s těmito organizacemi.

| 93. | Společenství potřebuje zajistit, aby humanitární činnost byla nezávislá na jiných cílech, například politických nebo vojenských, a to jak na úrovni civilní ochrany, tak v případě mechanismu reakce na krize. |
| --- | --- |

93.

Společenství potřebuje zajistit, aby humanitární činnost byla nezávislá na jiných cílech, například politických nebo vojenských, a to jak na úrovni civilní ochrany, tak v případě mechanismu reakce na krize.

| 94. | Pokud jde o rozpočet Společenství, na úrovni EU je zajištěna striktní finanční odpovědnost. Požadavky na podávání zpráv a postupy v oblasti humanitární pomoci řízené Komisí patří tudíž v současné době k nejstriktnějším ve srovnání s hlavními oficiálními dárci. Z hlediska odpovědnosti k evropským občanům jde o jasný požadavek, který je orgány pečlivě sledován a promítá se i ve skutečnosti, že všechna rozhodnutí Společenství o financování jsou zveřejněna. Společenství se zavazuje i nadále vyvíjet úsilí o racionalizaci a zjednodušení svých postupů pro poskytování humanitární pomoci za účelem snížení administrativní zátěže provádějících organizací v rámci platných pravidel. V souladu s platnými ustanoveními o celkové finanční odpovědnosti a kontrole dojde k harmonizaci podávání zpráv Společenstvím v humanitární oblasti. |
| --- | --- |

94.

Pokud jde o rozpočet Společenství, na úrovni EU je zajištěna striktní finanční odpovědnost. Požadavky na podávání zpráv a postupy v oblasti humanitární pomoci řízené Komisí patří tudíž v současné době k nejstriktnějším ve srovnání s hlavními oficiálními dárci. Z hlediska odpovědnosti k evropským občanům jde o jasný požadavek, který je orgány pečlivě sledován a promítá se i ve skutečnosti, že všechna rozhodnutí Společenství o financování jsou zveřejněna. Společenství se zavazuje i nadále vyvíjet úsilí o racionalizaci a zjednodušení svých postupů pro poskytování humanitární pomoci za účelem snížení administrativní zátěže provádějících organizací v rámci platných pravidel. V souladu s platnými ustanoveními o celkové finanční odpovědnosti a kontrole dojde k harmonizaci podávání zpráv Společenstvím v humanitární oblasti.

| 95. | Za účelem zajištění a posílení účinnosti a ucelenosti systémů humanitární pomoci Společenství a členských států, Komise u členských států používá tzv. „systém 14 bodů“ („14 point system“), prostřednictvím kterého podávají zprávy o svých humanitárních příspěvcích. Podávání zpráv je harmonizováno se systémem OSN a předáváno útvaru pro sledováním finančních prostředků v rámci Úřadu pro koordinaci humanitární činnosti OSN, což přispívá k celkové kvalitě podávání zpráv o humanitární pomoci. |
| --- | --- |

95.

Za účelem zajištění a posílení účinnosti a ucelenosti systémů humanitární pomoci Společenství a členských států, Komise u členských států používá tzv. „systém 14 bodů“ („14 point system“), prostřednictvím kterého podávají zprávy o svých humanitárních příspěvcích. Podávání zpráv je harmonizováno se systémem OSN a předáváno útvaru pro sledováním finančních prostředků v rámci Úřadu pro koordinaci humanitární činnosti OSN, což přispívá k celkové kvalitě podávání zpráv o humanitární pomoci.

| 96. | Členské státy a Evropský parlament vybízejí Komisi, aby prováděla osvědčené postupy v oblasti dárcovství a zavázala se k pečlivému přezkoumání otázky přiměřenosti rozpočtových prostředků na humanitární pomoc v rámci budoucího finančního výhledu. |
| --- | --- |

96.

Členské státy a Evropský parlament vybízejí Komisi, aby prováděla osvědčené postupy v oblasti dárcovství a zavázala se k pečlivému přezkoumání otázky přiměřenosti rozpočtových prostředků na humanitární pomoc v rámci budoucího finančního výhledu.

| 97. | Společenství bude ve střednědobém horizontu konkrétně usilovat o:






  — | posílení své úlohy v prosazování humanitární pomoci, |
| --- | --- | --- |

97.

Společenství bude ve střednědobém horizontu konkrétně usilovat o:

—

posílení své úlohy v prosazování humanitární pomoci,

| — | zesílení snah o zvýšení podvědomí o humanitárních zásadách/hlediscích při práci orgánů EU, |
| --- | --- |

—

zesílení snah o zvýšení podvědomí o humanitárních zásadách/hlediscích při práci orgánů EU,

| — | působení jakožto hnací síla, zejména v rámci EU, usilující o prosazování přístupu řádně koordinovaných osvědčených postupů pro poskytování humanitární pomoci, |
| --- | --- |

—

působení jakožto hnací síla, zejména v rámci EU, usilující o prosazování přístupu řádně koordinovaných osvědčených postupů pro poskytování humanitární pomoci,

| — | usnadnění účasti všech členských států na poskytování humanitární pomoci prostřednictvím sdílení získaných zkušeností a případně nabídnutí zvláštního vedení (např. ohledně podmínek, partnerů), se zvláštním zaměřením na podporu účasti občanské společnosti z nových členských států EU, |
| --- | --- |

—

usnadnění účasti všech členských států na poskytování humanitární pomoci prostřednictvím sdílení získaných zkušeností a případně nabídnutí zvláštního vedení (např. ohledně podmínek, partnerů), se zvláštním zaměřením na podporu účasti občanské společnosti z nových členských států EU,

| — | spolupráci s ostatními aktéry, včetně OSN, hnutím Červeného kříže/Červeného půlměsíce a humanitárních nevládních organizací při zajišťování lepší analýzy potřeb a při určování trvajících nedostatků v rámci reakcí, |
| --- | --- |

—

spolupráci s ostatními aktéry, včetně OSN, hnutím Červeného kříže/Červeného půlměsíce a humanitárních nevládních organizací při zajišťování lepší analýzy potřeb a při určování trvajících nedostatků v rámci reakcí,

| — | systematičtější podporu sdílení strategií, posuzování potřeb a kontextové analýzy s cílem zlepšit kolektivní výkon pro lepší poskytování pomoci, |
| --- | --- |

—

systematičtější podporu sdílení strategií, posuzování potřeb a kontextové analýzy s cílem zlepšit kolektivní výkon pro lepší poskytování pomoci,

| — | podporu odvětvových politik s přidanou hodnotou založených na mezinárodních osvědčených postupech v konkrétních oblastech politiky (např. situace dětí v případech mimořádných událostí, potravinová pomoc, zdraví), |
| --- | --- |

—

podporu odvětvových politik s přidanou hodnotou založených na mezinárodních osvědčených postupech v konkrétních oblastech politiky (např. situace dětí v případech mimořádných událostí, potravinová pomoc, zdraví),

| — | posílení koordinace s ostatními politikami a nástroji (LRRD, nástroje stability a civilní ochrany), |
| --- | --- |

—

posílení koordinace s ostatními politikami a nástroji (LRRD, nástroje stability a civilní ochrany),

| — | další zlepšení své schopnosti rychle a pružně reagovat v případě náhlého začátku katastrofy, |
| --- | --- |

—

další zlepšení své schopnosti rychle a pružně reagovat v případě náhlého začátku katastrofy,

| — | podrobnější přezkoumání otázky dopravy a logistiky a předkrizové připravenosti, včetně přípravných zásob, |
| --- | --- |

—

podrobnější přezkoumání otázky dopravy a logistiky a předkrizové připravenosti, včetně přípravných zásob,

| — | pokračování spolupráce s partnery na zajištění kvality a odpovědnosti v oblasti humanitární pomoci a na případném usnadnění pružné a rychlé reakce, |
| --- | --- |

—

pokračování spolupráce s partnery na zajištění kvality a odpovědnosti v oblasti humanitární pomoci a na případném usnadnění pružné a rychlé reakce,

| — | pokračování racionalizace a zjednodušení administrativních požadavků s cílem posílit spolupráci s partnery a zlepšit účinnost na místě, |
| --- | --- |

—

pokračování racionalizace a zjednodušení administrativních požadavků s cílem posílit spolupráci s partnery a zlepšit účinnost na místě,

| — | zajištění jednotného chápání a provádění mezinárodně dohodnutých norem a pokynů při poskytování pomoci, a jejich doplnění individuálně uzpůsobeným přístupem v případě zjištění nedostatků, |
| --- | --- |

—

zajištění jednotného chápání a provádění mezinárodně dohodnutých norem a pokynů při poskytování pomoci, a jejich doplnění individuálně uzpůsobeným přístupem v případě zjištění nedostatků,

| — | zachování řádného programu externího hodnocení a auditu, čímž se zvýší účinnost operací financovaných Společenstvím, a dále o systematizaci získaných poznatků při reakcích na krize, |
| --- | --- |

—

zachování řádného programu externího hodnocení a auditu, čímž se zvýší účinnost operací financovaných Společenstvím, a dále o systematizaci získaných poznatků při reakcích na krize,

| — | informování občanů Evropy o dopadu a významu humanitární pomoci Společenství s cílem zajistit podporu ze strany občanů, která bude trvalého charakteru a na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

—

informování občanů Evropy o dopadu a významu humanitární pomoci Společenství s cílem zajistit podporu ze strany občanů, která bude trvalého charakteru a na vysoké úrovni.

| 98. | Společenství proto usiluje o přidanou hodnotu prostřednictvím uplatňování zásad řádného dárcovství a silného partnerství, přičemž podporuje ostatní aktéry, aby také rovněž činili, prostřednictvím podpory kvalitních reakcí vycházejících z potřeb, které využívají poznatky získané během předchozích krizí, jakož i prostřednictvím pokračujících snah o zlepšení výkonu a profesionality při poskytování pomoci. |
| --- | --- |

98.

Společenství proto usiluje o přidanou hodnotu prostřednictvím uplatňování zásad řádného dárcovství a silného partnerství, přičemž podporuje ostatní aktéry, aby také rovněž činili, prostřednictvím podpory kvalitních reakcí vycházejících z potřeb, které využívají poznatky získané během předchozích krizí, jakož i prostřednictvím pokračujících snah o zlepšení výkonu a profesionality při poskytování pomoci.

ČÁST TŘETÍ – ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| 99. | Přistoupením k tomuto prohlášení se Rada a zástupci vlád členských států, Evropský parlament a Evropská komise zavazují k práci na dalším posílení účinnosti humanitární pomoci EU. |
| --- | --- |

99.

Přistoupením k tomuto prohlášení se Rada a zástupci vlád členských států, Evropský parlament a Evropská komise zavazují k práci na dalším posílení účinnosti humanitární pomoci EU.

| 100. | Evropská komise předloží akční plán ohledně praktických opatření k provádění tohoto prohlášení, v úzké konzultaci s ostatními příslušnými zúčastněnými aktéry a s řádným ohledem k příslušným úlohám a pravomocem všech zúčastněných aktérů při poskytování humanitární pomoci EU. |
| --- | --- |

100.

Evropská komise předloží akční plán ohledně praktických opatření k provádění tohoto prohlášení, v úzké konzultaci s ostatními příslušnými zúčastněnými aktéry a s řádným ohledem k příslušným úlohám a pravomocem všech zúčastněných aktérů při poskytování humanitární pomoci EU.

| 101. | V Radě a Evropském parlamentu by se mělo pravidelně jednat o pokroku EU při provádění tohoto konsensu o humanitární pomoci, přičemž pět let po podpisu by měl být tento konsensus přezkoumán. |
| --- | --- |

101.

V Radě a Evropském parlamentu by se mělo pravidelně jednat o pokroku EU při provádění tohoto konsensu o humanitární pomoci, přičemž pět let po podpisu by měl být tento konsensus přezkoumán.

---

(1)  Humanitární pomoc Společenství je založena na článku 179 (Rozvojová spolupráce) Smlouvy o Evropském společenství.

(2)  Členské státy jsou stranami Ženevských úmluv a jejich dodatkových protokolů (1977).

(3)  Obecné zásady Evropské unie na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva, Úř. věst. C 327, 23.12.2005, s. 4.

(4)  Zásady a osvědčené postupy humanitárního dárcovství, Stockholm 17. června 2003; potvrzeny OECD –Výborem pro rozvojovou pomoc v dubnu roku 2006.

(5)  Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsensus“, Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.

(6)  Zásady, normy a hodnotící kritéria pro humanitární pomoc jsou uvedeny v příloze tohoto společného prohlášení.

(7)  „Zásady chování pro mezinárodní hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce a nevládní organizace v programech reakce na katastrofy“ (1994).

(8)  „Humanitární charta“ a minimální standardy SPHERE.

(9)  Pokyny Výboru pro rozvojovou pomoc OECD pro hodnocení humanitární pomoci při složitých mimořádných situacích.

(10)  Obecné zásady využití vojenských prostředků a prostředků civilní obrany na podporu humanitární činnosti Organizace spojených národů při složitých mimořádných událostech (březen 2003).

(11)  Obecné zásady pro použití prostředků vojenské a civilní ochrany pro zmírnění následků mezinárodních katastrof – „Obecné zásady z Osla“ (opět vydané Úřadem pro koordinaci humanitární činnosti OSN v listopadu roku 2006).

(12)  V této souvislosti se termín „civilní ochrana“ vztahuje pouze na akce na záchranu životů. Kromě akcí na záchranu životů lze využít civilní ochranu rovněž jako nástroj při řešení krizí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a při podpoře konzulární pomoci.

(13)  Obecný rámec pro použití vojenských nebo vojenských pronajatých dopravních prostředků členských států a koordinačních nástrojů EBOP na podporu reakce EU v případě katastrof, dokument 8976/06.

(14)  Vojenská podpora reakce EU při katastrofách – stanovení a koordinace dostupných prostředků a schopností, dokument 9462/3/06 REV 3 a dokumenty 14540/06 + COR 1.

(15)  Společně financované fondy podle zemí přístupné provádějícím humanitárním partnerům a spravované místním koordinátorem /humanitárním koordinátorem OSN.

(16)  Rezoluce Valného shromáždění OSN 60/124 ze dne 15. prosince 2005.

(17)  Humanitární krize označené Komisí (Generální ředitelství ECHO) v rámci hodnocení opomíjených krizí, vzhledem k omezeným odezvám dárců, celkovému nedostatku finančních prostředků a nízké úrovni pozornosti sdělovacích prostředků.

(18)  „Pokyny o použití přístupu seskupení k posílení humanitární odezvy“ Meziagenturního stálého výboru, dne 23. listopadu 2006. „Přístup seskupení“ funguje na dvou úrovních. Na celkové úrovni tento přístup buduje kapacitu v určených klíčových oblastech nedostatků. Na místní úrovni přístup seskupení posiluje kapacitu koordinace a odezvy tím, že mobilizuje seskupení humanitárních agentur a aktérů, aby reagovali v konkrétních oblastech činnosti, přičemž každé seskupení má jasně stanovenou a odpovědnou vedoucí úlohu.

(19)  Evropský konsensus o rozvoji, odst. 22.

(20)  V této souvislosti EU vítá zásady lepší obnovy („Build Back Better principles“) zdůrazněné v klíčových návrzích na obnovu ve zprávě Williama J. Clintona, zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro země postižené tsunami, prosinec 2006.

(21)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1.

---

PŘÍLOHA

Zásady, normy a hodnotící kritéria pro humanitární pomoc

| — | Pomoc a ochrana by měly být poskytovány v souladu s dodržováním lidské důstojnosti, humanitárních hodnot a lidských práv, jak je stanoveno mezinárodním právem. To vyžaduje, aby poskytování pomoci nebylo ovlivněno zvláštními zájmy ať už hospodářského, politického, kulturního nebo náboženského charakteru. Posuzování potřeb by mělo být ve všech případech základním kamenem humanitárního programu. To se týká humanitárních zásad nestrannosti, neutrality a nezávislosti na jakémkoliv politickém, hospodářském nebo náboženském programu, včetně zahraniční politiky jakékoliv vlády nebo skupiny vlád. (→ Kritéria dopadu, pokrytí a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Pomoc a ochrana by měly být poskytovány v souladu s dodržováním lidské důstojnosti, humanitárních hodnot a lidských práv, jak je stanoveno mezinárodním právem. To vyžaduje, aby poskytování pomoci nebylo ovlivněno zvláštními zájmy ať už hospodářského, politického, kulturního nebo náboženského charakteru. Posuzování potřeb by mělo být ve všech případech základním kamenem humanitárního programu. To se týká humanitárních zásad nestrannosti, neutrality a nezávislosti na jakémkoliv politickém, hospodářském nebo náboženském programu, včetně zahraniční politiky jakékoliv vlády nebo skupiny vlád. (→ Kritéria dopadu, pokrytí a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

| — | Kvalitní pomoc při mimořádných událostech by měla být s ohledem na dostupné zdroje poskytována maximálně bezprostředně a co možná největšímu počtu postižených osob. To vyžaduje rozvoj vhodných a včasných kapacit reakce a připravenosti na mimořádné události. (→ Kritéria včasnosti, pokrytí a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Kvalitní pomoc při mimořádných událostech by měla být s ohledem na dostupné zdroje poskytována maximálně bezprostředně a co možná největšímu počtu postižených osob. To vyžaduje rozvoj vhodných a včasných kapacit reakce a připravenosti na mimořádné události. (→ Kritéria včasnosti, pokrytí a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

| — | Pracovníci zabývající se poskytováním pomoci by měli být odpovědni nejen za způsob řízení zdrojů, ale rovněž za výsledky a dopad, kterého docílí. Měli by být odpovědni vůči postiženým osobám a daňovým poplatníkům dárců. Profesionální plánování, monitorování, hodnocení a audit jsou nástroje pro dosažení odpovědnosti a transparentnosti. (→ Kritéria dopadu, udržitelnosti, pokrytí a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Pracovníci zabývající se poskytováním pomoci by měli být odpovědni nejen za způsob řízení zdrojů, ale rovněž za výsledky a dopad, kterého docílí. Měli by být odpovědni vůči postiženým osobám a daňovým poplatníkům dárců. Profesionální plánování, monitorování, hodnocení a audit jsou nástroje pro dosažení odpovědnosti a transparentnosti. (→ Kritéria dopadu, udržitelnosti, pokrytí a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

| — | Ke všem zasaženým osobám by se mělo přistupovat jako k důstojným a svéprávným lidským bytostem, a ne jako k bezmocným věcem. Způsob, kterým je pomoc poskytovaná, může být stejně důležitý jako samotná pomoc. Postižené obyvatelstvo by se mělo účastnit přijímání rozhodnutí, která ovlivňují jejich životy. Právo účasti je všeobecné právo i osvědčený řídící postup. (→ Kritéria vhodnosti a závažnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Ke všem zasaženým osobám by se mělo přistupovat jako k důstojným a svéprávným lidským bytostem, a ne jako k bezmocným věcem. Způsob, kterým je pomoc poskytovaná, může být stejně důležitý jako samotná pomoc. Postižené obyvatelstvo by se mělo účastnit přijímání rozhodnutí, která ovlivňují jejich životy. Právo účasti je všeobecné právo i osvědčený řídící postup. (→ Kritéria vhodnosti a závažnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

| — | Pomoc by měla být poskytována způsobem, který zohledňuje složitost a rozmanitost lidské zranitelnosti a měl by zahrnovat průřezové otázky, jako například rovnost žen a mužů a okamžitý a dlouhodobý dopad na životní prostředí. Potřeby mužů nejsou totožné s potřebami žen. Stejné nejsou ani práva a potřeby dětí a práva a potřeby dospívajících nebo dospělých osob. Obdobně, zvláštní etnické nebo náboženské skupiny mohou vyžadovat zvláštní přístupy, ohledy a citlivý přístup, pokud jde např. o poskytovaný typ potravin pro jejich spotřebu. (→ Kritéria vhodnosti a závažnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Pomoc by měla být poskytována způsobem, který zohledňuje složitost a rozmanitost lidské zranitelnosti a měl by zahrnovat průřezové otázky, jako například rovnost žen a mužů a okamžitý a dlouhodobý dopad na životní prostředí. Potřeby mužů nejsou totožné s potřebami žen. Stejné nejsou ani práva a potřeby dětí a práva a potřeby dospívajících nebo dospělých osob. Obdobně, zvláštní etnické nebo náboženské skupiny mohou vyžadovat zvláštní přístupy, ohledy a citlivý přístup, pokud jde např. o poskytovaný typ potravin pro jejich spotřebu. (→ Kritéria vhodnosti a závažnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

| — | Zatímco okamžitá záchrana životů a základní životní potřeby jsou absolutní prioritou, pomoc při mimořádných událostech by měla být pevným základem pro dlouhodobější lidský rozvoj, včetně kulturního a environmentálního rozvoje. Dlouhodobé plánování a koordinace s rozvojovými dárci je zapotřebí k provádění integrovaných programů, které propojí programy pro mimořádné události se střednědobými programy, zejména programy v oblasti obnovy, rekonstrukce a rozvoje. Cílem by mělo být pomoci obyvatelům znovu nastolit a posílit jejich tradiční způsoby vyrovnání se se situací. (→ Kritéria dopadu, spojitosti, soudržnosti a udržitelnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Zatímco okamžitá záchrana životů a základní životní potřeby jsou absolutní prioritou, pomoc při mimořádných událostech by měla být pevným základem pro dlouhodobější lidský rozvoj, včetně kulturního a environmentálního rozvoje. Dlouhodobé plánování a koordinace s rozvojovými dárci je zapotřebí k provádění integrovaných programů, které propojí programy pro mimořádné události se střednědobými programy, zejména programy v oblasti obnovy, rekonstrukce a rozvoje. Cílem by mělo být pomoci obyvatelům znovu nastolit a posílit jejich tradiční způsoby vyrovnání se se situací. (→ Kritéria dopadu, spojitosti, soudržnosti a udržitelnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

| — | Zdroje pro mimořádné události by měly být řízeny profesionálně a plná pozornost by měla být věnována předpokládaným nákladům. Osvědčené postupy pro řízení a podporu zaměstnanců jsou klíčovou řídící funkcí, přičemž prioritami jsou bezpečnost zaměstnanců, dobré podmínky, práva, důstojnost a účinnost. (→ Kritéria (nákladové) efektivnosti a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Zdroje pro mimořádné události by měly být řízeny profesionálně a plná pozornost by měla být věnována předpokládaným nákladům. Osvědčené postupy pro řízení a podporu zaměstnanců jsou klíčovou řídící funkcí, přičemž prioritami jsou bezpečnost zaměstnanců, dobré podmínky, práva, důstojnost a účinnost. (→ Kritéria (nákladové) efektivnosti a účinnosti Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

| — | Možné nezamýšlené škodlivé dopady humanitární odezvy (např. prodloužení konfliktu) nebo dopady, které podporují nespravedlivý přístup k příjemcům pomoci, by měly být rozpoznány v počátečních fázích návrhu programu a mělo by se jim aktivně předcházet. (→ Kritéria účinnosti, udržitelnosti, vhodnosti, závažnosti a dopadu Výboru pro rozvojovou pomoc OECD). |
| --- | --- |

—

Možné nezamýšlené škodlivé dopady humanitární odezvy (např. prodloužení konfliktu) nebo dopady, které podporují nespravedlivý přístup k příjemcům pomoci, by měly být rozpoznány v počátečních fázích návrhu programu a mělo by se jim aktivně předcházet. (→ Kritéria účinnosti, udržitelnosti, vhodnosti, závažnosti a dopadu Výboru pro rozvojovou pomoc OECD).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

| 30.1.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 25/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 25/13

---

Konference výborů pro evropské záležitosti parlamentů Evropské unie (COSAC)

Příspěvek přijatý na XXXVIII. konferenci COSAC

v Estoril ve dnech 14.–16. října 2007

(2008/C 25/02)

1.   Mezivládní konference a budoucnost Evropy

| 1.1 | COSAC vítá závěry zasedání předsednictví Evropské rady v Bruselu konaného ve dnech 21. a 22. června, na němž bylo dohodnuto, že v souladu s článkem 48 smlouvy o EU (Smlouva o Evropské unii) bude uspořádána mezivládní konference. |
| --- | --- |

1.1

COSAC vítá závěry zasedání předsednictví Evropské rady v Bruselu konaného ve dnech 21. a 22. června, na němž bylo dohodnuto, že v souladu s článkem 48 smlouvy o EU (Smlouva o Evropské unii) bude uspořádána mezivládní konference.

| 1.2 | COSAC podporuje jednoznačné stanovisko, které zaujalo předsednictví k metodice a časovému plánu mezivládní konference s cílem zajistit, aby konference byla schopná odvést svou práci podle jasného a přesného mandátu, o němž rozhodla Evropská rada. COSAC vítá, skutečnost, že mandát mezivládní konference předpokládá další posílení úlohy národních parlamentů v Evropské unii, přičemž základní charakter, který měla konference v roce 2004 zůstane zachován. |
| --- | --- |

1.2

COSAC podporuje jednoznačné stanovisko, které zaujalo předsednictví k metodice a časovému plánu mezivládní konference s cílem zajistit, aby konference byla schopná odvést svou práci podle jasného a přesného mandátu, o němž rozhodla Evropská rada. COSAC vítá, skutečnost, že mandát mezivládní konference předpokládá další posílení úlohy národních parlamentů v Evropské unii, přičemž základní charakter, který měla konference v roce 2004 zůstane zachován.

| 1.3 | COSAC podporuje cíl předsednictví završit práci mezivládní konference co možná nejrychleji. Požaduje proto schválení reformní smlouvy v rámci neformální schůze představitelů států a vlád konané 18. a 19. října, aby nové instituční uspořádání, poté co bude schváleno, bylo platné již před volbami do Evropského parlamentu, které se mají konat v červnu 2009. |
| --- | --- |

1.3

COSAC podporuje cíl předsednictví završit práci mezivládní konference co možná nejrychleji. Požaduje proto schválení reformní smlouvy v rámci neformální schůze představitelů států a vlád konané 18. a 19. října, aby nové instituční uspořádání, poté co bude schváleno, bylo platné již před volbami do Evropského parlamentu, které se mají konat v červnu 2009.

| 1.4 | COSAC věří, že úlohu národních parlamentů i Evropského parlamentu v rozhodovacím procesu posílí nové postupy v rámci uplatňování zásady subsidiarity a dodatečná ustanovení nové reformní smlouvy. Tyto mechanismy musí zajistit, aby národní parlamenty byly lépe zapojeny do rozhodovacího procesu EU a hrály důležitější úlohu ve vztahu ke svým vládám v otázkách týkajících se Evropské unie. |
| --- | --- |

1.4

COSAC věří, že úlohu národních parlamentů i Evropského parlamentu v rozhodovacím procesu posílí nové postupy v rámci uplatňování zásady subsidiarity a dodatečná ustanovení nové reformní smlouvy. Tyto mechanismy musí zajistit, aby národní parlamenty byly lépe zapojeny do rozhodovacího procesu EU a hrály důležitější úlohu ve vztahu ke svým vládám v otázkách týkajících se Evropské unie.

| 1.5 | COSAC by uvítal upřesnění článku 6 protokolu č. 2 Smlouvy o Evropské unii (Protokol o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality), a to v tom smyslu, že časové rozmezí osmi týdnů pro kontrolu plnění zásady subsidiarity by mělo započít teprve poté, co bude návrh legislativního aktu předán národním parlamentů ve všech oficiálních jazycích Unie. |
| --- | --- |

1.5

COSAC by uvítal upřesnění článku 6 protokolu č. 2 Smlouvy o Evropské unii (Protokol o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality), a to v tom smyslu, že časové rozmezí osmi týdnů pro kontrolu plnění zásady subsidiarity by mělo započít teprve poté, co bude návrh legislativního aktu předán národním parlamentů ve všech oficiálních jazycích Unie.

| 1.6 | COSAC kromě toho uznává, že uplatňování nových práv národních parlamentů v kontextu nové reformní smlouvy vyžaduje nejen intenzivnější dialog mezi národními parlamenty, ale také plnou spolupráci Evropských institucí, aby se zajistila výměna informací s národními parlamenty, a podpořila se tak transparentnost, demokracie a legitimita právních předpisů EU. Probíhající proces v rámci mezivládní konference by měl být proto vhodnou příležitostí pro zajištění kvalitnějších způsobů komunikace s národními parlamenty, aby se parlamenty mohly lépe zapojit a mohla být zohledněna jejich stanoviska. COSAC je toho názoru, že národní parlamenty by měly být zapojeny do mezivládních konferencí. |
| --- | --- |

1.6

COSAC kromě toho uznává, že uplatňování nových práv národních parlamentů v kontextu nové reformní smlouvy vyžaduje nejen intenzivnější dialog mezi národními parlamenty, ale také plnou spolupráci Evropských institucí, aby se zajistila výměna informací s národními parlamenty, a podpořila se tak transparentnost, demokracie a legitimita právních předpisů EU. Probíhající proces v rámci mezivládní konference by měl být proto vhodnou příležitostí pro zajištění kvalitnějších způsobů komunikace s národními parlamenty, aby se parlamenty mohly lépe zapojit a mohla být zohledněna jejich stanoviska. COSAC je toho názoru, že národní parlamenty by měly být zapojeny do mezivládních konferencí.

2.   Spolupráce s Evropskou komisí

| 2.1 | V září roku 2006 začala Komise národním parlamentům poskytovat veškeré nové návrhy a dokumenty k diskusi a s cílem zlepšit proces vytváření politik je požádala o jejich stanovisko. COSAC konstatuje, že přibližně rok poté je možné tento mechanismus zhodnotit jako přínosný. Mechanismus poskytl nový rozměr spolupráci mezi národními parlamenty a Komisí a poskytl národním parlamentům možnost monitorovat evropské záležitosti. |
| --- | --- |

2.1

V září roku 2006 začala Komise národním parlamentům poskytovat veškeré nové návrhy a dokumenty k diskusi a s cílem zlepšit proces vytváření politik je požádala o jejich stanovisko. COSAC konstatuje, že přibližně rok poté je možné tento mechanismus zhodnotit jako přínosný. Mechanismus poskytl nový rozměr spolupráci mezi národními parlamenty a Komisí a poskytl národním parlamentům možnost monitorovat evropské záležitosti.

| 2.2 | COSAC vítá skutečnost, že Komise přijala závazek zohlednit stanoviska, která předložily národní parlamenty. Tento mechanismus je třeba zachovat i při uplatňování ustanovení týkajících se národních parlamentů, která jsou uvedena v reformní smlouvě. Umožnil národním parlamentům, aby přijaly v procesu rozhodování aktivnější úlohu ve fázi přípravy legislativních návrhů, a posílil tak jejich možnosti účinně se účastnit počáteční fáze tohoto procesu. |
| --- | --- |

2.2

COSAC vítá skutečnost, že Komise přijala závazek zohlednit stanoviska, která předložily národní parlamenty. Tento mechanismus je třeba zachovat i při uplatňování ustanovení týkajících se národních parlamentů, která jsou uvedena v reformní smlouvě. Umožnil národním parlamentům, aby přijaly v procesu rozhodování aktivnější úlohu ve fázi přípravy legislativních návrhů, a posílil tak jejich možnosti účinně se účastnit počáteční fáze tohoto procesu.

| 2.3 | COSAC zdůrazňuje, že je důležité vytvořit dialog mezi Komisí a národními parlamenty a žádá, aby snaha o vytvoření dialogu zahrnovala také konkrétní kroky, které by zajistily národním parlamentům informace o plánech politik Komise již v počáteční fázi. V souvislosti s tímto COSAC připomíná požadavek, který zmínil již u příležitosti XXXVII. konference COSAC v Berlíně, aby Komise zohlednila stanoviska národních parlamentů při formulování legislativního programu a pracovního plánu na rok 2008. |
| --- | --- |

2.3

COSAC zdůrazňuje, že je důležité vytvořit dialog mezi Komisí a národními parlamenty a žádá, aby snaha o vytvoření dialogu zahrnovala také konkrétní kroky, které by zajistily národním parlamentům informace o plánech politik Komise již v počáteční fázi. V souvislosti s tímto COSAC připomíná požadavek, který zmínil již u příležitosti XXXVII. konference COSAC v Berlíně, aby Komise zohlednila stanoviska národních parlamentů při formulování legislativního programu a pracovního plánu na rok 2008.

| 2.4 | Pokud jde o návrhy, které Komise poskytla národním parlamentům, COSAC žádá Komisi, aby zanesla do systému IPEX různé připomínky, které od národních parlamentů získala. COSAC také Komisi doporučuje, aby poskytla národním parlamentům svůj posudek toho, jakým způsobem zohlednila nebo zamýšlí zohlednit připomínky při formulování politiky. |
| --- | --- |

2.4

Pokud jde o návrhy, které Komise poskytla národním parlamentům, COSAC žádá Komisi, aby zanesla do systému IPEX různé připomínky, které od národních parlamentů získala. COSAC také Komisi doporučuje, aby poskytla národním parlamentům svůj posudek toho, jakým způsobem zohlednila nebo zamýšlí zohlednit připomínky při formulování politiky.

3.   Monitorování Lisabonské strategie parlamenty

| 3.1 | COSAC bere na vědomí, že národní parlamenty jsou již aktivně zapojeny do provádění Lisabonské strategie, zejména v roli zákonodárců. Uvítal by však další kroky, pokud jde o monitorování otevřené metody koordinace Lisabonské strategie některými parlamenty. |
| --- | --- |

3.1

COSAC bere na vědomí, že národní parlamenty jsou již aktivně zapojeny do provádění Lisabonské strategie, zejména v roli zákonodárců. Uvítal by však další kroky, pokud jde o monitorování otevřené metody koordinace Lisabonské strategie některými parlamenty.

| 3.2 | COSAC doporučuje parlamentům, aby se snažily uplatnit svůj vliv v rané fázi procesu, neboť tak zajistí napojení na následující fázi implementace, do níž jsou parlamenty zapojeny. COSAC zdůrazňuje důležitou úlohu národních parlamentů v rámci Lisabonské strategie, zejména pokud jde o odpovědnost jednotlivých států a zviditelnění. |
| --- | --- |

3.2

COSAC doporučuje parlamentům, aby se snažily uplatnit svůj vliv v rané fázi procesu, neboť tak zajistí napojení na následující fázi implementace, do níž jsou parlamenty zapojeny. COSAC zdůrazňuje důležitou úlohu národních parlamentů v rámci Lisabonské strategie, zejména pokud jde o odpovědnost jednotlivých států a zviditelnění.

| 3.3 | COSAC zdůrazňuje, že intenzivnější elektronická výměna informací a osvědčených postupů mezi parlamenty s ohledem na monitorování Lisabonské strategie by nadále přispěla k posílení úlohy, kterou by parlamenty mohly v tomto ohledu plnit. COSAC proto vítá skutečnost, že národní parlamenty a Evropský parlament pokračují ve spolupráci v rámci společných parlamentních setkání, která se pořádají od roku 2005 vždy před konáním jarního zasedání Evropské rady. |
| --- | --- |

3.3

COSAC zdůrazňuje, že intenzivnější elektronická výměna informací a osvědčených postupů mezi parlamenty s ohledem na monitorování Lisabonské strategie by nadále přispěla k posílení úlohy, kterou by parlamenty mohly v tomto ohledu plnit. COSAC proto vítá skutečnost, že národní parlamenty a Evropský parlament pokračují ve spolupráci v rámci společných parlamentních setkání, která se pořádají od roku 2005 vždy před konáním jarního zasedání Evropské rady.

| 3.4 | COSAC žádá všechny národní parlamenty, aby se touto otázkou zabývaly, zejména s ohledem na nadcházející revizi Lisabonské strategie v rámci zasedání Evropské rady na jaře roku 2008, kterému bude předsedat Slovinsko, a zdůrazňuje, že je důležité, aby národní parlamenty byly informovány o probíhajících přípravách nového tříletého prováděcího cyklu 2008–2011. |
| --- | --- |

3.4

COSAC žádá všechny národní parlamenty, aby se touto otázkou zabývaly, zejména s ohledem na nadcházející revizi Lisabonské strategie v rámci zasedání Evropské rady na jaře roku 2008, kterému bude předsedat Slovinsko, a zdůrazňuje, že je důležité, aby národní parlamenty byly informovány o probíhajících přípravách nového tříletého prováděcího cyklu 2008–2011.

4.   Středomořský rozměr EU

| 4.1 | COSAC zdůrazňuje strategický význam oblasti Středomoří pro Evropskou unii. Politiky EU vůči středomořským partnerům by měly aktivně přispívat k prosazování stability, bezpečnosti a také rozvoje oblasti sdílené prosperity. COSAC podporuje společenské a kulturní výměny s cílem zajistit lepší porozumění mezi národy a různými regiony. |
| --- | --- |

4.1

COSAC zdůrazňuje strategický význam oblasti Středomoří pro Evropskou unii. Politiky EU vůči středomořským partnerům by měly aktivně přispívat k prosazování stability, bezpečnosti a také rozvoje oblasti sdílené prosperity. COSAC podporuje společenské a kulturní výměny s cílem zajistit lepší porozumění mezi národy a různými regiony.

| 4.2 | COSAC doporučuje členských státům EU, aby ucelenějším a racionálnějším způsobem využívaly stávajících politických nástrojů, zejména evropsko-středomořského partnerství a Evropské politiky sousedství, aby bylo možné řádně propojit rozsáhlou řadu politických požadavků barcelonských dohod o přidružení s domácími politickými programy jednotlivých partnerských zemí. COSAC zdůrazňuje, že je třeba prosadit propojení tří oblastí spolupráce – mír, obchod, občanská společnost. COSAC žádá, aby do programu evropsko-středomořské spolupráce byla začleněna kulturní spolupráce a spolupráce mezi univerzitami, a vytvořila se tak specifická oblast spolupráce zaměřená na kulturní identitu. |
| --- | --- |

4.2

COSAC doporučuje členských státům EU, aby ucelenějším a racionálnějším způsobem využívaly stávajících politických nástrojů, zejména evropsko-středomořského partnerství a Evropské politiky sousedství, aby bylo možné řádně propojit rozsáhlou řadu politických požadavků barcelonských dohod o přidružení s domácími politickými programy jednotlivých partnerských zemí. COSAC zdůrazňuje, že je třeba prosadit propojení tří oblastí spolupráce – mír, obchod, občanská společnost. COSAC žádá, aby do programu evropsko-středomořské spolupráce byla začleněna kulturní spolupráce a spolupráce mezi univerzitami, a vytvořila se tak specifická oblast spolupráce zaměřená na kulturní identitu.

| 4.3 | COSAC zdůrazňuje zásadní důležitost parlamentního rozměru evropsko-středomořského partnerství, zejména při posuzování případných priorit v bilaterálních a multilaterálních vztazích. COSAC také vítá kontakty a výměny probíhající v rámci spřátelených skupin, návštěv a misí. COSAC zdůrazňuje, že všechny tyto skutečnosti mohou ve velké míře přispět ke zviditelnění partnerství a mohou posílit pocit určité přináležitosti jednotlivých stran účastnících se tohoto procesu. |
| --- | --- |

4.3

COSAC zdůrazňuje zásadní důležitost parlamentního rozměru evropsko-středomořského partnerství, zejména při posuzování případných priorit v bilaterálních a multilaterálních vztazích. COSAC také vítá kontakty a výměny probíhající v rámci spřátelených skupin, návštěv a misí. COSAC zdůrazňuje, že všechny tyto skutečnosti mohou ve velké míře přispět ke zviditelnění partnerství a mohou posílit pocit určité přináležitosti jednotlivých stran účastnících se tohoto procesu.

| 4.4 | COSAC žádá všechny zúčastněné partnery, aby úzce spolupracovali a společně našli komplexní a ucelenou politiku v oblasti přistěhovalectví, která bude schopná spojit požadavky obou stran a zhodnotit výhody, které přistěhovalectví může přinést všem účastníkům procesu. COSAC zdůrazňuje, že je nezbytné zabývat se vážným problémem nedovoleného přistěhovalectví, avšak při zajištění dodržování lidských práv v plném rozsahu. V této souvislosti je třeba se také důrazně postavit proti obchodování s lidmi, které je příčinou ztrát na životech a velkého strádání a uvědomit si úzké propojení mezi přistěhovalectvím a rozvojem. Také je velice důležité uznat výhody legálního přistěhovalectví, zejména kvalifikovaných pracovníků vstupujících na evropský trh práce. |
| --- | --- |

4.4

COSAC žádá všechny zúčastněné partnery, aby úzce spolupracovali a společně našli komplexní a ucelenou politiku v oblasti přistěhovalectví, která bude schopná spojit požadavky obou stran a zhodnotit výhody, které přistěhovalectví může přinést všem účastníkům procesu. COSAC zdůrazňuje, že je nezbytné zabývat se vážným problémem nedovoleného přistěhovalectví, avšak při zajištění dodržování lidských práv v plném rozsahu. V této souvislosti je třeba se také důrazně postavit proti obchodování s lidmi, které je příčinou ztrát na životech a velkého strádání a uvědomit si úzké propojení mezi přistěhovalectvím a rozvojem. Také je velice důležité uznat výhody legálního přistěhovalectví, zejména kvalifikovaných pracovníků vstupujících na evropský trh práce.

5.   Monitorování finančních programů Evropské unie parlamenty

| 5.1 | COSAC žádá evropské orgány, které jsou stranami interinstitucionálních dohod, aby při definování víceletého finančního rámce (tzv. finančních výhledů) informovaly národní parlamenty o prioritách a strategických cílech tohoto rámce. |
| --- | --- |

5.1

COSAC žádá evropské orgány, které jsou stranami interinstitucionálních dohod, aby při definování víceletého finančního rámce (tzv. finančních výhledů) informovaly národní parlamenty o prioritách a strategických cílech tohoto rámce.

| 5.2 | COSAC doporučuje národním parlamentům, aby dále prováděly dohled nad těmito záležitostmi, zejména nad víceletým rámcem, specifickými programy financování a ročním rozpočtem. Dohled nad těmito třemi aspekty by mohl umožnit širší a hlubší proniknutí do struktury finančních programů EU. |
| --- | --- |

5.2

COSAC doporučuje národním parlamentům, aby dále prováděly dohled nad těmito záležitostmi, zejména nad víceletým rámcem, specifickými programy financování a ročním rozpočtem. Dohled nad těmito třemi aspekty by mohl umožnit širší a hlubší proniknutí do struktury finančních programů EU.

| 5.3 | COSAC žádá, aby v rámci přezkoumání rozpočtu v letech 2008–2009 národní parlamenty vyjádřily svá stanoviska ještě před přijetím závěrů tohoto přezkoumání, a to zejména tím, že se aktivně zúčastní konference, kterou bude pořádat Komise po skončení konzultačního období zahájeného tímto orgánem. Dále národním parlamentům doporučuje, aby se vzájemně informovaly o výsledcích jejich dohledu a o tom, zda předaly svá stanoviska přímo Komisi. |
| --- | --- |

5.3

COSAC žádá, aby v rámci přezkoumání rozpočtu v letech 2008–2009 národní parlamenty vyjádřily svá stanoviska ještě před přijetím závěrů tohoto přezkoumání, a to zejména tím, že se aktivně zúčastní konference, kterou bude pořádat Komise po skončení konzultačního období zahájeného tímto orgánem. Dále národním parlamentům doporučuje, aby se vzájemně informovaly o výsledcích jejich dohledu a o tom, zda předaly svá stanoviska přímo Komisi.

---

Komise

| 30.1.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 25/16

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

29. ledna 2008

(2008/C 25/03)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4773 |
| JPY | japonský jen | 158,02 |
| DKK | dánská koruna | 7,4524 |
| GBP | britská libra | 0,74295 |
| SEK | švédská koruna | 9,4487 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6154 |
| ISK | islandská koruna | 95,60 |
| NOK | norská koruna | 8,0350 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,903 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 258,23 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6975 |
| PLN | polský zlotý | 3,6173 |
| RON | rumunský lei | 3,7350 |
| SKK | slovenská koruna | 33,659 |
| TRY | turecká lira | 1,7402 |
| AUD | australský dolar | 1,6641 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4759 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,5299 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8988 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0979 |
| KRW | jihokorejský won | 1 395,61 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,5927 |
| CNY | čínský juan | 10,6284 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2496 |
| IDR | indonéská rupie | 13 772,87 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7828 |
| PHP | filipínské peso | 59,860 |
| RUB | ruský rubl | 36,1630 |
| THB | thajský baht | 46,300 |
| BRL | brazilský real | 2,6226 |
| MXN | mexické peso | 16,0413 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4773

JPY

japonský jen

158,02

DKK

dánská koruna

7,4524

GBP

britská libra

0,74295

SEK

švédská koruna

9,4487

CHF

švýcarský frank

1,6154

ISK

islandská koruna

95,60

NOK

norská koruna

8,0350

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,903

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

258,23

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6975

PLN

polský zlotý

3,6173

RON

rumunský lei

3,7350

SKK

slovenská koruna

33,659

TRY

turecká lira

1,7402

AUD

australský dolar

1,6641

CAD

kanadský dolar

1,4759

HKD

hongkongský dolar

11,5299

NZD

novozélandský dolar

1,8988

SGD

singapurský dolar

2,0979

KRW

jihokorejský won

1 395,61

ZAR

jihoafrický rand

10,5927

CNY

čínský juan

10,6284

HRK

chorvatská kuna

7,2496

IDR

indonéská rupie

13 772,87

MYR

malajsijský ringgit

4,7828

PHP

filipínské peso

59,860

RUB

ruský rubl

36,1630

THB

thajský baht

46,300

BRL

brazilský real

2,6226

MXN

mexické peso

16,0413

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 30.1.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 25/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 25/17

---

Provozování pravidelné letecké dopravy

Nabídkové řízení vyhlášené Irskem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelné letecké dopravy v Irsku

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 25/04)

1.   Úvod

Irsko změnilo závazky veřejné služby zveřejněné v Úř. věst. C 39 ze dne 16. února 2005 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na níže uvedených trasách s účinkem ode dne 22. července 2008:

| — | Galway – Dublin |
| --- | --- |

—

Galway – Dublin

| — | Kerry – Dublin |
| --- | --- |

—

Kerry – Dublin

| — | Knock – Dublin |
| --- | --- |

—

Knock – Dublin

| — | Derry – Dublin |
| --- | --- |

—

Derry – Dublin

| — | Donegal – Dublin |
| --- | --- |

—

Donegal – Dublin

| — | Sligo – Dublin |
| --- | --- |

—

Sligo – Dublin

Normy požadované závazky veřejné služby byly zveřejněny v Úř. věst. C 39 ze dne 16. února 2005, ve znění oznámení zveřejněného v Úř. věst. C 24, 29.1.2008.

V případě, že do jednoho měsíce od zveřejnění žádný letecký dopravce nezahájí, nebo nebude mít v úmyslu zahájit pravidelnou leteckou dopravu v souladu se závazky veřejné služby a bez požadavku na vyrovnání, Irsko rozhodlo, že v souladu s postupem stanoveným v čl. 4 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení i nadále omezí přístup na každou trasu na jediného leteckého dopravce počínaje dnem 22. července 2008 a nabídne provozní právo k této dopravě ve veřejném nabídkovém řízení.

2.   Předmět nabídkového řízení

Provozování přímé pravidelné letecké dopravy na jedné či více z výše uvedených tras počínaje dnem 22. července 2008 v souladu se závazkem veřejné služby uloženým na dotčené trase (dotčených trasách) a zveřejněným v Úř. věst. C 39 ze dne 16. února 2005, ve znění oznámení zveřejněného v Úř. věst. C 24, 29.1.2008.

Kromě samostatných nabídek na každou trasu mohou letecké společnosti rovněž předložit kombinované nabídky pro jakoukoliv z níže uvedených kombinací. Tyto kombinované nabídky jsou žádoucí v případech, kde navrhovaná míra vyrovnání je nižší než celková částka dvou příslušných samostatných nabídek (v důsledku úspor z rozsahu atd.).

| — | trasa Derry – Dublin s trasou Knock – Dublin |
| --- | --- |

—

trasa Derry – Dublin s trasou Knock – Dublin

| — | trasa Derry – Dublin s trasou Donegal – Dublin |
| --- | --- |

—

trasa Derry – Dublin s trasou Donegal – Dublin

| — | trasa Knock – Dublin s trasou Sligo – Dublin |
| --- | --- |

—

trasa Knock – Dublin s trasou Sligo – Dublin

| — | trasa Donegal – Dublin s trasou Sligo – Dublin |
| --- | --- |

—

trasa Donegal – Dublin s trasou Sligo – Dublin

V každém případu budou platit podmínky závazku veřejné služby uložené na zvolených trasách a zveřejněné v Úř. věst. C 39 ze dne 16. února 2005 ve znění oznámení zveřejněného v Úř. věst. C 24, 29.1.2008.

3.   Účast

Nabídkové řízení je otevřeno všem leteckým dopravcům, kteří mají platnou licenci k provozování letecké dopravy vydanou členským státem podle nařízení (EHS) č. 2407/92. Doprava bude provozována na letiště spadající do pravomoci Irského leteckého úřadu (Irish Aviation Authority).

4.   Nabídkové řízení

Toto nabídkové řízení podléhá ustanovením čl. 4 odst. 1 písm. d), e), f), g) h) a i) nařízení (EHS) č. 2408/92.

5.   Informace pro účastníky nabídkového řízení

Úplnou dokumentaci nabídkového řízení, včetně formuláře pro předložení nabídky, finančních požadavků, demografických a sociálně-ekonomických prvků spádové oblasti každého letiště, informací o každém letišti (počet cestujících v minulosti, přistávací poplatky, technické vybavení atd.), a veškeré smluvní podmínky lze zdarma obdržet na adrese: Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, Ireland. Kontaktní osoba: pan Denis Murphy; Tel.: (353-1) 604 15 94; Fax: (353-1) 604 16 81; E-mail: airports@transport.ie

6.   Informace požadované od účastníků nabídkového řízení

Kromě podrobně vyplněného formuláře pro předložení nabídky musí účastníci nabídkového řízení s ohledem na požadavek zahájit služby dne 22. července 2008 a s ohledem na požadavek spolehlivosti a nepřetržitosti služeb přesvědčit zadavatele, že:

| a) | jsou finančně schopni zaručit a provozovat uvedené služby; |
| --- | --- |

a)

jsou finančně schopni zaručit a provozovat uvedené služby;

| b) | mají potřebné platné provozní licence a osvědčení (licence k provozování letecké dopravy a osvědčení provozovatele letecké dopravy, vydané v rámci společné dohody JAR-OPS) a |
| --- | --- |

b)

mají potřebné platné provozní licence a osvědčení (licence k provozování letecké dopravy a osvědčení provozovatele letecké dopravy, vydané v rámci společné dohody JAR-OPS) a

| c) | mají prokazatelné předchozí zkušenosti s provozováním pravidelné přepravy cestujících. |
| --- | --- |

c)

mají prokazatelné předchozí zkušenosti s provozováním pravidelné přepravy cestujících.

S výhradou splnění všech podmínek uvedených v bodech a), b) a c) budou nabídky hodnoceny s ohledem na nejhospodárnější variantu, přičemž do úvahy bude vzata i schopnost leteckého dopravce zajistit provoz letecké dopravy v souladu se závazkem veřejné služby po dobu trvání smluvního období. Zadavatel však není povinen přijmout každou zakázku. Za určitých okolností si ministr vyhrazuje právo jednat s účastníky nabídkového řízení o ceně jejich nabídek, přičemž však budou zohledněny předpokládané ztráty vyplývající z provozních nákladů, předpokládané výnosy atd.

Zadavatel si vyhrazuje právo vyžádat si další informace o finančních a/nebo technických zdrojích a schopnostech každého žadatele, a aniž je dotčeno výše uvedené, vyžádat si od třetí strany či žadatele další informace o schopnosti žadatele zaručit a provozovat příslušnou pravidelnou leteckou dopravu.

Ceny v nabídce by měly být uvedeny v eurech a veškerá podpůrná dokumentace musí být v angličtině. Smlouva bude uzavřena podle irského práva a bude podléhat výlučné soudní pravomoci irských soudů.

7.   Finanční vyrovnání

V nabídkách musí být výslovně uvedena částka finančního vyrovnání požadovaná za provozování dopravy na dané trase (daných trasách) za každý rok ze 3 let od data předpokládaného zahájení dopravy. Výše vyrovnání se vypočítá v souladu s požadovanými minimálními normami.

Skutečná částka vyrovnání, jež má ministerstvo dopravy (Department of Transport) zaplatit, se stanoví ex-post pro každý rok a bude omezena na skutečné ztráty vítězného uchazeče při provozování dopravy s ohledem na skutečné náklady, příjmy a popřípadě na ziskové rozpětí, nejvýše však do limitu částky stanovené v nabídce pro každý rok.

Letecký dopravce si může požádat o platby vyplácené v pravidelných splátkách v souladu s postupy stanovenými v dokumentaci uvedené výše v bodu 5. Vyrovnávací platba bude vyplacena na konci každého smluvního roku pod podmínkou, že zadavatel obdrží řádně doložené žádosti spolu s osvědčeními od auditora dopravce v souladu s podmínkami smlouvy.

Smlouva bude obsahovat ustanovení o možném zvýšení maximálního limitu vyrovnání pro určitý rok (určité roky) za určitých podmínek a výhradně podle vlastního uvážení zadavatele v případě mimořádných změn v provozních podmínkách a aniž jsou dotčena ustanovení, kterými se řídí vypovězení smlouvy. Zadavatel zváží žádosti o zvýšení maximální výše subvence na určitý rok (určité roky) pouze v případech, kdy účastník nabídkového řízení nepředvídal či nemohl předvídat vývoj příslušné situace nebo kdy tento vývoj je způsoben okolnostmi, nad nimiž nemá uchazeč kontrolu. Vyrovnání za zvýšení palivových nákladů je omezeno na případy mimořádného prudkého zvýšení nákladů (ve výši alespoň 30 % průměru) v průběhu jednoho roku smlouvy a určí se na základě vzorce, přičemž:

A představuje ověřitelné palivové náklady v rámci finančního vyrovnání v příslušných dvanácti měsících smluvního období;

B představuje jakékoliv průměrné procentní zvýšení ceny leteckého petroleje za stejné dvanáctiměsíční období smlouvy uvedené v dokumentu Jet Fuel Price Monitor zveřejněném sdružením IATA, snížené o 30 procentních bodů a

C představuje dodatečné přípustné vyrovnání a vypočítá se následujícím způsobem: C = A × B

Všechny platby vyplývající ze smlouvy se uskuteční v eurech.

8.   Doba platnosti smlouvy, změna a ukončení smlouvy

Zakázku zadá ministr dopravy. Smlouva bude platit po dobu 3 let počínaje dnem 22. července 2008. Nové nabídkové řízení bude případně vyhlášeno před ukončením nejvýše tříletého období počínajícího dnem 22. července 2008. Změny smlouvy a ukončení smlouvy musí být ve shodě s podmínkami smlouvy. Změny norem požadovaných závazkem veřejné služby budou povoleny jen s předchozím souhlasem zadavatele.

Pokud nastane situace, kdy úspěšný účastník nabídkového řízení již není schopen poskytovat smluvně stanovenou službu (smluvně stanovené služby), vyhrazuje si zadavatel právo udělit dotčenou zakázku (dotčené zakázky) po zbývající smluvní období a za stejných podmínek a se stejnou mírou vyrovnání dalšímu účastníkovi, který byl v původním hodnocení ohodnocen jako druhý nejúspěšnější.

9.   Sankce v případě nedodržení smlouvy ze strany dopravce

V případě zrušení letu z důvodů, které lze přímo přisoudit dopravci, bude splatné vyrovnání zahrnovat pouze případné skutečné náklady dopravce na odbavení cestujících, kteří jsou zrušením letů dotčeni. Zadavatel si vyhrazuje právo vypovědět smlouvu v případě, že se domnívá, že normy požadované závazkem veřejné služby nebyly nebo nejsou odpovídajícím způsobem plněny, a to s ohledem na dostatečnost dopravcem poskytovaných služeb, a zejména na počet letů zrušených a/nebo zpožděných z důvodů, které lze přímo přisoudit dopravci.

10.   Lhůta pro podání nabídek

Třicet jedna (31) kalendářních dnů po dni zveřejnění tohoto sdělení v Úředním věstníku Evropských společenství.

11.   Vyřizování žádosti

Žádosti je třeba zaslat doporučeně, přičemž rozhodující je datum na poštovním razítku, nebo doručit na adresu:

Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, Ireland, do 12:00 hodin (irského času) dne uvedeného v bodu 10 v obálkách označených značkou „EASP Tender“.

12.   Platnost nabídkového řízení

Platnost tohoto nabídkového řízení je podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EHS) č. 2408/92 podmíněna tím, že žádný letecký dopravce Společenství nepředloží před uplynutím lhůty pro podání nabídek program provozování služeb na uvedené trase (uvedených trasách) v souladu se závazkem veřejné služby bez nároku na jakékoliv finanční vyrovnání.

13.   Zákon o svobodě informací z roku 1997

Ministerstvo dopravy se zavazuje, že bude v největší možné míře usilovat o to, aby uchovalo v důvěrnosti jakékoli informace poskytnuté účastníky nabídkového řízení, a to při dodržování povinností uvedeného ministerstva vyplývajících ze zákona, včetně zákona o svobodě informací z roku 1997 ve znění zákona z roku 2003. Pokud si účastníci nabídkového řízení nepřejí, aby některé z informací, jež uvádějí v nabídkách, byly zveřejněny vzhledem k tomu, že jsou obchodně citlivé, měli by tyto informace při jejich poskytování označit a uvést důvody, proč jsou tyto informace citlivé. Uvedené ministerstvo povede s účastníky nabídkového řízení konzultace o citlivých informacích, než rozhodne o zveřejnění informací na základě ustanovení zákona o svobodě informací. Pokud jsou účastníci nabídkového řízení přesvědčeni, že žádné z informací, které poskytují, nejsou obchodně citlivé, měli by učinit příslušné prohlášení a takové informace mohou být v odpovědi na žádost na základě zákona o svobodě informací zveřejněny.

---

Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO)

| 30.1.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 25/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 25/20

---

OZNÁMENÍ O OTEVŘENÝCH VÝBĚROVÝCH ŘÍZENÍCH EPSO/AD/118–123/08

(2008/C 25/05)

Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) pořádá následující výběrová řízení:

| | EPSO/AD/118/08 – JAZYK ČESKÝ (CS) |
| --- | --- |

EPSO/AD/118/08 – JAZYK ČESKÝ (CS)

| | EPSO/AD/119/08 – JAZYK LITEVSKÝ (LT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/119/08 – JAZYK LITEVSKÝ (LT)

| | EPSO/AD/120/08 – JAZYK LOTYŠSKÝ (LV) |
| --- | --- |

EPSO/AD/120/08 – JAZYK LOTYŠSKÝ (LV)

| | EPSO/AD/121/08 – JAZYK MALTSKÝ (MT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/121/08 – JAZYK MALTSKÝ (MT)

| | EPSO/AD/122/08 – JAZYK SLOVENSKÝ (SK) |
| --- | --- |

EPSO/AD/122/08 – JAZYK SLOVENSKÝ (SK)

| | EPSO/AD/123/08 – JAZYK SLOVINSKÝ (SL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/123/08 – JAZYK SLOVINSKÝ (SL)

na pozici administrátora (AD5) v oblasti překladu.

Toto oznámení o výběrovém řízení se zveřejňuje v
  Úředním věstníku Evropské Unie C 25 A ze dne 30. ledna 2008 pouze v němčině, angličtině a francouzštině.

Veškeré informace jsou k dispozici na internetové stránce úřadu EPSO http://europa.eu/epso

---

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 30.1.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 25/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 25/21

---

Oznámení o změně oznámení o volném pracovním místě na pozici generálního tajemníka (platová třída AD 16 – mimo kategorie) – (Čl. 2 písm. a) a článek 8 Služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství)

(2008/C 25/06)

Oznamujeme zaměstnancům evropských institucí, že oznámení o volném pracovním místě na pozici generálního tajemníka EHSV (Evropského hospodářského a sociálního výboru) zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie ve francouzském, německém a anglickém znění (Úř. věst. C 316 A, 28.12.2007) bylo změněno (viz Úř. věst. C 25 A, 30.1.2008).

---