# Den Europæiske Unions L 108/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 108 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang23. april 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 108

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang23. april 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/635 af 22. april 2016 om ændring af bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000 for så vidt angår visse referenceanalysemetoder for spiritus | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/636 af 22. april 2016 om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2016/637 af 22. april 2016 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 for så vidt angår fjernelse af visse aromastoffer fra EU-listen (
  1
  ) | 24 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/638 af 22. april 2016 om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 28 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/639 af 22. april 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 30 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2016/640 af 21. april 2016 om udnævnelse af fem medlemmer af Revisionsretten | 32 |
| | * | Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2016/641 af 21. april 2016 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, som foreslået af Forbundsrepublikken Tyskland | 33 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2016/642 af 21. april 2016 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Rumænien | 34 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2016/643 af 21. april 2016 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget, som foreslået af Den Italienske Republik | 35 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2016/644 af 16. januar 2015 om statsstøttesag SA 31855 (11/C, ex N 503/10), som Cypern påtænker at yde til omstruktureringen af Centralslagteriet i Kofinos
  (meddelt under nummer C(2015) 58) | 36 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 af 22. april 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien
  (meddelt under nummer C(2016) 3261)

   (
  1
  ) | 61 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/635 af 22. april 2016 om ændring af bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000 for så vidt angår visse referenceanalysemetoder for spiritus

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/636 af 22. april 2016 om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

22

*

Kommissionens forordning (EU) 2016/637 af 22. april 2016 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 for så vidt angår fjernelse af visse aromastoffer fra EU-listen (
  1
  )

1

24

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/638 af 22. april 2016 om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

28

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/639 af 22. april 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

30

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2016/640 af 21. april 2016 om udnævnelse af fem medlemmer af Revisionsretten

32

*

Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2016/641 af 21. april 2016 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, som foreslået af Forbundsrepublikken Tyskland

33

*

Rådets afgørelse (EU) 2016/642 af 21. april 2016 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Rumænien

34

*

Rådets afgørelse (EU) 2016/643 af 21. april 2016 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget, som foreslået af Den Italienske Republik

35

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2016/644 af 16. januar 2015 om statsstøttesag SA 31855 (11/C, ex N 503/10), som Cypern påtænker at yde til omstruktureringen af Centralslagteriet i Kofinos
  (meddelt under nummer C(2015) 58)

(meddelt under nummer C(2015) 58)

36

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 af 22. april 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien
  (meddelt under nummer C(2016) 3261)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 3261)

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/635

af 22. april 2016

om ændring af bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000 for så vidt angår visse referenceanalysemetoder for spiritus

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (1), særlig artikel 28, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 2870/2000 (2) opstilles og beskrives referenceanalysemetoderne for spiritus. Nogle af metoderne opført i bilaget til den pågældende forordning, herunder metoderne til bestemmelse af indholdet af flygtige syrer og det totale sukkerindhold i spiritus, er imidlertid endnu ikke beskrevet. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 2870/2000 (2) opstilles og beskrives referenceanalysemetoderne for spiritus. Nogle af metoderne opført i bilaget til den pågældende forordning, herunder metoderne til bestemmelse af indholdet af flygtige syrer og det totale sukkerindhold i spiritus, er imidlertid endnu ikke beskrevet.

| (2) | Metoderne til bestemmelse af indholdet af flygtige syrer og det totale sukkerindhold i visse former for spiritus er blevet valideret i to internationale undersøgelser, der blev foretaget efter internationalt anerkendte procedurer, og metodernes kvalitetsparametre er blevet godkendt. Disse undersøgelser blev foretaget som led i et forskningsprojekt under Europa-Kommissionens 4. rammeprogram — programmet vedrørende standarder, måling og prøvning (SMT). Beskrivelsen af disse metoder bør derfor tilføjes i bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000. |
| --- | --- |

(2)

Metoderne til bestemmelse af indholdet af flygtige syrer og det totale sukkerindhold i visse former for spiritus er blevet valideret i to internationale undersøgelser, der blev foretaget efter internationalt anerkendte procedurer, og metodernes kvalitetsparametre er blevet godkendt. Disse undersøgelser blev foretaget som led i et forskningsprojekt under Europa-Kommissionens 4. rammeprogram — programmet vedrørende standarder, måling og prøvning (SMT). Beskrivelsen af disse metoder bør derfor tilføjes i bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000.

| (3) | I forordning (EF) nr. 110/2008 fastlægges krav for en række spirituskategorier, der skal lagres på træfade, og det bestemmes, at andre kategorier ligeledes kan lagres på træfade. Det kan være nyttigt at analysere de vigtigste forbindelser fra træ ved vurderingen af, om en prøve er i overensstemmelse med definitionen af den relevante spirituskategori. Den Internationale Vinorganisation (OIV) har anerkendt en analysemetode til bestemmelse af disse forbindelser i sin resolution OIV/OENO 382A/2009. Anerkendelsen af metoden var baseret på data fra en international metodekvalitetsundersøgelse af forskellige spirituskategorier foretaget efter internationalt anerkendte procedurer. Denne metode og beskrivelsen heraf bør derfor føjes til EF-referenceanalysemetoderne for spiritus i bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000. |
| --- | --- |

(3)

I forordning (EF) nr. 110/2008 fastlægges krav for en række spirituskategorier, der skal lagres på træfade, og det bestemmes, at andre kategorier ligeledes kan lagres på træfade. Det kan være nyttigt at analysere de vigtigste forbindelser fra træ ved vurderingen af, om en prøve er i overensstemmelse med definitionen af den relevante spirituskategori. Den Internationale Vinorganisation (OIV) har anerkendt en analysemetode til bestemmelse af disse forbindelser i sin resolution OIV/OENO 382A/2009. Anerkendelsen af metoden var baseret på data fra en international metodekvalitetsundersøgelse af forskellige spirituskategorier foretaget efter internationalt anerkendte procedurer. Denne metode og beskrivelsen heraf bør derfor føjes til EF-referenceanalysemetoderne for spiritus i bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000.

| (4) | Forordning (EF) nr. 2870/2000 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 2870/2000 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Spiritus — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Spiritus —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000 ændres i overensstemmelse med bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 39 af 13.2.2008, s. 16.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2870/2000 af 19. december 2000 om EF-referenceanalysemetoder for spiritus (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 20).

2

---

BILAG

I bilaget til forordning (EF) nr. 2870/2000 foretages følgende ændringer:

| 1) | I indholdsfortegnelsen foretages følgende ændringer:






  a) | I punkt III.3 og VIII slettes udtrykket »(p.m.)«. |
| --- | --- | --- |

1)

I indholdsfortegnelsen foretages følgende ændringer:

a)

I punkt III.3 og VIII slettes udtrykket »(p.m.)«.

| b) | Følgende punkt tilføjes:






  »X. | Bestemmelse af forbindelser fra træ: furfural, 5-hydroxymethylfurfural, 5-methylfurfural, vanillin, syringaldehyd, coniferaldehyd, sinapaldehyd, gallussyre, ellaginsyre, vanillinsyre, syringasyre og scopoletin«. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende punkt tilføjes:

»X.

| 2) | I kapitel III indsættes følgende:
  »III.3.   BESTEMMELSE AF FLYGTIGE SYRER I SPIRITUS
  1.   Anvendelsesområde

  Metoden er blevet valideret i interkalibrering for rom, brandy, druemarc og frugtbrændevin i intervaller fra 30 mg/l til 641 mg/l.
  2.   Normative referencer

  ISO 3696: 1987 Vand til analytisk laboratoriebrug. Specifikation og prøvningsmetoder.
  3.   Definitioner

  3.1.   Indholdet af flygtige syrer beregnes ved at fratrække indholdet af ikke-flygtige syrer fra det totale syreindhold.
  3.2.   Totalt syreindhold er det totale titreringssyreindhold.
  3.3.   Indholdet af ikke-flygtige syrer er syreindholdet i inddampningsresten efter tørring af spiritussen.
  4.   Princip

  Det totale syreindhold og indholdet af ikke-flygtige syrer bestemmes ved titrering eller potentiometri.
  5.   Reagenser og materialer

  Under analysen må der kun benyttes reagenser af anerkendt analysekvalitet og vand af mindst klasse 3 if. ISO 3696:1987, medmindre andet er anført.
  5.1.   0,01 M natriumhydroxidopløsning (NaOH)
  5.2.   Indikatorblanding: | 0,1 g indigocarmin og 0,1 g phenolrød afvejes. |
| --- | --- | --- |

2)

I kapitel III indsættes følgende:

»III.3.   BESTEMMELSE AF FLYGTIGE SYRER I SPIRITUS

1.   Anvendelsesområde

Metoden er blevet valideret i interkalibrering for rom, brandy, druemarc og frugtbrændevin i intervaller fra 30 mg/l til 641 mg/l.

2.   Normative referencer

ISO 3696: 1987 Vand til analytisk laboratoriebrug. Specifikation og prøvningsmetoder.

3.   Definitioner

3.1.   Indholdet af flygtige syrer beregnes ved at fratrække indholdet af ikke-flygtige syrer fra det totale syreindhold.

3.2.   Totalt syreindhold er det totale titreringssyreindhold.

3.3.   Indholdet af ikke-flygtige syrer er syreindholdet i inddampningsresten efter tørring af spiritussen.

4.   Princip

Det totale syreindhold og indholdet af ikke-flygtige syrer bestemmes ved titrering eller potentiometri.

5.   Reagenser og materialer

Under analysen må der kun benyttes reagenser af anerkendt analysekvalitet og vand af mindst klasse 3 if. ISO 3696:1987, medmindre andet er anført.

5.1.   0,01 M natriumhydroxidopløsning (NaOH)

5.2.   Indikatorblanding:

0,1 g indigocarmin og 0,1 g phenolrød afvejes.

| | Opløses i 40 ml vand, og der fyldes op med ethanol til 100 ml. |
| --- | --- |

Opløses i 40 ml vand, og der fyldes op med ethanol til 100 ml.

6.   Apparatur og udstyr

Indirekte laboratorieudstyr, A-glasudstyr og følgende:

| 6.1. | Vandpumpe |
| --- | --- |

6.1.

Vandpumpe

| 6.2. | Rotationsfordamper eller ultralydsbad |
| --- | --- |

6.2.

Rotationsfordamper eller ultralydsbad

| 6.3. | Udstyr til potentiometrisk titrering (valgfrit) |
| --- | --- |

6.3.

Udstyr til potentiometrisk titrering (valgfrit)

7.   Prøveudtagning og prøver

Prøver opbevares ved rumtemperatur inden analysen.

8.   Fremgangsmåde

8.1.   Totalt syreindhold

8.1.1.   Fremstilling af prøve

Spiritussen bestråles med ultralyd (sonikering) eller omrøres i to minutter under vakuum for at fjerne kuldioxid, hvis det er nødvendigt.

8.1.2.   Titrering

Der afpipetteres 25 ml spiritus i en 500 ml Erlenmeyer-kolbe.

Der tilsættes ca. 200 ml afkølet kogt destilleret vand (fra samme dag) og 2-6 dråber af indikatorblandingen (5.2).

Der titreres med 0,01 M natriumhydroxidopløsning (5.1), indtil den gulgrønne farve ændres til violet i forbindelse med farveløs spiritus, og den gulbrune farve ændres til rødbrun i forbindelse med brunfarvet spiritus.

Titreringen kan også foretages ved potentiometri til pH 7,5.

Antallet af ml tilsat 0,01 M natriumhydroxidopløsning betegnes n1.

8.1.3.   Beregning

Det totale syreindhold (TA) i milliækvivalenter pr. l spiritus er lig med 0,4 × n1.

Det totale syreindhold (TA′) i mg eddikesyre pr. l spiritus er lig med 24 × n1.

8.2.   Ikke-flygtige syrer

8.2.1.   Fremstilling af prøve

Der inddampes 25 ml spiritus til tørhed:

| | Der afpipetteres 25 ml spiritus i en fladbundet cylindrisk inddampningsskål med en diameter på 55 mm. I den første time anbringes inddampningsskålen på låget af et kogende vandbad, så væsken ikke koger, hvilket kunne medføre tab ved sprøjt. |
| --- | --- |

Der afpipetteres 25 ml spiritus i en fladbundet cylindrisk inddampningsskål med en diameter på 55 mm. I den første time anbringes inddampningsskålen på låget af et kogende vandbad, så væsken ikke koger, hvilket kunne medføre tab ved sprøjt.

| | Tørringen afsluttes med, at skålen sættes i tørreovn ved 105 °C i 2 timer. Skålen afkøles i ekssikkator. |
| --- | --- |

Tørringen afsluttes med, at skålen sættes i tørreovn ved 105 °C i 2 timer. Skålen afkøles i ekssikkator.

8.2.2.   Titrering

Inddampningsresten efter inddampningen med afkølet kogt destilleret vand (fra samme dag) opløses, og der fyldes op til ca. 100 ml og tilsættes 2-6 dråber af indikatorblandingen (5.2).

Der titreres med 0,01 M natriumhydroxidopløsning (5.1).

Titreringen kan også foretages ved potentiometri til pH 7,5.

Antallet af ml tilsat 0,01 M natriumhydroxidopløsning betegnes n2.

8.2.3.   Beregning

Indholdet af ikke-flygtige syrer (FA) i milliækvivalenter pr. l spiritus er lig med 0,4 × n2.

Indholdet af ikke-flygtige syrer (FA) i mg eddikesyre pr. l spiritus er lig med 24 × n2.

9.   Beregning af indholdet af flygtige syrer

9.1.   Udtrykt i milliækvivalenter pr. l:

Idet:

| TA | = | totalt syreindhold i milliækvivalenter pr. l |
| --- | --- | --- |
| FA | = | indholdet af ikke-flygtige syrer i milliækvivalenter pr. l |

TA

=

totalt syreindhold i milliækvivalenter pr. l

FA

=

indholdet af ikke-flygtige syrer i milliækvivalenter pr. l

Indholdet af flygtige syrer (VA) i milliækvivalenter pr. l er lig med:

TA – FA

9.2.   Udtrykt i mg eddikesyre pr. l:

Idet:

| TA′ | = | totalt syreindhold i mg eddikesyre pr. l |
| --- | --- | --- |
| FA′ | = | indholdet af ikke-flygtige syrer i mg eddikesyre pr. l |

TA′

=

totalt syreindhold i mg eddikesyre pr. l

FA′

=

indholdet af ikke-flygtige syrer i mg eddikesyre pr. l

Indholdet af flygtige syrer (VA) i mg eddikesyre pr. l er lig med:

TA′ – FA′

9.3.   Udtrykt i g eddikesyre pr. hl ren alkohol (100 % vol.) er lig med:
  Formula

hvor A er volumenkoncentration af alkohol i spiritus.

10.   Metodens kvalitetsparametre (præcision)

10.1.   Statistiske resultater af interkalibrering

Følgende data kommer fra en international metodekvalitetsundersøgelse, der er foretaget efter internationalt anerkendte procedurer [1], [2].

| År for interkalibrering | 2000 |
| --- | --- |
| Antal laboratorier | 18 |
| Antal prøver | 6 |

År for interkalibrering

2000

Antal laboratorier

18

Antal prøver

6

| Prøver | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal laboratorier efter eliminering af laboratorier med afvigende resultater | 16 | 18 | 18 | 14 | 18 | 18 |
| Antal afvigende resultater (laboratorier) | 2 | | | 4 | | |
| Antal accepterede resultater | 32 | 36 | 36 | 28 | 36 | 36 |
| Gennemsnit [mg/l] | 272 (*)
  241* | 30 | 591 (*)
  641* | 46 | 107 | 492 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 8,0 | 3,6 | 15,0 | 3,7 | 6,7 | 8,5 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 3,1 | 11,8 | 2,4 | 8,0 | 6,2 | 1,7 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l] | 23 | 10 | 42 | 10 | 19 | 24 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 8,5 | 8,4 | 25,0 | 4,55 | 13,4 | 24,4 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 3,3 | 27,8 | 4,1 | 9,9 | 12,5 | 5,0 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [mg/l] | 24 | 23 | 70 | 13 | 38 | 68 |

Prøver

A

B

C

D

E

F

Antal laboratorier efter eliminering af laboratorier med afvigende resultater

16

18

18

14

18

18

Antal afvigende resultater (laboratorier)

2

4

Antal accepterede resultater

32

36

36

28

36

36

Gennemsnit [mg/l]

272 (*)

241*

30

591 (*)

641*

46

107

492

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

8,0

3,6

15,0

3,7

6,7

8,5

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

3,1

11,8

2,4

8,0

6,2

1,7

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

23

10

42

10

19

24

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

8,5

8,4

25,0

4,55

13,4

24,4

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

3,3

27,8

4,1

9,9

12,5

5,0

Reproducerbarhedsgrænse R [mg/l]

24

23

70

13

38

68

Prøvetyper:

| A | blommebrændevin; to niveauer (*) |
| --- | --- |
| B | rom I; blind dobbeltbestemmelse |
| C | rom II; to niveauer* |
| D | slivovitz; blind dobbeltbestemmelse |
| E | brandy; blind dobbeltbestemmelse |
| F | brændevin af druepresserester; blind dobbeltbestemmelse |

A

blommebrændevin; to niveauer (*)

B

rom I; blind dobbeltbestemmelse

C

rom II; to niveauer*

D

slivovitz; blind dobbeltbestemmelse

E

brandy; blind dobbeltbestemmelse

F

brændevin af druepresserester; blind dobbeltbestemmelse

| [1] | Protocol for the Design, Conduct and Interpretation of Method-Performance Studies, Horwitz, W. (1995) Pure and Applied Chemistry 67, 332-343. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Horwitz, W. (1982) Analytical Chemistry 54, 67A-76A.« |
| --- | --- |

[2]

| 3) | Der indsættes følgende som kapitel VIII:
  »VIII.   TOTALT SUKKERINDHOLD

  1.   Anvendelsesområde

  HPLC-RI finder anvendelse på bestemmelsen af totalt sukkerindhold (udtrykt i invertsukker) i spiritus, bortset fra likører med æg- og mælkeprodukter.
  Metoden er blevet valideret i interkalibrering for pastis, destilleret anis, kirsebærlikør, crème de (efterfulgt af navnet på frugten eller den anvendte råvare) og crème de cassis, i intervaller fra 10,86 til 509,7 g/l. Lineariteten af instrumenternes respons blev imidlertid påvist for koncentrationsintervallet fra 2,5 til 20 g/l.
  Denne metode er ikke egnet til bestemmelse af lavt sukkerindhold.
  2.   Normative referencer

  ISO 3696: 1987 Vand til analytisk laboratoriebrug. Specifikation og prøvningsmetoder.
  3.   Princip

  Højtryksvæskekromatografisk analyse af sukkeropløsninger til bestemmelse af deres koncentrationer af glucose, fructose, saccharose, maltose og lactose.
  Denne metode omfatter en stationær fase af alkylaminer og detektering ved differentialrefraktometri og er givet som eksempel. Det er ligeledes muligt at anvende ionbytterharpikser som stationær fase.
  4.   Reagenser og materialer

  4.1.   Glucose (CAS 50-99-7) med en renhedsgrad på mindst 99 %.
  4.2.   Fructose (CAS 57-48-7) med en renhedsgrad på mindst 99 %.
  4.3.   Saccharose (CAS 57-50-1) med en renhedsgrad på mindst 99 %.
  4.4.   Lactose (CAS 5965-66-2) med en renhedsgrad på mindst 99 %.
  4.5.   Maltose monohydrat (CAS 6363-53-7) med en renhedsgrad på mindst 99 %.
  4.6.   Ren acetonitril (CAS 75-05-8) for HPLC-analyse.
  4.7.   Destilleret eller demineraliseret vand, helst mikrofiltreret.
  4.8.   Opløsningsmidler (eksempel)
  Elueringsvæsken består af: | 75 dele (v/v) acetonitril (4.6) |
| --- | --- | --- |

3)

Der indsættes følgende som kapitel VIII:

»VIII.   TOTALT SUKKERINDHOLD

1.   Anvendelsesområde

HPLC-RI finder anvendelse på bestemmelsen af totalt sukkerindhold (udtrykt i invertsukker) i spiritus, bortset fra likører med æg- og mælkeprodukter.

Metoden er blevet valideret i interkalibrering for pastis, destilleret anis, kirsebærlikør, crème de (efterfulgt af navnet på frugten eller den anvendte råvare) og crème de cassis, i intervaller fra 10,86 til 509,7 g/l. Lineariteten af instrumenternes respons blev imidlertid påvist for koncentrationsintervallet fra 2,5 til 20 g/l.

Denne metode er ikke egnet til bestemmelse af lavt sukkerindhold.

2.   Normative referencer

ISO 3696: 1987 Vand til analytisk laboratoriebrug. Specifikation og prøvningsmetoder.

3.   Princip

Højtryksvæskekromatografisk analyse af sukkeropløsninger til bestemmelse af deres koncentrationer af glucose, fructose, saccharose, maltose og lactose.

Denne metode omfatter en stationær fase af alkylaminer og detektering ved differentialrefraktometri og er givet som eksempel. Det er ligeledes muligt at anvende ionbytterharpikser som stationær fase.

4.   Reagenser og materialer

4.1.   Glucose (CAS 50-99-7) med en renhedsgrad på mindst 99 %.

4.2.   Fructose (CAS 57-48-7) med en renhedsgrad på mindst 99 %.

4.3.   Saccharose (CAS 57-50-1) med en renhedsgrad på mindst 99 %.

4.4.   Lactose (CAS 5965-66-2) med en renhedsgrad på mindst 99 %.

4.5.   Maltose monohydrat (CAS 6363-53-7) med en renhedsgrad på mindst 99 %.

4.6.   Ren acetonitril (CAS 75-05-8) for HPLC-analyse.

4.7.   Destilleret eller demineraliseret vand, helst mikrofiltreret.

4.8.   Opløsningsmidler (eksempel)

Elueringsvæsken består af:

75 dele (v/v) acetonitril (4.6)

| | 25 dele (v/v) destilleret vand (4.7). |
| --- | --- |

25 dele (v/v) destilleret vand (4.7).

Helium passeres langsomt gennem i 5-10 minutter inden anvendelse med henblik på afgasning.

Er det anvendte vand ikke mikrofiltreret, tilrådes det at filtrere væsken gennem et filter til organiske opløsningsmidler med porestørrelse på ikke over 0,45 μm.

4.9.   Ethanol, absolut (CAS 64-17-5).

4.10.   Ethanolopløsning (5 %, v/v).

4.11.   Fremstilling af standardstamopløsning (20 g/l)

2 g af de enkelte sukkerarter, der skal analyseres (4.1-4.5), afvejes og hældes uden spild i en 100 ml målekolbe. (Bemærk: 2,11 g maltose monohydrat svarer til 2 g maltose).

Der fyldes op til 100 ml med en alkoholopløsning på 5 % vol. (4.10), der omrøres og opbevares ved ca. + 4 °C. Der fremstilles en ny stamopløsning en gang om ugen.

4.12.   Fremstilling af arbejdsstandardopløsninger (2,5, 5,0, 7,5, 10 og 20 g/l)

Stamopløsningen på 20 g/l fortyndes (4.11) behørigt med en alkoholopløsning på 5 % vol. (4.10) til fremstilling af fem arbejdsstandardopløsninger på 2,5, 5,0, 7,5, 10 og 20 g/l. Opløsningen filtreres gennem et filter med porestørrelse på ikke over 0,45 μm (5.3).

5.   Apparatur og udstyr

5.1.   HPLC-system til fremstilling af en grundopløsning af alle sukkerarterne.

5.1.1.   Højtryksvæskekromatograf med en seksvejsinjektor med 10 μL loop eller anden automatisk eller manuel anordning til pålidelig injektion af mikromængder.

5.1.2.   Pumpesystem, som giver mulighed for at opnå og opretholde en konstant eller programmeret gennemstrømningshastighed med stor nøjagtighed.

5.1.3.   Differentialrefraktometer.

5.1.4.   Dataintegrator eller -registrator med en ydeevne, som er forenelig med det øvrige system.

5.1.5.   Forkolonne:

Det anbefales at knytte en passende forkolonne til den analytiske kolonne.

5.1.6.   Kolonne (eksempel):

| Materiale: | rustfrit stål eller glas. |
| --- | --- |
| Indre diameter: | 2-5 mm. |
| Længde: | 100-250 mm (afhængigt af pakkepartikelstørrelsen), f.eks. 250 mm, hvis partiklerne har en diameter på 5 μm. |
| Stationær fase: | funktionelle grupper af alkylaminbundet silica, partikelstørrelse maks. 5 μm. |

Materiale:

rustfrit stål eller glas.

Indre diameter:

2-5 mm.

Længde:

100-250 mm (afhængigt af pakkepartikelstørrelsen), f.eks. 250 mm, hvis partiklerne har en diameter på 5 μm.

Stationær fase:

funktionelle grupper af alkylaminbundet silica, partikelstørrelse maks. 5 μm.

5.1.7.   Betingelser for kromatografi (eksempel):

| | Elueringsvæske (4.8), gennemstrømningshastighed: 1 ml/minut. |
| --- | --- |

Elueringsvæske (4.8), gennemstrømningshastighed: 1 ml/minut.

| | Detektering: differentialrefraktometri. |
| --- | --- |

Detektering: differentialrefraktometri.

For at sikre, at detektoren er helt stabil, bør den tændes et par timer inden brug. Blindprøven skal opfyldes med elueringsvæsken.

5.2.   Analysevægt med nøjagtighed 0,1 mg.

5.3.   Filtreringsopstilling til små mængder ved brug af mikromembran på 0,45 μm.

6.   Opbevaring af prøver

Prøver opbevares ved modtagelsen ved rumtemperatur inden analysen.

7.   Fremgangsmåde

7.1.   DEL A: Forberedelse af prøve

7.1.1.   Prøven rystes.

7.1.2.   Prøven filtreres gennem et filter med porestørrelse på ikke over 0,45 μm (5.3).

7.2.   DEL B: HPLC

7.2.1.   Bestemmelse

10 μL af standardopløsningerne (4.12) og prøverne (7.1.2). Analysen foretages under passende betingelser for kromatografi, f.eks. de oven for beskrevne betingelser.

7.2.2.   Hvis arealet (eller højden) af en top i en prøve er større end den tilsvarende top i den mest koncentrerede standard, bør prøven fortyndes med destilleret vand og analyseres på ny.

8.   Beregning

De to opnåede kromatogrammer for standardopløsningen og spiritussen sammenlignes. Toppene identificeres ud fra retentionstiden. Højden (eller arealet) af hver top måles for at beregne koncentrationerne ved anvendelse af ekstern standard. Der tages højde for eventuelle fortyndinger af prøven.

Det endelige resultat er summen af saccharose, maltose, lactose, glucose og fructose i g/l invertsukker.

Indholdet af invertsukker beregnes som summen af alle monosaccharider og ved at reducere indholdet af disaccharider plus den støkiometriske mængde af glucose og fructose beregnet på grundlag af indholdet af saccharose.

| Invertsukker (g/l) | = | glucose (g/l) + fructose (g/l) + maltose (g/l) + lactose (g/l) + (saccharose (g/l) × 1,05) |
| --- | --- | --- |
| 1,05 | = | (molekylvægt, fructose + molekylvægt, glucose)/molekylvægt, saccharose |

Invertsukker (g/l)

=

glucose (g/l) + fructose (g/l) + maltose (g/l) + lactose (g/l) + (saccharose (g/l) × 1,05)

1,05

=

(molekylvægt, fructose + molekylvægt, glucose)/molekylvægt, saccharose

9.   Metodens kvalitetsparametre (præcision)

9.1.   Statistiske resultater af interkalibrering

Følgende data kommer fra en international metodekvalitetsundersøgelse, der er foretaget efter internationalt anerkendte procedurer [1], [2].

| År for interkalibrering | 2000 |
| --- | --- |
| Antal laboratorier | 24 |
| Antal prøver | 8 |

År for interkalibrering

2000

Antal laboratorier

24

Antal prøver

8

| [1] | Protocol for the Design, Conduct and Interpretation of Method-Performance Studies, Horwitz, W. (1995) Pure and Applied Chemistry 67, 332-343. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Horwitz, W. (1982) Analytical Chemistry 54, 67A-76A. |
| --- | --- |

[2]

Tabel 1

Fruktose, glukose, maltose

| Analysand | Fruktose | Glukose | Maltose |
| --- | --- | --- | --- |
| Prøver (× 2) | Crème de Cassis | Standard (50 g/l) | Spiritus med anissmag | Crème de Cassis | Standard (50 g/l) | Spiritus med anissmag | Standard (10 g/l) |
| Gennemsnit [g/l] | 92,78 | 50,61 | 15,62 | 93,16 | 50,06 | 15,81 | 9,32 |
| Antal laboratorier uden afvigende resultater | 21 | 22 | 21 | 23 | 19 | 21 | 22 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [g/l] | 2,34 | 2,12 | 0,43 | 3,47 | 1,01 | 0,48 | 0,54 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 2,53 | 4,2 | 2,76 | 3,72 | 2,03 | 3,02 | 5,77 |
| Repeterbarhedsgrænse r [g/l]
  (r = 2,8 × sr) | 6,56 | 5,95 | 1,21 | 9,71 | 2,84 | 1,34 | 1,51 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [g/l] | 7,72 | 3,13 | 0,84 | 9,99 | 2,7 | 0,88 | 1,4 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 8,32 | 6,18 | 5,37 | 10,72 | 5,4 | 5,54 | 15,06 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 21,62 | 8,76 | 2,35 | 27,97 | 7,57 | 2,45 | 3,93 |

Analysand

Fruktose

Glukose

Maltose

Prøver (× 2)

Crème de Cassis

Standard (50 g/l)

Spiritus med anissmag

Crème de Cassis

Standard (50 g/l)

Spiritus med anissmag

Standard (10 g/l)

Gennemsnit [g/l]

92,78

50,61

15,62

93,16

50,06

15,81

9,32

Antal laboratorier uden afvigende resultater

21

22

21

23

19

21

22

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [g/l]

2,34

2,12

0,43

3,47

1,01

0,48

0,54

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

2,53

4,2

2,76

3,72

2,03

3,02

5,77

Repeterbarhedsgrænse r [g/l]

(r = 2,8 × sr)

6,56

5,95

1,21

9,71

2,84

1,34

1,51

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [g/l]

7,72

3,13

0,84

9,99

2,7

0,88

1,4

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

8,32

6,18

5,37

10,72

5,4

5,54

15,06

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

21,62

8,76

2,35

27,97

7,57

2,45

3,93

Tabel 2

Saccharose

| Analysand | Saccharose |
| --- | --- |
| Prøver | Pastis | Ouzo | Kirsebærlikør | Crème de Menthe | Crème de Cassis | Standard (100 g/l) |
| Gennemsnit [g/l] | 10,83 | 29,2
  19,7 (*1) | 103,33 | 349,96 | 319,84 | 99,83 |
| Antal laboratorier uden afvigende resultater | 19 | 19 | 20 | 18 | 18 | 18 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [g/l] | 0,09 | 0,75 | 2,17 | 5,99 | 4,31 | 1,25 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 0,81 | 3,07 | 2,1 | 1,71 | 1,35 | 1,25 |
| Repeterbarhedsgrænse r [g/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,25 | 2,1 | 6,07 | 16,76 | 12,06 | 3,49 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [g/l] | 0,79 | 0,92 | 4,18 | 9,94 | 16,11 | 4,63 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 7,31 | 3,76 | 4,05 | 2,84 | 5,04 | 4,64 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 2,22 | 2,57 | 11,7 | 27,84 | 45,12 | 12,97 |

Analysand

Saccharose

Prøver

Pastis

Ouzo

Kirsebærlikør

Crème de Menthe

Crème de Cassis

Standard (100 g/l)

Gennemsnit [g/l]

10,83

29,2

19,7 (*1)

103,33

349,96

319,84

99,83

Antal laboratorier uden afvigende resultater

19

19

20

18

18

18

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [g/l]

0,09

0,75

2,17

5,99

4,31

1,25

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

0,81

3,07

2,1

1,71

1,35

1,25

Repeterbarhedsgrænse r [g/l]

(r = 2,8 × sr)

0,25

2,1

6,07

16,76

12,06

3,49

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [g/l]

0,79

0,92

4,18

9,94

16,11

4,63

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

7,31

3,76

4,05

2,84

5,04

4,64

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

2,22

2,57

11,7

27,84

45,12

12,97

Tabel 3

Totalt sukkerindhold

(Bemærk: Disse data er beregnet for totalt sukkerindhold og ikke for invertsukker som defineret i punkt 8 ovenfor.)

| Prøver | Pastis | Ouzo | Spiritus med anissmag | Kirsebærlikør | Crème de Menthe | Crème de Cassis | Standard (220 g/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnit [g/l] | 10,86 | 29,2
  19,7 (*2) | 31,59 | 103,33 | 349,73 | 509,69 | 218,78 |
| Antal laboratorier uden afvigende resultater | 20 | 19 | 20 | 20 | 18 | 18 | 19 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [g/l] | 0,13 | 0,75 | 0,77 | 2,17 | 5,89 | 5,59 | 2,71 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 1,16 | 3,07 | 2,45 | 2,1 | 1,69 | 1,1 | 1,24 |
| Repeterbarhedsgrænse r [g/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,35 | 2,1 | 2,17 | 6,07 | 16,5 | 15,65 | 7,59 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [g/l] | 0,79 | 0,92 | 1,51 | 4,18 | 9,98 | 14,81 | 8,53 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 7,25 | 3,76 | 4,79 | 4,04 | 2,85 | 2,91 | 3,9 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 2,21 | 2,57 | 4,24 | 11,7 | 27,94 | 41,48 | 23,89 |

Prøver

Pastis

Ouzo

Spiritus med anissmag

Kirsebærlikør

Crème de Menthe

Crème de Cassis

Standard (220 g/l)

Gennemsnit [g/l]

10,86

29,2

19,7 (*2)

31,59

103,33

349,73

509,69

218,78

Antal laboratorier uden afvigende resultater

20

19

20

20

18

18

19

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [g/l]

0,13

0,75

0,77

2,17

5,89

5,59

2,71

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

1,16

3,07

2,45

2,1

1,69

1,1

1,24

Repeterbarhedsgrænse r [g/l]

(r = 2,8 × sr)

0,35

2,1

2,17

6,07

16,5

15,65

7,59

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [g/l]

0,79

0,92

1,51

4,18

9,98

14,81

8,53

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

7,25

3,76

4,79

4,04

2,85

2,91

3,9

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

2,21

2,57

4,24

11,7

27,94

41,48

23,89

| 4) | Følgende indsættes som kapitel X:
  »X.   BESTEMMELSE AF FØLGENDE FORBINDELSER FRA TRÆ I SPIRITUS VED HØJTRYKSVÆSKEKROMATOGRAFI (HPLC): FURFURAL, 5-HYDROXYMETHYLFURFURAL, 5-METHYLFURFURAL, VANILLIN, SYRINGALDEHYD, CONIFERALDEHYD, SINAPALDEHYD, GALLUSSYRE, ELLAGINSYRE, VANILLINSYRE, SYRINGASYRE OG SCOPOLETIN

  1.   Anvendelsesområde

  Metoden vedrører bestemmelse af furfural, 5-hydroxymethylfurfural, 5-methylfurfural, vanillin, syringaldehyd, coniferaldehyd, sinapaldehyd, gallussyre, ellaginsyre, vanillinsyre, syringasyre og scopoletin ved højtryksvæskekromatografi.
  2.   Normativ reference

  Analysemetode, der er godkendt af Den Internationale Vinorganisations (OIV) generalforsamling og offentliggjort af OIV under reference OIV-MA-BS-16: R2009.
  3.   Princip

  Bestemmelse ved højtryksvæskekromatografi (HPLC) med detektering ved ultraviolet spektrofotometri ved flere bølgelængder og ved spektrofluorimetri.
  4.   Reagenser

  Reagenserne skal være af analysekvalitet. Der anvendes destilleret vand eller vand af mindst tilsvarende renhed. Det er bedst at anvende mikrofiltreret vand med en resistivitet på 18,2 M Ω.cm.
  4.1.   Alkoholindhold på 96 %.
  4.2.   Methanol af HPLC-kvalitet (væske B).
  4.3.   0,5 % eddikesyre (væske A).
  4.4.   Mobile faser: (er kun givet som eksempel).
  Væske A (0,5 % eddikesyre) og væske B (ren methanol). Filtreres gennem et membranfilter (porestørrelse 0,45 μm). Der afgasses om nødvendigt i ultralydsbad.
  4.5.   Referencestandarder for en renhed på mindst 99 %: furfural, 5-hydroxymethylfurfural, 5-methylfurfural, vanillin, syringaldehyd, coniferaldehyd, sinapaldehyd, gallussyre, ellaginsyre, vanillinsyre, syringasyre og scopoletin.
  4.6.   Referenceopløsning: Standardstofferne opløses i en vandig-alkoholholdig opløsning på 50 % vol. De endelige koncentrationer i referenceopløsningen bør være i størrelsesordenen:
  furfural: 5 mg/l; 5-hydroxymethyl furfural: 10 mg/l; 5-methylfurfural 2 mg/l; vanillin: 5 mg/l; syringaldehyd: 10 mg/l; coniferaldehyd: 5 mg/l; sinapaldehyd: 5 mg/l; gallussyre: 10 mg/l; ellaginsyre: 10 mg/l; vanillinsyre: 5 mg/l; syringasyre: 5 mg/l; scopoletin: 0,5 mg/l.
  5.   Apparatur

  Sædvanligt laboratorieudstyr
  5.1.   Højtryksvæskekromatograf, der kan fungere i binær gradient mode, udstyret med:






  5.1.1. | Spektrofotometrisk detektor til måling af bølgelængder i intervallet 260-340 nm. Det er imidlertid bedst at arbejde med en detektor med variabel bølgelængde med en diode eller lignende med henblik på at bekræfte toppenes renhed. |
| --- | --- | --- |

4)

Følgende indsættes som kapitel X:

»X.   BESTEMMELSE AF FØLGENDE FORBINDELSER FRA TRÆ I SPIRITUS VED HØJTRYKSVÆSKEKROMATOGRAFI (HPLC): FURFURAL, 5-HYDROXYMETHYLFURFURAL, 5-METHYLFURFURAL, VANILLIN, SYRINGALDEHYD, CONIFERALDEHYD, SINAPALDEHYD, GALLUSSYRE, ELLAGINSYRE, VANILLINSYRE, SYRINGASYRE OG SCOPOLETIN

1.   Anvendelsesområde

Metoden vedrører bestemmelse af furfural, 5-hydroxymethylfurfural, 5-methylfurfural, vanillin, syringaldehyd, coniferaldehyd, sinapaldehyd, gallussyre, ellaginsyre, vanillinsyre, syringasyre og scopoletin ved højtryksvæskekromatografi.

2.   Normativ reference

Analysemetode, der er godkendt af Den Internationale Vinorganisations (OIV) generalforsamling og offentliggjort af OIV under reference OIV-MA-BS-16: R2009.

3.   Princip

Bestemmelse ved højtryksvæskekromatografi (HPLC) med detektering ved ultraviolet spektrofotometri ved flere bølgelængder og ved spektrofluorimetri.

4.   Reagenser

Reagenserne skal være af analysekvalitet. Der anvendes destilleret vand eller vand af mindst tilsvarende renhed. Det er bedst at anvende mikrofiltreret vand med en resistivitet på 18,2 M Ω.cm.

4.1.   Alkoholindhold på 96 %.

4.2.   Methanol af HPLC-kvalitet (væske B).

4.3.   0,5 % eddikesyre (væske A).

4.4.   Mobile faser: (er kun givet som eksempel).

Væske A (0,5 % eddikesyre) og væske B (ren methanol). Filtreres gennem et membranfilter (porestørrelse 0,45 μm). Der afgasses om nødvendigt i ultralydsbad.

4.5.   Referencestandarder for en renhed på mindst 99 %: furfural, 5-hydroxymethylfurfural, 5-methylfurfural, vanillin, syringaldehyd, coniferaldehyd, sinapaldehyd, gallussyre, ellaginsyre, vanillinsyre, syringasyre og scopoletin.

4.6.   Referenceopløsning: Standardstofferne opløses i en vandig-alkoholholdig opløsning på 50 % vol. De endelige koncentrationer i referenceopløsningen bør være i størrelsesordenen:

furfural: 5 mg/l; 5-hydroxymethyl furfural: 10 mg/l; 5-methylfurfural 2 mg/l; vanillin: 5 mg/l; syringaldehyd: 10 mg/l; coniferaldehyd: 5 mg/l; sinapaldehyd: 5 mg/l; gallussyre: 10 mg/l; ellaginsyre: 10 mg/l; vanillinsyre: 5 mg/l; syringasyre: 5 mg/l; scopoletin: 0,5 mg/l.

5.   Apparatur

Sædvanligt laboratorieudstyr

5.1.   Højtryksvæskekromatograf, der kan fungere i binær gradient mode, udstyret med:

5.1.1.

Spektrofotometrisk detektor til måling af bølgelængder i intervallet 260-340 nm. Det er imidlertid bedst at arbejde med en detektor med variabel bølgelængde med en diode eller lignende med henblik på at bekræfte toppenes renhed.

| 5.1.2. | Spektrofotometrisk detektor — excitationsbølgelængde: 354 nm, emissionsbølgelængde: 446 nm (til detektering af scopoletin, der ligeledes kan detekteres ved 313 nm ved spektrofotometri). |
| --- | --- |

5.1.2.

Spektrofotometrisk detektor — excitationsbølgelængde: 354 nm, emissionsbølgelængde: 446 nm (til detektering af scopoletin, der ligeledes kan detekteres ved 313 nm ved spektrofotometri).

| 5.1.3. | Injektionsanordning til injektion af 10 eller 20 μl (f.eks.) af prøven. |
| --- | --- |

5.1.3.

Injektionsanordning til injektion af 10 eller 20 μl (f.eks.) af prøven.

| 5.1.4. | Kolonne til højtryksvæskekromatografi af typen RP C18, partikelstørrelse maks. 5 μm. |
| --- | --- |

5.1.4.

Kolonne til højtryksvæskekromatografi af typen RP C18, partikelstørrelse maks. 5 μm.

5.2.   Sprøjter til HPLC.

5.3.   Anordning til membranfiltrering af små mængder.

5.4.   Computer/integrator eller optager/integrator, der er kompatibel med hele apparaturet. Den skal navnlig have flere indsamlingskanaler.

6.   Fremgangsmåde

6.1.   Fremstilling af injektionsopløsningen.

Referenceopløsningen og spiritussen filtreres om nødvendigt gennem et membranfilter med porestørrelse på ikke over 0,45 μm.

6.2.   Kromatografiske driftsbetingelser: Analysen foretages ved stuetemperatur ved hjælp af det udstyr, der er beskrevet i punkt 5.1, og ved brug af de mobile faser (punkt 4.4) og en gennemstrømningshastighed på ca. 0,6 ml pr. minut i overensstemmelse med nedenstående gradient (er kun givet som et eksempel)

Tidspunkt: 0 min, 50 min, 70 min, 90 min

Væske A (vand-syre): 100 %, 60 %, 100 %, 100 %

Væske B (methanol): 0 %, 40 %, 0 %, 0 %

Bemærk, at denne gradient bør ændres i nogle tilfælde for at undgå co-eluering.

6.3.   Bestemmelse

6.3.1.   Referencestandarderne sprøjtes ind særskilt og blandes.

Tilpas driftsbetingelserne, således at opløsningsfaktorerne for alle forbindelsernes toppe mindst svarer til 1.

6.3.2.   Prøven fremstillet i overensstemmelse med punkt 6.1 indsprøjtes.

6.3.3.   Arealet af toppene i referenceopløsningen og spiritussen måles, og koncentrationerne beregnes.

7.   Angivelse af resultater

Koncentrationen af hver bestanddel udtrykkes i mg/l.

8.   Metodens kvalitetsparametre (præcision)

Følgende data kommer fra en international metodekvalitetsundersøgelse af forskellige spirituskategorier foretaget i 2009 efter internationalt anerkendte procedurer [1], [2].

8.1.   Furfural

| Analysand | Furfural |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 14 | 12 | 13 | 14 | 13 | 13 |
| Gennemsnit [mg/l] | 2,9 | 1,2 | 1,7 | 10,6 | 15,3 | 13,9 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,04 | 0,05 | 0,04 | 0,18 | 0,23 | 0,20 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 1,4 | 4,5 | 2,3 | 1,7 | 1,5 | 1,5 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,24 | 0,18 | 0,09 | 1,4 | 0,49 | 0,69 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 8 | 15 | 5 | 13 | 3 | 5 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,7 | 0,5 | 0,3 | 3,8 | 1,4 | 1,9 |

Analysand

Furfural

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

15

15

15

15

15

15

Antal accepterede resultater (laboratorier)

14

12

13

14

13

13

Gennemsnit [mg/l]

2,9

1,2

1,7

10,6

15,3

13,9

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,04

0,05

0,04

0,18

0,23

0,20

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

1,4

4,5

2,3

1,7

1,5

1,5

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,2

0,1

0,5

0,6

0,6

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,24

0,18

0,09

1,4

0,49

0,69

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

8

15

5

13

3

5

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,7

0,5

0,3

3,8

1,4

1,9

8.2.   5-hydroxymethylfurfural

| Analysand | 5-hydroxymethylfurfural |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 |
| Gennemsnit [mg/l] | 5,0 | 11,1 | 9,4 | 33,7 | 5,8 | 17,5 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,42 | 0,07 | 0,13 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 1,7 | 0,8 | 1,0 | 1,3 | 1,2 | 0,8 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,2 | 0,3 | 0,3 | 1,2 | 0,2 | 0,4 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,39 | 1,01 | 0,50 | 4,5 | 0,4 | 1,6 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 8 | 9 | 5 | 13 | 7 | 9 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 1,1 | 2,8 | 1,4 | 12,5 | 1,1 | 4,6 |

Analysand

5-hydroxymethylfurfural

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

16

16

16

16

16

16

Antal accepterede resultater (laboratorier)

14

14

14

14

14

14

Gennemsnit [mg/l]

5,0

11,1

9,4

33,7

5,8

17,5

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,09

0,09

0,09

0,42

0,07

0,13

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

1,7

0,8

1,0

1,3

1,2

0,8

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,2

0,3

0,3

1,2

0,2

0,4

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,39

1,01

0,50

4,5

0,4

1,6

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

8

9

5

13

7

9

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

1,1

2,8

1,4

12,5

1,1

4,6

8.3.   5-methylfurfural

| Analysand | 5-methylfurfural |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 11 | 11 | 8 | 11 | 10 | 11 |
| Gennemsnit [mg/l] | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,5 | 1,7 | 0,8 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,01 | 0,01 | 0,02 | 0,02 | 0,03 | 0,07 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 10,7 | 6,1 | 13,6 | 4,7 | 2,0 | 10,0 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,2 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,03 | 0,04 | 0,03 | 0,18 | 0,20 | 0,26 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 35 | 18 | 22 | 39 | 12 | 35 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |

Analysand

5-methylfurfural

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

11

11

11

11

11

11

Antal accepterede resultater (laboratorier)

11

11

8

11

10

11

Gennemsnit [mg/l]

0,1

0,2

0,1

0,5

1,7

0,8

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,01

0,01

0,02

0,02

0,03

0,07

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

10,7

6,1

13,6

4,7

2,0

10,0

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,0

0,0

0,1

0,1

0,1

0,2

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,03

0,04

0,03

0,18

0,20

0,26

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

35

18

22

39

12

35

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,1

0,1

0,1

0,5

0,6

0,7

8.4.   Vanillin

| Analysand | Vanillin |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Gennemsnit [mg/l] | 0,5 | 0,2 | 1,2 | 1,2 | 3,2 | 3,9 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,03 | 0,02 | 0,06 | 0,11 | 0,11 | 0,09 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 6,8 | 9,6 | 4,6 | 8,9 | 3,5 | 2,3 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,09 | 0,06 | 0,18 | 0,27 | 0,41 | 0,62 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 19 | 25 | 15 | 22 | 13 | 16 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,3 | 0,2 | 0,5 | 0,8 | 1,2 | 1,7 |

Analysand

Vanillin

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

16

15

16

16

16

16

Antal accepterede resultater (laboratorier)

16

15

16

16

16

16

Gennemsnit [mg/l]

0,5

0,2

1,2

1,2

3,2

3,9

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,03

0,02

0,06

0,11

0,11

0,09

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

6,8

9,6

4,6

8,9

3,5

2,3

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,2

0,3

0,3

0,3

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,09

0,06

0,18

0,27

0,41

0,62

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

19

25

15

22

13

16

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,3

0,2

0,5

0,8

1,2

1,7

8.5.   Syringaldehyd

| Analysand | Syringaldehyd |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 13 | 13 | 13 | 12 | 14 | 13 |
| Gennemsnit [mg/l] | 1,0 | 0,2 | 4,8 | 3,2 | 10,5 | 9,7 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,03 | 0,02 | 0,04 | 0,08 | 0,10 | 0,09 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 2,6 | 8,1 | 0,8 | 2,6 | 0,9 | 0,9 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,08 | 0,07 | 0,23 | 0,19 | 0,39 | 0,43 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 8 | 33 | 5 | 6 | 4 | 4 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,2 | 0,7 | 0,5 | 1,1 | 1,2 |

Analysand

Syringaldehyd

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

16

15

16

16

16

16

Antal accepterede resultater (laboratorier)

13

13

13

12

14

13

Gennemsnit [mg/l]

1,0

0,2

4,8

3,2

10,5

9,7

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,03

0,02

0,04

0,08

0,10

0,09

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

2,6

8,1

0,8

2,6

0,9

0,9

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,1

0,2

0,3

0,3

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,08

0,07

0,23

0,19

0,39

0,43

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

8

33

5

6

4

4

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,2

0,7

0,5

1,1

1,2

8.6.   Coniferaldehyd

| Analysand | Coniferaldehyd |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 13 | 12 | 13 | 12 | 13 | 13 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 12 | 12 | 13 | 12 | 13 | 13 |
| Gennemsnit [mg/l] | 0,2 | 0,2 | 0,6 | 0,8 | 4,6 | 1,3 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,02 | 0,02 | 0,03 | 0,03 | 0,09 | 0,06 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 9,2 | 9,8 | 4,6 | 4,3 | 1,9 | 4,5 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,04 | 0,04 | 0,07 | 0,09 | 0,24 | 0,16 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,04 | 0,04 | 0,11 | 0,18 | 0,38 | 0,25 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 23 | 27 | 21 | 23 | 8 | 19 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,1 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 1,1 | 0,7 |

Analysand

Coniferaldehyd

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

13

12

13

12

13

13

Antal accepterede resultater (laboratorier)

12

12

13

12

13

13

Gennemsnit [mg/l]

0,2

0,2

0,6

0,8

4,6

1,3

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,02

0,02

0,03

0,03

0,09

0,06

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

9,2

9,8

4,6

4,3

1,9

4,5

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,04

0,04

0,07

0,09

0,24

0,16

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,04

0,04

0,11

0,18

0,38

0,25

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

23

27

21

23

8

19

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,1

0,1

0,3

0,5

1,1

0,7

8.7.   Sinapaldehyd

| Analysand | Sinapaldehyd |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 14 | 14 | 14 | 14 | 15 | 14 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 14 | 13 | 12 | 13 | 13 | 12 |
| Gennemsnit [mg/l] | 0,3 | 0,2 | 0,2 | 1,6 | 8,3 | 0,3 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,02 | 0,01 | 0,02 | 0,06 | 0,14 | 0,03 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 7,5 | 4,6 | 11,2 | 3,7 | 1,6 | 11,4 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,06 | 0,03 | 0,06 | 0,17 | 0,38 | 0,08 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,09 | 0,05 | 0,08 | 0,20 | 0,81 | 0,18 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 31 | 27 | 46 | 13 | 10 | 73 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,6 | 2,3 | 0,5 |

Analysand

Sinapaldehyd

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

14

14

14

14

15

14

Antal accepterede resultater (laboratorier)

14

13

12

13

13

12

Gennemsnit [mg/l]

0,3

0,2

0,2

1,6

8,3

0,3

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,02

0,01

0,02

0,06

0,14

0,03

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

7,5

4,6

11,2

3,7

1,6

11,4

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,06

0,03

0,06

0,17

0,38

0,08

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,09

0,05

0,08

0,20

0,81

0,18

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

31

27

46

13

10

73

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,2

0,2

0,6

2,3

0,5

8.8.   Gallussyre

| Analysand | Gallussyre |
| --- | --- |
| Prøve | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 15 | 14 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Gennemsnit [mg/l] | 1,2 | 0,4 | 2,0 | 6,1 | 7,3 | 21,8 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,07 | 0,04 | 0,06 | 0,18 | 0,18 | 0,60 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 6,1 | 8,1 | 2,9 | 3,0 | 2,4 | 2,8 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,2 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 1,7 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,43 | 0,20 | 0,62 | 3,3 | 2,2 | 7,7 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 36 | 47 | 31 | 53 | 30 | 35 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 1,2 | 0,6 | 1,7 | 9,1 | 6,2 | 21,7 |

Analysand

Gallussyre

Prøve

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

16

15

16

16

16

16

Antal accepterede resultater (laboratorier)

15

14

16

16

16

16

Gennemsnit [mg/l]

1,2

0,4

2,0

6,1

7,3

21,8

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,07

0,04

0,06

0,18

0,18

0,60

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

6,1

8,1

2,9

3,0

2,4

2,8

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,2

0,1

0,2

0,5

0,5

1,7

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,43

0,20

0,62

3,3

2,2

7,7

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

36

47

31

53

30

35

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

1,2

0,6

1,7

9,1

6,2

21,7

8.9.   Ellaginsyre

| Analysand | Ellaginsyre |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 6 |
| Gennemsnit [mg/l] | 3,2 | 1,0 | 9,5 | 13 | 13 | 36 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,20 | 0,16 | 0,30 | 0,41 | 0,95 | 0,34 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 6,3 | 16 | 3,2 | 3,2 | 7,4 | 1,0 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,6 | 0,4 | 0,9 | 1,1 | 2,7 | 1,0 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 1,41 | 0,42 | 4,0 | 5,0 | 4,9 | 14 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 44 | 43 | 42 | 39 | 39 | 40 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 4,0 | 1,2 | 11 | 14 | 14 | 40 |

Analysand

Ellaginsyre

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

7

7

7

7

7

7

Antal accepterede resultater (laboratorier)

7

7

7

7

7

6

Gennemsnit [mg/l]

3,2

1,0

9,5

13

13

36

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,20

0,16

0,30

0,41

0,95

0,34

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

6,3

16

3,2

3,2

7,4

1,0

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,6

0,4

0,9

1,1

2,7

1,0

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

1,41

0,42

4,0

5,0

4,9

14

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

44

43

42

39

39

40

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

4,0

1,2

11

14

14

40

8.10.   Vanillinsyre

| Analysand | Vanillinsyre |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 12 | 11 | 14 | 14 | 15 | 14 |
| Gennemsnit [mg/l] | 0,2 | 0,2 | 1,5 | 0,8 | 2,4 | 2,7 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,03 | 0,04 | 0,03 | 0,10 | 0,13 | 0,21 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 14,2 | 16,5 | 2,3 | 12,6 | 5,3 | 7,7 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,3 | 0,4 | 0,6 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,06 | 0,05 | 0,51 | 0,2 | 1,22 | 0,70 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 28 | 20 | 35 | 31 | 51 | 26 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,1 | 1,4 | 0,7 | 3,4 | 2,0 |

Analysand

Vanillinsyre

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

15

15

15

15

15

15

Antal accepterede resultater (laboratorier)

12

11

14

14

15

14

Gennemsnit [mg/l]

0,2

0,2

1,5

0,8

2,4

2,7

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,03

0,04

0,03

0,10

0,13

0,21

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

14,2

16,5

2,3

12,6

5,3

7,7

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,1

0,3

0,4

0,6

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,06

0,05

0,51

0,2

1,22

0,70

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

28

20

35

31

51

26

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,1

1,4

0,7

3,4

2,0

8.11.   Syringasyre

| Analysand | Syringasyre |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 16 | 15 | 16 | 16 | 16 | 16 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 16 | 15 | 15 | 15 | 16 | 15 |
| Gennemsnit [mg/l] | 0,4 | 0,2 | 2,5 | 1,4 | 3,4 | 4,8 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,03 | 0,02 | 0,06 | 0,13 | 0,08 | 0,11 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 6,7 | 12,6 | 2,3 | 9,0 | 2,3 | 2,3 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,2 | 0,3 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,08 | 0,05 | 0,29 | 0,26 | 0,43 | 0,67 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 19 | 29 | 11 | 18 | 13 | 14 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,2 | 0,1 | 0,8 | 0,7 | 1,2 | 1,9 |

Analysand

Syringasyre

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

16

15

16

16

16

16

Antal accepterede resultater (laboratorier)

16

15

15

15

16

15

Gennemsnit [mg/l]

0,4

0,2

2,5

1,4

3,4

4,8

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,03

0,02

0,06

0,13

0,08

0,11

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

6,7

12,6

2,3

9,0

2,3

2,3

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,1

0,1

0,2

0,4

0,2

0,3

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,08

0,05

0,29

0,26

0,43

0,67

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

19

29

11

18

13

14

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,2

0,1

0,8

0,7

1,2

1,9

8.12.   Scopoletin

| Analysand | Scopoletin |
| --- | --- |
| Prøver | Whisky | Brandy | Rom | Cognac 1 | Bourbon | Cognac 2 |
| Antal deltagende laboratorier | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Antal accepterede resultater (laboratorier) | 9 | 8 | 9 | 8 | 8 | 8 |
| Gennemsnit [mg/l] | 0,09 | 0,04 | 0,11 | 0,04 | 0,65 | 0,15 |
| Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l] | 0,0024 | 0,0008 | 0,0018 | 0,0014 | 0,0054 | 0,0040 |
| Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%] | 2,6 | 2,2 | 1,6 | 3,3 | 0,8 | 2,7 |
| Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]
  (r = 2,8 × sr) | 0,007 | 0,002 | 0,005 | 0,004 | 0,015 | 0,011 |
| Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l] | 0,01 | 0,01 | 0,03 | 0,01 | 0,09 | 0,02 |
| Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%] | 15 | 16 | 23 | 17 | 15 | 15 |
| Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]
  (R = 2,8 × sR) | 0,04 | 0,02 | 0,07 | 0,02 | 0,26 | 0,06 |

Analysand

Scopoletin

Prøver

Whisky

Brandy

Rom

Cognac 1

Bourbon

Cognac 2

Antal deltagende laboratorier

10

10

10

10

10

10

Antal accepterede resultater (laboratorier)

9

8

9

8

8

8

Gennemsnit [mg/l]

0,09

0,04

0,11

0,04

0,65

0,15

Standardafvigelse for repeterbarhed sr [mg/l]

0,0024

0,0008

0,0018

0,0014

0,0054

0,0040

Relativ standardafvigelse for repeterbarhed RSDr [%]

2,6

2,2

1,6

3,3

0,8

2,7

Repeterbarhedsgrænse r [mg/l]

(r = 2,8 × sr)

0,007

0,002

0,005

0,004

0,015

0,011

Standardafvigelse for reproducerbarhed sR [mg/l]

0,01

0,01

0,03

0,01

0,09

0,02

Relativ standardafvigelse for reproducerbarhed RSDR [%]

15

16

23

17

15

15

Reproducerbarhedsgrænse R [g/l]

(R = 2,8 × sR)

0,04

0,02

0,07

0,02

0,26

0,06

| [1] | Protocol for the Design, Conduct and Interpretation of Method-Performance Studies, Horwitz, W. (1995) Pure and Applied Chemistry 67, 332-343. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Horwitz, W. (1982) Analytical Chemistry 54, 67A-76A.« |
| --- | --- |

[2]

---

(*1)  to niveauer

(*2)  to niveauer«.

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/22

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/636

af 22. april 2016

om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig det andet alternativ i artikel 21, stk. 3, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens direktiv 2008/127/EF (2) blev Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat optaget som aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/308 (4) anmodes anmelderen om at forelægge bekræftende oplysninger vedrørende specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevante urenheder, senest den 30. juni 2015. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens direktiv 2008/127/EF (2) blev Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat optaget som aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/308 (4) anmodes anmelderen om at forelægge bekræftende oplysninger vedrørende specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevante urenheder, senest den 30. juni 2015.

| (2) | Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (5).

| (3) | Anmelderen forelagde ikke de ønskede bekræftende oplysninger inden fristen den 30. juni 2015. Efter at være blevet underrettet af Kommissionen om konsekvenserne af den manglende forelæggelse udtrykte anmelderen ingen hensigt om at forelægge de ønskede bekræftende oplysninger. |
| --- | --- |

(3)

Anmelderen forelagde ikke de ønskede bekræftende oplysninger inden fristen den 30. juni 2015. Efter at være blevet underrettet af Kommissionen om konsekvenserne af den manglende forelæggelse udtrykte anmelderen ingen hensigt om at forelægge de ønskede bekræftende oplysninger.

| (4) | Godkendelsen af Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat bør derfor tilbagekaldes. |
| --- | --- |

(4)

Godkendelsen af Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat bør derfor tilbagekaldes.

| (5) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (6) | Medlemsstaterne bør have tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør have tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat.

| (7) | For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest 18 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(7)

For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest 18 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Tilbagekaldelse af godkendelsen

Godkendelsen af aktivstoffet Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat tilbagekaldes.

Artikel 2

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 udgår række 259, Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat.

Artikel 3

Overgangsforanstaltninger

Medlemsstaterne tilbagekalder godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat som aktivstof senest den 13. november 2016.

Artikel 4

Afviklingsperiode

Eventuelle afviklingsperioder, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, skal være så korte som muligt og skal udløbe senest den 13. november 2017.

Artikel 5

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2008/127/EF af 18. december 2008 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage en række aktivstoffer (EUT L 344 af 20.12.2008, s. 89).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler EUT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/308 af 26. februar 2015 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-docosatetraen-1-yl-isobutyrat (EUT L 56 af 27.2.2015, s. 9).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

5

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/24

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2016/637

af 22. april 2016

om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 for så vidt angår fjernelse af visse aromastoffer fra EU-listen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 af 16. december 2008 om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i og på fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96, forordning (EF) nr. 110/2008 og direktiv 2000/13/EF (1), særlig artikel 11, stk. 3 og artikel 25, stk. 3,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (2), særlig artikel 7, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008 er der fastlagt en EU-liste over aromaer og udgangsmaterialer, der er godkendt til anvendelse i og på fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

I bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008 er der fastlagt en EU-liste over aromaer og udgangsmaterialer, der er godkendt til anvendelse i og på fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 872/2012 (3) blev der vedtaget en liste over aromastoffer, og listen blev indsat i del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 872/2012 (3) blev der vedtaget en liste over aromastoffer, og listen blev indsat i del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008.

| (3) | Listen kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008, enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning, der er indgivet af en medlemsstat eller en interesseret part. |
| --- | --- |

(3)

Listen kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008, enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning, der er indgivet af en medlemsstat eller en interesseret part.

| (4) | EU-listen over aromaer og udgangsmaterialer indeholder en række stoffer, for hvilke Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) har anmodet om, at der fremlægges yderligere videnskabelige data for at kunne afslutte evalueringen inden de specifikke tidsfrister, der er fastsat i del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008. |
| --- | --- |

(4)

EU-listen over aromaer og udgangsmaterialer indeholder en række stoffer, for hvilke Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) har anmodet om, at der fremlægges yderligere videnskabelige data for at kunne afslutte evalueringen inden de specifikke tidsfrister, der er fastsat i del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008.

| (5) | Hvad angår følgende fire stoffer, som tilhører den kemiske undergruppe 2.2 i FGE.19: 2,6,6-trimethyl-1-cyclohexen-1-carboxaldehyd (FL-nr. 05.121), myrtenylformiat (FL-nr. 09.272), myrtenyl-2-methylbutyrat (FL-nr. 09.899) og myrtenyl-3-methylbutyrat (FL-nr. 09.900), var 31. december 2012 fastsat som frist i EU-listen for fremlæggelse af de krævede supplerende videnskabelige data. Sådanne data er blevet indgivet af ansøgeren. |
| --- | --- |

(5)

Hvad angår følgende fire stoffer, som tilhører den kemiske undergruppe 2.2 i FGE.19: 2,6,6-trimethyl-1-cyclohexen-1-carboxaldehyd (FL-nr. 05.121), myrtenylformiat (FL-nr. 09.272), myrtenyl-2-methylbutyrat (FL-nr. 09.899) og myrtenyl-3-methylbutyrat (FL-nr. 09.900), var 31. december 2012 fastsat som frist i EU-listen for fremlæggelse af de krævede supplerende videnskabelige data. Sådanne data er blevet indgivet af ansøgeren.

| (6) | Denne kemiske gruppe omfatter også stoffet p-mentha-1,8-dien-7-al (FL-nr. 05.117), som blev anvendt som repræsentativt for gruppen, og for hvilket der blev indgivet toksicitetsdata. |
| --- | --- |

(6)

Denne kemiske gruppe omfatter også stoffet p-mentha-1,8-dien-7-al (FL-nr. 05.117), som blev anvendt som repræsentativt for gruppen, og for hvilket der blev indgivet toksicitetsdata.

| (7) | Autoriteten har vurderet de indsendte data og konkluderede i sin videnskabelige udtalelse af 24. juni 2015 (4), at stoffet p-mentha-1,8-dien-7-al (FL no. 05.117) er genotoksisk in vivo, og at der derfor er sikkerhedsmæssige betænkeligheder ved at anvende det som aromastof. Stoffet er allerede fjernet fra EU-listen ved Kommissionens forordning (EU) 2015/1760 (5). |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten har vurderet de indsendte data og konkluderede i sin videnskabelige udtalelse af 24. juni 2015 (4), at stoffet p-mentha-1,8-dien-7-al (FL no. 05.117) er genotoksisk in vivo, og at der derfor er sikkerhedsmæssige betænkeligheder ved at anvende det som aromastof. Stoffet er allerede fjernet fra EU-listen ved Kommissionens forordning (EU) 2015/1760 (5).

| (8) | I udtalelsen konkluderede autoriteten også, at eftersom p-mentha-1,8-dien-7-al (FL-nr. 05.117) er repræsentativt for stofferne i denne gruppe, er der potentielle sikkerhedsmæssige betænkeligheder ved sådanne stoffer. |
| --- | --- |

(8)

I udtalelsen konkluderede autoriteten også, at eftersom p-mentha-1,8-dien-7-al (FL-nr. 05.117) er repræsentativt for stofferne i denne gruppe, er der potentielle sikkerhedsmæssige betænkeligheder ved sådanne stoffer.

| (9) | 2,6,6-trimethyl-1-cyclohexen-1-carboxaldehyd (FL-nr. 05.121), myrtenylformiat (FL-nr. 09.272), myrtenyl-2-methylbutyrat (FL-nr. 09.899) og myrtenyl-3-methylbutyrat (FL-nr. 09.900) bør derfor fjernes fra EU-listen. |
| --- | --- |

(9)

2,6,6-trimethyl-1-cyclohexen-1-carboxaldehyd (FL-nr. 05.121), myrtenylformiat (FL-nr. 09.272), myrtenyl-2-methylbutyrat (FL-nr. 09.899) og myrtenyl-3-methylbutyrat (FL-nr. 09.900) bør derfor fjernes fra EU-listen.

| (10) | Under hensyntagen til tekniske forhold bør der fastsættes overgangsperioder for fødevarer, der er blevet tilsat et af de fire aromastoffer, og som er blevet markedsført eller afsendt fra tredjelande til Unionen inden datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

(10)

Under hensyntagen til tekniske forhold bør der fastsættes overgangsperioder for fødevarer, der er blevet tilsat et af de fire aromastoffer, og som er blevet markedsført eller afsendt fra tredjelande til Unionen inden datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

| (11) | Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(11)

Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008 bør derfor ændres.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

1.   Fødevarer, som er blevet tilsat et af de i bilaget til nærværende forordning angivne aromastoffer, og som lovligt er blevet markedsført før datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, med undtagelse af blandinger af aromaer, kan markedsføres indtil datoen for mindste holdbarhed eller den sidste anvendelsesdato.

2.   Fødevarer, som importeres til Unionen, og som er blevet tilsat et af de i bilaget til nærværende forordning angivne aromastoffer, med undtagelse af blandinger af aromaer, kan markedsføres indtil datoen for mindste holdbarhed eller den sidste anvendelsesdato, hvis importører af sådanne fødevarer kan dokumentere, at de var afsendt fra det pågældende tredjeland og på vej til Unionen før datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 34.

1

(2)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 872/2012 af 1. oktober 2012 om vedtagelse af listen over aromastoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96, om indsættelse af listen i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 1565/2000 og Kommissionens afgørelse 1999/217/EF (EUT L 267 af 2.10.2012, s. 1).

3

(4)  Scientific Opinion on Flavouring Group Evaluation 208 Revision 1 (FGE.208Rev1): Consideration of genotoxicity data on representatives for 10 alicyclic aldehydes with the α,β-unsaturation in ring/side-chain and precursors from chemical subgroup 2.2 of FGE.19. EFSA Journal 2015;13(7):4173, 28 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4173 Tilgængelig online: www.efsa.europa.eu/efsajournal

4

EFSA Journal

(5)  Kommissionens forordning (EU) 2015/1760 af 1. oktober 2015 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 for så vidt angår fjernelse af aromastoffet p-mentha-1,8-dien-7-al fra EU-listen (EUT L 257 af 2.10.2015, s. 27).

5

p

---

BILAG

I del A i bilag I til forordning (EF) nr. 1334/2008 udgår følgende:

| »05.121 | 2,6,6-trimethyl-1-cyclohexen-1-carboxaldehyd | 432-25-7 | 979 | 2133 | | | 2 | EFSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.272 | myrtenylformiat | 72928-52-0 | 983 | 10858 | | | 2 | EFSA |
| 09.899 | myrtenyl-2-methylbutyrat | 138530-44-6 | | | | | 2 | EFSA |
| 09.900 | myrtenyl-3-methylbutyrat | 33900-84-4 | | | | | 2 | EFSA« |

»05.121

2,6,6-trimethyl-1-cyclohexen-1-carboxaldehyd

432-25-7

979

2133

2

EFSA

09.272

myrtenylformiat

72928-52-0

983

10858

2

EFSA

09.899

myrtenyl-2-methylbutyrat

138530-44-6

2

EFSA

09.900

myrtenyl-3-methylbutyrat

33900-84-4

2

EFSA«

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/28

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/638

af 22. april 2016

om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig det andet alternativ i artikel 21, stk. 3, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens direktiv 2008/127/EF (2) blev Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat optaget som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/418 (4) blev anmelderen pålagt at fremlægge bekræftende oplysninger om specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevante urenheder, senest den 30. juni 2015. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens direktiv 2008/127/EF (2) blev Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat optaget som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/418 (4) blev anmelderen pålagt at fremlægge bekræftende oplysninger om specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet, herunder oplysninger om relevante urenheder, senest den 30. juni 2015.

| (2) | Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (5).

| (3) | Anmelderen fremlagde ikke de krævede bekræftende oplysninger inden fristen den 30 juni 2015. Anmelderen meddelte pr. e-mail af 10. september 2015 Kommissionen, at den ikke havde til hensigt at fremlægge sådanne oplysninger. |
| --- | --- |

(3)

Anmelderen fremlagde ikke de krævede bekræftende oplysninger inden fristen den 30 juni 2015. Anmelderen meddelte pr. e-mail af 10. september 2015 Kommissionen, at den ikke havde til hensigt at fremlægge sådanne oplysninger.

| (4) | Godkendelsen af Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat bør derfor tilbagekaldes. |
| --- | --- |

(4)

Godkendelsen af Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat bør derfor tilbagekaldes.

| (5) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (6) | Medlemsstaterne bør have tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør have tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat.

| (7) | For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest 18 måneder efter nærværende forordnings ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

(7)

For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest 18 måneder efter nærværende forordnings ikrafttrædelse.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Tilbagekaldelse af godkendelse

Godkendelsen af aktivstoffet Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat tilbagekaldes.

Artikel 2

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 udgår række nr. 258, Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat.

Artikel 3

Overgangsforanstaltninger

Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat som aktivstof, tilbagekaldes senest den 13. november 2016.

Artikel 4

Afviklingsperiode

Eventuelle afviklingsperioder, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, skal være så korte som muligt og skal udløbe senest den 13. november 2017.

Artikel 5

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2008/127/EF af 18. december 2008 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage en række aktivstoffer (EUT L 344 af 20.12.2008, s. 89).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/418 af 12. marts 2015 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet Z-13-hexadecen-11-yn-1-yl-acetat (EUT L 68 af 13.3.2015, s. 36).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

5

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/30

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/639

af 22. april 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 275,5 |
| MA | 97,8 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 160,7 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 107,2 |
| ZZ | 94,4 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 128,0 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 50,0 |
| IL | 79,4 |
| MA | 60,7 |
| TR | 39,9 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 101,0 |
| CL | 115,8 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 159,8 |
| US | 177,1 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 116,5 |
| 0808 30 90 | AR | 128,4 |
| CL | 110,9 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 109,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

275,5

MA

97,8

TR

108,9

ZZ

160,7

0707 00 05

MA

81,5

TR

107,2

ZZ

94,4

0709 93 10

MA

99,6

TR

128,0

ZZ

113,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

50,0

IL

79,4

MA

60,7

TR

39,9

ZZ

59,3

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

101,0

CL

115,8

CN

90,8

NZ

159,8

US

177,1

ZA

85,2

ZZ

116,5

0808 30 90

AR

128,4

CL

110,9

CN

90,6

ZA

109,5

ZZ

109,9

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/32

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU, Euratom) 2016/640

af 21. april 2016

om udnævnelse af fem medlemmer af Revisionsretten

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 286, stk. 2,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,

under henvisning til forslag fra Den Tjekkiske Republik, Republikken Letland, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tjenesteperioden for Jan KINŠT, Igors LUDBORŽS, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL og Ladislav BALKO udløber den 6. maj 2016. |
| --- | --- |

(1)

Tjenesteperioden for Jan KINŠT, Igors LUDBORŽS, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL og Ladislav BALKO udløber den 6. maj 2016.

| (2) | Der bør derfor foretages nye udnævnelser — |
| --- | --- |

(2)

Der bør derfor foretages nye udnævnelser —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende udnævnes til medlemmer af Revisionsretten i perioden fra den 7. maj 2016 til den 6. maj 2022:

| — | Jan GREGOR |
| --- | --- |

—

Jan GREGOR

| — | Mihails KOZLOVS |
| --- | --- |

—

Mihails KOZLOVS

| — | Janusz WOJCIECHOWSKI |
| --- | --- |

—

Janusz WOJCIECHOWSKI

| — | Samo JEREB |
| --- | --- |

—

Samo JEREB

| — | Ladislav BALKO. |
| --- | --- |

—

Ladislav BALKO.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 21. april 2016.

På Rådets vegne

G.A. VAN DER STEUR

Formand

---

(1)  Udtalelse af 13.4.2016 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/33

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU, Euratom) 2016/641

af 21. april 2016

om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, som foreslået af Forbundsrepublikken Tyskland

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,

under henvisning til indstilling fra den tyske regering,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 18. september 2015 og den 1. oktober 2015 afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 (1) og (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 18. september 2015 og den 1. oktober 2015 afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 (1) og (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Egbert BIERMANNs mandatperiode er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Egbert BIERMANNs mandatperiode er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Norbert KLUGE, Leiter der Abteilung Mitbestimmungsförderung der Hans-Böckler -Stiftung, beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2020.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 21. april 2016.

På Rådets vegne

G.A. VAN DER STEUR

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 af 18. september 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1790 af 1. oktober 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 260 af 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/34

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2016/642

af 21. april 2016

om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Rumænien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den rumænske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Mihai STEPANESCUs mandatperiode er udløbet. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Mihai STEPANESCUs mandatperiode er udløbet.

| (3) | Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Robert Sorin NEGOIȚĂ er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget — |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Robert Sorin NEGOIȚĂ er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| a) | som medlem:






  — | Robert Sorin NEGOIȚĂ, primarul sectorului 3 al municipiului București |
| --- | --- | --- |

a)

som medlem:

—

Robert Sorin NEGOIȚĂ, primarul sectorului 3 al municipiului București

og

| b) | som suppleant:






  — | Ovidiu Iulian PORTARIUC, primarul municipiului Botoșani, județul Botoșani. |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant:

—

Ovidiu Iulian PORTARIUC, primarul municipiului Botoșani, județul Botoșani.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 21. april 2016.

På Rådets vegne

G.A. VAN DER STEUR

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/35

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2016/643

af 21. april 2016

om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget, som foreslået af Den Italienske Republik

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den italienske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget efter udløbet af det mandat, på grundlag af hvilket Mauro D'ATTIS (Consigliere comunale di Brindisi) blev indstillet. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget efter udløbet af det mandat, på grundlag af hvilket Mauro D'ATTIS (Consigliere comunale di Brindisi) blev indstillet.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes hermed som medlem af Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| — | Mauro D'ATTIS, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (ændret mandat). |
| --- | --- |

—

Mauro D'ATTIS, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (ændret mandat).

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 21. april 2016.

På Rådets vegne

G.A. VAN DER STEUR

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/36

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2016/644

af 16. januar 2015

om statsstøttesag SA 31855 (11/C, ex N 503/10), som Cypern påtænker at yde til omstruktureringen af Centralslagteriet i Kofinos

(meddelt under nummer C(2015) 58)

(Kun den græske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret de interesserede parter til at indsende deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser (1), under henvisning til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Den 6. maj 2010 godkendte Kommissionen redningsstøtte til Centralslagteriet i Kofinos (»CSK«) i form af en statsgaranti som sikkerhed for et lån på 1,6 mio. EUR (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 6. maj 2010 godkendte Kommissionen redningsstøtte til Centralslagteriet i Kofinos (»CSK«) i form af en statsgaranti som sikkerhed for et lån på 1,6 mio. EUR (2).

2

| (2) | Ved brev af 3. november 2010 anmeldte Cypern en omstruktureringsplan for CSK, jf. artikel 108, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 3. november 2010 anmeldte Cypern en omstruktureringsplan for CSK, jf. artikel 108, stk. 3, i TEUF.

| (3) | Ved brev af 7. december 2010 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som de cypriotiske myndigheder fremsendte den 10. januar 2011. Den 20. januar 2011 modtog Kommissionen en klage fra virksomheden Cypra Ltd (»Cypra«), en konkurrent til CSK. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 7. december 2010 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som de cypriotiske myndigheder fremsendte den 10. januar 2011. Den 20. januar 2011 modtog Kommissionen en klage fra virksomheden Cypra Ltd (»Cypra«), en konkurrent til CSK.

| (4) | Den 7. februar 2011 sendte Kommissionen et brev til Cypern, hvori man udbad sig bemærkninger til klagerens påstande og anmodede om yderligere oplysninger om omstruktureringsplanen. Cypern fremsendte sine bemærkninger den 4. marts 2011. |
| --- | --- |

(4)

Den 7. februar 2011 sendte Kommissionen et brev til Cypern, hvori man udbad sig bemærkninger til klagerens påstande og anmodede om yderligere oplysninger om omstruktureringsplanen. Cypern fremsendte sine bemærkninger den 4. marts 2011.

| (5) | Den 16. februar 2011 fremsendte Kommissionen en anmodning om yderligere oplysninger til klageren. Cypra svarede den 2. marts 2011. |
| --- | --- |

(5)

Den 16. februar 2011 fremsendte Kommissionen en anmodning om yderligere oplysninger til klageren. Cypra svarede den 2. marts 2011.

| (6) | Ved brev dateret den 26. april 2011 informerede Kommissionen Cypern om, at den 20. april 2011 havde besluttet at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF vedrørende omstruktureringsstøtten. Den informerede ligeledes Cypern om, at den havde besluttet at undersøge en række tilfælde af støtte, som efter sigende var ydet til støttemodtageren. Der var tale om følgende: i) statens fortsatte overbærenhed med forsinket betaling af skyldige beløb, ii) lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, iii) den påståede støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer og iv) kommunernes overtagelse af eksisterende medarbejdere og de tilhørende pensionsforpligtelser. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev dateret den 26. april 2011 informerede Kommissionen Cypern om, at den 20. april 2011 havde besluttet at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF vedrørende omstruktureringsstøtten. Den informerede ligeledes Cypern om, at den havde besluttet at undersøge en række tilfælde af støtte, som efter sigende var ydet til støttemodtageren. Der var tale om følgende: i) statens fortsatte overbærenhed med forsinket betaling af skyldige beløb, ii) lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, iii) den påståede støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer og iv) kommunernes overtagelse af eksisterende medarbejdere og de tilhørende pensionsforpligtelser.

| (7) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger vedrørende støtten. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger vedrørende støtten.

Den Europæiske Unions Tidende

3

| (8) | Ved brev af 25. maj 2011 bad de cypriotiske myndigheder om at få udsat fristen for indsendelse af deres bemærkninger med en måned. Kommissionen indrømmede denne fristforlængelse i et brev dateret den 7. juni 2011. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 25. maj 2011 bad de cypriotiske myndigheder om at få udsat fristen for indsendelse af deres bemærkninger med en måned. Kommissionen indrømmede denne fristforlængelse i et brev dateret den 7. juni 2011.

| (9) | De cypriotiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger til Kommissionens afgørelse ved brev dateret den 24. juni 2011. |
| --- | --- |

(9)

De cypriotiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger til Kommissionens afgørelse ved brev dateret den 24. juni 2011.

| (10) | Kommissionen modtog ligeledes bemærkninger fra interesserede parter, dvs. Cypra, A&A Sfagia Ltd., den cypriotiske svineavlersammenslutning og en fjerde interesseret part, der bad om at få sin bemærkning behandlet fortroligt. Kommissionen fremsendte bemærkningerne fra de interesserede parter til de cypriotiske myndigheder og gav dem mulighed for at reagere; Cypern fremsatte sine bemærkninger i et brev dateret den 8. november 2011. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen modtog ligeledes bemærkninger fra interesserede parter, dvs. Cypra, A&A Sfagia Ltd., den cypriotiske svineavlersammenslutning og en fjerde interesseret part, der bad om at få sin bemærkning behandlet fortroligt. Kommissionen fremsendte bemærkningerne fra de interesserede parter til de cypriotiske myndigheder og gav dem mulighed for at reagere; Cypern fremsatte sine bemærkninger i et brev dateret den 8. november 2011.

| (11) | Ved brev dateret den 1. marts 2012 bad Kommissionen om supplerende oplysninger, som de cypriotiske myndigheder fremsendte i brev dateret den 30. marts 2012. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev dateret den 1. marts 2012 bad Kommissionen om supplerende oplysninger, som de cypriotiske myndigheder fremsendte i brev dateret den 30. marts 2012.

| (12) | Ved brev af 24. oktober 2012 udbad Kommissionen sig yderligere præciseringer og ajourførte oplysninger. De cypriotiske myndigheder indsendte et svar den 26. november 2012. |
| --- | --- |

(12)

Ved brev af 24. oktober 2012 udbad Kommissionen sig yderligere præciseringer og ajourførte oplysninger. De cypriotiske myndigheder indsendte et svar den 26. november 2012.

| (13) | Den 14. maj 2013 fremsendte de cypriotiske myndigheder yderligere oplysninger og præciseringer. |
| --- | --- |

(13)

Den 14. maj 2013 fremsendte de cypriotiske myndigheder yderligere oplysninger og præciseringer.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

II.1.   TITEL

| (14) | Anmeldelsen vedrørte omstruktureringsstøtten til CSK. Kommissionens undersøgelse blev imidlertid udvidet til også at omfatte anden støtte, der angiveligt var ydet til støttemodtageren. |
| --- | --- |

(14)

Anmeldelsen vedrørte omstruktureringsstøtten til CSK. Kommissionens undersøgelse blev imidlertid udvidet til også at omfatte anden støtte, der angiveligt var ydet til støttemodtageren.

II.2.   VARIGHED OG BUDGET

| (15) | Ifølge de cypriotiske myndigheder ville støttemodtageren først få tildelt omstruktureringsstøtten, efter at Kommissionen havde givet sit tilsagn. Det oprindelige støttebeløb som anmeldt i november 2010 var på 15 mio. EUR. Men i deres brev af 14. maj 2013 angav de cypriotiske myndigheder et støttebeløb på 17,8 mio. EUR som følge af de stigende omstruktureringsomkostninger. |
| --- | --- |

(15)

Ifølge de cypriotiske myndigheder ville støttemodtageren først få tildelt omstruktureringsstøtten, efter at Kommissionen havde givet sit tilsagn. Det oprindelige støttebeløb som anmeldt i november 2010 var på 15 mio. EUR. Men i deres brev af 14. maj 2013 angav de cypriotiske myndigheder et støttebeløb på 17,8 mio. EUR som følge af de stigende omstruktureringsomkostninger.

II.3.   STØTTEMODTAGER

| (16) | Modtageren af denne støtte er CSK. CSK blev etableret i 1981 som et statsejet offentligt forsyningsselskab, der skulle betjene visse kommuner i distrikterne Lefkosia, Lemesos og Larnaka. I 2003 blev de relevante retsforskrifter liberaliseret gennem vedtagelsen af lov 26(I) af 2003 (4). I denne lov reguleres struktur, organisation og funktioner for centralslagterier som CSK. Ifølge den samme lov kan løsøre og fast ejendom tilhørende sådanne organisationer ikke omfattes af normale retshåndhævelses- eller beslaglæggelsesprocedurer eller nogen anden procedure som følge af retlige skridt imod dem. I 2010 (dvs. på tidspunktet for meddelelsen af omstruktureringsstøtten) havde CSK en markedsandel på omkring 30,7 % af det cypriotiske marked (5). I november 2012 var andelen faldet til omkring 26,5 %. De cypriotiske myndigheder har bekræftet, at CSK fungerer i et støtteberettiget område med hensyn til regionale tilskud i henhold til undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(16)

Modtageren af denne støtte er CSK. CSK blev etableret i 1981 som et statsejet offentligt forsyningsselskab, der skulle betjene visse kommuner i distrikterne Lefkosia, Lemesos og Larnaka. I 2003 blev de relevante retsforskrifter liberaliseret gennem vedtagelsen af lov 26(I) af 2003 (4). I denne lov reguleres struktur, organisation og funktioner for centralslagterier som CSK. Ifølge den samme lov kan løsøre og fast ejendom tilhørende sådanne organisationer ikke omfattes af normale retshåndhævelses- eller beslaglæggelsesprocedurer eller nogen anden procedure som følge af retlige skridt imod dem. I 2010 (dvs. på tidspunktet for meddelelsen af omstruktureringsstøtten) havde CSK en markedsandel på omkring 30,7 % af det cypriotiske marked (5). I november 2012 var andelen faldet til omkring 26,5 %. De cypriotiske myndigheder har bekræftet, at CSK fungerer i et støtteberettiget område med hensyn til regionale tilskud i henhold til undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

4

5

| (17) | Ifølge cypriotisk ret kan kun private virksomheder blive omfattet af konkursprocedurer, eftersom de relevante bestemmelser i selskabslovgivningen kun gælder for private virksomheder. Som en følge heraf kan statsejede forsyningsselskaber ikke gøres til genstand for konkursprocedurer. |
| --- | --- |

(17)

Ifølge cypriotisk ret kan kun private virksomheder blive omfattet af konkursprocedurer, eftersom de relevante bestemmelser i selskabslovgivningen kun gælder for private virksomheder. Som en følge heraf kan statsejede forsyningsselskaber ikke gøres til genstand for konkursprocedurer.

| (18) | Ifølge de fremlagte regnskaber havde CSK ved udgangen af 2009 kortfristet gæld for omkring 19,4 mio. EUR og et akkumuleret tab på omkring 28,6 mio. EUR. Ved udgangen af 2012 udgjorde den kortfristede gæld 30 mio. EUR, og de akkumulerede tab var steget til næsten 40 mio. EUR. |
| --- | --- |

(18)

Ifølge de fremlagte regnskaber havde CSK ved udgangen af 2009 kortfristet gæld for omkring 19,4 mio. EUR og et akkumuleret tab på omkring 28,6 mio. EUR. Ved udgangen af 2012 udgjorde den kortfristede gæld 30 mio. EUR, og de akkumulerede tab var steget til næsten 40 mio. EUR.

| (19) | På tidspunktet for meddelelsen om omstruktureringen havde CSK 110 ansatte, hvoraf 22 havde tjenestemandsstatus, mens de resterende var timelønnede. Virksomhedens omsætning for 2009 var på omkring 5 mio. EUR. Omsætningen var faldet til omkring 3,6 mio. EUR i 2012. Trods den lave omsætning kan virksomheden ikke anses for at være en SMV, jf. Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (6), idet mere end 25 % af stemmerettighederne (i betydningen i artikel 3, stk. 4, i bilaget til henstillingen) kontrolleres af et offentligt organ. CSK er 100 % statsejet, og alle bestyrelsesmedlemmerne er udpeget af de deltagende lokale myndigheder. |
| --- | --- |

(19)

På tidspunktet for meddelelsen om omstruktureringen havde CSK 110 ansatte, hvoraf 22 havde tjenestemandsstatus, mens de resterende var timelønnede. Virksomhedens omsætning for 2009 var på omkring 5 mio. EUR. Omsætningen var faldet til omkring 3,6 mio. EUR i 2012. Trods den lave omsætning kan virksomheden ikke anses for at være en SMV, jf. Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (6), idet mere end 25 % af stemmerettighederne (i betydningen i artikel 3, stk. 4, i bilaget til henstillingen) kontrolleres af et offentligt organ. CSK er 100 % statsejet, og alle bestyrelsesmedlemmerne er udpeget af de deltagende lokale myndigheder.

6

| (20) | Som forklaret i Kommissionens afgørelse af 6. maj 2010 om redningsstøtten til CSK (sag N 60/10) modtog CSK redningsstøtte, fordi selskabet ikke længere kunne fungere i sin nuværende form. De cypriotiske myndigheder har som hovedårsag til CSK's økonomiske situation angivet, at CSK, i modsætning til sine vigtigste konkurrenter, var en statsejet forsyningsvirksomhed. Dette førte til manglende fleksibilitet (med hensyn til beslutningstagning og personalerelationer) samt højere arbejdskraftomkostninger og manglende virksomhedskultur. Som følge af liberaliseringen af markedet og nye privatejede slagteriers opdukken på markedet førte det til en udhuling af CSK's markedsandele og den efterfølgende akkumulering af gæld. |
| --- | --- |

(20)

Som forklaret i Kommissionens afgørelse af 6. maj 2010 om redningsstøtten til CSK (sag N 60/10) modtog CSK redningsstøtte, fordi selskabet ikke længere kunne fungere i sin nuværende form. De cypriotiske myndigheder har som hovedårsag til CSK's økonomiske situation angivet, at CSK, i modsætning til sine vigtigste konkurrenter, var en statsejet forsyningsvirksomhed. Dette førte til manglende fleksibilitet (med hensyn til beslutningstagning og personalerelationer) samt højere arbejdskraftomkostninger og manglende virksomhedskultur. Som følge af liberaliseringen af markedet og nye privatejede slagteriers opdukken på markedet førte det til en udhuling af CSK's markedsandele og den efterfølgende akkumulering af gæld.

| (21) | Kommissionen anerkendte i sin afgørelse i sag N 60/10, at CSK var en kriseramt virksomhed. Virksomhedens årsregnskaber for perioden 2006-2009 bekræftede denne konstatering. De viste, at virksomhedens indtægter ikke kunne dække de løbende udgifter, navnlig på grund af høje arbejdskraftomkostninger. Derfor var virksomheden ude af stand til at betale afdrag på sine lån og anden gæld. CSK udviste følgende tegn på at være en kriseramt virksomhed: stigende tab, faldende omsætning, stigende overskudskapacitet, faldende likviditet, voksende gæld og faldende nettoaktivværdi. I sin afgørelse af 6. maj 2010 fandt Kommissionen ligeledes, at CSK ikke ville kunne genoprettes ved hjælp af sine egne ressourcer, eftersom virksomhedens midler og aktiver var hastigt faldende, og idet virksomheden ikke kunne skaffe sig midler fra pengemarkedet. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen anerkendte i sin afgørelse i sag N 60/10, at CSK var en kriseramt virksomhed. Virksomhedens årsregnskaber for perioden 2006-2009 bekræftede denne konstatering. De viste, at virksomhedens indtægter ikke kunne dække de løbende udgifter, navnlig på grund af høje arbejdskraftomkostninger. Derfor var virksomheden ude af stand til at betale afdrag på sine lån og anden gæld. CSK udviste følgende tegn på at være en kriseramt virksomhed: stigende tab, faldende omsætning, stigende overskudskapacitet, faldende likviditet, voksende gæld og faldende nettoaktivværdi. I sin afgørelse af 6. maj 2010 fandt Kommissionen ligeledes, at CSK ikke ville kunne genoprettes ved hjælp af sine egne ressourcer, eftersom virksomhedens midler og aktiver var hastigt faldende, og idet virksomheden ikke kunne skaffe sig midler fra pengemarkedet.

| (22) | Den negative tendens i CSK's økonomiske udvikling er fortsat lige siden. Omsætningen faldt kraftigt til omkring 3,6 mio. EUR i 2012, hvor de akkumulerede tab, og samtidig den negative egenkapital, udgjorde næsten 40 mio. EUR. |
| --- | --- |

(22)

Den negative tendens i CSK's økonomiske udvikling er fortsat lige siden. Omsætningen faldt kraftigt til omkring 3,6 mio. EUR i 2012, hvor de akkumulerede tab, og samtidig den negative egenkapital, udgjorde næsten 40 mio. EUR.

| (23) | Den 31. december 2011 havde CSK akkumuleret forfalden gæld til den cypriotiske låneinstitution på omkring 11 mio. EUR, forfaldne betalinger til socialsikrings- og skattemyndighederne på omkring 8,7 mio. EUR og dyrlægeudgifter på omkring 1,3 mio. EUR. |
| --- | --- |

(23)

Den 31. december 2011 havde CSK akkumuleret forfalden gæld til den cypriotiske låneinstitution på omkring 11 mio. EUR, forfaldne betalinger til socialsikrings- og skattemyndighederne på omkring 8,7 mio. EUR og dyrlægeudgifter på omkring 1,3 mio. EUR.

II.4.   RETSGRUNDLAG

| (24) | Retsgrundlaget for omstruktureringsstøtten er afgørelse nr. 71.196, dateret den 2. november 2010, som er vedtaget af ministerrådet i Cypern. |
| --- | --- |

(24)

Retsgrundlaget for omstruktureringsstøtten er afgørelse nr. 71.196, dateret den 2. november 2010, som er vedtaget af ministerrådet i Cypern.

II.5.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (25) | Den oprindeligt anmeldte omstruktureringsstøtte, som skulle ydes til støttemodtageren, udgjorde 15 mio. EUR. Dette svarede til 55,6 % af de samlede omstruktureringsomkostninger på 26,85 mio. EUR. De resterende 44,4 % skulle finansieres gennem bidrag fra CSK selv (jf. betragtning 26 nedenfor). Men i deres brev af 14. maj 2013 anførte de cypriotiske myndigheder, at omstruktureringsomkostningerne i mellemtiden var steget, og at omstruktureringsstøtten derfor ville blive hævet til 17,772 mio. EUR. Omstruktureringsomkostningerne fordeles ifølge de cypriotiske myndigheder på følgende måde:







  Omstruktureringsforanstaltning | Omkostninger pr. november 2010 (mio. EUR) | Omkostning pr. maj 2013 (mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Godtgørelse til medarbejdere | 3,5 | 3,340 |
| Betaling af gæld til socialsikringsinstanser | 4,891 | 6,140 |
| Betaling af gæld til afdelingen for interne indtægter | 2,361 | 3,646 |
| Betalinger af individuelle pensioner og andre engangsbetalinger til medarbejdere | 4,9 | 3,340 |
| Tilbagebetaling af lån | 11,1 | 13,306 |
| Konsulenttjenester | 0,1 | |
| I alt | 26,852 | 29,772 |

(25)

Den oprindeligt anmeldte omstruktureringsstøtte, som skulle ydes til støttemodtageren, udgjorde 15 mio. EUR. Dette svarede til 55,6 % af de samlede omstruktureringsomkostninger på 26,85 mio. EUR. De resterende 44,4 % skulle finansieres gennem bidrag fra CSK selv (jf. betragtning 26 nedenfor). Men i deres brev af 14. maj 2013 anførte de cypriotiske myndigheder, at omstruktureringsomkostningerne i mellemtiden var steget, og at omstruktureringsstøtten derfor ville blive hævet til 17,772 mio. EUR. Omstruktureringsomkostningerne fordeles ifølge de cypriotiske myndigheder på følgende måde:

Omstruktureringsforanstaltning

Omkostninger pr. november 2010 (mio. EUR)

Omkostning pr. maj 2013 (mio. EUR)

Godtgørelse til medarbejdere

3,5

3,340

Betaling af gæld til socialsikringsinstanser

4,891

6,140

Betaling af gæld til afdelingen for interne indtægter

2,361

3,646

Betalinger af individuelle pensioner og andre engangsbetalinger til medarbejdere

4,9

3,340

Tilbagebetaling af lån

11,1

13,306

Konsulenttjenester

0,1

I alt

I alt

26,852

26,852

29,772

29,772

| (26) | Ifølge de cypriotiske myndigheder havde CSK til hensigt at finansiere sit eget bidrag gennem optagelse af et nyt lån på 5 mio. EUR og gennem salg af aktiver for 7 mio. EUR. Støttemodtagerens eget bidrag på 12 mio. EUR ville dermed svare til 40,3 % af de samlede ajourførte omstruktureringsomkostninger. De cypriotiske myndigheder har fremlagt en vurdering af CSK's faste ejendom pr. april 2013, hvor værdien af slagteriets faste ejendom (jord, bygninger og lejemål) anslås til omkring 8,2 mio. EUR. Med hensyn til optagelsen af et nyt lån anførte de cypriotiske myndigheder imidlertid i deres brev af 14. maj 2013, at det under de aktuelle økonomiske forhold måtte anses for tvivlsomt, hvorvidt virksomheden ville kunne optage et sådant lån. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge de cypriotiske myndigheder havde CSK til hensigt at finansiere sit eget bidrag gennem optagelse af et nyt lån på 5 mio. EUR og gennem salg af aktiver for 7 mio. EUR. Støttemodtagerens eget bidrag på 12 mio. EUR ville dermed svare til 40,3 % af de samlede ajourførte omstruktureringsomkostninger. De cypriotiske myndigheder har fremlagt en vurdering af CSK's faste ejendom pr. april 2013, hvor værdien af slagteriets faste ejendom (jord, bygninger og lejemål) anslås til omkring 8,2 mio. EUR. Med hensyn til optagelsen af et nyt lån anførte de cypriotiske myndigheder imidlertid i deres brev af 14. maj 2013, at det under de aktuelle økonomiske forhold måtte anses for tvivlsomt, hvorvidt virksomheden ville kunne optage et sådant lån.

II.6.   OMSTRUKTURERINGSPLAN

| (27) | Omstruktureringsplanen var blevet udarbejdet i oktober 2010 og sendt til Kommissionen som en del af meddelelsen, der blev indsendt den 3. november 2010. Cyperns svar den 26. november 2012 omfattede en ajourføring vedrørende relevante økonomiske fremskrivninger og markedsdata. Den oprindelige omstruktureringsplan indeholder følgende afsnit: |
| --- | --- |

(27)

Omstruktureringsplanen var blevet udarbejdet i oktober 2010 og sendt til Kommissionen som en del af meddelelsen, der blev indsendt den 3. november 2010. Cyperns svar den 26. november 2012 omfattede en ajourføring vedrørende relevante økonomiske fremskrivninger og markedsdata. Den oprindelige omstruktureringsplan indeholder følgende afsnit:

II.6.1.   Markedsanalyse

Markedsanalyse

| (28) | I dette afsnit af omstruktureringsplanen starter man med at forklare, hvordan slagterier i Cypern fungerer. Private slagterier blev tilladt fra og med 2003 som følge af Cyperns nært forestående indtræden i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(28)

I dette afsnit af omstruktureringsplanen starter man med at forklare, hvordan slagterier i Cypern fungerer. Private slagterier blev tilladt fra og med 2003 som følge af Cyperns nært forestående indtræden i Den Europæiske Union.

| (29) | I planen beskriver man herefter markedet for kødproduktion (produktion pr. kødtype — svin, okse og lam/ged, priser, kvalitet, beskæftigelse, import/eksport, konkurrenter) samt kødforbruget i Cypern (forbrug pr. person, forbrug af importerede produkter, forbrug pr. salgssted — hypermarkeder/slagterier/HORECA/branchen for forarbejdede kødprodukter, branding, kødkvalitet). Planen indeholder desuden skøn over fremtidsudsigterne for udbud og efterspørgsel på de pågældende markeder. |
| --- | --- |

(29)

I planen beskriver man herefter markedet for kødproduktion (produktion pr. kødtype — svin, okse og lam/ged, priser, kvalitet, beskæftigelse, import/eksport, konkurrenter) samt kødforbruget i Cypern (forbrug pr. person, forbrug af importerede produkter, forbrug pr. salgssted — hypermarkeder/slagterier/HORECA/branchen for forarbejdede kødprodukter, branding, kødkvalitet). Planen indeholder desuden skøn over fremtidsudsigterne for udbud og efterspørgsel på de pågældende markeder.

| (30) | Slagterimarkedet består af fem aktive virksomheder i Cypern. Støttemodtagerens markedsandel var ifølge planen på omkring 31 % i 2010. Hvis markedet opdeles efter kødkategori, var der tale om følgende markedsandele i 2009 og de første otte måneder af 2010:













  (%) |
| --- | --- |
| Dyretype | Får/geder | Kvæg | Svin | I alt (7) |
| År | 2009 | 2010 | 2009 | 2010 | 2009 | 2010 | 2009 | 2010 |
| Cypra Ltd | 20,39 | 22,37 | — | — | 63,34 | 70,40 | 50,79 | 56,79 |
| Kofinou Centralslagteri | 34,24 | 30,53 | 100 | 100 | 27,26 | 21,96 | 34,84 | 30,72 |
| Agioi Trimithias | 18,97 | 17,15 | — | — | 4,74 | 2,46 | 6,71 | 4,26 |
| A&A Slaughterhouses Ltd | 14,52 | 18,37 | — | — | 4,66 | 5,18 | 5,87 | 6,62 |
| Polis Chrysochous kommunale slagteri | 11,89 | 11,58 | — | — | — | — | 1,73 | 1,61 |
| Kilde: Veterinærafdelingen, ministeriet for landbrug, naturressourcer og miljø |

(30)

Slagterimarkedet består af fem aktive virksomheder i Cypern. Støttemodtagerens markedsandel var ifølge planen på omkring 31 % i 2010. Hvis markedet opdeles efter kødkategori, var der tale om følgende markedsandele i 2009 og de første otte måneder af 2010:

(%)

Dyretype

Får/geder

Kvæg

Svin

I alt (7)

7

År

2009

2010

2009

2010

2009

2010

2009

2010

Cypra Ltd

20,39

22,37

—

—

63,34

70,40

50,79

56,79

Kofinou Centralslagteri

34,24

30,53

100

100

27,26

21,96

34,84

30,72

Agioi Trimithias

18,97

17,15

—

—

4,74

2,46

6,71

4,26

A&A Slaughterhouses Ltd

14,52

18,37

—

—

4,66

5,18

5,87

6,62

Polis Chrysochous kommunale slagteri

11,89

11,58

—

—

—

—

1,73

1,61

Kilde: Veterinærafdelingen, ministeriet for landbrug, naturressourcer og miljø

Kilde:

| (31) | Det fremgår af de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder fremsatte den 26. november 2012, at CSK's samlede markedsandel er faldet yderligere til 29,3 % i 2011 og til 26,5 % i 2012. CSK mistede også sit monopol på kvægslagtning, efter at Cypra kom ind på markedet, men havde stadig en markedsandel på 92 % i dette segment. Generelt udviser det cypriotiske marked for slagtning af dyr en nedadgående tendens med stagnation i 2010, et fald på 2 % i 2011 og et yderligere fald på 3,8 % i 2012. |
| --- | --- |

(31)

Det fremgår af de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder fremsatte den 26. november 2012, at CSK's samlede markedsandel er faldet yderligere til 29,3 % i 2011 og til 26,5 % i 2012. CSK mistede også sit monopol på kvægslagtning, efter at Cypra kom ind på markedet, men havde stadig en markedsandel på 92 % i dette segment. Generelt udviser det cypriotiske marked for slagtning af dyr en nedadgående tendens med stagnation i 2010, et fald på 2 % i 2011 og et yderligere fald på 3,8 % i 2012.

| (32) | Ved udgangen af 2012 havde de fem aktive slagterier på det cypriotiske marked følgende daglige slagtekapacitet:









  Antal | Slagteriets navn | Daglig slagtekapacitet |
| --- | --- | --- | --- |
| Kvæg | Svin | Får/geder |
| 1 | Kofinou Centralslagteri | 200 | 3 040 | 960 |
| 2 | Cypra Ltd | 104 | 1 920 | 1 200 |
| 3 | A + A Slaughterhouses Ltd | — | 1 200 | 880 |
| 4 | Agioi Trimithias | — | 700 | 700 |
| 5 | Polis Chrysochous kommunale slagteri | — | — | 500 |

(32)

Ved udgangen af 2012 havde de fem aktive slagterier på det cypriotiske marked følgende daglige slagtekapacitet:

Antal

Slagteriets navn

Daglig slagtekapacitet

Kvæg

Svin

Får/geder

1

Kofinou Centralslagteri

200

3 040

960

2

Cypra Ltd

104

1 920

1 200

3

A + A Slaughterhouses Ltd

—

1 200

880

4

Agioi Trimithias

—

700

700

5

Polis Chrysochous kommunale slagteri

—

—

500

| (33) | Tallene viser klart det betydelige fald i CSK's markedsandel i de seneste par år. Tilbage i 2005 var CSK's samlede markedsandel stadig helt oppe på 68 %. Dette tal var faldet til 41 % i 2008 og til 26,5 % i 2012. Denne udvikling skyldes i høj grad liberaliseringen af markedet i 2003 og den efterfølgende fremkomst af private virksomheder. |
| --- | --- |

(33)

Tallene viser klart det betydelige fald i CSK's markedsandel i de seneste par år. Tilbage i 2005 var CSK's samlede markedsandel stadig helt oppe på 68 %. Dette tal var faldet til 41 % i 2008 og til 26,5 % i 2012. Denne udvikling skyldes i høj grad liberaliseringen af markedet i 2003 og den efterfølgende fremkomst af private virksomheder.

| (34) | For så vidt angår kvægslagtning var omstruktureringsplanen baseret på en formodning om, at mindst to nuværende konkurrenter (Cypra og Ayioi Trimithias) havde til hensigt at gå ind på markedet. Desuden anfører man, at endnu en virksomhed (den pancypriotiske organisation af kvægavlere) har til hensigt at gå ind på markedet. Denne organisation kontrollerer 75 % af kvægproduktionen i Cypern. Cypra gik ind i dette segment i 2012 og anerkender ligeledes, at Agioi Trimithias og den pancypriotiske organisation af kvægavlere planlægger at gå ind på markedet for kvægslagtning. |
| --- | --- |

(34)

For så vidt angår kvægslagtning var omstruktureringsplanen baseret på en formodning om, at mindst to nuværende konkurrenter (Cypra og Ayioi Trimithias) havde til hensigt at gå ind på markedet. Desuden anfører man, at endnu en virksomhed (den pancypriotiske organisation af kvægavlere) har til hensigt at gå ind på markedet. Denne organisation kontrollerer 75 % af kvægproduktionen i Cypern. Cypra gik ind i dette segment i 2012 og anerkender ligeledes, at Agioi Trimithias og den pancypriotiske organisation af kvægavlere planlægger at gå ind på markedet for kvægslagtning.

II.6.2.   Præsentation af støttemodtageren

Præsentation af støttemodtageren

| (35) | CSK blev oprettet ved ministerielt dekret som en offentlig organisation, der skal betjene flere kommuner, herunder de større byer i Cypern, der skulle bevare slagterifaciliteter. Bestyrelsen består af 15 medlemmer (6 borgmestre, 5 byrådsmedlemmer og 4 repræsentanter for sammenslutningen af lokale myndigheder). |
| --- | --- |

(35)

CSK blev oprettet ved ministerielt dekret som en offentlig organisation, der skal betjene flere kommuner, herunder de større byer i Cypern, der skulle bevare slagterifaciliteter. Bestyrelsen består af 15 medlemmer (6 borgmestre, 5 byrådsmedlemmer og 4 repræsentanter for sammenslutningen af lokale myndigheder).

| (36) | Som tidligere forklaret var virksomhedens konkurrenceposition begyndt at svækkes som følge af liberaliseringen af markedet i 2003. Ifølge de cypriotiske myndigheder omfatter de væsentligste faktorer, der har bidraget til denne situation, følgende:






  a) | virksomhedens funktion og sammensætningen af dens bestyrelse (kommunale politikere, der har andre prioriteringer og derfor ikke nødvendigvis fokuserer på virksomhedens problemer) |
| --- | --- | --- |

(36)

Som tidligere forklaret var virksomhedens konkurrenceposition begyndt at svækkes som følge af liberaliseringen af markedet i 2003. Ifølge de cypriotiske myndigheder omfatter de væsentligste faktorer, der har bidraget til denne situation, følgende:

a)

virksomhedens funktion og sammensætningen af dens bestyrelse (kommunale politikere, der har andre prioriteringer og derfor ikke nødvendigvis fokuserer på virksomhedens problemer)

| b) | det oprindelige egenkapitalgrundlag |
| --- | --- |

b)

det oprindelige egenkapitalgrundlag

| c) | liberalisering af markedet uden en strategiplan for afhjælpning af relevante udfordringer |
| --- | --- |

c)

liberalisering af markedet uden en strategiplan for afhjælpning af relevante udfordringer

| d) | høje arbejdskraftomkostninger (overflødigt personale, manglende motivation, lav produktivitet, manglende fleksibilitet ved indgåelse af kontrakter, ingen serviceorienteret kultur osv.) |
| --- | --- |

d)

høje arbejdskraftomkostninger (overflødigt personale, manglende motivation, lav produktivitet, manglende fleksibilitet ved indgåelse af kontrakter, ingen serviceorienteret kultur osv.)

| e) | lav produktivitet. |
| --- | --- |

e)

lav produktivitet.

| (37) | Virksomhedens ledelse forsøgte at løse nogle af disse problemer med visse positive resultater. Men virksomhedens faldende markedsandele resulterede i stadig større tab i årenes løb. |
| --- | --- |

(37)

Virksomhedens ledelse forsøgte at løse nogle af disse problemer med visse positive resultater. Men virksomhedens faldende markedsandele resulterede i stadig større tab i årenes løb.

| (38) | Planen indeholder en såkaldt SWOT-analyse (Styrker — Svagheder — Muligheder og Trusler) for CSK. Man anfører, at virksomhedens styrker omfatter en betydelig produktionskapacitet, knowhow og tradition samt overholdelse af EU-bestemmelserne. Svaghederne omfatter høje produktionsomkostninger, afhængighed af en enkelt aktivitet, mangel på en serviceorienteret kultur og tab af kundetillid i forbindelse med slagteplaner. Desuden savner virksomheden fleksibilitet, både hvad angår funktion og beskæftigelse. Hvis virksomheden fungerede som en privat virksomhed med deltagelse af private investorer, ville de relevante beslutninger blive vedtaget af bestyrelsen og generalforsamlingen. Endelig har virksomhedens medarbejdere tjenestemandsstatus, hvilket gør, at det er meget vanskeligt og dyrt at afskedige dem. |
| --- | --- |

(38)

Planen indeholder en såkaldt SWOT-analyse (Styrker — Svagheder — Muligheder og Trusler) for CSK. Man anfører, at virksomhedens styrker omfatter en betydelig produktionskapacitet, knowhow og tradition samt overholdelse af EU-bestemmelserne. Svaghederne omfatter høje produktionsomkostninger, afhængighed af en enkelt aktivitet, mangel på en serviceorienteret kultur og tab af kundetillid i forbindelse med slagteplaner. Desuden savner virksomheden fleksibilitet, både hvad angår funktion og beskæftigelse. Hvis virksomheden fungerede som en privat virksomhed med deltagelse af private investorer, ville de relevante beslutninger blive vedtaget af bestyrelsen og generalforsamlingen. Endelig har virksomhedens medarbejdere tjenestemandsstatus, hvilket gør, at det er meget vanskeligt og dyrt at afskedige dem.

| (39) | Truslerne omfatter nye aktørers ankomst på markedet, den forventede stigning i importen af kød fra andre EU-medlemsstater som følge af lavere priser, og at de importerede produkter er af bedre kvalitet, hvilket vil føre til et fald i slagtningerne i Cypern, faldende avlsaktiviteter i Cypern samt de høje produktionsomkostninger. Af muligheder nævner man i planen muligheden for at udleje produktionslinjerne til andre virksomheder, forbedring af virksomhedens økonomiske situation gennem salg af fast ejendom samt samarbejde med store aktører på markedet. |
| --- | --- |

(39)

Truslerne omfatter nye aktørers ankomst på markedet, den forventede stigning i importen af kød fra andre EU-medlemsstater som følge af lavere priser, og at de importerede produkter er af bedre kvalitet, hvilket vil føre til et fald i slagtningerne i Cypern, faldende avlsaktiviteter i Cypern samt de høje produktionsomkostninger. Af muligheder nævner man i planen muligheden for at udleje produktionslinjerne til andre virksomheder, forbedring af virksomhedens økonomiske situation gennem salg af fast ejendom samt samarbejde med store aktører på markedet.

II.6.3.   Omstruktureringsforanstaltninger

Omstruktureringsforanstaltninger

| (40) | De samlede udgifter til omstruktureringen af virksomheden beløb sig oprindeligt til omkring 27 mio. EUR. 55,6 % af dette beløb skulle stilles til rådighed af staten, mens virksomheden skulle dække de resterende 44,4 % (12 mio. EUR). Men som forklaret i betragtning 25 ovenfor anførte de cypriotiske myndigheder i deres brev af 14. maj 2013, at omstruktureringsomkostningerne i mellemtiden var steget til omkring 29,8 mio. EUR, mens CSK's bidrag ville forblive det samme. |
| --- | --- |

(40)

De samlede udgifter til omstruktureringen af virksomheden beløb sig oprindeligt til omkring 27 mio. EUR. 55,6 % af dette beløb skulle stilles til rådighed af staten, mens virksomheden skulle dække de resterende 44,4 % (12 mio. EUR). Men som forklaret i betragtning 25 ovenfor anførte de cypriotiske myndigheder i deres brev af 14. maj 2013, at omstruktureringsomkostningerne i mellemtiden var steget til omkring 29,8 mio. EUR, mens CSK's bidrag ville forblive det samme.

| (41) | CSK's eget bidrag vil stamme fra i) salg af fast ejendom (7 mio. EUR), hvilket ifølge de cypriotiske myndigheder ikke ville indebære et element af statsstøtte, eftersom prisen ville blive beregnet af en uafhængig vurderingsmand til markedsværdien, og ii) indgåelse af en ny låneaftale (5 mio. EUR). De cypriotiske myndigheder erkendte imidlertid i deres brev af den 14. maj 2013, at det i den aktuelle økonomiske situation måtte anses for tvivlsomt, hvorvidt virksomheden kunne få et sådant lån. |
| --- | --- |

(41)

CSK's eget bidrag vil stamme fra i) salg af fast ejendom (7 mio. EUR), hvilket ifølge de cypriotiske myndigheder ikke ville indebære et element af statsstøtte, eftersom prisen ville blive beregnet af en uafhængig vurderingsmand til markedsværdien, og ii) indgåelse af en ny låneaftale (5 mio. EUR). De cypriotiske myndigheder erkendte imidlertid i deres brev af den 14. maj 2013, at det i den aktuelle økonomiske situation måtte anses for tvivlsomt, hvorvidt virksomheden kunne få et sådant lån.

| (42) | Planen indeholder følgende omstruktureringsforanstaltninger: |
| --- | --- |

(42)

Planen indeholder følgende omstruktureringsforanstaltninger:

II.6.3.1.   Fleksibilitet — Ændring af juridisk status

Fleksibilitet — Ændring af juridisk status

| (43) | Med henblik på at forbedre fleksibiliteten på alle områder foreslås det i omstruktureringsplanen, at CSK omdannes til en privat virksomhed. Det forventes, at dette vil forbedre fleksibiliteten af virksomhedens beslutningsproces. Dette bør også stimulere interessen hos private investorer, der kan indgå i virksomhedens ejerkreds som aktionærer. Endelig vil ændringen af medarbejdernes status gøre det nemmere at ansætte og afskedige personale. |
| --- | --- |

(43)

Med henblik på at forbedre fleksibiliteten på alle områder foreslås det i omstruktureringsplanen, at CSK omdannes til en privat virksomhed. Det forventes, at dette vil forbedre fleksibiliteten af virksomhedens beslutningsproces. Dette bør også stimulere interessen hos private investorer, der kan indgå i virksomhedens ejerkreds som aktionærer. Endelig vil ændringen af medarbejdernes status gøre det nemmere at ansætte og afskedige personale.

II.6.3.2.   Nedbringelse af virksomhedens passiver

Nedbringelse af virksomhedens passiver

| (44) | I henhold til omstruktureringsplanen skal hele virksomhedens gæld til socialsikringsfonden (6,14 mio. EUR ved udgangen af 2012) og til afdelingen for interne indtægter (3,646 mio. EUR ved udgangen af 2012) tilbagebetales. Desuden vil virksomheden afdrage forfalden gæld for 13,306 mio. EUR (inklusive det allerede godkendte redningslån på 1,6 mio. EUR). De samlede udgifter ved denne foranstaltning er beregnet til omkring 23,1 mio. EUR. Desuden bekræftede de cypriotiske myndigheder i deres brev af 14. maj 2013, at udestående gæld til den veterinære tjeneste vil blive tilbagebetalt gradvist efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(44)

I henhold til omstruktureringsplanen skal hele virksomhedens gæld til socialsikringsfonden (6,14 mio. EUR ved udgangen af 2012) og til afdelingen for interne indtægter (3,646 mio. EUR ved udgangen af 2012) tilbagebetales. Desuden vil virksomheden afdrage forfalden gæld for 13,306 mio. EUR (inklusive det allerede godkendte redningslån på 1,6 mio. EUR). De samlede udgifter ved denne foranstaltning er beregnet til omkring 23,1 mio. EUR. Desuden bekræftede de cypriotiske myndigheder i deres brev af 14. maj 2013, at udestående gæld til den veterinære tjeneste vil blive tilbagebetalt gradvist efter omstruktureringen.

II.6.3.3.   Personale

Personale

| (45) | Ifølge planen skal alle medarbejdere med tjenestemandsstatus overflyttes til kommunerne, mens det resterende personale afskediges. Under sin nye status vil virksomheden herefter erstatte sine medarbejdere med nye. De nye medarbejdere vil blive ansat under nye lønforhold og pensionsordninger. Virksomheden vil ligeledes benytte sig af udlicitering af tjenester, når dette er nødvendigt. Efter planen vil virksomhedens medarbejdere efter omstruktureringen bestå af blot 9 i ledende stillinger og 67 ansatte/arbejdstagere. CSK's udgifter til alle de relevante foranstaltninger vil andrage 6,68 mio. EUR fordelt på udgifter til personalegodtgørelser (3,34 mio. EUR) og betaling af pensionsrettigheder (3,34 mio. EUR). Når planen gennemføres, regner man med en betydelig reduktion af lønudgifterne. |
| --- | --- |

(45)

Ifølge planen skal alle medarbejdere med tjenestemandsstatus overflyttes til kommunerne, mens det resterende personale afskediges. Under sin nye status vil virksomheden herefter erstatte sine medarbejdere med nye. De nye medarbejdere vil blive ansat under nye lønforhold og pensionsordninger. Virksomheden vil ligeledes benytte sig af udlicitering af tjenester, når dette er nødvendigt. Efter planen vil virksomhedens medarbejdere efter omstruktureringen bestå af blot 9 i ledende stillinger og 67 ansatte/arbejdstagere. CSK's udgifter til alle de relevante foranstaltninger vil andrage 6,68 mio. EUR fordelt på udgifter til personalegodtgørelser (3,34 mio. EUR) og betaling af pensionsrettigheder (3,34 mio. EUR). Når planen gennemføres, regner man med en betydelig reduktion af lønudgifterne.

II.6.4.   Kompenserende modydelser

Kompenserende modydelser

| (46) | I planen foreslås følgende modydelser:






  — | CSK forpligter sig til ikke at udvide sine aktiviteter til andre tilknyttede markeder (handel med kød, oprettelse af faciliteter til udskæring af kød) i en periode på tre år. |
| --- | --- | --- |

(46)

I planen foreslås følgende modydelser:

—

CSK forpligter sig til ikke at udvide sine aktiviteter til andre tilknyttede markeder (handel med kød, oprettelse af faciliteter til udskæring af kød) i en periode på tre år.

| — | CSK forpligter sig til ikke at ajourføre sin teknologi til slagtning af svin gennem indkøb af en linje til bedøvelse af svin ved hjælp af kuldioxid i en periode på tre år. |
| --- | --- |

—

CSK forpligter sig til ikke at ajourføre sin teknologi til slagtning af svin gennem indkøb af en linje til bedøvelse af svin ved hjælp af kuldioxid i en periode på tre år.

| — | CSK forpligter sig til i en periode på tre år ikke at gennemføre aggressive foranstaltninger for at øge sine markedsandele til niveauer, der ligger over niveauerne fra 2009. De cypriotiske myndigheder anser følgende foranstaltninger som aggressive: i) aktive reklamekampagner, ii) aggressive prisnedsættelser, iii) modernisering af teknologi for at forbedre kvaliteten og iv) overtagelse af konkurrenter. |
| --- | --- |

—

CSK forpligter sig til i en periode på tre år ikke at gennemføre aggressive foranstaltninger for at øge sine markedsandele til niveauer, der ligger over niveauerne fra 2009. De cypriotiske myndigheder anser følgende foranstaltninger som aggressive: i) aktive reklamekampagner, ii) aggressive prisnedsættelser, iii) modernisering af teknologi for at forbedre kvaliteten og iv) overtagelse af konkurrenter.

| (47) | Ifølge de cypriotiske myndigheder vil det ikke være muligt for CSK at reducere sin kapacitet. Årsagen er, at CSK kun har én produktionslinje for hver dyretype. De cypriotiske myndigheder anfører, at frasalg af relevante maskiner med henblik på at reducere kapaciteten ville være ensbetydende med, at CSK forlod det pågældende markedssegment. |
| --- | --- |

(47)

Ifølge de cypriotiske myndigheder vil det ikke være muligt for CSK at reducere sin kapacitet. Årsagen er, at CSK kun har én produktionslinje for hver dyretype. De cypriotiske myndigheder anfører, at frasalg af relevante maskiner med henblik på at reducere kapaciteten ville være ensbetydende med, at CSK forlod det pågældende markedssegment.

II.7.   STANDSTILL-FORPLIGTELSE

| (48) | Ifølge de cypriotiske myndigheder kan omstruktureringsstøtten først tildeles, efter at Kommissionen har givet sit tilsagn. |
| --- | --- |

(48)

Ifølge de cypriotiske myndigheder kan omstruktureringsstøtten først tildeles, efter at Kommissionen har givet sit tilsagn.

II.8.   ÅRSBERETNINGER

| (49) | De cypriotiske myndigheder har forpligtet sig til at indsende regelmæssige rapporter om gennemførelsen af omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(49)

De cypriotiske myndigheder har forpligtet sig til at indsende regelmæssige rapporter om gennemførelsen af omstruktureringsplanen.

III.   KLAGE

KLAGE

| (50) | Den 20. januar 2011 indgav Cypra, en konkurrent til CSK, en klage. Cypra er en privatejet virksomhed, der påbegyndte sine aktiviteter på det cypriotiske slagterimarked i 2006. Da klagen blev indgivet, havde Cypra den største andel af markedet for slagtning af svin (71 %) og på det samlede cypriotiske slagterimarked (57 %). |
| --- | --- |

(50)

Den 20. januar 2011 indgav Cypra, en konkurrent til CSK, en klage. Cypra er en privatejet virksomhed, der påbegyndte sine aktiviteter på det cypriotiske slagterimarked i 2006. Da klagen blev indgivet, havde Cypra den største andel af markedet for slagtning af svin (71 %) og på det samlede cypriotiske slagterimarked (57 %).

| (51) | I klagen hævdede man, at støttemodtageren for nylig havde modtaget støtte ved flere forskellige lejligheder. Man hævede specifikt, at CSK har modtaget følgende støtte:






  a) | støtte i form af statens fortsatte overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb på omkring 29 mio. EUR såsom gæld til skattevæsenet og socialsikringsordningen, lån ydet af låneinstitutionen, påløbne renter samt beløb i form af slagteafgifter. Som støtte for sine påstande fremlagde klageren en begrundet udtalelse fra den cypriotiske statsstøttekommissær af 9. juli 2007, som blev offentliggjort i Den Cypriotiske Republiks officielle tidende den 20. juli 2007. I udtalelsen erkender man faktisk, at de cypriotiske myndigheder ved at undlade at tage alle skridt med henblik på at inddrive CSK's gæld, i realiteten yder statsstøtte |
| --- | --- | --- |

(51)

I klagen hævdede man, at støttemodtageren for nylig havde modtaget støtte ved flere forskellige lejligheder. Man hævede specifikt, at CSK har modtaget følgende støtte:

a)

støtte i form af statens fortsatte overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb på omkring 29 mio. EUR såsom gæld til skattevæsenet og socialsikringsordningen, lån ydet af låneinstitutionen, påløbne renter samt beløb i form af slagteafgifter. Som støtte for sine påstande fremlagde klageren en begrundet udtalelse fra den cypriotiske statsstøttekommissær af 9. juli 2007, som blev offentliggjort i Den Cypriotiske Republiks officielle tidende den 20. juli 2007. I udtalelsen erkender man faktisk, at de cypriotiske myndigheder ved at undlade at tage alle skridt med henblik på at inddrive CSK's gæld, i realiteten yder statsstøtte

| b) | ændring af lokalplanen for CSK's grund fra beregnet til landbrugsformål til industriformål i marts 2007 |
| --- | --- |

b)

ændring af lokalplanen for CSK's grund fra beregnet til landbrugsformål til industriformål i marts 2007

| c) | et lån på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner ydet i december 2007 |
| --- | --- |

c)

et lån på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner ydet i december 2007

| d) | redningsstøtten på 1,6 mio. EUR, som Europa-Kommissionen godkendte i maj 2010, og som ifølge klageren ikke ville være blevet godkendt, hvis ikke Cypern havde undladt at offentliggøre materielle oplysninger, herunder navnlig den tidligere tildeling af statsstøtte. |
| --- | --- |

d)

redningsstøtten på 1,6 mio. EUR, som Europa-Kommissionen godkendte i maj 2010, og som ifølge klageren ikke ville være blevet godkendt, hvis ikke Cypern havde undladt at offentliggøre materielle oplysninger, herunder navnlig den tidligere tildeling af statsstøtte.

| (52) | I klagen konkluderer man, at tildelingen af omstruktureringsstøtten vil fordreje konkurrencevilkårene, eftersom støttemodtageren i de forgangne år løbende har modtaget støtte fra den cypriotiske stat. |
| --- | --- |

(52)

I klagen konkluderer man, at tildelingen af omstruktureringsstøtten vil fordreje konkurrencevilkårene, eftersom støttemodtageren i de forgangne år løbende har modtaget støtte fra den cypriotiske stat.

| (53) | Kommissionen fandt, at ændringen af lokalplanen for CSK's grund tilsyneladende ikke indebar overførsel af statslige midler, mens Kommissionen allerede havde foretaget en gennemgang af redningsstøtten. Kommissionen gav derfor de cypriotiske myndigheder mulighed for at fremsætte deres bemærkninger til påstandene om tildeling af støtte, jf. betragtning 51, litra a) og c), ovenfor. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen fandt, at ændringen af lokalplanen for CSK's grund tilsyneladende ikke indebar overførsel af statslige midler, mens Kommissionen allerede havde foretaget en gennemgang af redningsstøtten. Kommissionen gav derfor de cypriotiske myndigheder mulighed for at fremsætte deres bemærkninger til påstandene om tildeling af støtte, jf. betragtning 51, litra a) og c), ovenfor.

| (54) | I deres svar af 4. marts 2011 fremlagde de cypriotiske myndigheder ikke tilstrækkelige oplysninger, der kunne påvise, at den fortsatte overbærenhed med forsinkelserne i betalingerne af skyldige beløb ikke udgør statsstøtte. For så vidt angår lånet på 512 850 EUR anførte de cypriotiske myndigheder, at som følge af en negativ udtalelse fra den cypriotiske statsstøttekommissær tilbagebetalte CSK lånet til sammenslutningen af kommuner med renter i form af overdragelse af ejerskab til jord. |
| --- | --- |

(54)

I deres svar af 4. marts 2011 fremlagde de cypriotiske myndigheder ikke tilstrækkelige oplysninger, der kunne påvise, at den fortsatte overbærenhed med forsinkelserne i betalingerne af skyldige beløb ikke udgør statsstøtte. For så vidt angår lånet på 512 850 EUR anførte de cypriotiske myndigheder, at som følge af en negativ udtalelse fra den cypriotiske statsstøttekommissær tilbagebetalte CSK lånet til sammenslutningen af kommuner med renter i form af overdragelse af ejerskab til jord.

IV.   KOMMISSIONENS AFGØRELSE AF 20. APRIL 2011

KOMMISSIONENS AFGØRELSE AF 20. APRIL 2011

| (55) | Ved afgørelse af 20. april 2011 besluttede Kommissionen at iværksætte proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF. Den konkluderede navnlig, at for så vidt angår omstruktureringsstøtten er alle betingelser i artikel 107, stk. 1, prima facie opfyldt. Man fandt ligeledes, at der var tegn på, at der kunne være tildelt anden støtte i form af: i) statens fortsatte overbærenhed med forsinket betaling af skyldige beløb, ii) lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, iii) den påståede støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer og iv) kommunernes overtagelse af eksisterende medarbejdere og de tilhørende pensionsforpligtelser. |
| --- | --- |

(55)

Ved afgørelse af 20. april 2011 besluttede Kommissionen at iværksætte proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF. Den konkluderede navnlig, at for så vidt angår omstruktureringsstøtten er alle betingelser i artikel 107, stk. 1, prima facie opfyldt. Man fandt ligeledes, at der var tegn på, at der kunne være tildelt anden støtte i form af: i) statens fortsatte overbærenhed med forsinket betaling af skyldige beløb, ii) lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, iii) den påståede støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer og iv) kommunernes overtagelse af eksisterende medarbejdere og de tilhørende pensionsforpligtelser.

IV.1.   CYPERNS BEMÆRKNINGER TIL KOMMISSIONENS AFGØRELSE AF 20. APRIL 2011

| (56) | De cypriotiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011 i et brev dateret den 24. juni 2011. De cypriotiske myndigheders argumenter fremlægges i de følgende punkter. |
| --- | --- |

(56)

De cypriotiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011 i et brev dateret den 24. juni 2011. De cypriotiske myndigheders argumenter fremlægges i de følgende punkter.

IV.1.1.   Statens overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb

Statens overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb

| (57) | I deres svar anfører de cypriotiske myndigheder, at adskillige offentlige myndigheder såsom afdelingen for interne indtægter og afdelingen for social sikring tidligere havde opnået domstolskendelser, hvori CSK blev beordret til at tilbagebetale sin gæld til de relevante myndigheder. Men på grundlag af artikel 18 i lov nr. 26(I) af 2003 kan løsøre og fast ejendom tilhørende offentlige slagterier ikke være omfattet af normale retshåndhævelses- eller beslaglæggelsesprocedurer eller nogen anden procedure som følge af et retligt skridt imod dem. Så under de nuværende retsforskrifter kan kendelserne imod CSK ikke håndhæves. |
| --- | --- |

(57)

I deres svar anfører de cypriotiske myndigheder, at adskillige offentlige myndigheder såsom afdelingen for interne indtægter og afdelingen for social sikring tidligere havde opnået domstolskendelser, hvori CSK blev beordret til at tilbagebetale sin gæld til de relevante myndigheder. Men på grundlag af artikel 18 i lov nr. 26(I) af 2003 kan løsøre og fast ejendom tilhørende offentlige slagterier ikke være omfattet af normale retshåndhævelses- eller beslaglæggelsesprocedurer eller nogen anden procedure som følge af et retligt skridt imod dem. Så under de nuværende retsforskrifter kan kendelserne imod CSK ikke håndhæves.

| (58) | Det anføres videre, at som følge af den manglende mulighed for at håndhæve retskendelserne imod CSK og i lyset af den igangværende omstruktureringsproces vil myndighederne ikke tage yderligere skridt, inden omstruktureringsprocessen er afsluttet. Det bemærkes ligeledes, at enhver anden foranstaltning med henblik på at inddrive den pågældende gæld ikke ville føre til inddrivelse af nogen beløb. De cypriotiske myndigheder konkluderer, at deres beslutning om at yde omstruktureringsstøtten til CSK er bevis for statens hensigt om at få betalt CSK's gæld til de forskellige statslige instanser. |
| --- | --- |

(58)

Det anføres videre, at som følge af den manglende mulighed for at håndhæve retskendelserne imod CSK og i lyset af den igangværende omstruktureringsproces vil myndighederne ikke tage yderligere skridt, inden omstruktureringsprocessen er afsluttet. Det bemærkes ligeledes, at enhver anden foranstaltning med henblik på at inddrive den pågældende gæld ikke ville føre til inddrivelse af nogen beløb. De cypriotiske myndigheder konkluderer, at deres beslutning om at yde omstruktureringsstøtten til CSK er bevis for statens hensigt om at få betalt CSK's gæld til de forskellige statslige instanser.

IV.1.2.   Sammenslutningen af kommuners tildeling af et lån på 512 850 EUR

Sammenslutningen af kommuners tildeling af et lån på 512 850 EUR

| (59) | De cypriotiske myndigheder erkender, at sammenslutningen af kommuner ydede et lån på 512 850 EUR til CSK i december 2007. Efter indgivelsen af klagen afgjorde den cypriotiske statsstøttekommissær, at tildelingen af dette lån skulle betragtes som ulovlig driftsstøtte, som er tildelt uden forudgående anmeldelse til Europa-Kommissionen. De cypriotiske myndigheder tilføjer, at CSK tilbagebetalte beløbet til sammenslutningen af kommuner med renter den 15. januar 2010 i form af overdragelsen af ejendomsretten til jord til en værdi af 580 000 EUR. Vurderingen af jorden blev foretaget af afdelingen for matrikelregistret og landmåling, der betragtes som statens officielle vurderingsinstans. De cypriotiske myndigheder anfører, at renterne på 67 150 EUR svarer til en årlig rentesats på 6,12 %, hvis der ligeledes tages højde for den årlige kapitalisering. Ifølge de cypriotiske myndigheder er denne rentesats ikke lavere end markedsrenten for sikkerhedsstillelse i form af fast ejendom i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(59)

De cypriotiske myndigheder erkender, at sammenslutningen af kommuner ydede et lån på 512 850 EUR til CSK i december 2007. Efter indgivelsen af klagen afgjorde den cypriotiske statsstøttekommissær, at tildelingen af dette lån skulle betragtes som ulovlig driftsstøtte, som er tildelt uden forudgående anmeldelse til Europa-Kommissionen. De cypriotiske myndigheder tilføjer, at CSK tilbagebetalte beløbet til sammenslutningen af kommuner med renter den 15. januar 2010 i form af overdragelsen af ejendomsretten til jord til en værdi af 580 000 EUR. Vurderingen af jorden blev foretaget af afdelingen for matrikelregistret og landmåling, der betragtes som statens officielle vurderingsinstans. De cypriotiske myndigheder anfører, at renterne på 67 150 EUR svarer til en årlig rentesats på 6,12 %, hvis der ligeledes tages højde for den årlige kapitalisering. Ifølge de cypriotiske myndigheder er denne rentesats ikke lavere end markedsrenten for sikkerhedsstillelse i form af fast ejendom i den pågældende periode.

IV.1.3.   Påstået ny støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer

Påstået ny støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer

| (60) | De cypriotiske myndigheder gentager, at de pågældende obligationer blev udstedt i 1985 med en garanti fra statens side, og de blev genudstedt i 1992 og 1999 i henhold til en lov, som blev vedtaget af parlamentet. Den 9. juli 2007 krævede den regionale domstol i Lefkosia, at staten skulle betale gælden i sin egenskab af garant over for en af obligationsejerne. Efter domstolens afgørelse måtte staten tilbagebetale de pågældende beløb, inklusive renter. Staten havde ikke nogen modkrav imod CSK, og derfor skete der ikke nogen modregning af krav. |
| --- | --- |

(60)

De cypriotiske myndigheder gentager, at de pågældende obligationer blev udstedt i 1985 med en garanti fra statens side, og de blev genudstedt i 1992 og 1999 i henhold til en lov, som blev vedtaget af parlamentet. Den 9. juli 2007 krævede den regionale domstol i Lefkosia, at staten skulle betale gælden i sin egenskab af garant over for en af obligationsejerne. Efter domstolens afgørelse måtte staten tilbagebetale de pågældende beløb, inklusive renter. Staten havde ikke nogen modkrav imod CSK, og derfor skete der ikke nogen modregning af krav.

IV.1.4.   Overflytning af medarbejdere til kommuner

Overflytning af medarbejdere til kommuner

| (61) | De cypriotiske myndigheder anfører, at overflytningen af medarbejdere til kommuner kun gjaldt 19 ansatte. Pensionsfordelene for disse personer var allerede indregnet i omstruktureringsomkostningerne og ville ifølge omstruktureringsplanen beløbe sig til 1,4 mio. EUR. 13 kommuner accepterede at ansætte 15 ud af de 19 fastansatte CSK-medarbejdere og på denne måde dække deres eget personalebehov. I henhold til denne aftale ville indenrigsministeriet og finansministeriet ikke give tilladelse til at oprette nye eller supplerende arbejdspladser i de pågældende kommuner. |
| --- | --- |

(61)

De cypriotiske myndigheder anfører, at overflytningen af medarbejdere til kommuner kun gjaldt 19 ansatte. Pensionsfordelene for disse personer var allerede indregnet i omstruktureringsomkostningerne og ville ifølge omstruktureringsplanen beløbe sig til 1,4 mio. EUR. 13 kommuner accepterede at ansætte 15 ud af de 19 fastansatte CSK-medarbejdere og på denne måde dække deres eget personalebehov. I henhold til denne aftale ville indenrigsministeriet og finansministeriet ikke give tilladelse til at oprette nye eller supplerende arbejdspladser i de pågældende kommuner.

| (62) | Som følge af ovenstående aftalte man, at alle fastansatte hos CSK skulle overflyttes til den samme stilling og til samme løn, som vedkommende tidligere havde haft hos CSK. Derfor har man aftalt, at de kommuner, der overtager CSK's tidligere ansatte, skal betale den del af lønnen, der svarer til startlønnen for en nyansat, mens staten betaler lønforskellen. Beløbene, som staten skal betale, vedrører perioden fra overflytningen, til de enkelte medarbejdere går på pension. Beløbet for de 15 CSK-ansatte er anslået til omkring 3,4 mio. EUR. Ifølge de cypriotiske myndigheder vedrører dette beløb ikke udgifter, som burde afholdes af CSK, og derfor er det ikke medregnet i omstruktureringsomkostningerne. Dette er standardpraksis i lignende sager. De cypriotiske myndigheder konkluderer, at foranstaltningen dermed ikke er selektiv, og således ikke opfylder et af kriterierne for statsstøtte. De cypriotiske myndigheder anfører imidlertid, at selv om beløbet anses for statsstøtte, er der tale om støtte af social karakter, der strækker sig ud over støttemodtagerens interesser. Det fremgår af retningslinjerne, at Kommissionen anlægger et positivt syn på støtte af denne art. |
| --- | --- |

(62)

Som følge af ovenstående aftalte man, at alle fastansatte hos CSK skulle overflyttes til den samme stilling og til samme løn, som vedkommende tidligere havde haft hos CSK. Derfor har man aftalt, at de kommuner, der overtager CSK's tidligere ansatte, skal betale den del af lønnen, der svarer til startlønnen for en nyansat, mens staten betaler lønforskellen. Beløbene, som staten skal betale, vedrører perioden fra overflytningen, til de enkelte medarbejdere går på pension. Beløbet for de 15 CSK-ansatte er anslået til omkring 3,4 mio. EUR. Ifølge de cypriotiske myndigheder vedrører dette beløb ikke udgifter, som burde afholdes af CSK, og derfor er det ikke medregnet i omstruktureringsomkostningerne. Dette er standardpraksis i lignende sager. De cypriotiske myndigheder konkluderer, at foranstaltningen dermed ikke er selektiv, og således ikke opfylder et af kriterierne for statsstøtte. De cypriotiske myndigheder anfører imidlertid, at selv om beløbet anses for statsstøtte, er der tale om støtte af social karakter, der strækker sig ud over støttemodtagerens interesser. Det fremgår af retningslinjerne, at Kommissionen anlægger et positivt syn på støtte af denne art.

IV.1.5.   Effektiviteten af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen

Effektiviteten af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen

| (63) | For så vidt angår omstruktureringsplanens forudsigelse om en stigning på slagterimarkedet på 2 % i alle scenarier (mest optimistiske, mest pessimistiske og midt imellem) bemærker de cypriotiske myndigheder, at denne procentdel var den gennemsnitlige årlige stigning i antallet af slagtninger i Cypern i perioden 1998-2008. Dette var også CSK's ledelses forudsigelse for den efterfølgende 5-års periode. En reduktion i væksten på 0,5 % ville medføre en nedgang i CSK's overskud på 500 000 EUR, men støttemodtageren ville stadig være rentabel efter omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(63)

For så vidt angår omstruktureringsplanens forudsigelse om en stigning på slagterimarkedet på 2 % i alle scenarier (mest optimistiske, mest pessimistiske og midt imellem) bemærker de cypriotiske myndigheder, at denne procentdel var den gennemsnitlige årlige stigning i antallet af slagtninger i Cypern i perioden 1998-2008. Dette var også CSK's ledelses forudsigelse for den efterfølgende 5-års periode. En reduktion i væksten på 0,5 % ville medføre en nedgang i CSK's overskud på 500 000 EUR, men støttemodtageren ville stadig være rentabel efter omstruktureringsperioden.

| (64) | For så vidt angår omkostningerne til overflytningen af medarbejdere til kommunerne gentager de cypriotiske myndigheder, at kun 19 personer ville blive overflyttet, og at flertallet af de overflødige medarbejdere ville blive afskediget. |
| --- | --- |

(64)

For så vidt angår omkostningerne til overflytningen af medarbejdere til kommunerne gentager de cypriotiske myndigheder, at kun 19 personer ville blive overflyttet, og at flertallet af de overflødige medarbejdere ville blive afskediget.

| (65) | I sin afgørelse af 20. april 2011 stiller Kommissionen spørgsmålstegn ved CSK's evne til at indgå låneaftaler med finansieringsinstitutter. De cypriotiske myndigheder anfører i denne henseende, at CSK har optaget lån hos handelsbanker, som tilbagebetales på normal vis og uden forsinkelser. Som følge af ovenfor beskrevne forhold, hvor CSK's aktiver i henhold til gældende lovgivning ikke kan gøres til genstand for normale håndhævelses- og beslaglæggelsesprocedurer, er lån optaget i disse banker dækket af statsgarantier. De cypriotiske myndigheder tilføjer, at dette vil ændre sig med omstruktureringen af virksomheden og dens ændrede retlige status. Man vil fremover kunne optage lån på markedsvilkår takket være virksomhedens aktiver, som bl.a. består af fast ejendom til en værdi af omkring 7 mio. EUR. For så vidt angår værdien af CSK's faste ejendom præciserer de cypriotiske myndigheder, at denne værdi er beregnet af indenrigsministeriets afdeling for matrikelregistret og landmåling. |
| --- | --- |

(65)

I sin afgørelse af 20. april 2011 stiller Kommissionen spørgsmålstegn ved CSK's evne til at indgå låneaftaler med finansieringsinstitutter. De cypriotiske myndigheder anfører i denne henseende, at CSK har optaget lån hos handelsbanker, som tilbagebetales på normal vis og uden forsinkelser. Som følge af ovenfor beskrevne forhold, hvor CSK's aktiver i henhold til gældende lovgivning ikke kan gøres til genstand for normale håndhævelses- og beslaglæggelsesprocedurer, er lån optaget i disse banker dækket af statsgarantier. De cypriotiske myndigheder tilføjer, at dette vil ændre sig med omstruktureringen af virksomheden og dens ændrede retlige status. Man vil fremover kunne optage lån på markedsvilkår takket være virksomhedens aktiver, som bl.a. består af fast ejendom til en værdi af omkring 7 mio. EUR. For så vidt angår værdien af CSK's faste ejendom præciserer de cypriotiske myndigheder, at denne værdi er beregnet af indenrigsministeriets afdeling for matrikelregistret og landmåling.

| (66) | Endelig gentager de cypriotiske myndigheder, at CSK's problemer skyldes følgende forhold: a) manglende fleksibilitet med hensyn til virksomhedens struktur og funktion, b) høje arbejdskraftomkostninger og c) stor gæld. Omstruktureringsplanen afhjælper disse årsager ved at ændre virksomhedens retlige status og nedbringe virksomhedens gæld. |
| --- | --- |

(66)

Endelig gentager de cypriotiske myndigheder, at CSK's problemer skyldes følgende forhold: a) manglende fleksibilitet med hensyn til virksomhedens struktur og funktion, b) høje arbejdskraftomkostninger og c) stor gæld. Omstruktureringsplanen afhjælper disse årsager ved at ændre virksomhedens retlige status og nedbringe virksomhedens gæld.

IV.1.6.   Kompensationsforanstaltningernes effektivitet

Kompensationsforanstaltningernes effektivitet

| (67) | Med hensyn til kompensationsforanstaltningerne gentager de cypriotiske myndigheder først deres bekymring over muligheden for, at Cypra kan indtage en monopolposition på markedet. Ifølge de cypriotiske myndigheder har Cypra sendt et brev til den cypriotiske indenrigsminister, handelsminister og finansminister, hvori man nævner, at virksomheden har en markedsandel på 71 % for slagtning af svin, at dens priser ligger 20 % højere, og at kunderne især foretrækker denne virksomhed, fordi den tilbyder kød af bedre kvalitet. Dette beviser ifølge de cypriotiske myndigheder, at Cypra har en dominerende stilling, og at denne vil blive styrket, hvis CSK lukker. De cypriotiske myndigheder tilføjer, at selv om Cypra havde givet udtryk for, at man havde til hensigt at gå ind på markedet for slagtning af kvæg inden for seks måneder, er dette endnu ikke sket. Desuden anfører de cypriotiske myndigheder, at Cypra endnu ikke har alle de fysiske planlægningstilladelser og andre typer af tilladelser, hvilket gør det usandsynligt, at den kan gå ind på markedet for slagtning af kvæg inden for den fastlagte tidsramme. Ifølge de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder er i besiddelse af, har heller ingen andre virksomheder til hensigt at gå ind i dette segment. |
| --- | --- |

(67)

Med hensyn til kompensationsforanstaltningerne gentager de cypriotiske myndigheder først deres bekymring over muligheden for, at Cypra kan indtage en monopolposition på markedet. Ifølge de cypriotiske myndigheder har Cypra sendt et brev til den cypriotiske indenrigsminister, handelsminister og finansminister, hvori man nævner, at virksomheden har en markedsandel på 71 % for slagtning af svin, at dens priser ligger 20 % højere, og at kunderne især foretrækker denne virksomhed, fordi den tilbyder kød af bedre kvalitet. Dette beviser ifølge de cypriotiske myndigheder, at Cypra har en dominerende stilling, og at denne vil blive styrket, hvis CSK lukker. De cypriotiske myndigheder tilføjer, at selv om Cypra havde givet udtryk for, at man havde til hensigt at gå ind på markedet for slagtning af kvæg inden for seks måneder, er dette endnu ikke sket. Desuden anfører de cypriotiske myndigheder, at Cypra endnu ikke har alle de fysiske planlægningstilladelser og andre typer af tilladelser, hvilket gør det usandsynligt, at den kan gå ind på markedet for slagtning af kvæg inden for den fastlagte tidsramme. Ifølge de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder er i besiddelse af, har heller ingen andre virksomheder til hensigt at gå ind i dette segment.

| (68) | Med hensyn til spørgsmålet om overkapacitet bemærker de cypriotiske myndigheder, at overkapaciteten inden for segmentet for svineslagtning udgør 39 %, og at kapaciteten i dette segment er steget med 32 %, siden Cypra gik ind på markedet i 2006, mens overkapaciteten for slagtning af får/geder ligger på 51 % efter en stigning på 17 %, siden Cypra gik ind på markedet. Ifølge de cypriotiske myndigheder peger dette i retningen af en konklusion om, at overkapaciteten på markedet opstod, da Cypra gik ind på markedet. De cypriotiske myndigheder konkluderer, at som følge af CSK's økonomiske situation vil en yderligere indskrænkning af CSK's aktiviteter påvirke virksomhedens levedygtighed i negativ retning. |
| --- | --- |

(68)

Med hensyn til spørgsmålet om overkapacitet bemærker de cypriotiske myndigheder, at overkapaciteten inden for segmentet for svineslagtning udgør 39 %, og at kapaciteten i dette segment er steget med 32 %, siden Cypra gik ind på markedet i 2006, mens overkapaciteten for slagtning af får/geder ligger på 51 % efter en stigning på 17 %, siden Cypra gik ind på markedet. Ifølge de cypriotiske myndigheder peger dette i retningen af en konklusion om, at overkapaciteten på markedet opstod, da Cypra gik ind på markedet. De cypriotiske myndigheder konkluderer, at som følge af CSK's økonomiske situation vil en yderligere indskrænkning af CSK's aktiviteter påvirke virksomhedens levedygtighed i negativ retning.

IV.2   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

IV.2.1.   Klagerens bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011

Klagerens bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011

| (69) | Klageren fremsendte sine bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011 i et brev dateret den 4. juli 2011. I sit brev gentager Cypra, at den pancypriotiske organisation af kvægavlere har til hensigt at etablere et slagteri. |
| --- | --- |

(69)

Klageren fremsendte sine bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011 i et brev dateret den 4. juli 2011. I sit brev gentager Cypra, at den pancypriotiske organisation af kvægavlere har til hensigt at etablere et slagteri.

| (70) | Med hensyn til kompensationsforanstaltningerne bemærker Cypra, at hvis omstruktureringsstøtten godkendes, og hvis svineavlerne er engageret i CSK, og i betragtning af opførelsen af A&A's nye slagteri, vil Cypras levedygtighed være truet. Årsagen er, at antallet af svineslagtninger, som Cypra vil foretage, vil falde betydeligt. Cypra erindrer ligeledes om, at man for nylig har investeret betydelige summer for at øge sin kapacitet. Man tilføjede ligeledes, at Cyperns svineavlersammenslutning (der repræsenterer 100 % af øens svineavlere) er involveret i omstruktureringsprocessen. Regeringen tilbyder tilsyneladende denne sammenslutning andele i den nye virksomhed, der vil blive etableret efter omstruktureringen. Dette strider ifølge Cypra allerede i sig selv imod forpligtelsen til ikke at anvende aggressive foranstaltninger for at øge markedsandelene i tre år. For så vidt angår kapacitet har de tre virksomheder Cypra, A&A og Trimithias en kapacitet på over 20 000 svineslagtninger om ugen, mens den relevante produktion ligger på omkring 14 000. |
| --- | --- |

(70)

Med hensyn til kompensationsforanstaltningerne bemærker Cypra, at hvis omstruktureringsstøtten godkendes, og hvis svineavlerne er engageret i CSK, og i betragtning af opførelsen af A&A's nye slagteri, vil Cypras levedygtighed være truet. Årsagen er, at antallet af svineslagtninger, som Cypra vil foretage, vil falde betydeligt. Cypra erindrer ligeledes om, at man for nylig har investeret betydelige summer for at øge sin kapacitet. Man tilføjede ligeledes, at Cyperns svineavlersammenslutning (der repræsenterer 100 % af øens svineavlere) er involveret i omstruktureringsprocessen. Regeringen tilbyder tilsyneladende denne sammenslutning andele i den nye virksomhed, der vil blive etableret efter omstruktureringen. Dette strider ifølge Cypra allerede i sig selv imod forpligtelsen til ikke at anvende aggressive foranstaltninger for at øge markedsandelene i tre år. For så vidt angår kapacitet har de tre virksomheder Cypra, A&A og Trimithias en kapacitet på over 20 000 svineslagtninger om ugen, mens den relevante produktion ligger på omkring 14 000.

| (71) | Cypra anfører derfor de cypriotiske myndigheder skal godtgøre, at det vil være muligt for CSK at optage et lån på 5 mio. EUR, inden støtten ydes. Under alle omstændigheder vil den bedste løsning ifølge klageren være at lukke produktionslinjen til svineslagtning ned. Dette vil ikke skabe en mangel på markedet, eftersom de resterende virksomheder kan dække landets behov. Cypra fremsætter ligeledes påstande om det tætte forhold mellem nuværende og tidligere medlemmer af den cypriotiske regering og CSK's ledelse, som fortsat ville udgøre en urimelig adfærd over for privatejede slagterier, hvis den skulle fortsætte. |
| --- | --- |

(71)

Cypra anfører derfor de cypriotiske myndigheder skal godtgøre, at det vil være muligt for CSK at optage et lån på 5 mio. EUR, inden støtten ydes. Under alle omstændigheder vil den bedste løsning ifølge klageren være at lukke produktionslinjen til svineslagtning ned. Dette vil ikke skabe en mangel på markedet, eftersom de resterende virksomheder kan dække landets behov. Cypra fremsætter ligeledes påstande om det tætte forhold mellem nuværende og tidligere medlemmer af den cypriotiske regering og CSK's ledelse, som fortsat ville udgøre en urimelig adfærd over for privatejede slagterier, hvis den skulle fortsætte.

| (72) | Med hensyn til statens krav imod CSK hævder Cypra, at CSK har opkrævet veterinære gebyrer for 900 000 EUR, som ikke er blevet tilbageført til staten. Med hensyn til overflytning af medarbejdere har staten indvilget i at dække omkostningerne ved overflytningen af medarbejderne ved at betale differencen mellem lønnen til en nyansat medarbejder (for kommunerne) og den nuværende løn for alle de arbejdstagere, der skal overflyttes. For de medarbejdere, der forbliver i den nye virksomhed, vil staten desuden yde støtte svarende til 40 % af den tidligere løn, indtil den pågældende forlader sin stilling, mens den nye virksomhed vil betale 60 %. |
| --- | --- |

(72)

Med hensyn til statens krav imod CSK hævder Cypra, at CSK har opkrævet veterinære gebyrer for 900 000 EUR, som ikke er blevet tilbageført til staten. Med hensyn til overflytning af medarbejdere har staten indvilget i at dække omkostningerne ved overflytningen af medarbejderne ved at betale differencen mellem lønnen til en nyansat medarbejder (for kommunerne) og den nuværende løn for alle de arbejdstagere, der skal overflyttes. For de medarbejdere, der forbliver i den nye virksomhed, vil staten desuden yde støtte svarende til 40 % af den tidligere løn, indtil den pågældende forlader sin stilling, mens den nye virksomhed vil betale 60 %.

| (73) | Med hensyn til virksomhedens eget bidrag hævder Cypra, at salget af CSK's faste ejendom skulle være sket på det frie marked. Cypra har mistanke om, at værdien af den pågældende jord, som fremgår af den leje, som staten afkræver en anden virksomhed (Sigan Management Limited) i samme område, er langt lavere end den anførte værdi i omstruktureringsplanen. Med hensyn til bevillingen af lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner tvivler Cypra på, at lånet er blevet tilbagebetalt gennem overdragelse af ejendomsretten til jorden. |
| --- | --- |

(73)

Med hensyn til virksomhedens eget bidrag hævder Cypra, at salget af CSK's faste ejendom skulle være sket på det frie marked. Cypra har mistanke om, at værdien af den pågældende jord, som fremgår af den leje, som staten afkræver en anden virksomhed (Sigan Management Limited) i samme område, er langt lavere end den anførte værdi i omstruktureringsplanen. Med hensyn til bevillingen af lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner tvivler Cypra på, at lånet er blevet tilbagebetalt gennem overdragelse af ejendomsretten til jorden.

| (74) | Endelig foreslår klageren, at enhver fremtidig omstrukturering af CSK skal omfatte en midlertidig udlejning af kvægslagtelinjen til den pancypriotiske organisation af kvægavlere, midlertidig udlejning af produktionslinjen til får/geder til en interesseret part samt lukning af svineslagtelinjen. Når den pancypriotiske organisation af kvægavlere etablerer sit eget slagteri, bør CSK's slagteri lukke, og staten bør sælge jorden til tredjemand. |
| --- | --- |

(74)

Endelig foreslår klageren, at enhver fremtidig omstrukturering af CSK skal omfatte en midlertidig udlejning af kvægslagtelinjen til den pancypriotiske organisation af kvægavlere, midlertidig udlejning af produktionslinjen til får/geder til en interesseret part samt lukning af svineslagtelinjen. Når den pancypriotiske organisation af kvægavlere etablerer sit eget slagteri, bør CSK's slagteri lukke, og staten bør sælge jorden til tredjemand.

IV.2.2.   Andre interesserede parters bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011

Andre interesserede parters bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011

| (75) | En række andre tredjeparter fremsatte bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011. |
| --- | --- |

(75)

En række andre tredjeparter fremsatte bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 20. april 2011.

| (76) | En konkurrent (A&A Slaughterhouses) hævder, at man netop har afsluttet en modernisering af sit produktionsanlæg, og at man har kapacitet til at håndtere 35-40 % af landets behov for svineslagtninger og 30 % af landets slagtninger af får/geder. Virksomheden anfører desuden, at omstruktureringsplanen for CSK ikke tog hensyn til udviklingen, f.eks. CSK's konkurrenters modernisering af produktionslinjerne, som det er sket hos A&A's eller virksomheden Agioi Trimithias. Dette betyder ifølge A&A, at støttemodtagerens situation er langt alvorligere, end det beskrives i omstruktureringsplanen, selv om man benytter det mest pessimistiske scenario. Desuden hævder A&A, at de cypriotiske myndigheders argument om, at Cypra kan opnå en monopollignende stilling, hvis CSK lukker en af sine produktionslinjer, ikke holder som følge af moderniseringen af A&A's og Agioi Trimithias' produktionslinjer og disse virksomheders kapacitet. Efter A&A's mening kan de foreslåede kompensationsforanstaltninger ikke accepteres. Den eneste troværdige kompensationsforanstaltning, som vil kunne accepteres, vil være, at CSK holder op med at tilbyde svineslagtning. Samtidig skal ledelsen af CSK overdrages til et ledelseshold med markedserfaring, og kun et begrænset antal medarbejdere skal forblive i virksomheden for at sikre, at slagtelinjerne for kvæg og for får/geder fungerer. |
| --- | --- |

(76)

En konkurrent (A&A Slaughterhouses) hævder, at man netop har afsluttet en modernisering af sit produktionsanlæg, og at man har kapacitet til at håndtere 35-40 % af landets behov for svineslagtninger og 30 % af landets slagtninger af får/geder. Virksomheden anfører desuden, at omstruktureringsplanen for CSK ikke tog hensyn til udviklingen, f.eks. CSK's konkurrenters modernisering af produktionslinjerne, som det er sket hos A&A's eller virksomheden Agioi Trimithias. Dette betyder ifølge A&A, at støttemodtagerens situation er langt alvorligere, end det beskrives i omstruktureringsplanen, selv om man benytter det mest pessimistiske scenario. Desuden hævder A&A, at de cypriotiske myndigheders argument om, at Cypra kan opnå en monopollignende stilling, hvis CSK lukker en af sine produktionslinjer, ikke holder som følge af moderniseringen af A&A's og Agioi Trimithias' produktionslinjer og disse virksomheders kapacitet. Efter A&A's mening kan de foreslåede kompensationsforanstaltninger ikke accepteres. Den eneste troværdige kompensationsforanstaltning, som vil kunne accepteres, vil være, at CSK holder op med at tilbyde svineslagtning. Samtidig skal ledelsen af CSK overdrages til et ledelseshold med markedserfaring, og kun et begrænset antal medarbejdere skal forblive i virksomheden for at sikre, at slagtelinjerne for kvæg og for får/geder fungerer.

| (77) | En part, som bad om, at dens bemærkninger blev behandlet fortroligt, anførte, at CSK overholder sine forpligtelser i henhold til EU's direktiver om affald. Dens konkurrenter har imidlertid udnyttet de lokale myndigheders utilstrækkelige gennemførelse og kontrol af EU-direktiverne, hvilket har medført direkte og indirekte urimelige konkurrencevilkår for CSK, hvilket igen er en af årsagerne til virksomhedens nuværende økonomiske situation, eftersom CSK i modsætning til konkurrenterne betaler gebyr for at få behandlet sit affald. |
| --- | --- |

(77)

En part, som bad om, at dens bemærkninger blev behandlet fortroligt, anførte, at CSK overholder sine forpligtelser i henhold til EU's direktiver om affald. Dens konkurrenter har imidlertid udnyttet de lokale myndigheders utilstrækkelige gennemførelse og kontrol af EU-direktiverne, hvilket har medført direkte og indirekte urimelige konkurrencevilkår for CSK, hvilket igen er en af årsagerne til virksomhedens nuværende økonomiske situation, eftersom CSK i modsætning til konkurrenterne betaler gebyr for at få behandlet sit affald.

| (78) | En part, den cypriotiske svinefarmersammenslutning, udtrykte bekymring over »aggressiviteten hos den dominerende virksomhed i svineslagtningssegmentet«, dvs. Cypra. Man anfører, at hvis CSK indstiller driften, vil Cypra opnå en monopolstilling i det mindste inden for svineslagtesegmentet. Desuden anfører man, at det ikke er sandsynligt, at virksomheden vil gå ind i kvægslagtesegmentet. Sammenslutningen bemærker ligeledes, at svineavlerne for nylig har etableret en virksomhed, der i øjeblikket kontrollerer 60 % af landets produktion. I øjeblikket er det kunden, der vælger slagteriet (detailhandlende eller grossist inden for kød). Men sammenslutningen bemærker, at virksomheden fremover vil kunne basere sit valg af slagteri på overvejelser vedrørende et slagteris levedygtighed, f.eks. ved at kræve tilbud på slagtning af dyrene. I lyset af markedsstrukturen i Cypern bør ingen virksomheders levedygtighed tages for givet. |
| --- | --- |

(78)

En part, den cypriotiske svinefarmersammenslutning, udtrykte bekymring over »aggressiviteten hos den dominerende virksomhed i svineslagtningssegmentet«, dvs. Cypra. Man anfører, at hvis CSK indstiller driften, vil Cypra opnå en monopolstilling i det mindste inden for svineslagtesegmentet. Desuden anfører man, at det ikke er sandsynligt, at virksomheden vil gå ind i kvægslagtesegmentet. Sammenslutningen bemærker ligeledes, at svineavlerne for nylig har etableret en virksomhed, der i øjeblikket kontrollerer 60 % af landets produktion. I øjeblikket er det kunden, der vælger slagteriet (detailhandlende eller grossist inden for kød). Men sammenslutningen bemærker, at virksomheden fremover vil kunne basere sit valg af slagteri på overvejelser vedrørende et slagteris levedygtighed, f.eks. ved at kræve tilbud på slagtning af dyrene. I lyset af markedsstrukturen i Cypern bør ingen virksomheders levedygtighed tages for givet.

IV.3.   CYPERNS BEMÆRKNINGER TIL BEMÆRKNINGER FRA TREDJEMAND

| (79) | Ved brev dateret den 8. november 2011 sendte de cypriotiske myndigheder deres bemærkninger til bemærkningerne fra tredjemand. |
| --- | --- |

(79)

Ved brev dateret den 8. november 2011 sendte de cypriotiske myndigheder deres bemærkninger til bemærkningerne fra tredjemand.

| (80) | Vedrørende bemærkningerne fra A&A anførte de cypriotiske myndigheder, at omstruktureringsplanen var baseret på markedssituationen på tidspunktet for planens udarbejdelse. I planen tog man faktisk hensyn til operationen af slagterierne Agioi Trimithias og Cypra. Med hensyn til åbningen af A&A's nye facilitet mener CSK, at den ikke vil have nogen betydelig indvirkning på markedsforholdene. Det bemærkes, at A&A's bemærkninger er baseret på det forhold, at denne virksomhed ville have fordel af, at CSK eventuelt ville forlade markedet. Men hvis dette sker, ville CSK blive opløst, og aktiverne ville ikke være tilstrækkelige til at dække virksomhedens gæld. I så tilfælde ville staten overtage CSK's forpligtelser og en anden privat operatør kunne genåbne slagteriet. Omstruktureringsplanen giver derimod CSK mulighed for at dække sine tab, og samtidig har private investorer mulighed for at deltage. Med hensyn til kompensationsforanstaltningerne anfører de cypriotiske myndigheder, at A&A ikke begrunder sine påstande, som desuden er vilkårlige, ikke giver mening rent økonomisk og under alle omstændigheder ikke ville betyde, at virksomheden kunne blive levedygtig. De cypriotiske myndigheder anfører videre, at A&A's kommentar giver indtryk af, at omstruktureringsplanen ikke er udarbejdet omhyggeligt. Men A&A synes at være uvidende om grundlæggende elementer af den relevante lovgivning og af selve omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(80)

Vedrørende bemærkningerne fra A&A anførte de cypriotiske myndigheder, at omstruktureringsplanen var baseret på markedssituationen på tidspunktet for planens udarbejdelse. I planen tog man faktisk hensyn til operationen af slagterierne Agioi Trimithias og Cypra. Med hensyn til åbningen af A&A's nye facilitet mener CSK, at den ikke vil have nogen betydelig indvirkning på markedsforholdene. Det bemærkes, at A&A's bemærkninger er baseret på det forhold, at denne virksomhed ville have fordel af, at CSK eventuelt ville forlade markedet. Men hvis dette sker, ville CSK blive opløst, og aktiverne ville ikke være tilstrækkelige til at dække virksomhedens gæld. I så tilfælde ville staten overtage CSK's forpligtelser og en anden privat operatør kunne genåbne slagteriet. Omstruktureringsplanen giver derimod CSK mulighed for at dække sine tab, og samtidig har private investorer mulighed for at deltage. Med hensyn til kompensationsforanstaltningerne anfører de cypriotiske myndigheder, at A&A ikke begrunder sine påstande, som desuden er vilkårlige, ikke giver mening rent økonomisk og under alle omstændigheder ikke ville betyde, at virksomheden kunne blive levedygtig. De cypriotiske myndigheder anfører videre, at A&A's kommentar giver indtryk af, at omstruktureringsplanen ikke er udarbejdet omhyggeligt. Men A&A synes at være uvidende om grundlæggende elementer af den relevante lovgivning og af selve omstruktureringsplanen.

| (81) | For så vidt angår bemærkninger fra Cypra anfører de cypriotiske myndigheder, at det i forbindelse med risikoen for monopol i øjeblikket ikke er klart, hvorvidt der vil blive åbnet nye slagterier. Under alle omstændigheder vil myndighederne fremme foranstaltninger, der vil give CSK mulighed for at fortsætte driften, og dette vil afskrække fra oprettelsen af monopoler eller oligopoler. Omstruktureringen af CSK tjener dette formål, navnlig hvis CSK fortsat vil operere inden for svineslagtningssegmentet. Cypras bekymringer over sin egen levedygtighed synes snarere at vedrøre genåbningen af A&A's slagteri kombineret med videreførelsen af CSK. For så vidt angår de private investorers identitet bemærker de cypriotiske myndigheder, at et af de mulige medlemmer rent faktisk er medlem af den cypriotiske svineavlersammenslutning. Dette vil imidlertid ikke betyde, at en af betingelserne for deltagelse ville være, at antallet af svineslagtninger hos CSK ville stige, eller at svineavlerne skulle være kunder hos CSK. |
| --- | --- |

(81)

For så vidt angår bemærkninger fra Cypra anfører de cypriotiske myndigheder, at det i forbindelse med risikoen for monopol i øjeblikket ikke er klart, hvorvidt der vil blive åbnet nye slagterier. Under alle omstændigheder vil myndighederne fremme foranstaltninger, der vil give CSK mulighed for at fortsætte driften, og dette vil afskrække fra oprettelsen af monopoler eller oligopoler. Omstruktureringen af CSK tjener dette formål, navnlig hvis CSK fortsat vil operere inden for svineslagtningssegmentet. Cypras bekymringer over sin egen levedygtighed synes snarere at vedrøre genåbningen af A&A's slagteri kombineret med videreførelsen af CSK. For så vidt angår de private investorers identitet bemærker de cypriotiske myndigheder, at et af de mulige medlemmer rent faktisk er medlem af den cypriotiske svineavlersammenslutning. Dette vil imidlertid ikke betyde, at en af betingelserne for deltagelse ville være, at antallet af svineslagtninger hos CSK ville stige, eller at svineavlerne skulle være kunder hos CSK.

| (82) | De cypriotiske myndigheder afviser påstanden om en tæt sammenhæng mellem tidligere og nuværende medlemmer af regeringen og CSK og anfører, at disse påstande er ubegrundede. Man anfører endvidere, at de veterinære gebyrer tilbagebetales gradvist. Som eksempel bemærker de cypriotiske myndigheder, at i perioden 2008-2011 betalte CSK gebyrer på 479 000 EUR. For så vidt angår salget af CSK's faste ejendom nævner de cypriotiske myndigheder, at jorden er blevet vurderet af en uafhængig vurderingsmand (afdelingen for matrikelregistret og landmåling), og at Cypras påstande ligeledes er ubegrundede. De cypriotiske myndigheder medsendte et brev fra statens afdeling for matrikelregistret og landmåling, hvori man begrunder prisforskellen mellem lejen, der betales af Sigan Management Limited, og vurderingen af CSK's jord. Endelig anfører de cypriotiske myndigheder, at Cypras forslag er uacceptable. Selv hvis omstruktureringen af CSK ikke gennemføres, vil staten eller CSK's likvidator have pligt og ret til at sælge eller udleje aktiverne til private investorer eller virksomheder. |
| --- | --- |

(82)

De cypriotiske myndigheder afviser påstanden om en tæt sammenhæng mellem tidligere og nuværende medlemmer af regeringen og CSK og anfører, at disse påstande er ubegrundede. Man anfører endvidere, at de veterinære gebyrer tilbagebetales gradvist. Som eksempel bemærker de cypriotiske myndigheder, at i perioden 2008-2011 betalte CSK gebyrer på 479 000 EUR. For så vidt angår salget af CSK's faste ejendom nævner de cypriotiske myndigheder, at jorden er blevet vurderet af en uafhængig vurderingsmand (afdelingen for matrikelregistret og landmåling), og at Cypras påstande ligeledes er ubegrundede. De cypriotiske myndigheder medsendte et brev fra statens afdeling for matrikelregistret og landmåling, hvori man begrunder prisforskellen mellem lejen, der betales af Sigan Management Limited, og vurderingen af CSK's jord. Endelig anfører de cypriotiske myndigheder, at Cypras forslag er uacceptable. Selv hvis omstruktureringen af CSK ikke gennemføres, vil staten eller CSK's likvidator have pligt og ret til at sælge eller udleje aktiverne til private investorer eller virksomheder.

IV.4.   SUPPLERENDE OPLYSNINGER INDSENDT AF DE CYPRIOTISKE MYNDIGHEDER

| (83) | Efter anmodning fra Kommissionen fremsendte de cypriotiske myndigheder yderligere præciseringer og ajourførte oplysninger i breve af 30. marts 2012 og 26. november 2012. De supplerede deres bemærkninger med yderligere oplysninger den 14. maj 2013. |
| --- | --- |

(83)

Efter anmodning fra Kommissionen fremsendte de cypriotiske myndigheder yderligere præciseringer og ajourførte oplysninger i breve af 30. marts 2012 og 26. november 2012. De supplerede deres bemærkninger med yderligere oplysninger den 14. maj 2013.

| (84) | Cypern fremlagde en opdeling af CSK's udestående gæld i brevet af 30. marts 2012 og specificerede arten af disse gældsforpligtelser og deres faktiske forfaldsdatoer yderligere i brevet af 26. november 2012. De cypriotiske myndigheder henledte ligeledes Kommissionens opmærksomhed på, at lov nr. 26(I) fra 2003, som regulerer strukturen, organisationen og driften af centralslagterier såsom CSK, og ifølge hvilken sådanne organisationers løsøre og faste ejendom ikke kan gøres til genstand for normale håndhævelses- eller beslaglæggelsesprocedurer eller for enhver anden procedure imod dem, blot erstattede lov nr. 69 fra 1981 om slagterier, som indeholdt præcis den samme bestemmelse i artikel 22. De cypriotiske myndigheder opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvorvidt denne bestemmelse i loven fra 2003 udgør eksisterende støtte i henhold til den relevante tiltrædelsestraktat, og peger på en tilsvarende sag, som Kommissionen har behandlet (E 12/2005 — Polen — Ubegrænset statsgaranti til Poczta Polska), hvor Kommissionen fandt, at selv om den gældende lovgivningsbestemmelse, der forhindrede den pågældende virksomhed i at gå konkurs, er indeholdt i en lov fra 2003, var der tale om eksisterende støtte, fordi indholdet af den pågældende bestemmelse havde sin oprindelse i en lov tilbage fra 1934. |
| --- | --- |

(84)

Cypern fremlagde en opdeling af CSK's udestående gæld i brevet af 30. marts 2012 og specificerede arten af disse gældsforpligtelser og deres faktiske forfaldsdatoer yderligere i brevet af 26. november 2012. De cypriotiske myndigheder henledte ligeledes Kommissionens opmærksomhed på, at lov nr. 26(I) fra 2003, som regulerer strukturen, organisationen og driften af centralslagterier såsom CSK, og ifølge hvilken sådanne organisationers løsøre og faste ejendom ikke kan gøres til genstand for normale håndhævelses- eller beslaglæggelsesprocedurer eller for enhver anden procedure imod dem, blot erstattede lov nr. 69 fra 1981 om slagterier, som indeholdt præcis den samme bestemmelse i artikel 22. De cypriotiske myndigheder opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvorvidt denne bestemmelse i loven fra 2003 udgør eksisterende støtte i henhold til den relevante tiltrædelsestraktat, og peger på en tilsvarende sag, som Kommissionen har behandlet (E 12/2005 — Polen — Ubegrænset statsgaranti til Poczta Polska), hvor Kommissionen fandt, at selv om den gældende lovgivningsbestemmelse, der forhindrede den pågældende virksomhed i at gå konkurs, er indeholdt i en lov fra 2003, var der tale om eksisterende støtte, fordi indholdet af den pågældende bestemmelse havde sin oprindelse i en lov tilbage fra 1934.

| (85) | De cypriotiske myndigheder bekræftede desuden i deres bemærkning af 14. maj 2013, at beløbene, der skal betales i forbindelse med omstruktureringen, består af de nominelle beløb plus forfaldne renter. De bekræftede endvidere, at den udestående gæld til de veterinære tjenester vil blive afbetalt gradvist af CSK efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(85)

De cypriotiske myndigheder bekræftede desuden i deres bemærkning af 14. maj 2013, at beløbene, der skal betales i forbindelse med omstruktureringen, består af de nominelle beløb plus forfaldne renter. De bekræftede endvidere, at den udestående gæld til de veterinære tjenester vil blive afbetalt gradvist af CSK efter omstruktureringen.

| (86) | For så vidt angår overflytningen af medarbejderne til kommunerne anførte de cypriotiske myndigheder i deres brev af 30. marts 2012, at på denne dato var otte medarbejdere allerede overflyttet efter anmodning fra kommunerne selv, som havde yderligere personalebehov, og at indenrigsministeriet og finansministeriet under de daværende økonomiske forhold ikke kunne godkende oprettelsen af nye/yderligere stillinger i kommunerne. I omstruktureringsplanen tales der om overflytning af 15 medarbejdere i alt, og der findes en bestemmelse om pensionsrettigheder for disse 15 medarbejdere. Efter planen skal kommunerne betale disse medarbejdere et beløb svarende til første trin på lønskalaen, som om de ansatte en ny medarbejder til samme stilling, og staten vil så dække forskellen op til medarbejderens faktiske løn. Det samlede beløb til dækning af lønforskellen for 15 medarbejdere anslås af de cypriotiske myndigheder til 3 342 450 EUR fra datoen for overflytningen, til medarbejderne går på pension. I samme forbindelse understregede de cypriotiske myndigheder, at i henhold til loven om beskæftigelsesophør (N 24/1976) svarer minimumsudgiften for privatejede slagterier ved afskedigelse af 15 medarbejdere til en obligatorisk opsigelsesfrist på otte uger. Ifølge de cypriotiske myndigheder er et privat slagteri ikke forpligtet til at betale yderligere godtgørelse ved afskedigelse af arbejdstagere, medmindre der foreligger specifikke kollektive aftaler med fagforeningerne. De samme myndigheder anførte videre, at CSK's største konkurrent tilsyneladende ikke har nogen kollektive aftaler med fagforeningerne. |
| --- | --- |

(86)

For så vidt angår overflytningen af medarbejderne til kommunerne anførte de cypriotiske myndigheder i deres brev af 30. marts 2012, at på denne dato var otte medarbejdere allerede overflyttet efter anmodning fra kommunerne selv, som havde yderligere personalebehov, og at indenrigsministeriet og finansministeriet under de daværende økonomiske forhold ikke kunne godkende oprettelsen af nye/yderligere stillinger i kommunerne. I omstruktureringsplanen tales der om overflytning af 15 medarbejdere i alt, og der findes en bestemmelse om pensionsrettigheder for disse 15 medarbejdere. Efter planen skal kommunerne betale disse medarbejdere et beløb svarende til første trin på lønskalaen, som om de ansatte en ny medarbejder til samme stilling, og staten vil så dække forskellen op til medarbejderens faktiske løn. Det samlede beløb til dækning af lønforskellen for 15 medarbejdere anslås af de cypriotiske myndigheder til 3 342 450 EUR fra datoen for overflytningen, til medarbejderne går på pension. I samme forbindelse understregede de cypriotiske myndigheder, at i henhold til loven om beskæftigelsesophør (N 24/1976) svarer minimumsudgiften for privatejede slagterier ved afskedigelse af 15 medarbejdere til en obligatorisk opsigelsesfrist på otte uger. Ifølge de cypriotiske myndigheder er et privat slagteri ikke forpligtet til at betale yderligere godtgørelse ved afskedigelse af arbejdstagere, medmindre der foreligger specifikke kollektive aftaler med fagforeningerne. De samme myndigheder anførte videre, at CSK's største konkurrent tilsyneladende ikke har nogen kollektive aftaler med fagforeningerne.

| (87) | De cypriotiske myndigheder fremlagde desuden en ajourført forretningsplan baseret på den seneste udvikling og på markedsdata. De fremlagde også en ajourført opdeling af de faktiske omstruktureringsomkostninger og finansieringen af disse og fremlagde i denne forbindelse en vurdering af CSK's faste ejendom pr. den 24. april 2013 foretaget af indenrigsministeriets afdeling for matrikelregister og landmåling, hvori markedsværdien af jord og bygninger tilhørende CSK vurderes til omkring 8,16 mio. EUR. |
| --- | --- |

(87)

De cypriotiske myndigheder fremlagde desuden en ajourført forretningsplan baseret på den seneste udvikling og på markedsdata. De fremlagde også en ajourført opdeling af de faktiske omstruktureringsomkostninger og finansieringen af disse og fremlagde i denne forbindelse en vurdering af CSK's faste ejendom pr. den 24. april 2013 foretaget af indenrigsministeriets afdeling for matrikelregister og landmåling, hvori markedsværdien af jord og bygninger tilhørende CSK vurderes til omkring 8,16 mio. EUR.

| (88) | De samme myndigheder erkendte også i deres bemærkning af den 14. maj 2013, at det i den nuværende økonomiske situation måtte anses for tvivlsomt, hvorvidt det var muligt at optage et nyt lån. |
| --- | --- |

(88)

De samme myndigheder erkendte også i deres bemærkning af den 14. maj 2013, at det i den nuværende økonomiske situation måtte anses for tvivlsomt, hvorvidt det var muligt at optage et nyt lån.

V.   VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

V.1.   ANVENDELSE AF STATSSTØTTEREGLERNE

| (89) | CSK er aktiv inden for slagtning af dyr, navnlig får/geder, svin og kvæg. I artikel 180 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (8), der var gældende på tidspunktet for anmeldelsen af omstruktureringsstøtten til CSK, hedder det, at artikel 87, 88 og 89 i traktaten (nu artikel 107, 108 og 109 i TEUF) finder anvendelse på produktion af og handel med okse- og kalvekød, svinekød, fårekød og gedekød. De her omhandlede foranstaltninger skal derfor undersøges på grundlag af statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(89)

CSK er aktiv inden for slagtning af dyr, navnlig får/geder, svin og kvæg. I artikel 180 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (8), der var gældende på tidspunktet for anmeldelsen af omstruktureringsstøtten til CSK, hedder det, at artikel 87, 88 og 89 i traktaten (nu artikel 107, 108 og 109 i TEUF) finder anvendelse på produktion af og handel med okse- og kalvekød, svinekød, fårekød og gedekød. De her omhandlede foranstaltninger skal derfor undersøges på grundlag af statsstøttereglerne.

8

V.2.   STATSSTØTTE

| (90) | Artikel 107, stk. 1, i TEUF forbyder statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(90)

Artikel 107, stk. 1, i TEUF forbyder statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (91) | Omstruktureringsstøtten ydes af den cypriotiske stat, og den giver støttemodtageren en selektiv fordel, idet den kun ydes til CSK. Ifølge Domstolens retspraksis gælder, at alene det forhold, at en virksomheds konkurrencemæssige position styrkes i forhold til andre konkurrerende virksomheder, hvis den får en økonomisk fordel, som den ellers ikke ville have fået under normal udøvelse af erhvervet, peger i retning af en mulig konkurrencefordrejning (9). CSK er aktiv på et marked, hvor der foregår samhandel mellem medlemsstaterne, og derfor fordrejer støtten eller truer den med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom CSK opnår en fordel sammenlignet med sine konkurrenter, og fordi det er tilladt at transportere dyr på tværs af grænserne med henblik på slagtning. Desuden kan udenlandske investorer investere i slagterier i Cypern. Den pågældende foranstaltning udgør derfor støtte i den betydning, der anvendes i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(91)

Omstruktureringsstøtten ydes af den cypriotiske stat, og den giver støttemodtageren en selektiv fordel, idet den kun ydes til CSK. Ifølge Domstolens retspraksis gælder, at alene det forhold, at en virksomheds konkurrencemæssige position styrkes i forhold til andre konkurrerende virksomheder, hvis den får en økonomisk fordel, som den ellers ikke ville have fået under normal udøvelse af erhvervet, peger i retning af en mulig konkurrencefordrejning (9). CSK er aktiv på et marked, hvor der foregår samhandel mellem medlemsstaterne, og derfor fordrejer støtten eller truer den med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom CSK opnår en fordel sammenlignet med sine konkurrenter, og fordi det er tilladt at transportere dyr på tværs af grænserne med henblik på slagtning. Desuden kan udenlandske investorer investere i slagterier i Cypern. Den pågældende foranstaltning udgør derfor støtte i den betydning, der anvendes i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

9

| (92) | Denne afgørelse dækker ud over omstruktureringsstøtten ligeledes adskillige andre tilfælde af støtte, der kan være ydet eller vil blive ydet til CSK. Der er tale om i) statens fortsatte overbærenhed med forsinket betaling af skyldige beløb, ii) lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, iii) den påståede støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer og iv) kommunernes overtagelse af eksisterende medarbejderne og de tilhørende pensionsforpligtelser. |
| --- | --- |

(92)

Denne afgørelse dækker ud over omstruktureringsstøtten ligeledes adskillige andre tilfælde af støtte, der kan være ydet eller vil blive ydet til CSK. Der er tale om i) statens fortsatte overbærenhed med forsinket betaling af skyldige beløb, ii) lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, iii) den påståede støtte i forbindelse med statsgaranterede obligationer og iv) kommunernes overtagelse af eksisterende medarbejderne og de tilhørende pensionsforpligtelser.

V.2.1.   Statens overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb

Statens overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb

| (93) | Statens fortsatte overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb ville normalt høre under definitionen af statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF: Det er etableret retspraksis, at statens gunstige behandling af en virksomhed i forbindelse med inddrivelse af gæld kan betragtes som statsstøtte. Ifølge retspraksis ved EU-Domstolen (10) kan det forhold, at staten som kreditor reducerer tilbagebetalingen af gæld eller undlader at inddrive udestående gæld, udgøre statsstøtte, hvis en privat kreditor under de samme eller tilsvarende omstændigheder ikke ville have handlet på samme måde. I dette tilfælde er støtten tilsyneladende ydet i form af statslige midler, eftersom staten går glip af indtægter, som den ville få ved tilbagebetalingen af CSK's gæld. Som det fremgår af betragtning 23 ovenfor, havde CSK pr. 31. december 2011 akkumuleret forfalden gæld til den cypriotiske låneinstitution på omkring 11 mio. EUR, forfaldne betalinger til socialsikrings- og skattemyndighederne på omkring 8,7 mio. EUR og dyrlægeudgifter på omkring 1,3 mio. EUR. Foranstaltningen giver desuden tilsyneladende CSK en selektiv fordel, eftersom den kun finder anvendelse på denne specifikke virksomhed. De samme overvejelser som i betragtning 91 ovenfor gælder med hensyn til forvridning af konkurrencen og indvirkning på samhandelen. Statens overbærenhed med forsinkelser i CSK's tilbagebetaling af skyldige beløb udgør derfor støtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(93)

Statens fortsatte overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb ville normalt høre under definitionen af statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF: Det er etableret retspraksis, at statens gunstige behandling af en virksomhed i forbindelse med inddrivelse af gæld kan betragtes som statsstøtte. Ifølge retspraksis ved EU-Domstolen (10) kan det forhold, at staten som kreditor reducerer tilbagebetalingen af gæld eller undlader at inddrive udestående gæld, udgøre statsstøtte, hvis en privat kreditor under de samme eller tilsvarende omstændigheder ikke ville have handlet på samme måde. I dette tilfælde er støtten tilsyneladende ydet i form af statslige midler, eftersom staten går glip af indtægter, som den ville få ved tilbagebetalingen af CSK's gæld. Som det fremgår af betragtning 23 ovenfor, havde CSK pr. 31. december 2011 akkumuleret forfalden gæld til den cypriotiske låneinstitution på omkring 11 mio. EUR, forfaldne betalinger til socialsikrings- og skattemyndighederne på omkring 8,7 mio. EUR og dyrlægeudgifter på omkring 1,3 mio. EUR. Foranstaltningen giver desuden tilsyneladende CSK en selektiv fordel, eftersom den kun finder anvendelse på denne specifikke virksomhed. De samme overvejelser som i betragtning 91 ovenfor gælder med hensyn til forvridning af konkurrencen og indvirkning på samhandelen. Statens overbærenhed med forsinkelser i CSK's tilbagebetaling af skyldige beløb udgør derfor støtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

10

V.2.2.   Lån på 512 850 EUR

Lån på 512 850 EUR

| (94) | Med hensyn til lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner har de cypriotiske myndigheder anført, at dette beløb blev ydet i december 2007. Efter en negativ udtalelse fra den cypriotiske statsstøttekommissær tilbagebetalte CSK beløbet til sammenslutningen af kommuner med renter den 15. januar 2010 i form af overdragelsen af jord til en værdi af 580 000 EUR. Vurderingen af jorden blev foretaget af afdelingen for matrikelregistret og landmåling, der betragtes som statens officielle vurderingsinstans. |
| --- | --- |

(94)

Med hensyn til lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner har de cypriotiske myndigheder anført, at dette beløb blev ydet i december 2007. Efter en negativ udtalelse fra den cypriotiske statsstøttekommissær tilbagebetalte CSK beløbet til sammenslutningen af kommuner med renter den 15. januar 2010 i form af overdragelsen af jord til en værdi af 580 000 EUR. Vurderingen af jorden blev foretaget af afdelingen for matrikelregistret og landmåling, der betragtes som statens officielle vurderingsinstans.

| (95) | De cypriotiske myndigheder anfører, at renterne på 67 150 EUR svarer til en årlig rentesats på 6,12 %, inklusive den årlige kapitalisering. Ifølge de cypriotiske myndigheder er denne rentesats ikke lavere end markedsrenten for sikkerhedsstillelse i form af fast ejendom i den pågældende periode. Kommissionen bemærker, at basisrenten i Cypern i referenceperioden ligger mellem 4,99 % (december 2007) og 1,24 % (januar 2010). I henhold til Kommissionens forhenværende meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (11) skal der lægges 75 basispoint til basissatsen for at fastslå den relevante referencesats. Ifølge Kommissionens nye meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (12), som gælder pr. 1. juli 2008, skal der i gennemsnit lægges en margin på 220 basispoint til (svarende til normal sikkerhed og en tilfredsstillende kreditvurdering eller til høj sikkerhed og en dårlig kreditvurdering). Renten på 6,12 % p.a., som CSK betalte til sammenslutningen af kommuner, var i gennemsnit højere end den gældende referencesats for perioden december 2007 til januar 2010. Derfor kunne Kommissionen i princippet acceptere, at eventuel statsstøtte i forbindelse med lånet til CSK fra sammenslutningen af kommuner på 512 850 EUR var blevet tilbagebetalt til sammenslutningen af kommuner. |
| --- | --- |

(95)

De cypriotiske myndigheder anfører, at renterne på 67 150 EUR svarer til en årlig rentesats på 6,12 %, inklusive den årlige kapitalisering. Ifølge de cypriotiske myndigheder er denne rentesats ikke lavere end markedsrenten for sikkerhedsstillelse i form af fast ejendom i den pågældende periode. Kommissionen bemærker, at basisrenten i Cypern i referenceperioden ligger mellem 4,99 % (december 2007) og 1,24 % (januar 2010). I henhold til Kommissionens forhenværende meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (11) skal der lægges 75 basispoint til basissatsen for at fastslå den relevante referencesats. Ifølge Kommissionens nye meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (12), som gælder pr. 1. juli 2008, skal der i gennemsnit lægges en margin på 220 basispoint til (svarende til normal sikkerhed og en tilfredsstillende kreditvurdering eller til høj sikkerhed og en dårlig kreditvurdering). Renten på 6,12 % p.a., som CSK betalte til sammenslutningen af kommuner, var i gennemsnit højere end den gældende referencesats for perioden december 2007 til januar 2010. Derfor kunne Kommissionen i princippet acceptere, at eventuel statsstøtte i forbindelse med lånet til CSK fra sammenslutningen af kommuner på 512 850 EUR var blevet tilbagebetalt til sammenslutningen af kommuner.

11

12

| (96) | Men som anført ovenfor gælder referencesatserne ikke for kriseramte virksomheder. Som allerede anført i betragtning 21 anerkendte Kommissionen i sin afgørelse om godkendelse af redningsstøtten til CSK, at denne var en kriseramt virksomhed. Dette har desuden været argumentet fra de cypriotiske myndigheder forud for vedtagelsen af denne afgørelse, hvilket understøttes af virksomhedens regnskaber for årene 2006-2009. Denne konstatering underbygges desuden af, at virksomheden ikke kunne indløse sine obligationer i juli i 2007, og at den cypriotiske stat måtte træde til som garant (jf. betragtning 60). I løbet af 2007 synes CSK at have udvist de sædvanlige tegn på at være en kriseramt virksomhed såsom stigende tab, faldende omsætning, overskudskapacitet, faldende likviditet og faldende nettoaktivværdi som beskrevet i punkt 11 i de daværende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (13). I både Kommissionens forhenværende meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten og Kommissionens nye meddelelse om revisionen af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten taler man om en risikomargin på mindst 400 basispoint, som skal anvendes ved kriseramte virksomheder. Eftersom CSK allerede i december 2007 opfyldte kriterierne for at blive klassificeret som en kriseramt virksomhed, udgør forskellen mellem den faktisk betalte rente og den rente, som virksomheden ville have skullet betale ved en risikomargin på 400 basispoint, statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(96)

Men som anført ovenfor gælder referencesatserne ikke for kriseramte virksomheder. Som allerede anført i betragtning 21 anerkendte Kommissionen i sin afgørelse om godkendelse af redningsstøtten til CSK, at denne var en kriseramt virksomhed. Dette har desuden været argumentet fra de cypriotiske myndigheder forud for vedtagelsen af denne afgørelse, hvilket understøttes af virksomhedens regnskaber for årene 2006-2009. Denne konstatering underbygges desuden af, at virksomheden ikke kunne indløse sine obligationer i juli i 2007, og at den cypriotiske stat måtte træde til som garant (jf. betragtning 60). I løbet af 2007 synes CSK at have udvist de sædvanlige tegn på at være en kriseramt virksomhed såsom stigende tab, faldende omsætning, overskudskapacitet, faldende likviditet og faldende nettoaktivværdi som beskrevet i punkt 11 i de daværende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (13). I både Kommissionens forhenværende meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten og Kommissionens nye meddelelse om revisionen af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten taler man om en risikomargin på mindst 400 basispoint, som skal anvendes ved kriseramte virksomheder. Eftersom CSK allerede i december 2007 opfyldte kriterierne for at blive klassificeret som en kriseramt virksomhed, udgør forskellen mellem den faktisk betalte rente og den rente, som virksomheden ville have skullet betale ved en risikomargin på 400 basispoint, statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

13

V.2.3.   Obligationer med statsgaranti

Obligationer med statsgaranti

| (97) | I 1985 havde CSK udstedt obligationer med statsgaranti, som blev genudstedt i 1992 og 1999. Cypern vedtog en lov om dette. Dermed er støtten tilsyneladende ydet før Cyperns tiltrædelse af Den Europæiske Union. I henhold til punkt 2.1 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af artikel 87 og 88 i EF-traktaten (nu artikel 107 og 108 i TEUF) på statsstøtte i form af garantier (14) ydes der støtte i form af en garanti på det tidspunkt, hvor garantien ydes, ikke når garantien udnyttes, eller når udbetalingerne i henhold til garantien finder sted. Derfor anerkender Kommissionen, at der ikke blev ydet statsstøtte, da garantien blev udnyttet i 2007. |
| --- | --- |

(97)

I 1985 havde CSK udstedt obligationer med statsgaranti, som blev genudstedt i 1992 og 1999. Cypern vedtog en lov om dette. Dermed er støtten tilsyneladende ydet før Cyperns tiltrædelse af Den Europæiske Union. I henhold til punkt 2.1 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af artikel 87 og 88 i EF-traktaten (nu artikel 107 og 108 i TEUF) på statsstøtte i form af garantier (14) ydes der støtte i form af en garanti på det tidspunkt, hvor garantien ydes, ikke når garantien udnyttes, eller når udbetalingerne i henhold til garantien finder sted. Derfor anerkender Kommissionen, at der ikke blev ydet statsstøtte, da garantien blev udnyttet i 2007.

14

V.2.4.   Støtte vedrørende overflytning af medarbejdere

Støtte vedrørende overflytning af medarbejdere

| (98) | Endelig vil en del af medarbejderne blive overflyttet til kommunerne som angivet i omstruktureringsplanen. Som de cypriotiske myndigheder forklarede i deres brev af den 20. april 2011 er pensionsrettighederne for de medarbejdere, der vil blive overflyttet til kommunerne, medregnet i omstruktureringsomkostningerne, og de udgør 1,4 mio. EUR. De sociale omkostninger, som ikke er medregnet i omstruktureringsplanen, vedrører den del af medarbejdernes løn, der ligger over lønniveauet for en nyansat medarbejder i en kommune, og op til den løn, som de enkelte medarbejdere havde i CSK. Dette beløb anslås til 3,4 mio. EUR. |
| --- | --- |

(98)

Endelig vil en del af medarbejderne blive overflyttet til kommunerne som angivet i omstruktureringsplanen. Som de cypriotiske myndigheder forklarede i deres brev af den 20. april 2011 er pensionsrettighederne for de medarbejdere, der vil blive overflyttet til kommunerne, medregnet i omstruktureringsomkostningerne, og de udgør 1,4 mio. EUR. De sociale omkostninger, som ikke er medregnet i omstruktureringsplanen, vedrører den del af medarbejdernes løn, der ligger over lønniveauet for en nyansat medarbejder i en kommune, og op til den løn, som de enkelte medarbejdere havde i CSK. Dette beløb anslås til 3,4 mio. EUR.

| (99) | Enhver foranstaltning, der medfører, at en virksomhed fritages for udgifter, som normalt er en del af dens budget, udgør statsstøtte. Dette omfatter også udgifter i forbindelse med aflønning af medarbejdere. I den forbindelse har Domstolen fastslået, at det forhold, at statsforanstaltninger tager sigte på at kompensere for meromkostninger, ikke kan anvendes som begrundelse for at holde dem uden for definitionen af støtte (15). |
| --- | --- |

(99)

Enhver foranstaltning, der medfører, at en virksomhed fritages for udgifter, som normalt er en del af dens budget, udgør statsstøtte. Dette omfatter også udgifter i forbindelse med aflønning af medarbejdere. I den forbindelse har Domstolen fastslået, at det forhold, at statsforanstaltninger tager sigte på at kompensere for meromkostninger, ikke kan anvendes som begrundelse for at holde dem uden for definitionen af støtte (15).

15

| (100) | Kommissionen mener derfor, at lønforskellen på 3,4 mio. EUR til medarbejdere, der overflyttes til kommuner, udgør statsstøtte til CSK. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen mener derfor, at lønforskellen på 3,4 mio. EUR til medarbejdere, der overflyttes til kommuner, udgør statsstøtte til CSK.

V.3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (101) | Forbuddet mod statsstøtte i artikel 107, stk. 1, i TEUF udelukker ikke, at visse former for støtte kan betragtes som forenelige med det indre marked på grundlag af undtagelserne i stk. 2 og 3 i samme artikel. |
| --- | --- |

(101)

Forbuddet mod statsstøtte i artikel 107, stk. 1, i TEUF udelukker ikke, at visse former for støtte kan betragtes som forenelige med det indre marked på grundlag af undtagelserne i stk. 2 og 3 i samme artikel.

| (102) | Efter undtagelserne i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan Kommissionen betragte støtte som forenelig med det indre marked, hvis den fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det skal imidlertid bemærkes, at statsstøtte til en kriseramt virksomhed i princippet kun kan erklæres for forenelig i henhold til retningslinjerne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (16), eftersom støtte til en kriseramt virksomhed normalt er uegnet til at nå et legitimt mål om forenelighed, så længe levedygtigheden af virksomheden som sådan fortsat er tvivlsom. |
| --- | --- |

(102)

Efter undtagelserne i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan Kommissionen betragte støtte som forenelig med det indre marked, hvis den fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det skal imidlertid bemærkes, at statsstøtte til en kriseramt virksomhed i princippet kun kan erklæres for forenelig i henhold til retningslinjerne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (16), eftersom støtte til en kriseramt virksomhed normalt er uegnet til at nå et legitimt mål om forenelighed, så længe levedygtigheden af virksomheden som sådan fortsat er tvivlsom.

16

V.3.1.   Statens overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb

Statens overbærenhed med forsinkelser i betalingen af skyldige beløb

| (103) | I henhold til punkt 66 og 67 i Den Europæiske Unions rammebestemmelser for statsstøtte inden for landbrugs- og skovbrugssektoren samt i landdistrikter 2014-2020 (17) skal støtteforanstaltningerne indeholde en vis tilskyndelsesvirkning. Med tilskyndelsesvirkning menes, at støtten skal ændre en virksomheds adfærd på en sådan måde, at den iværksætter yderligere aktiviteter, der bidrager til udviklingen i sektoren, som den ikke ville have iværksat uden støtten, eller som den kun ville have iværksat i mere begrænset omfang eller et på en anden måde. Ensidige statsstøtteforanstaltninger, som blot har til formål at forbedre virksomhedernes økonomiske situation uden på nogen måde at bidrage til sektorens udvikling, betragtes som driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(103)

I henhold til punkt 66 og 67 i Den Europæiske Unions rammebestemmelser for statsstøtte inden for landbrugs- og skovbrugssektoren samt i landdistrikter 2014-2020 (17) skal støtteforanstaltningerne indeholde en vis tilskyndelsesvirkning. Med tilskyndelsesvirkning menes, at støtten skal ændre en virksomheds adfærd på en sådan måde, at den iværksætter yderligere aktiviteter, der bidrager til udviklingen i sektoren, som den ikke ville have iværksat uden støtten, eller som den kun ville have iværksat i mere begrænset omfang eller et på en anden måde. Ensidige statsstøtteforanstaltninger, som blot har til formål at forbedre virksomhedernes økonomiske situation uden på nogen måde at bidrage til sektorens udvikling, betragtes som driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked.

17

| (104) | Den fortsatte overbærenhed med forsinkelserne i CSK's betaling af skyldige beløb blev aldrig knyttet til et krav om investeringer, uddannelse, jobskabelse eller nogen modydelse fra støttemodtageren. Støtten havde kun til formål at styrke støttemodtagerens økonomiske situation. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at denne støtte udgør driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(104)

Den fortsatte overbærenhed med forsinkelserne i CSK's betaling af skyldige beløb blev aldrig knyttet til et krav om investeringer, uddannelse, jobskabelse eller nogen modydelse fra støttemodtageren. Støtten havde kun til formål at styrke støttemodtagerens økonomiske situation. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at denne støtte udgør driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked.

| (105) | I det foreliggende tilfælde skulle det også undersøges, hvorvidt denne foranstaltning kan betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(105)

I det foreliggende tilfælde skulle det også undersøges, hvorvidt denne foranstaltning kan betragtes som eksisterende støtte.

| (106) | I henhold til bilag IV.4, punkt 4, til Cyperns tiltrædelsestraktat skal støtteordninger og individuel støtte, der ydes til aktiviteter vedrørende produktion, forædling og markedsføring af landbrugsprodukter, og som indføres i en ny medlemsstat inden tiltrædelsesdatoen, og som fortsat er i kraft efter denne dato, betragtes som eksisterende støtte i henhold til betydningen i artikel 88, stk. 1, i EF-traktaten (nu artikel 108, stk. 1, i TEUF), hvis støtteforanstaltningen meddeles Kommissionen senest fire måneder fra tiltrædelsesdatoen. Listen, som Cypern fremsendte efter sin tiltrædelse den 1. maj 2004, og som Kommissionen offentliggjorde (18), indeholdt ikke nogen støtte til CSK. Derfor kan den foreliggende foranstaltning ikke betragtes som eksisterende støtte i betydningen i bilag IV.4, punkt 4, i tiltrædelsestraktaten. |
| --- | --- |

(106)

I henhold til bilag IV.4, punkt 4, til Cyperns tiltrædelsestraktat skal støtteordninger og individuel støtte, der ydes til aktiviteter vedrørende produktion, forædling og markedsføring af landbrugsprodukter, og som indføres i en ny medlemsstat inden tiltrædelsesdatoen, og som fortsat er i kraft efter denne dato, betragtes som eksisterende støtte i henhold til betydningen i artikel 88, stk. 1, i EF-traktaten (nu artikel 108, stk. 1, i TEUF), hvis støtteforanstaltningen meddeles Kommissionen senest fire måneder fra tiltrædelsesdatoen. Listen, som Cypern fremsendte efter sin tiltrædelse den 1. maj 2004, og som Kommissionen offentliggjorde (18), indeholdt ikke nogen støtte til CSK. Derfor kan den foreliggende foranstaltning ikke betragtes som eksisterende støtte i betydningen i bilag IV.4, punkt 4, i tiltrædelsestraktaten.

18

| (107) | I omstruktureringsplanen tales der imidlertid blandt andet om, at CSK kan omdannes til en privat virksomhed. Denne omdannelse vil betyde, at CSK vil miste sin nuværende retlige status og fremover også vil kunne blive omfattet af normale konkursprocedurer. |
| --- | --- |

(107)

I omstruktureringsplanen tales der imidlertid blandt andet om, at CSK kan omdannes til en privat virksomhed. Denne omdannelse vil betyde, at CSK vil miste sin nuværende retlige status og fremover også vil kunne blive omfattet af normale konkursprocedurer.

| (108) | I henhold til omstruktureringsplanen skal virksomheden desuden tilbagebetale hele sin gæld til socialsikringsfonden og til afdelingen for interne indtægter samt afvikle forfalden gæld til låneinstitutionen (jf. betragtning 44). Desuden bekræftede de cypriotiske myndigheder, at udestående gæld til veterinærtjenesten vil blive tilbagebetalt gradvist efter omstruktureringen. De konkluderer, at deres beslutning om at yde omstruktureringsstøtten til CSK er bevis for statens hensigt om at indføre en ordning vedrørende CSK's gæld til de forskellige statslige instanser. |
| --- | --- |

(108)

I henhold til omstruktureringsplanen skal virksomheden desuden tilbagebetale hele sin gæld til socialsikringsfonden og til afdelingen for interne indtægter samt afvikle forfalden gæld til låneinstitutionen (jf. betragtning 44). Desuden bekræftede de cypriotiske myndigheder, at udestående gæld til veterinærtjenesten vil blive tilbagebetalt gradvist efter omstruktureringen. De konkluderer, at deres beslutning om at yde omstruktureringsstøtten til CSK er bevis for statens hensigt om at indføre en ordning vedrørende CSK's gæld til de forskellige statslige instanser.

| (109) | Eftersom en kriseramt virksomhed som CSK i princippet kun kan modtage forenelig statsstøtte i henhold til en godkendt rednings- og omstruktureringsplan, vil afviklingen af udestående gæld derfor ske direkte i forbindelse med forenelighedsvurderingen af omstruktureringsstøtten. |
| --- | --- |

(109)

Eftersom en kriseramt virksomhed som CSK i princippet kun kan modtage forenelig statsstøtte i henhold til en godkendt rednings- og omstruktureringsplan, vil afviklingen af udestående gæld derfor ske direkte i forbindelse med forenelighedsvurderingen af omstruktureringsstøtten.

V.3.2.   Lån på 512 850 EUR

Lån på 512 850 EUR

| (110) | Som påvist i betragtning 96 ovenfor kan det ikke udelukkes, at der har været et yderligere støtteelement i forbindelse med lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, som CSK ikke har tilbagebetalt. En sådan yderligere støtte ville hverken have været knyttet til et krav om investering, uddannelse, jobskabelse eller nogen modydelse fra støttemodtageren. Støtten ville kun have til formål at styrke støttemodtagerens økonomiske situation. Denne støtte ville dermed udgøre driftsstøtte, som er uforenelig med det indre marked. Et sådant supplerende støtteelement ville skulle tilbagebetales til sammenslutningen af kommuner og ville øge CSK's udestående gæld, hvis afvikling vil blive behandlet under den gæld, der skal afvikles som led i omstruktureringen (jf. betragtning 109 ovenfor). |
| --- | --- |

(110)

Som påvist i betragtning 96 ovenfor kan det ikke udelukkes, at der har været et yderligere støtteelement i forbindelse med lånet på 512 850 EUR fra sammenslutningen af kommuner, som CSK ikke har tilbagebetalt. En sådan yderligere støtte ville hverken have været knyttet til et krav om investering, uddannelse, jobskabelse eller nogen modydelse fra støttemodtageren. Støtten ville kun have til formål at styrke støttemodtagerens økonomiske situation. Denne støtte ville dermed udgøre driftsstøtte, som er uforenelig med det indre marked. Et sådant supplerende støtteelement ville skulle tilbagebetales til sammenslutningen af kommuner og ville øge CSK's udestående gæld, hvis afvikling vil blive behandlet under den gæld, der skal afvikles som led i omstruktureringen (jf. betragtning 109 ovenfor).

V.3.3.   Støtte til medarbejdere

Støtte til medarbejdere

| (111) | Kommissionen har konstant fastholdt, at godtgørelse af såkaldte strandede omkostninger (dvs. omkostninger som følge af forpligtelser, der er indgået forud for åbningen af markedet, og som ikke længere kan dækkes på de samme betingelser i en konkurrencebaseret markedssituation) under visse omstændigheder kan anses for forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen har konstant fastholdt, at godtgørelse af såkaldte strandede omkostninger (dvs. omkostninger som følge af forpligtelser, der er indgået forud for åbningen af markedet, og som ikke længere kan dækkes på de samme betingelser i en konkurrencebaseret markedssituation) under visse omstændigheder kan anses for forenelige med det indre marked.

| (112) | I denne forbindelse har Kommissionen anerkendt, at den gradvise overgang fra en i vid udstrækning begrænset konkurrencesituation til en situation med reel konkurrence på EU-plan skal ske på acceptable økonomiske betingelser. Derfor har den i en række afgørelser accepteret, at medlemsstaterne yder statsstøtte til den historiske operatør for at fritage denne for de »nedarvede« forpligtelser. I sin beslutningspraksis har Kommissionen fastslået, at lempelsen skal være begrænset til det, der er nødvendigt for at udligne de sociale forpligtelser, som påhviler den historiske operatør som en udgift til samme sats af sociale forpligtelser, som dens konkurrenter skal afholde (19). |
| --- | --- |

(112)

I denne forbindelse har Kommissionen anerkendt, at den gradvise overgang fra en i vid udstrækning begrænset konkurrencesituation til en situation med reel konkurrence på EU-plan skal ske på acceptable økonomiske betingelser. Derfor har den i en række afgørelser accepteret, at medlemsstaterne yder statsstøtte til den historiske operatør for at fritage denne for de »nedarvede« forpligtelser. I sin beslutningspraksis har Kommissionen fastslået, at lempelsen skal være begrænset til det, der er nødvendigt for at udligne de sociale forpligtelser, som påhviler den historiske operatør som en udgift til samme sats af sociale forpligtelser, som dens konkurrenter skal afholde (19).

19

| (113) | I det foreliggende tilfælde anses CSK i sin egenskab af en offentlig organisation for at være ramt af en strukturel ulempe i forhold til konkurrenterne, eftersom virksomheden skal dække høje arbejdskraftomkostninger, der stammer fra perioden forud for liberaliseringen af det cypriotiske slagterimarked før Cyperns tiltrædelse til EU i 2004 (jf. betragtning 35 og 36). |
| --- | --- |

(113)

I det foreliggende tilfælde anses CSK i sin egenskab af en offentlig organisation for at være ramt af en strukturel ulempe i forhold til konkurrenterne, eftersom virksomheden skal dække høje arbejdskraftomkostninger, der stammer fra perioden forud for liberaliseringen af det cypriotiske slagterimarked før Cyperns tiltrædelse til EU i 2004 (jf. betragtning 35 og 36).

| (114) | I deres svar af 30. marts 2012 understregede de cypriotiske myndigheder, at i henhold til loven om beskæftigelsesophør (N 24/1976) er minimumsudgiften for privatejede slagterier ved afskedigelse en obligatorisk opsigelsesfrist på otte uger (jf. betragtning 86 ovenfor). Ifølge de cypriotiske myndigheder er et privat slagteri ikke forpligtet til at betale yderligere godtgørelse ved afskedigelse af arbejdstagere, medmindre der foreligger specifikke kollektive aftaler med fagforeningerne, hvilket ifølge de samme myndigheder ikke er tilfældet for CSK's største konkurrent. |
| --- | --- |

(114)

I deres svar af 30. marts 2012 understregede de cypriotiske myndigheder, at i henhold til loven om beskæftigelsesophør (N 24/1976) er minimumsudgiften for privatejede slagterier ved afskedigelse en obligatorisk opsigelsesfrist på otte uger (jf. betragtning 86 ovenfor). Ifølge de cypriotiske myndigheder er et privat slagteri ikke forpligtet til at betale yderligere godtgørelse ved afskedigelse af arbejdstagere, medmindre der foreligger specifikke kollektive aftaler med fagforeningerne, hvilket ifølge de samme myndigheder ikke er tilfældet for CSK's største konkurrent.

| (115) | Kommissionen mener derfor, at lønforskellen på 3,4 mio. EUR for medarbejdere, der overflyttes til kommuner, kan anses for at være forenelig med det indre marked, men eftersom CSK er en kriseramt virksomhed, skulle Cypern have medregnet den i de relevante omstruktureringsomkostninger. Forenelighedsvurderingen vil derfor blive foretaget i direkte forbindelse med vurderingen af omstruktureringsstøttens forenelighed. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen mener derfor, at lønforskellen på 3,4 mio. EUR for medarbejdere, der overflyttes til kommuner, kan anses for at være forenelig med det indre marked, men eftersom CSK er en kriseramt virksomhed, skulle Cypern have medregnet den i de relevante omstruktureringsomkostninger. Forenelighedsvurderingen vil derfor blive foretaget i direkte forbindelse med vurderingen af omstruktureringsstøttens forenelighed.

V.3.4.   Omstruktureringsstøtte

Omstruktureringsstøtte

| (116) | Med henblik på at vurdere, hvorvidt den foreliggende støtte kan betragtes som forenelig i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, skal den undersøges i forhold til bestemmelserne i de gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(116)

Med henblik på at vurdere, hvorvidt den foreliggende støtte kan betragtes som forenelig i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, skal den undersøges i forhold til bestemmelserne i de gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| (117) | Den 9. juli 2014 vedtog Kommissionen nye rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af ikke-finansielle kriseramte virksomheder (20). I henhold til punkt 136 i disse rammebestemmelser vil anmeldelser, der registreres af Kommissionen før den 1. august 2014, blive vurderet på grundlag af de kriterier, der var gældende på anmeldelsestidspunktet. |
| --- | --- |

(117)

Den 9. juli 2014 vedtog Kommissionen nye rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af ikke-finansielle kriseramte virksomheder (20). I henhold til punkt 136 i disse rammebestemmelser vil anmeldelser, der registreres af Kommissionen før den 1. august 2014, blive vurderet på grundlag af de kriterier, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.

20

| (118) | På anmeldelsestidspunktet for omstruktureringsstøtten til CSK (3.11.2010) var Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (»rammebestemmelserne«) gældende. Derfor skal den forelæggende støtte undersøges i forhold til bestemmelserne i disse rammebestemmelser. |
| --- | --- |

(118)

På anmeldelsestidspunktet for omstruktureringsstøtten til CSK (3.11.2010) var Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (»rammebestemmelserne«) gældende. Derfor skal den forelæggende støtte undersøges i forhold til bestemmelserne i disse rammebestemmelser.

V.3.4.1.   Støttemodtagerens støtteberettigelse

Støttemodtagerens støtteberettigelse

| (119) | Som udgangspunkt skal det undersøges, om støttemodtageren er en kriseramt virksomhed i betydningen i punkt 10 og 11 i rammebestemmelserne. De cypriotiske myndigheder har allerede i forbindelse med sag N 60/10 påvist, at CSK var en kriseramt virksomhed, eftersom de sædvanlige tegn på en kriseramt virksomhed var til stede (såsom stigende tab, faldende omsætning, stigende overskudskapacitet, faldende likviditet, voksende gæld og faldende nettoaktivværdi), som den ikke ville kunne genoprette med sine egne ressourcer eller med midler, som den kunne hente fra sine ejere/aktionærer eller ved hjælp af ressourcer fra markedet (jf. betragtning 21). Den negative tendens i CSK's økonomiske udvikling er fortsat lige siden (jf. betragtning 22 og 23). CSK kan derfor betragtes som en kriseramt virksomhed efter punkt 11 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(119)

Som udgangspunkt skal det undersøges, om støttemodtageren er en kriseramt virksomhed i betydningen i punkt 10 og 11 i rammebestemmelserne. De cypriotiske myndigheder har allerede i forbindelse med sag N 60/10 påvist, at CSK var en kriseramt virksomhed, eftersom de sædvanlige tegn på en kriseramt virksomhed var til stede (såsom stigende tab, faldende omsætning, stigende overskudskapacitet, faldende likviditet, voksende gæld og faldende nettoaktivværdi), som den ikke ville kunne genoprette med sine egne ressourcer eller med midler, som den kunne hente fra sine ejere/aktionærer eller ved hjælp af ressourcer fra markedet (jf. betragtning 21). Den negative tendens i CSK's økonomiske udvikling er fortsat lige siden (jf. betragtning 22 og 23). CSK kan derfor betragtes som en kriseramt virksomhed efter punkt 11 i rammebestemmelserne.

| (120) | Betingelsen i punkt 12 i rammebestemmelserne er ligeledes opfyldt, idet CSK ikke er en nystartet virksomhed. Den blev oprettet i 1981. Endelig bekræftede de cypriotiske myndigheder i forbindelse med sag N 60/10, at CSK ikke udgør en del af en større virksomhedsgruppe. |
| --- | --- |

(120)

Betingelsen i punkt 12 i rammebestemmelserne er ligeledes opfyldt, idet CSK ikke er en nystartet virksomhed. Den blev oprettet i 1981. Endelig bekræftede de cypriotiske myndigheder i forbindelse med sag N 60/10, at CSK ikke udgør en del af en større virksomhedsgruppe.

| (121) | Kapitel 5 i rammebestemmelserne indeholder særlige bestemmelser, der finder anvendelse på omstruktureringsstøtte inden for landbrugssektoren. Støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder, der forarbejder og markedsfører landbrugsprodukter, er imidlertid ikke omfattet af bestemmelserne i dette kapitel. Eftersom CSK er aktiv inden for forædling og markedsføring af landbrugsprodukter, finder de specifikke bestemmelser i rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte til landbrugssektoren ikke anvendelse. |
| --- | --- |

(121)

Kapitel 5 i rammebestemmelserne indeholder særlige bestemmelser, der finder anvendelse på omstruktureringsstøtte inden for landbrugssektoren. Støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder, der forarbejder og markedsfører landbrugsprodukter, er imidlertid ikke omfattet af bestemmelserne i dette kapitel. Eftersom CSK er aktiv inden for forædling og markedsføring af landbrugsprodukter, finder de specifikke bestemmelser i rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte til landbrugssektoren ikke anvendelse.

V.3.4.2.   Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet

Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet

| (122) | I henhold til punkt 34 i rammebestemmelserne skal omstruktureringsstøtten tildeles med det vilkår, at der gennemføres en omstruktureringsplan, der skal godkendes af Kommissionen i alle tilfælde af individuelle støtteforanstaltninger. I henhold til punkt 35 i rammebestemmelserne skal omstruktureringsplanen genoprette virksomhedens langsigtede levedygtighed inden for en rimelig periode. |
| --- | --- |

(122)

I henhold til punkt 34 i rammebestemmelserne skal omstruktureringsstøtten tildeles med det vilkår, at der gennemføres en omstruktureringsplan, der skal godkendes af Kommissionen i alle tilfælde af individuelle støtteforanstaltninger. I henhold til punkt 35 i rammebestemmelserne skal omstruktureringsplanen genoprette virksomhedens langsigtede levedygtighed inden for en rimelig periode.

| (123) | I dette tilfælde har Cypern godkendt en omstruktureringsplan og har ligeledes anmeldt den til Kommissionen i forbindelse med anmeldelsen, der blev indgivet den 3. november 2010. Som krævet i rammebestemmelserne er planen omfattende og indeholder en detaljeret markedsundersøgelse af det cypriotiske slagterimarked. Efter anmodning fra Kommissionen fremsendte de cypriotiske myndigheder en ajourføring af forretningsplanens økonomiske fremskrivninger og markedsdata den 26. november 2012. |
| --- | --- |

(123)

I dette tilfælde har Cypern godkendt en omstruktureringsplan og har ligeledes anmeldt den til Kommissionen i forbindelse med anmeldelsen, der blev indgivet den 3. november 2010. Som krævet i rammebestemmelserne er planen omfattende og indeholder en detaljeret markedsundersøgelse af det cypriotiske slagterimarked. Efter anmodning fra Kommissionen fremsendte de cypriotiske myndigheder en ajourføring af forretningsplanens økonomiske fremskrivninger og markedsdata den 26. november 2012.

| (124) | Den oprindelige plan indeholder en detaljeret beskrivelse af de problemer, som CSK stod over for, og som har påvirket virksomhedens levedygtighed. De væsentligste årsager var CSK's manglende fleksibilitet som offentlig virksomhed, de store gældsposter og personaleomkostningerne. Omstruktureringsforanstaltningerne, der beskrives ovenfor i betragtning 43-45 (ændring af retlig status, nedbringelse af virksomhedens gæld og personalereduktion), kan bidrage til, at virksomheden igen kan blive levedygtig. Den oprindelige omstruktureringsplan er baseret på de faktiske resultater i 2009 og de første otte måneder af 2010 samt en formodet markedsvækst på 2 % p.a. De cypriotiske myndigheder anfører, at denne procentdel var den gennemsnitlige årlige stigning i antal slagtninger i Cypern i perioden 1998-2008, og dette var også forudsigelsen fra CSK's ledelse for den 5-årige fremskrivning i den oprindelige omstruktureringsplan (jf. betragtning 63). Der fremlægges data og fremskrivninger for virksomhedens udvikling frem til 2017. |
| --- | --- |

(124)

Den oprindelige plan indeholder en detaljeret beskrivelse af de problemer, som CSK stod over for, og som har påvirket virksomhedens levedygtighed. De væsentligste årsager var CSK's manglende fleksibilitet som offentlig virksomhed, de store gældsposter og personaleomkostningerne. Omstruktureringsforanstaltningerne, der beskrives ovenfor i betragtning 43-45 (ændring af retlig status, nedbringelse af virksomhedens gæld og personalereduktion), kan bidrage til, at virksomheden igen kan blive levedygtig. Den oprindelige omstruktureringsplan er baseret på de faktiske resultater i 2009 og de første otte måneder af 2010 samt en formodet markedsvækst på 2 % p.a. De cypriotiske myndigheder anfører, at denne procentdel var den gennemsnitlige årlige stigning i antal slagtninger i Cypern i perioden 1998-2008, og dette var også forudsigelsen fra CSK's ledelse for den 5-årige fremskrivning i den oprindelige omstruktureringsplan (jf. betragtning 63). Der fremlægges data og fremskrivninger for virksomhedens udvikling frem til 2017.

| (125) | De forventede økonomiske resultater i den oprindelige plan for alle tre scenarier (forventet, mest optimistiske og mest pessimistiske), som fremhæves af de cypriotiske myndigheder, fremlægges i nedenstående tabeller (tal i 1 000 EUR).

  Forventet scenario













  År | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger | 3 029 | 3 006 | 3 083 | 3 121 | 3 196 | 3 255 | 3 403 |
| Administrationsomkostninger | 451 | 458 | 466 | 476 | 485 | 495 | 504 |
| Driftsindtægter | 4 867 | 5 041 | 5 15 | 5 341 | 5 459 | 5 666 | 5 791 |
| Ikkedriftsrelaterede beløb | 3 277 | – 1 494 | – 1 167 | – 1 178 | – 1 123 | – 962 | – 893 |
| Overskud | 4 833 | 275 | 547 | 660 | 687 | 958 | 993 |

(125)

De forventede økonomiske resultater i den oprindelige plan for alle tre scenarier (forventet, mest optimistiske og mest pessimistiske), som fremhæves af de cypriotiske myndigheder, fremlægges i nedenstående tabeller (tal i 1 000 EUR).

Forventet scenario

Forventet scenario

År

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Produktionsomkostninger

3 029

3 006

3 083

3 121

3 196

3 255

3 403

Administrationsomkostninger

451

458

466

476

485

495

504

Driftsindtægter

4 867

5 041

5 15

5 341

5 459

5 666

5 791

Ikkedriftsrelaterede beløb

3 277

– 1 494

– 1 167

– 1 178

– 1 123

– 962

– 893

Overskud

4 833

275

547

660

687

958

993

Det mest optimistiske scenarie

Det mest optimistiske scenarie

| År | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger | 3 369 | 3 343 | 3 429 | 3 470 | 3 555 | 3 620 | 3 686 |
| Administrationsomkostninger | 457 | 463 | 472 | 481 | 491 | 500 | 510 |
| Driftsindtægter | 5 426 | 5 620 | 5 750 | 5 955 | 6 086 | 6 317 | 6 456 |
| Ikkedriftsrelaterede beløb | 3 277 | – 1 494 | – 1 164 | – 1 161 | – 1 087 | – 925 | – 855 |
| Overskud | 5 081 | 604 | 831 | 979 | 1 091 | 1 417 | 1 577 |

År

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Produktionsomkostninger

3 369

3 343

3 429

3 470

3 555

3 620

3 686

Administrationsomkostninger

457

463

472

481

491

500

510

Driftsindtægter

5 426

5 620

5 750

5 955

6 086

6 317

6 456

Ikkedriftsrelaterede beløb

3 277

– 1 494

– 1 164

– 1 161

– 1 087

– 925

– 855

Overskud

5 081

604

831

979

1 091

1 417

1 577

Det mest pessimistiske scenarie

Det mest pessimistiske scenarie

| År | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger | 2 734 | 2 710 | 2 781 | 2 813 | 2 881 | 2 932 | 2 986 |
| Administrationsomkostninger | 444 | 451 | 459 | 469 | 478 | 487 | 497 |
| Driftsindtægter | 4 303 | 4 457 | 4 560 | 4 723 | 4 827 | 5 011 | 5 121 |
| Ikkedriftsrelaterede beløb | 3 277 | – 1 494 | – 1 279 | – 1 332 | – 1 322 | – 1 205 | – 182 |
| Overskud | 4 535 | -82 | 147 | 215 | 254 | 497 | 568 |

År

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Produktionsomkostninger

2 734

2 710

2 781

2 813

2 881

2 932

2 986

Administrationsomkostninger

444

451

459

469

478

487

497

Driftsindtægter

4 303

4 457

4 560

4 723

4 827

5 011

5 121

Ikkedriftsrelaterede beløb

3 277

– 1 494

– 1 279

– 1 332

– 1 322

– 1 205

– 182

Overskud

4 535

-82

147

215

254

497

568

| (126) | Alle tre scenarier viser en tydelig nedgang i produktions- og administrationsomkostninger (som stadig udgjorde henholdsvis omkring 4,5 mio. EUR og 1,5 mio. EUR i 2009), hvilket ville give CSK mulighed for et nettooverskud fra 2011 og frem (bortset fra et nettotab på omkring 80 000 EUR i 2012 i det mest pessimistiske scenario). |
| --- | --- |

(126)

Alle tre scenarier viser en tydelig nedgang i produktions- og administrationsomkostninger (som stadig udgjorde henholdsvis omkring 4,5 mio. EUR og 1,5 mio. EUR i 2009), hvilket ville give CSK mulighed for et nettooverskud fra 2011 og frem (bortset fra et nettotab på omkring 80 000 EUR i 2012 i det mest pessimistiske scenario).

| (127) | Men disse resultater skal ses på baggrund af CSK's samlede økonomiske stilling og i forbindelse med de forventede likviditetsstrømme. Akkumulerede tab har medført, at CSK havde en negativ egenkapital på omkring 28,6 mio. EUR ved udgangen af 2009. Selv i det mest optimistiske scenario i den oprindelige forretningsplan ville CSK ikke have kunnet vende tilbage til et positivt egenkapitalgrundlag (der ventes fortsat en negativ egenkapital på omkring 3 mio. EUR ved udgangen af fremskrivningsperioden i 2017). Desuden regner man i det forventede scenario stadig med negativ nettolikviditet i perioden 2012-2016. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at der ikke er budgetteret med nogen kapitaludgifter til og med 2012, og herefter regner man kun med 200 000 EUR for 2013 og 2014 og 100 000 EUR for perioden 2015-2017. I lyset af det påregnede afskrivningsniveau på mellem 595 000 EUR i 2011 og EUR 346 000 i 2017 i alle tre scenarier virker dette uklogt. |
| --- | --- |

(127)

Men disse resultater skal ses på baggrund af CSK's samlede økonomiske stilling og i forbindelse med de forventede likviditetsstrømme. Akkumulerede tab har medført, at CSK havde en negativ egenkapital på omkring 28,6 mio. EUR ved udgangen af 2009. Selv i det mest optimistiske scenario i den oprindelige forretningsplan ville CSK ikke have kunnet vende tilbage til et positivt egenkapitalgrundlag (der ventes fortsat en negativ egenkapital på omkring 3 mio. EUR ved udgangen af fremskrivningsperioden i 2017). Desuden regner man i det forventede scenario stadig med negativ nettolikviditet i perioden 2012-2016. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at der ikke er budgetteret med nogen kapitaludgifter til og med 2012, og herefter regner man kun med 200 000 EUR for 2013 og 2014 og 100 000 EUR for perioden 2015-2017. I lyset af det påregnede afskrivningsniveau på mellem 595 000 EUR i 2011 og EUR 346 000 i 2017 i alle tre scenarier virker dette uklogt.

| (128) | I november 2012 fremsendte de cypriotiske myndigheder på anmodning af Kommissionen ajourførte økonomiske overslag for det forventede scenario og det mest pessimistiske scenario for perioden 2013-2020. Begge scenarier benytter CSK's økonomiske stilling, medarbejderantal og aflønning, markedsstørrelse og markedsandel pr. 31. august 2012 som udgangspunkt. Ifølge de cypriotiske myndigheder går man ud fra, at CSK vil vende tilbage til de markedsandele, der anvendes i den oprindelige omstruktureringsplan (i de respektive scenarier). Deres hovedargument for denne antagelse er, at mange kunder har indstillet samarbejdet med CSK, selv om de har givet udtryk for, at de ønsker at samarbejde med CSK, fordi det er usikkert, hvorvidt virksomheden føres videre, og de ønsker at sikre sig en tjenesteudbyder til slagtningen af deres dyr. |
| --- | --- |

(128)

I november 2012 fremsendte de cypriotiske myndigheder på anmodning af Kommissionen ajourførte økonomiske overslag for det forventede scenario og det mest pessimistiske scenario for perioden 2013-2020. Begge scenarier benytter CSK's økonomiske stilling, medarbejderantal og aflønning, markedsstørrelse og markedsandel pr. 31. august 2012 som udgangspunkt. Ifølge de cypriotiske myndigheder går man ud fra, at CSK vil vende tilbage til de markedsandele, der anvendes i den oprindelige omstruktureringsplan (i de respektive scenarier). Deres hovedargument for denne antagelse er, at mange kunder har indstillet samarbejdet med CSK, selv om de har givet udtryk for, at de ønsker at samarbejde med CSK, fordi det er usikkert, hvorvidt virksomheden føres videre, og de ønsker at sikre sig en tjenesteudbyder til slagtningen af deres dyr.

| (129) | Den ajourførte forretningsplan indeholder følgende fremskrivninger:

  Ajourført forventet scenario














  År | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger | 3 058 | 3 151 | 3 070 | 3 117 | 3 192 | 3 248 | 3 305 | 3 363 |
| Administrationsomkostninger | 604 | 470 | 468 | 478 | 486 | 496 | 504 | 514 |
| Driftsindtægter | 4 472 | 4 495 | 4 495 | 4 596 | 4 762 | 4 868 | 5 053 | 5 164 |
| Ikkedriftsrelaterede beløb | 2 303 | – 1 253 | – 1 107 | – 1 078 | – 1 068 | – 919 | – 764 | – 724 |
| Overskud | 3 568 | 76 | 305 | 374 | 432 | 610 | 867 | 950 |

(129)

Den ajourførte forretningsplan indeholder følgende fremskrivninger:

Ajourført forventet scenario

Ajourført forventet scenario

År

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Produktionsomkostninger

3 058

3 151

3 070

3 117

3 192

3 248

3 305

3 363

Administrationsomkostninger

604

470

468

478

486

496

504

514

Driftsindtægter

4 472

4 495

4 495

4 596

4 762

4 868

5 053

5 164

Ikkedriftsrelaterede beløb

2 303

– 1 253

– 1 107

– 1 078

– 1 068

– 919

– 764

– 724

Overskud

3 568

76

305

374

432

610

867

950

Ajourført mest pessimistiske scenario

Ajourført mest pessimistiske scenario

| År | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger | 2 981 | 3 015 | 2 918 | 2 938 | 2 993 | 3 027 | 3 072 | 3 123 |
| Administrationsomkostninger | 604 | 470 | 468 | 478 | 486 | 496 | 504 | 514 |
| Driftsindtægter | 3 922 | 3 935 | 3 823 | 3 852 | 3 933 | 3 959 | 4 110 | 4 201 |
| Ikkedriftsrelaterede beløb | 2 303 | – 1 291 | – 1 207 | – 1 240 | – 1 307 | – 1 243 | – 1 185 | – 1 251 |
| Overskud | 3 095 | – 386 | – 315 | – 340 | – 389 | – 334 | – 168 | – 194 |

År

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Produktionsomkostninger

2 981

3 015

2 918

2 938

2 993

3 027

3 072

3 123

Administrationsomkostninger

604

470

468

478

486

496

504

514

Driftsindtægter

3 922

3 935

3 823

3 852

3 933

3 959

4 110

4 201

Ikkedriftsrelaterede beløb

2 303

– 1 291

– 1 207

– 1 240

– 1 307

– 1 243

– 1 185

– 1 251

Overskud

3 095

– 386

– 315

– 340

– 389

– 334

– 168

– 194

| (130) | Eftersom virksomheden først vil blive rentabel på et senere tidspunkt, er situationen for CSK's egenkapital endnu værre i den ajourførte forretningsplan, hvor det ajourførte forventede scenario stadig udviser en negativ egenkapital på omkring 10,4 mio. EUR ved udgangen af fremskrivningsperioden (2020) og ingen positiv nettolikviditet i perioden 2015-2020. |
| --- | --- |

(130)

Eftersom virksomheden først vil blive rentabel på et senere tidspunkt, er situationen for CSK's egenkapital endnu værre i den ajourførte forretningsplan, hvor det ajourførte forventede scenario stadig udviser en negativ egenkapital på omkring 10,4 mio. EUR ved udgangen af fremskrivningsperioden (2020) og ingen positiv nettolikviditet i perioden 2015-2020.

| (131) | Kommissionen bemærker, at den oprindelige forretningsplan er baseret på en forventet markedsvækst på 2 % p.a. (jf. betragtning 124). Men ifølge oplysningerne, som de cypriotiske myndigheder fremsendte den 26. november 2012, kunne man konstatere en generelt faldende tendens på det cypriotiske marked for dyreslagtninger med stagnation i 2010, et fald på 2 % i 2011 og et yderligere fald på 3,8 % i 2012 (jf. betragtning 31). Desuden var Cypra i mellemtiden gået ind i segmentet for kvægslagtning, og overkapaciteten var generelt steget på markedet. På denne baggrund er det overraskende, at de cypriotiske myndigheder i forbindelse med den ajourførte forretningsplan (fremsendt i november 2012) antager, at CSK ville vende tilbage til de markedsandele, der anvendes i den oprindelige omstruktureringsplan (jf. betragtning 128 ovenfor). |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen bemærker, at den oprindelige forretningsplan er baseret på en forventet markedsvækst på 2 % p.a. (jf. betragtning 124). Men ifølge oplysningerne, som de cypriotiske myndigheder fremsendte den 26. november 2012, kunne man konstatere en generelt faldende tendens på det cypriotiske marked for dyreslagtninger med stagnation i 2010, et fald på 2 % i 2011 og et yderligere fald på 3,8 % i 2012 (jf. betragtning 31). Desuden var Cypra i mellemtiden gået ind i segmentet for kvægslagtning, og overkapaciteten var generelt steget på markedet. På denne baggrund er det overraskende, at de cypriotiske myndigheder i forbindelse med den ajourførte forretningsplan (fremsendt i november 2012) antager, at CSK ville vende tilbage til de markedsandele, der anvendes i den oprindelige omstruktureringsplan (jf. betragtning 128 ovenfor).

| (132) | Kommissionen mener derfor, at i lyset af CSK's overordnede svage økonomiske situation (negativ egenkapital ved udgangen af fremskrivningsperioden selv i det mest optimistiske scenario i den oprindelige forretningsplan, jf. betragtning 127 ovenfor) og virksomhedens trængte likviditetssituation kombineret med de ugunstige markedsforhold vil den planlagte omstruktureringsplan ikke give virksomheden mulighed for at genvinde sin langsigtede levedygtighed. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen mener derfor, at i lyset af CSK's overordnede svage økonomiske situation (negativ egenkapital ved udgangen af fremskrivningsperioden selv i det mest optimistiske scenario i den oprindelige forretningsplan, jf. betragtning 127 ovenfor) og virksomhedens trængte likviditetssituation kombineret med de ugunstige markedsforhold vil den planlagte omstruktureringsplan ikke give virksomheden mulighed for at genvinde sin langsigtede levedygtighed.

V.3.4.3.   Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger

Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger

| (133) | I henhold til punkt 38 i rammebestemmelserne skal kompensationsforanstaltninger træffes for at sikre, at negative virkninger på handelsbetingelserne mindskes så meget som muligt, således at de tilstræbte positive virkninger opvejer de negative. |
| --- | --- |

(133)

I henhold til punkt 38 i rammebestemmelserne skal kompensationsforanstaltninger træffes for at sikre, at negative virkninger på handelsbetingelserne mindskes så meget som muligt, således at de tilstræbte positive virkninger opvejer de negative.

| (134) | I henhold til punkt 39 i rammebestemmelserne kan disse modydelser bestå i at afhænde aktiver, indskrænke kapaciteten eller virksomhedens aktivitetsniveau på markedet og fjerne hindringer for adgang til de pågældende markeder. Sådanne foranstaltninger må ikke føre til en forværring af markedets struktur, f.eks. idet de har den indirekte virkning, at de skaber et monopol eller en situation med et snævert oligopol. Ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne skal modydelserne stå i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og navnlig til virksomhedens størrelse og relative vægt på dens marked. Det skal bemærkes, at ifølge punkt 56 i rammebestemmelserne kan betingelserne for godkendelse af støtte imidlertid i støtteberettigede områder være mindre strenge med hensyn til modydelser. Som nævnt ovenfor ligger CSK faktisk i et støtteberettiget område i betydningen i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(134)

I henhold til punkt 39 i rammebestemmelserne kan disse modydelser bestå i at afhænde aktiver, indskrænke kapaciteten eller virksomhedens aktivitetsniveau på markedet og fjerne hindringer for adgang til de pågældende markeder. Sådanne foranstaltninger må ikke føre til en forværring af markedets struktur, f.eks. idet de har den indirekte virkning, at de skaber et monopol eller en situation med et snævert oligopol. Ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne skal modydelserne stå i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og navnlig til virksomhedens størrelse og relative vægt på dens marked. Det skal bemærkes, at ifølge punkt 56 i rammebestemmelserne kan betingelserne for godkendelse af støtte imidlertid i støtteberettigede områder være mindre strenge med hensyn til modydelser. Som nævnt ovenfor ligger CSK faktisk i et støtteberettiget område i betydningen i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

| (135) | De foreslåede kompensationsforanstaltninger i omstruktureringsplanen (betragtning 46 i afgørelsen) er udelukkende af adfærdsmæssig karakter og omfatter ikke frasalg af aktiver eller reduktion af kapacitet eller tilstedeværelse på markedet. De cypriotiske myndigheders argumenter i denne henseende er følgende: |
| --- | --- |

(135)

De foreslåede kompensationsforanstaltninger i omstruktureringsplanen (betragtning 46 i afgørelsen) er udelukkende af adfærdsmæssig karakter og omfatter ikke frasalg af aktiver eller reduktion af kapacitet eller tilstedeværelse på markedet. De cypriotiske myndigheders argumenter i denne henseende er følgende:

| (136) | I omstruktureringsplanen anføres det, at CSK's markedsandel på det europæiske marked er minimal, og at selskabets markedsandel i Cypern har været støt faldende i de senere år. Dette skyldes hård konkurrence fra andre aktører på markedet, navnlig fra Cypra. Argumentet vedrørende CSK's lave markedsandel i europæisk sammenhæng forekommer irrelevant. Selv om grænseoverskridende transporter af dyr med henblik på slagtning er tilladt (jf. betragtning 91), synes kunderne på slagterierne i Cypern ikke i praksis at benytte sig af slagteritjenester uden for Cypern. Kommissionen er desuden af den holdning, at selv om CSK's andel af det cypriotiske slagtemarked er faldet betydeligt fra 68 % i 2005 til omkring 31 % i 2010 og 26,5 % i 2012 (jf. betragtning 30-33), er virksomhedens markedsandel fortsat betydelig. |
| --- | --- |

(136)

I omstruktureringsplanen anføres det, at CSK's markedsandel på det europæiske marked er minimal, og at selskabets markedsandel i Cypern har været støt faldende i de senere år. Dette skyldes hård konkurrence fra andre aktører på markedet, navnlig fra Cypra. Argumentet vedrørende CSK's lave markedsandel i europæisk sammenhæng forekommer irrelevant. Selv om grænseoverskridende transporter af dyr med henblik på slagtning er tilladt (jf. betragtning 91), synes kunderne på slagterierne i Cypern ikke i praksis at benytte sig af slagteritjenester uden for Cypern. Kommissionen er desuden af den holdning, at selv om CSK's andel af det cypriotiske slagtemarked er faldet betydeligt fra 68 % i 2005 til omkring 31 % i 2010 og 26,5 % i 2012 (jf. betragtning 30-33), er virksomhedens markedsandel fortsat betydelig.

| (137) | I den oprindelige plan anførte man desuden, at hvis CSK indstillede driften, ville dette forårsage alvorlige problemer på markedet samt konkurrenceproblemer. For det første ville det ikke være muligt at imødekomme sæsonefterspørgslen på grund af andre markedsoperatørers begrænsede kapacitet. Eftersom CSK var den eneste aktive virksomhed inden for kvægslagtning, ville ingen andre virksomheder desuden kunne tilbyde de relevante tjenester. Man anførte desuden, at Cypra ville opnå et næsten fuldstændigt monopol på markedet for svineslagtning og en meget stor markedsandel inden for slagtning af får og geder. Selv om der var tegn på, at andre overvejede at gå ind på markedet, anførte de cypriotiske myndigheder endelig, at der ikke fandtes andre aktive virksomheder på markedet for kvægslagtning på tidspunktet for anmeldelsen af omstruktureringen. Nyere data viser imidlertid, at ved udgangen af 2012 var Cypra rent faktisk gået ind på markedet for kvægslagtning med en yderligere daglig slagtekapacitet på 104 dyr sammenlignet med CSK's eksisterende kapacitet på 200 dyr (jf. betragtning 32). |
| --- | --- |

(137)

I den oprindelige plan anførte man desuden, at hvis CSK indstillede driften, ville dette forårsage alvorlige problemer på markedet samt konkurrenceproblemer. For det første ville det ikke være muligt at imødekomme sæsonefterspørgslen på grund af andre markedsoperatørers begrænsede kapacitet. Eftersom CSK var den eneste aktive virksomhed inden for kvægslagtning, ville ingen andre virksomheder desuden kunne tilbyde de relevante tjenester. Man anførte desuden, at Cypra ville opnå et næsten fuldstændigt monopol på markedet for svineslagtning og en meget stor markedsandel inden for slagtning af får og geder. Selv om der var tegn på, at andre overvejede at gå ind på markedet, anførte de cypriotiske myndigheder endelig, at der ikke fandtes andre aktive virksomheder på markedet for kvægslagtning på tidspunktet for anmeldelsen af omstruktureringen. Nyere data viser imidlertid, at ved udgangen af 2012 var Cypra rent faktisk gået ind på markedet for kvægslagtning med en yderligere daglig slagtekapacitet på 104 dyr sammenlignet med CSK's eksisterende kapacitet på 200 dyr (jf. betragtning 32).

| (138) | Kommissionen kan således ikke godtage argumenterne fra de cypriotiske myndigheder. Det er muligt, at CSK ville være insolvent uden støtten, og at en anden virksomhed ville opkøbe aktiverne og dermed fortsætte driften. Hvis dette skete, ville den samlede markedskapacitet ikke blive reduceret, og Cypra ville ikke få et næsten fuldstændigt monopol. Selv om Cypra købte CSK's aktiver, virker der til at være stor købekraft i de to segmenter for svineslagtning og kvægslagtning, som ville gøre indførelsen af et snævert oligopolmarked og prisstigninger om ikke umulige så i det mindste særdeles usandsynlige. Den cypriotiske svineavlersammenslutning bemærkede f.eks., at de for nylig har oprettet en virksomhed, der kontrollerer 60 % af landets produktion. De anerkender endvidere, at denne virksomhed fremover vil basere sit valg af slagteri på overvejelser om levedygtighed. Det samme gælder kvægavlerne. Deres sammenslutning repræsenterer samlet 75 % af landets produktion, og det er vanskeligt at forestille sig, hvordan slagterierne ville kunne indføre ekstra konkurrencedygtige priser. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen kan således ikke godtage argumenterne fra de cypriotiske myndigheder. Det er muligt, at CSK ville være insolvent uden støtten, og at en anden virksomhed ville opkøbe aktiverne og dermed fortsætte driften. Hvis dette skete, ville den samlede markedskapacitet ikke blive reduceret, og Cypra ville ikke få et næsten fuldstændigt monopol. Selv om Cypra købte CSK's aktiver, virker der til at være stor købekraft i de to segmenter for svineslagtning og kvægslagtning, som ville gøre indførelsen af et snævert oligopolmarked og prisstigninger om ikke umulige så i det mindste særdeles usandsynlige. Den cypriotiske svineavlersammenslutning bemærkede f.eks., at de for nylig har oprettet en virksomhed, der kontrollerer 60 % af landets produktion. De anerkender endvidere, at denne virksomhed fremover vil basere sit valg af slagteri på overvejelser om levedygtighed. Det samme gælder kvægavlerne. Deres sammenslutning repræsenterer samlet 75 % af landets produktion, og det er vanskeligt at forestille sig, hvordan slagterierne ville kunne indføre ekstra konkurrencedygtige priser.

| (139) | Det er endvidere tydeligt, at markedet lider under overkapacitet. De cypriotiske myndigheder anerkender dette i deres bemærkninger. CSK's forsvinden fra markedet ville ikke medføre nogen mangler inden for de forskellige slagtesegmenter. |
| --- | --- |

(139)

Det er endvidere tydeligt, at markedet lider under overkapacitet. De cypriotiske myndigheder anerkender dette i deres bemærkninger. CSK's forsvinden fra markedet ville ikke medføre nogen mangler inden for de forskellige slagtesegmenter.

| (140) | Med hensyn til de foreslåede kompensationsforanstaltninger anføres det i planen, at frasalg af produktionskapacitet eller reduktion af markedstilstedeværelse ganske enkelt ikke er muligt i CSK's tilfælde. CSK er en lille virksomhed, der ikke udøver anden aktivitet end slagtning af dyr. Dens produktionslinje varierer kun ganske lidt afhængigt af dyretype. Alle typer af slagtning udføres af det samme personale, mens en række tjenester (f.eks. fødning) er fælles for alle produktionslinjer. Derfor anfører man i planen, at en reduktion af kapaciteten ville medføre, at CSK ganske enkelt ikke ville være levedygtigt. |
| --- | --- |

(140)

Med hensyn til de foreslåede kompensationsforanstaltninger anføres det i planen, at frasalg af produktionskapacitet eller reduktion af markedstilstedeværelse ganske enkelt ikke er muligt i CSK's tilfælde. CSK er en lille virksomhed, der ikke udøver anden aktivitet end slagtning af dyr. Dens produktionslinje varierer kun ganske lidt afhængigt af dyretype. Alle typer af slagtning udføres af det samme personale, mens en række tjenester (f.eks. fødning) er fælles for alle produktionslinjer. Derfor anfører man i planen, at en reduktion af kapaciteten ville medføre, at CSK ganske enkelt ikke ville være levedygtigt.

| (141) | Det er korrekt, at eftersom CSK er aktiv i et støtteberettiget område, kan Kommissionen muligvis acceptere begrænsede kompensationsforanstaltninger. Men de ville stadig skulle være i overensstemmelse med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering og omfatte frasalg af aktiver, reduktion af kapacitet eller markedstilstedeværelse og mindskelse af adgangshindringer på de pågældende markeder og føre til en reduktion af CSK's markedstilstedeværelse i forhold til situationen før omstruktureringen. Den præcise udstrækning af de nødvendige kompensationsforanstaltninger afhænger af markedsstrukturen og støttens indvirkning på konkurrencen. |
| --- | --- |

(141)

Det er korrekt, at eftersom CSK er aktiv i et støtteberettiget område, kan Kommissionen muligvis acceptere begrænsede kompensationsforanstaltninger. Men de ville stadig skulle være i overensstemmelse med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering og omfatte frasalg af aktiver, reduktion af kapacitet eller markedstilstedeværelse og mindskelse af adgangshindringer på de pågældende markeder og føre til en reduktion af CSK's markedstilstedeværelse i forhold til situationen før omstruktureringen. Den præcise udstrækning af de nødvendige kompensationsforanstaltninger afhænger af markedsstrukturen og støttens indvirkning på konkurrencen.

| (142) | Kommissionen konkluderer, at de cypriotiske myndigheder ikke har fremlagt dokumentation for, at uberettigede fordrejninger af konkurrencen vil kunne undgås. Derfor finder Kommissionen de kompensationsforanstaltninger, som Cypern foreslår, utilstrækkelige. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen konkluderer, at de cypriotiske myndigheder ikke har fremlagt dokumentation for, at uberettigede fordrejninger af konkurrencen vil kunne undgås. Derfor finder Kommissionen de kompensationsforanstaltninger, som Cypern foreslår, utilstrækkelige.

V.3.4.4.   Begrænsning af støtten til et minimum: et reelt bidrag uden støtte

Begrænsning af støtten til et minimum: et reelt bidrag uden støtte

| (143) | Rammebestemmelserne (punkt 43) fastsætter, at støttebeløbet og støtteintensiteten skal begrænses til det absolutte minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen under hensyn til virksomhedens, aktionærernes eller den pågældende koncerns finansielle ressourcer. |
| --- | --- |

(143)

Rammebestemmelserne (punkt 43) fastsætter, at støttebeløbet og støtteintensiteten skal begrænses til det absolutte minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen under hensyn til virksomhedens, aktionærernes eller den pågældende koncerns finansielle ressourcer.

| (144) | Punkt 44 i rammebestemmelserne fastsætter, at Kommissionen normalt anser et bidrag til omstruktureringen af en større virksomhed (som CSK i det foreliggende tilfælde) på mindst 50 % for passende. Men ifølge punkt 55 og 56 i rammebestemmelserne kan betingelserne for godkendelse af støtte være mere lempelige for så vidt angår størrelsen af støttemodtagerens bidrag, hvis støttemodtageren ligger i et støtteberettiget område. |
| --- | --- |

(144)

Punkt 44 i rammebestemmelserne fastsætter, at Kommissionen normalt anser et bidrag til omstruktureringen af en større virksomhed (som CSK i det foreliggende tilfælde) på mindst 50 % for passende. Men ifølge punkt 55 og 56 i rammebestemmelserne kan betingelserne for godkendelse af støtte være mere lempelige for så vidt angår størrelsen af støttemodtagerens bidrag, hvis støttemodtageren ligger i et støtteberettiget område.

| (145) | I henhold til den oprindelige omstruktureringsplan udgjorde de samlede omkostninger til omstruktureringen af CSK omkring 27 mio. EUR, hvoraf 15 mio. EUR skulle ydes af staten i form af omstruktureringsstøtte, mens de resterende 12 mio. EUR skulle finansieres gennem CSK's eget bidrag (salg af fast ejendom til en værdi af 7 mio. EUR og optagelse af et nyt lån på 5 mio. EUR). Ifølge denne oprindelige omstruktureringsplan ville virksomhedens deltagelse have udgjort 44,4 % af de samlede omstruktureringsomkostninger (jf. betragtning 25 og 26). De cypriotiske myndigheder har bekræftet, at støttebeløbet udelukkende skulle anvendes til, at CSK kunne betale sin gæld. Derfor vil den kun blive anvendt til gennemførelsen af omstruktureringsplanen, og den vil ikke give virksomheden yderligere likviditet, der kunne anvendes til aktiviteter uden sammenhæng med omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

(145)

I henhold til den oprindelige omstruktureringsplan udgjorde de samlede omkostninger til omstruktureringen af CSK omkring 27 mio. EUR, hvoraf 15 mio. EUR skulle ydes af staten i form af omstruktureringsstøtte, mens de resterende 12 mio. EUR skulle finansieres gennem CSK's eget bidrag (salg af fast ejendom til en værdi af 7 mio. EUR og optagelse af et nyt lån på 5 mio. EUR). Ifølge denne oprindelige omstruktureringsplan ville virksomhedens deltagelse have udgjort 44,4 % af de samlede omstruktureringsomkostninger (jf. betragtning 25 og 26). De cypriotiske myndigheder har bekræftet, at støttebeløbet udelukkende skulle anvendes til, at CSK kunne betale sin gæld. Derfor vil den kun blive anvendt til gennemførelsen af omstruktureringsplanen, og den vil ikke give virksomheden yderligere likviditet, der kunne anvendes til aktiviteter uden sammenhæng med omstruktureringsprocessen.

| (146) | I deres kommentar af den 14. maj 2013 anførte de cypriotiske myndigheder, at omstruktureringsomkostningerne i mellemtiden var steget til omkring 29,8 mio. EUR. Som det fremgår af betragtning 115 ovenfor, er lønforskellen på 3,4 mio. EUR til medarbejdere, der overflyttes til kommunerne, ligeledes medregnet i omstruktureringsomkostningerne, således at de i alt udgør omkring 33,2 mio. EUR. CSK's bidrag forbliver det samme og vil dermed blot udgøre omkring 36 % af de samlede højere omstruktureringsomkostninger. Desuden anerkendte de cypriotiske myndigheder i den samme bemærkning, at i den aktuelle økonomiske situation måtte det anses for tvivlsomt, hvorvidt man ville kunne optage det planlagte lån. Hvis man udelukkende anvender udbyttet af salget af jord til en værdi af omkring 7 mio. EUR, ville CSK's eget bidrag kun udgøre omkring 21 %, hvilket Kommissionen anser for alt for lavt, selv under hensyntagen til, at støttemodtageren er beliggende i et støtteberettiget område. (21) |
| --- | --- |

(146)

I deres kommentar af den 14. maj 2013 anførte de cypriotiske myndigheder, at omstruktureringsomkostningerne i mellemtiden var steget til omkring 29,8 mio. EUR. Som det fremgår af betragtning 115 ovenfor, er lønforskellen på 3,4 mio. EUR til medarbejdere, der overflyttes til kommunerne, ligeledes medregnet i omstruktureringsomkostningerne, således at de i alt udgør omkring 33,2 mio. EUR. CSK's bidrag forbliver det samme og vil dermed blot udgøre omkring 36 % af de samlede højere omstruktureringsomkostninger. Desuden anerkendte de cypriotiske myndigheder i den samme bemærkning, at i den aktuelle økonomiske situation måtte det anses for tvivlsomt, hvorvidt man ville kunne optage det planlagte lån. Hvis man udelukkende anvender udbyttet af salget af jord til en værdi af omkring 7 mio. EUR, ville CSK's eget bidrag kun udgøre omkring 21 %, hvilket Kommissionen anser for alt for lavt, selv under hensyntagen til, at støttemodtageren er beliggende i et støtteberettiget område. (21)

21

V.3.4.5.   Fuldstændig gennemførelse af planen

Fuldstændig gennemførelse af planen

| (147) | Tildelingen af omstruktureringsstøtten sker på det vilkår, at virksomheden til fulde gennemfører omstruktureringsplanen. De cypriotiske myndigheder har rent faktisk bekræftet, at manglende gennemførelse (helt eller delvis) af omstruktureringsplanen fra støttemodtagerens side inden for den fastsatte frist vil medføre annullering af støtten samt pligt til tilbagebetaling af allerede udbetalte beløb. |
| --- | --- |

(147)

Tildelingen af omstruktureringsstøtten sker på det vilkår, at virksomheden til fulde gennemfører omstruktureringsplanen. De cypriotiske myndigheder har rent faktisk bekræftet, at manglende gennemførelse (helt eller delvis) af omstruktureringsplanen fra støttemodtagerens side inden for den fastsatte frist vil medføre annullering af støtten samt pligt til tilbagebetaling af allerede udbetalte beløb.

V.3.4.6.   Overvågning og årlig rapportering

Overvågning og årlig rapportering

| (148) | De cypriotiske myndigheder har forpligtet sig til at fremsende en årlig rapport, der indeholder de oplysninger, der kræves i punkt 51 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(148)

De cypriotiske myndigheder har forpligtet sig til at fremsende en årlig rapport, der indeholder de oplysninger, der kræves i punkt 51 i rammebestemmelserne.

V.3.4.7.   
  »En gang, sidste gang«

»En gang, sidste gang«

| (149) | Ifølge rammebestemmelserne må der kun ydes omstruktureringsstøtte en gang hvert 10. år. |
| --- | --- |

(149)

Ifølge rammebestemmelserne må der kun ydes omstruktureringsstøtte en gang hvert 10. år.

| (150) | De cypriotiske myndigheder bekræftede i forbindelse med afgørelsen om redningsstøtte, at CSK ikke tidligere havde modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(150)

De cypriotiske myndigheder bekræftede i forbindelse med afgørelsen om redningsstøtte, at CSK ikke tidligere havde modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte.

V.3.5.   Redningsstøtte

Redningsstøtte

| (151) | De cypriotiske myndigheder forpligtede sig i punkt 28 i afgørelsen om redningsstøtte til senest seks måneder efter godkendelsen af redningsstøtteforanstaltningen at give Kommissionen meddelelse om en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller bevis for, at lånet var blevet tilbagebetalt fuldt ud, og/eller at sikkerhedsstillelsen var blevet ophævet (22). Kommissionen har endnu ikke modtaget en sådan meddelelse fra de cypriotiske myndigheder. |
| --- | --- |

(151)

De cypriotiske myndigheder forpligtede sig i punkt 28 i afgørelsen om redningsstøtte til senest seks måneder efter godkendelsen af redningsstøtteforanstaltningen at give Kommissionen meddelelse om en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller bevis for, at lånet var blevet tilbagebetalt fuldt ud, og/eller at sikkerhedsstillelsen var blevet ophævet (22). Kommissionen har endnu ikke modtaget en sådan meddelelse fra de cypriotiske myndigheder.

22

VI.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (152) | Kommissionen finder, at i henhold til overvejelserne i betragtning 132, 142 og 146 er omstruktureringsstøtten, som Cypern anmeldte den 3. november 2010, uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen finder, at i henhold til overvejelserne i betragtning 132, 142 og 146 er omstruktureringsstøtten, som Cypern anmeldte den 3. november 2010, uforenelig med det indre marked.

| (153) | I forbindelse med redningsstøtten på 1,6 mio. EUR til CSK, som blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 6. maj 2010, beder Kommissionen Cypern fremsende enten dokumentation for, at støtten er tilbagebetalt, eller en likvidationsplan for CSK, jf. punkt 27 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(153)

I forbindelse med redningsstøtten på 1,6 mio. EUR til CSK, som blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 6. maj 2010, beder Kommissionen Cypern fremsende enten dokumentation for, at støtten er tilbagebetalt, eller en likvidationsplan for CSK, jf. punkt 27 i rammebestemmelserne.

| (154) | Kommissionen kræver, at Cypern tilbagesøger al støtte, som allerede er ydet til CSK i forbindelse med statens overbærenhed med forsinkelserne i betaling af de forfaldne beløb, i forbindelse med overflytningen af medarbejdere til kommunerne og enhver støtte, som endnu ikke er tilbagebetalt til sammenslutningen af kommuner i forbindelse med lånet på 512 850 EUR — |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen kræver, at Cypern tilbagesøger al støtte, som allerede er ydet til CSK i forbindelse med statens overbærenhed med forsinkelserne i betaling af de forfaldne beløb, i forbindelse med overflytningen af medarbejdere til kommunerne og enhver støtte, som endnu ikke er tilbagebetalt til sammenslutningen af kommuner i forbindelse med lånet på 512 850 EUR —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Statsstøtten, som Cypern planlægger at yde til omstruktureringen af Centralslagteriet i Kofinos (»CSK«), er uforenelig med det indre marked.

Støtten må derfor ikke ydes.

Artikel 2

Cypern underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme artikel 1.

Artikel 3

Redningsstøtten på 1,6 mio. EUR til CSK, som blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 6. maj 2010, samt støtte i forbindelse med statens overbærenhed for forsinkelser af betalingen af forfaldne beløb, i forbindelse med overflytning af medarbejdere til kommunerne og i forbindelse med lån et på 512 850 EUR udgør statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked.

Artikel 4

1.   Cypern skal tilbagesøge den i artikel 3 omhandlede støtte fra støttemodtageren, CSK.

2.   De beløb, der skal inddrives, tilskrives rente fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for modtageren, indtil de er tilbagebetalt.

3.   Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (23) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (24) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

4.   Cypern indstiller alle resterende udbetalinger af den i artikel 3 omhandlede støtte med virkning fra datoen for vedtagelsen af denne afgørelse.

Artikel 5

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 3 omhandlede støtte iværksættes øjeblikkeligt og effektivt.

2.   Cypern skal sikre, at denne afgørelse efterkommes inden for fire måneder efter meddelelsen herom.

Artikel 6

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Cypern Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra støttemodtageren |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra støttemodtageren

| b) | en detaljeret beskrivelse af allerede trufne eller planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af allerede trufne eller planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Cypern underretter Kommissionen om udviklingen i de foranstaltninger, der træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 3 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. Cypern indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Cypern sender tillige detaljerede oplysninger om, hvor store støttebeløb og renter støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 7

Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2015.

På Kommissionens vegne

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 165 af 7.6.2011, s. 12.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 6. maj 2010 i statsstøttesag N 60/10 (EUT C 233 af 28.8.2010, s. 2).

2

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Official Gazette Annex I(I), No. 3679, 31.1.2003.

4

(5)  Beregnet som antal husdyr i betydningen i artikel 4(A) i Rådets direktiv 64/433/EØF af 26. juni 1964 om sundhedsmæssige problemer vedrørende handelen med fersk kød (EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64).

5

(6)  
  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

6

(7)  Beregnet som antal husdyr, jf. artikel 4(A) i direktiv 64/433/EØF.

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

8

(9)  Domstolens dom af 17. september 1980, sag 730/79, Phillip Morris Holland BV mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11.

9

(10)  Se f.eks. sag T-152/99, HAMSA mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 3049, præmis 156 ff.

10

(11)  
  EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3.

11

(12)  
  EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6.

12

(13)  
  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

13

(14)  
  EUT C 155 af 20.6.2008, s. 10.

14

(15)  Sag 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen i Limburg mod Den Høje Myndighed [1961] Sml. 3, præmis 29 og 30, sag C-251/97 Frankrig mod Kommissionen Sml. 1999 I, s. 6639, præmis 40, 46 og 47 og samlede sager C-71/09 P, C-73/09 P og C-76/09 P Comitato Venezia vuole vivere mod Kommissionen Sml. 2011 I, s. 4727, præmis 90 til 96.

15

(16)  Rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 2004 gælder som forklaret i betragtning 117-118 nedenfor.

16

(17)  
  EUT C 204 af 1.7.2014, s. 1.

17

(18)  Meddelelse fra Kommissionen — Statsstøtte — Offentliggørelse af eksisterende statsstøtteforanstaltninger i de nye medlemsstater inden for landbrugssektoren (EUT C 147 af 17.6.2005, s. 2).

18

(19)  Kommissionens beslutning 2008/204/EF af 10. oktober 2007 om Frankrigs statsstøtte til en reform af finansieringen af pensionerne til tjenestemandsansatte i La Poste (EUT L 63 af 7.3.2008, s. 16).

19

(20)  
  EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1.

20

(21)  Hvis der havde været et yderligere støtteelement i forbindelse med lånet fra sammenslutningen af kommuner (jf. betragtning 110), hvilket ville have medført højere omstruktureringsomkostninger, ville CSK's eget bidrag udgøre en endnu mindre andel.

21

(22)  
  Supra fodnote 1.

22

Supra

(23)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EU) 2015/1589 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

23

(24)  Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1).

24

---

| 23.4.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 108/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 108/61

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/645

af 22. april 2016

om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien

(meddelt under nummer C(2016) 3261)

(Kun den bulgarske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 92/119/EØF af 17. december 1992 om generelle fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme samt om specifikke foranstaltninger vedrørende blæreudslæt hos svin (3), særlig artikel 14, stk. 2,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (4), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Lumpy skin disease (i det følgende benævnt »LSD«) er en virussygdom hos kvæg, der primært overføres af vektorer, som er kendetegnet ved alvorlige tab af modtagelige dyr, og som har potentiale til at sprede sig meget hurtigt, bl.a. via flytning af og handel med modtagelige levende dyr og produkter heraf. LSD er ikke en sygdom med betydning for folkesundheden, da virusset ikke kan overføres til mennesker. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin disease (i det følgende benævnt »LSD«) er en virussygdom hos kvæg, der primært overføres af vektorer, som er kendetegnet ved alvorlige tab af modtagelige dyr, og som har potentiale til at sprede sig meget hurtigt, bl.a. via flytning af og handel med modtagelige levende dyr og produkter heraf. LSD er ikke en sygdom med betydning for folkesundheden, da virusset ikke kan overføres til mennesker.

| (2) | Ved direktiv 92/119/EØF er der fastsat generelle foranstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme, herunder LSD. Disse omfatter foranstaltninger, der skal gennemføres i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af LSD på en bedrift. De foranstaltninger, der skal gennemføres, omfatter etablering af beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene og andre supplerende foranstaltninger med henblik på at bekæmpe spredning af sygdommen. De pågældende foranstaltninger giver også mulighed for nødvaccination i tilfælde af et udbrud af LSD. |
| --- | --- |

(2)

Ved direktiv 92/119/EØF er der fastsat generelle foranstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme, herunder LSD. Disse omfatter foranstaltninger, der skal gennemføres i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af LSD på en bedrift. De foranstaltninger, der skal gennemføres, omfatter etablering af beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene og andre supplerende foranstaltninger med henblik på at bekæmpe spredning af sygdommen. De pågældende foranstaltninger giver også mulighed for nødvaccination i tilfælde af et udbrud af LSD.

| (3) | I henhold til artikel 14, stk. 2, i direktiv 92/119/EØF skal alle de supplerende foranstaltninger, som de berørte medlemsstater skal træffe, hvis en epizooti i et bestemt område er særlig alvorlig, vedtages i henhold til komitologiproceduren. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 14, stk. 2, i direktiv 92/119/EØF skal alle de supplerende foranstaltninger, som de berørte medlemsstater skal træffe, hvis en epizooti i et bestemt område er særlig alvorlig, vedtages i henhold til komitologiproceduren.

| (4) | Den 12. april 2016 oplyste Bulgarien Kommissionen om, at der var mistanke om LSD på to kvægbedrifter i henholdsvis landsbyen Voden og landsbyen Chernogorovo, der ligger i kommunen Dimitrovgrad i området Haskovo i den centrale sydlige del af Bulgarien, omkring 80 km fra grænserne til nabolandene. Den 13. april 2016 meddelte Bulgarien, at de to udbrud af LSD var blevet bekræftet, og at der var yderligere mistanke om LSD i nabokommunen Vodenicharovo i området Stara Zagora. Den 15. april 2016 bekræftede Bulgarien yderligere udbrud i landsbyen Bialo Pole i området Stara Zagora og i landsbyerne Radievo og Marijno i området Haskovo. |
| --- | --- |

(4)

Den 12. april 2016 oplyste Bulgarien Kommissionen om, at der var mistanke om LSD på to kvægbedrifter i henholdsvis landsbyen Voden og landsbyen Chernogorovo, der ligger i kommunen Dimitrovgrad i området Haskovo i den centrale sydlige del af Bulgarien, omkring 80 km fra grænserne til nabolandene. Den 13. april 2016 meddelte Bulgarien, at de to udbrud af LSD var blevet bekræftet, og at der var yderligere mistanke om LSD i nabokommunen Vodenicharovo i området Stara Zagora. Den 15. april 2016 bekræftede Bulgarien yderligere udbrud i landsbyen Bialo Pole i området Stara Zagora og i landsbyerne Radievo og Marijno i området Haskovo.

| (5) | Bulgarien har gennemført foranstaltninger i henhold til direktiv 92/119/EØF; der er navnlig blevet etableret beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene, jf. direktivets artikel 10, og landet har desuden begrænset flytningen af modtagelige dyr inden for de to ramte områder og — af forsigtighedshensyn — i naboområderne Burgas, Yambol, Sliven, Kardzhali, Plovdiv, Pazardjik, Smolyan, Blagoevgrad, Kjustendil, Pernik, Sofia-distriktet og Sofia by. Overvågningen er intensiveret i hele landet. |
| --- | --- |

(5)

Bulgarien har gennemført foranstaltninger i henhold til direktiv 92/119/EØF; der er navnlig blevet etableret beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene, jf. direktivets artikel 10, og landet har desuden begrænset flytningen af modtagelige dyr inden for de to ramte områder og — af forsigtighedshensyn — i naboområderne Burgas, Yambol, Sliven, Kardzhali, Plovdiv, Pazardjik, Smolyan, Blagoevgrad, Kjustendil, Pernik, Sofia-distriktet og Sofia by. Overvågningen er intensiveret i hele landet.

| (6) | På grund af risikoen for, at lumpy skin disease-virusset spredes til andre områder af Bulgarien og til andre medlemsstater, navnlig via handel med levende kvæg og reproduktionsmateriale heraf, bør flytningen af visse vildtlevende drøvtyggere og markedsføringen af visse produkter, der hidrører fra kvæg, kontrolleres. |
| --- | --- |

(6)

På grund af risikoen for, at lumpy skin disease-virusset spredes til andre områder af Bulgarien og til andre medlemsstater, navnlig via handel med levende kvæg og reproduktionsmateriale heraf, bør flytningen af visse vildtlevende drøvtyggere og markedsføringen af visse produkter, der hidrører fra kvæg, kontrolleres.

| (7) | Definitionerne i artikel 2 i direktiv 92/119/EØF, artikel 2 i Rådets direktiv 64/432/EØF (5) og artikel 2 i Rådets direktiv 92/65/EØF (6) bør anvendes i denne afgørelse. Det er imidlertid også nødvendigt at fastsætte en række særlige definitioner i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(7)

Definitionerne i artikel 2 i direktiv 92/119/EØF, artikel 2 i Rådets direktiv 64/432/EØF (5) og artikel 2 i Rådets direktiv 92/65/EØF (6) bør anvendes i denne afgørelse. Det er imidlertid også nødvendigt at fastsætte en række særlige definitioner i denne afgørelse.

| (8) | Det er nødvendigt at beskrive den del af Bulgariens område, der anses for at være fri for lumpy skin disease og ikke omfattet af restriktionerne i henhold til direktiv 92/119/EØF og denne afgørelse. Det er derfor nødvendigt at beskrive spærrezonen i bilaget til denne afgørelse under hensyntagen til risikoniveauet for spredning af LSD. Den geografiske afgrænsning af den pågældende spærrezone bør foretages på baggrund af risikoen og resultatet af sporingen af mulige kontakter til den smittede bedrift, den rolle, der eventuelt spilles af vektorer, og muligheden for at gennemføre tilstrækkelig kontrol med flytningen af dyr af modtagelige arter og produkter, der hidrører fra disse dyr. Spærrezonen bør omfatte enhver beskyttelses- og overvågningszone, der er etableret i henhold til direktiv 92/119/EØF. På grundlag af oplysninger fra Bulgarien bør områderne Haskovo og Stara Zagora i Bulgarien i deres helhed være den spærrezone, der skal beskrives i bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt at beskrive den del af Bulgariens område, der anses for at være fri for lumpy skin disease og ikke omfattet af restriktionerne i henhold til direktiv 92/119/EØF og denne afgørelse. Det er derfor nødvendigt at beskrive spærrezonen i bilaget til denne afgørelse under hensyntagen til risikoniveauet for spredning af LSD. Den geografiske afgrænsning af den pågældende spærrezone bør foretages på baggrund af risikoen og resultatet af sporingen af mulige kontakter til den smittede bedrift, den rolle, der eventuelt spilles af vektorer, og muligheden for at gennemføre tilstrækkelig kontrol med flytningen af dyr af modtagelige arter og produkter, der hidrører fra disse dyr. Spærrezonen bør omfatte enhver beskyttelses- og overvågningszone, der er etableret i henhold til direktiv 92/119/EØF. På grundlag af oplysninger fra Bulgarien bør områderne Haskovo og Stara Zagora i Bulgarien i deres helhed være den spærrezone, der skal beskrives i bilaget til denne afgørelse.

| (9) | Det er også nødvendigt at fastsætte visse restriktioner vedrørende afsendelse af dyr af modtagelige arter og reproduktionsmateriale heraf fra spærrezonen, samt restriktioner for markedsføring af visse produkter af animalsk oprindelse og animalske biprodukter fra den pågældende spærrezone, i bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

(9)

Det er også nødvendigt at fastsætte visse restriktioner vedrørende afsendelse af dyr af modtagelige arter og reproduktionsmateriale heraf fra spærrezonen, samt restriktioner for markedsføring af visse produkter af animalsk oprindelse og animalske biprodukter fra den pågældende spærrezone, i bilaget til denne afgørelse.

| (10) | For så vidt angår risikoen for spredning af LSD indebærer forskellige varer forskellige risikoniveauer. Som anført i den videnskabelige udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om lumpy skin disease (7) indebærer flytning af levende kvæg, tyresæd og rå huder og skind fra inficeret kvæg en højere risiko med hensyn til eksponering og konsekvenser end andre produkter, som f.eks. mælk og mejeriprodukter, behandlede huder og skind eller fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg, for hvilke der mangler videnskabelige data eller forsøgsdata om deres rolle for overførsel af sygdommen. De foranstaltninger, der skal fastsættes i denne afgørelse, bør derfor være afbalancerede og stå i rimeligt forhold til risiciene. |
| --- | --- |

(10)

For så vidt angår risikoen for spredning af LSD indebærer forskellige varer forskellige risikoniveauer. Som anført i den videnskabelige udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om lumpy skin disease (7) indebærer flytning af levende kvæg, tyresæd og rå huder og skind fra inficeret kvæg en højere risiko med hensyn til eksponering og konsekvenser end andre produkter, som f.eks. mælk og mejeriprodukter, behandlede huder og skind eller fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg, for hvilke der mangler videnskabelige data eller forsøgsdata om deres rolle for overførsel af sygdommen. De foranstaltninger, der skal fastsættes i denne afgørelse, bør derfor være afbalancerede og stå i rimeligt forhold til risiciene.

| (11) | Flytning af levende kvæg fra den spærrezone i Bulgarien, der skal fastsættes i bilaget til denne afgørelse, bør forbydes med henblik på at forhindre spredning af LSD. Ifølge EFSA's videnskabelige udtalelse om lumpy skin disease og Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) kan vildtlevende dyr, dvs. visse eksotiske vildtlevende drøvtyggere, eventuelt spille en rolle for overførsel af LSD, navnlig i Afrika, hvor sygdommen er endemisk. Derfor bør en række forebyggende foranstaltninger ligeledes gælde for vildtlevende drøvtyggere. I mangel af mere præcise bestemmelser i EU-lovgivningen bør de relevante internationale standarder for sådanne flytninger som fastsat i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr (OIE Terrestrial Animal Health Code) (8) anvendes til dette formål. |
| --- | --- |

(11)

Flytning af levende kvæg fra den spærrezone i Bulgarien, der skal fastsættes i bilaget til denne afgørelse, bør forbydes med henblik på at forhindre spredning af LSD. Ifølge EFSA's videnskabelige udtalelse om lumpy skin disease og Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) kan vildtlevende dyr, dvs. visse eksotiske vildtlevende drøvtyggere, eventuelt spille en rolle for overførsel af LSD, navnlig i Afrika, hvor sygdommen er endemisk. Derfor bør en række forebyggende foranstaltninger ligeledes gælde for vildtlevende drøvtyggere. I mangel af mere præcise bestemmelser i EU-lovgivningen bør de relevante internationale standarder for sådanne flytninger som fastsat i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr (OIE Terrestrial Animal Health Code) (8) anvendes til dette formål.

| (12) | Da Bulgarien har anmodet om at blive fritaget fra forbuddet mod afsendelse af kvæg til direkte slagtning fra bedrifter beliggende i spærrezonen uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, og da artikel 11.11.5. i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr giver mulighed for en sådan fritagelse, bør afsendelsen af sådanne sendinger tillades på visse betingelser. |
| --- | --- |

(12)

Da Bulgarien har anmodet om at blive fritaget fra forbuddet mod afsendelse af kvæg til direkte slagtning fra bedrifter beliggende i spærrezonen uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, og da artikel 11.11.5. i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr giver mulighed for en sådan fritagelse, bør afsendelsen af sådanne sendinger tillades på visse betingelser.

| (13) | Tilsvarende kan det ikke udelukkes, at sygdommen kan overføres via sæd og embryoner fra kvæg. Der bør derfor fastsættes visse beskyttelsesforanstaltninger for disse varer. I mangel af EU-standarder bør EFSA's videnskabelige udtalelse om LSD og de relevante henstillinger fra OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr anvendes til dette formål. |
| --- | --- |

(13)

Tilsvarende kan det ikke udelukkes, at sygdommen kan overføres via sæd og embryoner fra kvæg. Der bør derfor fastsættes visse beskyttelsesforanstaltninger for disse varer. I mangel af EU-standarder bør EFSA's videnskabelige udtalelse om LSD og de relevante henstillinger fra OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr anvendes til dette formål.

| (14) | Ifølge EFSA's videnskabelige udtalelse om lumpy skin disease er overførsel af LSD-virusset via sæd, naturlig bedækning eller kunstig insemination blevet eksperimentelt påvist, og LSD-virusset er blevet isoleret i sæd fra eksperimentelt inficerede tyre. Indsamling og anvendelse af sæd fra kvæg med oprindelse i spærrezonen bør derfor forbydes. |
| --- | --- |

(14)

Ifølge EFSA's videnskabelige udtalelse om lumpy skin disease er overførsel af LSD-virusset via sæd, naturlig bedækning eller kunstig insemination blevet eksperimentelt påvist, og LSD-virusset er blevet isoleret i sæd fra eksperimentelt inficerede tyre. Indsamling og anvendelse af sæd fra kvæg med oprindelse i spærrezonen bør derfor forbydes.

| (15) | I henhold til artikel 4.7.14 i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr indgår LSD, jf. håndbogen fra International Embryo Transfer Society, i kategori 4, der omfatter sygdomme eller patogener, »for hvilke der er gennemført undersøgelser, eller for hvilke der er undersøgelser i gang, som indikerer, at det endnu ikke er muligt at drage konklusioner med hensyn til risikoniveauet for overførsel, eller at risikoen for overførsel via embryonoverførsel kan være ikke ubetydelig, selv når embryonerne håndteres korrekt mellem indsamling og overførsel i henhold til håndbogen«. Indsamling og anvendelse af embryoner fra kvæg med oprindelse i spærrezonen bør derfor forbydes. |
| --- | --- |

(15)

I henhold til artikel 4.7.14 i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr indgår LSD, jf. håndbogen fra International Embryo Transfer Society, i kategori 4, der omfatter sygdomme eller patogener, »for hvilke der er gennemført undersøgelser, eller for hvilke der er undersøgelser i gang, som indikerer, at det endnu ikke er muligt at drage konklusioner med hensyn til risikoniveauet for overførsel, eller at risikoen for overførsel via embryonoverførsel kan være ikke ubetydelig, selv når embryonerne håndteres korrekt mellem indsamling og overførsel i henhold til håndbogen«. Indsamling og anvendelse af embryoner fra kvæg med oprindelse i spærrezonen bør derfor forbydes.

| (16) | Der er ingen videnskabelige data eller forsøgsdata, der tyder på, at der sker overførsel af LSD-virus til modtagelige dyr via fersk kød, tilberedt kød eller kødprodukter. Selv om EFSA's videnskabelige udtalelse om LSD indikerer, at LSD-virusset kan overleve i kød i et ikke-angivet tidsrum, skulle det eksisterende EU-forbud mod fodring af drøvtyggere med proteiner fra drøvtyggere udelukke muligheden for en ikke-sandsynlig oral overførsel af LSD-virus. For at undgå enhver risiko for spredning af sygdommen bør markedsføring af fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg med oprindelse i den spærrezone, der skal fastsættes i bilaget til denne afgørelse, kun tillades, hvis det ferske kød er fremstillet af kvæg holdt på sygdomsfrie bedrifter i spærrezonen uden for de etablerede beskyttelses- og overvågningszoner. Sådant kød må kun markedsføres på Bulgariens område. |
| --- | --- |

(16)

Der er ingen videnskabelige data eller forsøgsdata, der tyder på, at der sker overførsel af LSD-virus til modtagelige dyr via fersk kød, tilberedt kød eller kødprodukter. Selv om EFSA's videnskabelige udtalelse om LSD indikerer, at LSD-virusset kan overleve i kød i et ikke-angivet tidsrum, skulle det eksisterende EU-forbud mod fodring af drøvtyggere med proteiner fra drøvtyggere udelukke muligheden for en ikke-sandsynlig oral overførsel af LSD-virus. For at undgå enhver risiko for spredning af sygdommen bør markedsføring af fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg med oprindelse i den spærrezone, der skal fastsættes i bilaget til denne afgørelse, kun tillades, hvis det ferske kød er fremstillet af kvæg holdt på sygdomsfrie bedrifter i spærrezonen uden for de etablerede beskyttelses- og overvågningszoner. Sådant kød må kun markedsføres på Bulgariens område.

| (17) | Desuden bør afsendelse af sendinger af fersk kød fremstillet af dyr, der er blevet holdt og slagtet uden for spærrezonen, samt tilberedt kød og kødprodukter som defineret i punkt 7.1 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (9) og behandlede maver, blærer og tarme som defineret i punkt 7.9 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004, der er blevet underkastet en af de behandlinger, der er fastsat i del 4 i bilag II til Kommissionens afgørelse 2007/777/EF (10), og som er fremstillet af sådant fersk kød og forarbejdet i virksomheder i spærrezonen, uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, tillades på visse betingelser. |
| --- | --- |

(17)

Desuden bør afsendelse af sendinger af fersk kød fremstillet af dyr, der er blevet holdt og slagtet uden for spærrezonen, samt tilberedt kød og kødprodukter som defineret i punkt 7.1 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (9) og behandlede maver, blærer og tarme som defineret i punkt 7.9 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004, der er blevet underkastet en af de behandlinger, der er fastsat i del 4 i bilag II til Kommissionens afgørelse 2007/777/EF (10), og som er fremstillet af sådant fersk kød og forarbejdet i virksomheder i spærrezonen, uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, tillades på visse betingelser.

| (18) | Colostrum, mælk og mejeriprodukter, der anvendes som dyrefoder, kan spille en vigtig rolle for spredning af LSD, navnlig hvis colostrummen, mælken og mejeriprodukterne ikke er blevet tilstrækkeligt varmebehandlet eller syrnet for at inaktivere LSD-virusset. |
| --- | --- |

(18)

Colostrum, mælk og mejeriprodukter, der anvendes som dyrefoder, kan spille en vigtig rolle for spredning af LSD, navnlig hvis colostrummen, mælken og mejeriprodukterne ikke er blevet tilstrækkeligt varmebehandlet eller syrnet for at inaktivere LSD-virusset.

| (19) | I sin videnskabelige udtalelse om de dyresundhedsmæssige risici ved at fodre dyr med brugsklare mejeriprodukter uden yderligere behandling (11) fastsætter EFSA mere præcist en række metoder, der kan mindske risikoen for spredning af LSD via mælk og mejeriprodukter. Derfor bør markedsføring og afsendelse af sendinger af mælk og mejeriprodukter til konsum fra dyr, der er blevet holdt i spærrezonen, tillades på visse betingelser. |
| --- | --- |

(19)

I sin videnskabelige udtalelse om de dyresundhedsmæssige risici ved at fodre dyr med brugsklare mejeriprodukter uden yderligere behandling (11) fastsætter EFSA mere præcist en række metoder, der kan mindske risikoen for spredning af LSD via mælk og mejeriprodukter. Derfor bør markedsføring og afsendelse af sendinger af mælk og mejeriprodukter til konsum fra dyr, der er blevet holdt i spærrezonen, tillades på visse betingelser.

| (20) | Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (12) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (13), herunder krav til sikker behandling af animalske biprodukter og afledte produkter. Med henblik på at forhindre spredning af LSD bør markedsføring af uforarbejdede animalske biprodukter forbydes. En henvisning til forarbejdede animalske biprodukter i denne afgørelse bør betragtes som en henvisning til de dyresundhedsmæssige normer, der er fastsat i forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(20)

Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (12) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (13), herunder krav til sikker behandling af animalske biprodukter og afledte produkter. Med henblik på at forhindre spredning af LSD bør markedsføring af uforarbejdede animalske biprodukter forbydes. En henvisning til forarbejdede animalske biprodukter i denne afgørelse bør betragtes som en henvisning til de dyresundhedsmæssige normer, der er fastsat i forordning (EU) nr. 142/2011.

| (21) | I tilfælde af et udbrud af LSD giver artikel 19 i direktiv 92/119/EØF mulighed for at foretage vaccination mod denne sygdom. Bulgarien har ikke udelukket nødvaccination mod LSD. Risikoen for spredning af sygdommen fra vaccinerede dyr og produkter heraf er forskellig fra de risici, der er forbundet med uvaccinerede dyr og dyr, der potentielt er i inkubation. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelser for flytning af vaccineret kvæg og for markedsføring af produkter, der hidrører fra sådanne dyr. |
| --- | --- |

(21)

I tilfælde af et udbrud af LSD giver artikel 19 i direktiv 92/119/EØF mulighed for at foretage vaccination mod denne sygdom. Bulgarien har ikke udelukket nødvaccination mod LSD. Risikoen for spredning af sygdommen fra vaccinerede dyr og produkter heraf er forskellig fra de risici, der er forbundet med uvaccinerede dyr og dyr, der potentielt er i inkubation. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelser for flytning af vaccineret kvæg og for markedsføring af produkter, der hidrører fra sådanne dyr.

| (22) | Den videnskabelige viden om LSD er ufuldstændig. Vaccineret kvæg er beskyttet mod kliniske tegn på denne sygdom, men ikke nødvendigvis mod infektion, og ikke alle vaccinerede dyr opnår en beskyttende immunitet. Derfor bør det være muligt at sende sådanne dyr direkte til omgående slagtning på slagterier, der ligger på Bulgariens område, efter en periode på mindst 28 dage efter vaccinationen. |
| --- | --- |

(22)

Den videnskabelige viden om LSD er ufuldstændig. Vaccineret kvæg er beskyttet mod kliniske tegn på denne sygdom, men ikke nødvendigvis mod infektion, og ikke alle vaccinerede dyr opnår en beskyttende immunitet. Derfor bør det være muligt at sende sådanne dyr direkte til omgående slagtning på slagterier, der ligger på Bulgariens område, efter en periode på mindst 28 dage efter vaccinationen.

| (23) | Fersk kød og tilberedt kød heraf samt kødprodukter, der har været underkastet en ikke-specifik behandling, kan derfor udgøre en ikke ubetydelig risiko for spredning af LSD. Det er derfor berettiget at begrænse markedsføringen af fersk kød fra kvæg og modtagelige vildtlevende hovdyr, samt tilberedt kød og kødprodukter heraf, til Bulgariens område, såfremt sådanne varer er forsynet med et særligt mærke, som ikke er ovalt, og som ikke kan forveksles med sundhedsmærket for fersk kød som fastsat i afsnit I, kapitel III, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 (14) og identifikationsmærket for tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende kød af kvæg som fastsat i afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(23)

Fersk kød og tilberedt kød heraf samt kødprodukter, der har været underkastet en ikke-specifik behandling, kan derfor udgøre en ikke ubetydelig risiko for spredning af LSD. Det er derfor berettiget at begrænse markedsføringen af fersk kød fra kvæg og modtagelige vildtlevende hovdyr, samt tilberedt kød og kødprodukter heraf, til Bulgariens område, såfremt sådanne varer er forsynet med et særligt mærke, som ikke er ovalt, og som ikke kan forveksles med sundhedsmærket for fersk kød som fastsat i afsnit I, kapitel III, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 (14) og identifikationsmærket for tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende kød af kvæg som fastsat i afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.

| (24) | En særlig behandling af kødprodukter i en hermetisk lukket beholder til en Fo-værdi på mindst tre og en behandling, der er beskrevet i del A, punkt 1.1-1.5, i bilag IX til Rådets direktiv 2003/85/EF (15), af mælk og mejeriprodukter inaktiverer LSD-virus tilstrækkeligt i sådanne produkter bestemt til konsum, og det bør derfor være tilladt at markedsføre sådan mælk og sådanne mejeriprodukter på hele Bulgariens område og i andre medlemsstater og at afsende det til tredjelande. |
| --- | --- |

(24)

En særlig behandling af kødprodukter i en hermetisk lukket beholder til en Fo-værdi på mindst tre og en behandling, der er beskrevet i del A, punkt 1.1-1.5, i bilag IX til Rådets direktiv 2003/85/EF (15), af mælk og mejeriprodukter inaktiverer LSD-virus tilstrækkeligt i sådanne produkter bestemt til konsum, og det bør derfor være tilladt at markedsføre sådan mælk og sådanne mejeriprodukter på hele Bulgariens område og i andre medlemsstater og at afsende det til tredjelande.

| (25) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(25)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Ved denne afgørelse fastsættes der beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med udbruddene af lumpy skin disease i Bulgarien samt supplerende foransaltninger, som de berørte medlemsstater skal gennemføre i henhold til direktiv 92/119/EØF.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse finder definitionerne i artikel 2 i henholdsvis direktiv 64/432/EØF, 92/65/EØF og 92/119/EØF anvendelse.

Derudover forstås ved:

a)   »kvæg«: hovdyr af arterne Bos taurus, Bos indicus, Bison bison og Bubalus bubalis

»kvæg«

Bos taurus

Bos indicus

Bison bison

Bubalus bubalis

b)   »spærrezone«: den del af en medlemsstats område, der er opført i bilaget til denne afgørelse, og som omfatter det område, hvor forekomst af lumpy skin disease er bekræftet, og de beskyttelses- og overvågningszoner, der er etableret i henhold til artikel 10 i direktiv 92/119/EØF

»spærrezone«

c)   »vildtlevende drøvtygger i fangenskab«: dyr af underordenen Ruminantia inden for ordenen Artiodactyla, hvis fænotype ikke i betydeligt omfang er berørt af menneskelig udvælgelse, men som lever under direkte menneskeligt tilsyn eller direkte menneskelig kontrol, herunder dyr i zoologisk have

»vildtlevende drøvtygger i fangenskab«

d)   »vildtlevende drøvtygger«: dyr af underordenen Ruminantia inden for ordenen Artiodactyla, hvis fænotype ikke er berørt af menneskelig udvælgelse, og som lever uafhængigt af direkte menneskeligt tilsyn eller direkte menneskelig kontrol

»vildtlevende drøvtygger«

e)   »kødprodukter«: kødprodukter som defineret i punkt 7.1 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004 og behandlede maver, blærer og tarme som defineret i punkt 7.9 i samme bilag, som er blevet underkastet en af de behandlinger, der er omhandlet i del 4 i bilag II til beslutning 2007/777/EF.

»kødprodukter«

Artikel 3

Forbud mod flytning og afsendelse af visse dyr samt af sæd og embryoner heraf og mod markedsføring af visse produkter af animalsk oprindelse og animalske biprodukter

1.   Bulgarien forbyder afsendelse af følgende varer fra spærrezonen til andre dele af Bulgarien, til andre medlemsstater og til tredjelande:

| a) | kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab |
| --- | --- |

a)

kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab

| b) | sæd, æg og embryoner fra kvæg. |
| --- | --- |

b)

sæd, æg og embryoner fra kvæg.

2.   Bulgarien forbyder markedsføring uden for spærrezonen og afsendelse til andre medlemsstater og tredjelande af følgende varer, der er fremstillet af kvæg og vildtlevende drøvtyggere, der er blevet holdt eller nedlagt i spærrezonen:

| a) | fersk kød og tilberedt kød og kødprodukter fremstillet af sådant fersk kød |
| --- | --- |

a)

fersk kød og tilberedt kød og kødprodukter fremstillet af sådant fersk kød

| b) | colostrum, mælk og mejeriprodukter fra kvæg |
| --- | --- |

b)

colostrum, mælk og mejeriprodukter fra kvæg

| c) | ferske huder og skind undtagen dem, der er omfattet af definitionerne i punkt 28 og 29 i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011 |
| --- | --- |

c)

ferske huder og skind undtagen dem, der er omfattet af definitionerne i punkt 28 og 29 i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011

| d) | uforarbejdede animalske biprodukter, medmindre de under officielt tilsyn af den kompetente myndighed er blevet bestemt og kanaliseret til bortskaffelse eller forarbejdning i et godkendt anlæg i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 inden for Bulgariens område. |
| --- | --- |

d)

uforarbejdede animalske biprodukter, medmindre de under officielt tilsyn af den kompetente myndighed er blevet bestemt og kanaliseret til bortskaffelse eller forarbejdning i et godkendt anlæg i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 inden for Bulgariens område.

Artikel 4

Undtagelse fra forbuddet mod afsendelse af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab til direkte slagtning og afsendelse af fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter fremstillet af sådanne dyr

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, stk. 1, litra a), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra bedrifter i spærrezonen til et slagteri, der ligger i andre dele af Bulgarien, såfremt:

| a) | dyrene siden fødslen eller i de seneste 28 dage har opholdt sig på en bedrift, hvor der i den pågældende periode ikke officielt er indberettet forekomst af lumpy skin disease |
| --- | --- |

a)

dyrene siden fødslen eller i de seneste 28 dage har opholdt sig på en bedrift, hvor der i den pågældende periode ikke officielt er indberettet forekomst af lumpy skin disease

| b) | dyrene er blevet klinisk undersøgt ved pålæsning og ikke viste kliniske tegn på lumpy skin disease |
| --- | --- |

b)

dyrene er blevet klinisk undersøgt ved pålæsning og ikke viste kliniske tegn på lumpy skin disease

| c) | dyrene med henblik på omgående slagtning transporteres direkte uden standsninger eller aflæsninger |
| --- | --- |

c)

dyrene med henblik på omgående slagtning transporteres direkte uden standsninger eller aflæsninger

| d) | slagteriet er udpeget af den kompetente myndighed til dette formål |
| --- | --- |

d)

slagteriet er udpeget af den kompetente myndighed til dette formål

| e) | den kompetente myndighed på slagteriet er blevet underrettet af den kompetente myndighed på afsendelsesstedet om, at dyrene vil blive sendt til slagteriet, og underretter den kompetente myndighed på afsendelsesstedet om deres ankomst |
| --- | --- |

e)

den kompetente myndighed på slagteriet er blevet underrettet af den kompetente myndighed på afsendelsesstedet om, at dyrene vil blive sendt til slagteriet, og underretter den kompetente myndighed på afsendelsesstedet om deres ankomst

| f) | dyrene ved ankomsten til slagteriet holdes og slagtes adskilt fra andre dyr inden for mindre end 36 timer |
| --- | --- |

f)

dyrene ved ankomsten til slagteriet holdes og slagtes adskilt fra andre dyr inden for mindre end 36 timer

| g) | dyrene, som påtænkes flyttet:






  i) | enten ikke er blevet vaccineret mod lumpy skin disease og er blevet holdt på bedrifter:






  — | hvor der ikke blev foretaget vaccination, og som ligger uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, eller |
| --- | --- | --- | --- |

g)

dyrene, som påtænkes flyttet:

i)

enten ikke er blevet vaccineret mod lumpy skin disease og er blevet holdt på bedrifter:

—

hvor der ikke blev foretaget vaccination, og som ligger uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, eller

| — | hvor der blev foretaget vaccination, og som ligger uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, og hvor der er gået en karenstid på mindst 7 dage efter vaccinationen af besætningen, eller |
| --- | --- |

—

hvor der blev foretaget vaccination, og som ligger uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, og hvor der er gået en karenstid på mindst 7 dage efter vaccinationen af besætningen, eller

| — | som ligger i en overvågningszone, som har været opretholdt i mere end 30 dage som følge af forekomst af yderligere sygdomstilfælde, jf. artikel 13 i direktiv 92/119/EØF, eller |
| --- | --- |

—

som ligger i en overvågningszone, som har været opretholdt i mere end 30 dage som følge af forekomst af yderligere sygdomstilfælde, jf. artikel 13 i direktiv 92/119/EØF, eller

| ii) | blev vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før datoen for flytning og kommer fra en bedrift, hvor alle modtagelige dyr var blevet vaccineret mindst 28 dage før den påtænkte flytning. |
| --- | --- |

ii)

blev vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før datoen for flytning og kommer fra en bedrift, hvor alle modtagelige dyr var blevet vaccineret mindst 28 dage før den påtænkte flytning.

2.   Enhver afsendelse af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab, jf. stk. 1, må kun finde sted, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Transportmidlet er blevet ordentligt rengjort og desinficeret før og efter pålæsning af sådanne dyr i henhold til artikel 9. |
| --- | --- |

a)

Transportmidlet er blevet ordentligt rengjort og desinficeret før og efter pålæsning af sådanne dyr i henhold til artikel 9.

| b) | Dyrene er beskyttet mod angreb fra vektorinsekter før og under transporten. |
| --- | --- |

b)

Dyrene er beskyttet mod angreb fra vektorinsekter før og under transporten.

3.   Den kompetente myndighed sikrer, at fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter fremstillet af dyrene omhandlet i denne artikels stk. 1, markedsføres i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i artikel 5 og 6.

Artikel 5

Undtagelse fra forbuddet mod markedsføring af fersk kød og tilberedt kød af kvæg og vildtlevende drøvtyggere

1.   Uanset forbuddene i artikel 3, stk. 2, litra a) og c), kan den kompetente myndighed tillade markedsføring i Bulgarien uden for spærrezonen af fersk kød, bortset fra andre spiselige slagtebiprodukter end lever, og tilberedt kød heraf samt friske huder og skind fremstillet af kvæg og vildtlevende drøvtyggere:

| a) | som har været holdt på bedrifter i spærrezonen, der ikke var omfattet af restriktioner i henhold til direktiv 92/119/EØF, eller |
| --- | --- |

a)

som har været holdt på bedrifter i spærrezonen, der ikke var omfattet af restriktioner i henhold til direktiv 92/119/EØF, eller

| b) | som er blevet slagtet eller nedlagt før den 13. april 2016, eller |
| --- | --- |

b)

som er blevet slagtet eller nedlagt før den 13. april 2016, eller

| c) | som er omhandlet i artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

c)

som er omhandlet i artikel 4, stk. 1.

2.   Den kompetente myndighed tillader kun afsendelse til andre medlemsstater eller tredjelande af sendinger af fersk kød fremstillet af kvæg, der er blevet holdt og slagtet uden for spærrezonen, og tilberedt kød fremstillet af sådant fersk kød, såfremt det pågældende kød og tilberedte kød er blevet fremstillet, opbevaret og håndteret uden at komme i kontakt med kød og tilberedt kød, der ikke er godkendt til afsendelse til andre medlemsstater i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), og såfremt sendingerne til andre medlemsstater er ledsaget af et officielt sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med modellen i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 (16), og hvori del II indeholder følgende erklæring:

»Fersk kød eller tilberedt kød, der er i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 af 22. april 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien.«

Artikel 6

Undtagelse fra forbuddet mod markedsføring af kødprodukter, der består af eller indeholder kød af kvæg eller vildtlevende drøvtyggere

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, stk. 2, litra a), kan den kompetente myndighed tillade markedsføring af kødprodukter, som er fremstillet i spærrezonen af fersk kød af kvæg og vildtlevende drøvtyggere:

| a) | som har været holdt på bedrifter i spærrezonen, der ikke var omfattet af restriktioner i henhold til direktiv 92/119/EØF |
| --- | --- |

a)

som har været holdt på bedrifter i spærrezonen, der ikke var omfattet af restriktioner i henhold til direktiv 92/119/EØF

| b) | som er blevet slagtet eller nedlagt før den 13. april 2016, eller |
| --- | --- |

b)

som er blevet slagtet eller nedlagt før den 13. april 2016, eller

| c) | som er omhandlet i artikel 4, stk. 1, eller |
| --- | --- |

c)

som er omhandlet i artikel 4, stk. 1, eller

| d) | som har været holdt og er blevet slagtet uden for spærrezonen. |
| --- | --- |

d)

som har været holdt og er blevet slagtet uden for spærrezonen.

2.   Den kompetente myndighed tillader markedsføring kun på Bulgariens område af kødprodukter som omhandlet i stk. 1, som overholder betingelserne i litra a), b) eller c) i nævnte stykke, såfremt kødprodukterne er blevet underkastet en ikke-specifik behandling, der sikrer, at kødprodukternes snitflade ikke længere har fersk køds egenskaber.

Den kompetente myndighed sikrer, at kødprodukter som omhandlet i første afsnit ikke afsendes til andre medlemsstater eller til tredjelande.

3.   Den kompetente myndighed tillader kun afsendelse af sendinger af kødprodukter fremstillet af fersk kød af dyrene omhandlet i stk. 1, litra a); b) og c), til andre medlemsstater eller til tredjelande, såfremt kødprodukterne er blevet underkastet en særlig behandling, jf. punkt B i del 4 i bilag II til afgørelse 2007/777/EF, i hermetisk lukkede beholdere til en Fo-værdi på mindst tre, og såfremt sendingerne til andre medlemsstater er ledsaget af et officielt sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med modellen i bilaget til forordning (EF) nr. 599/2004, og hvori del II indeholder følgende erklæring:

»Kødprodukter, der er i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 af 22. april 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien.«

4.   Den kompetente myndighed tillader kun afsendelse til andre medlemsstater og til tredjelande af sendinger af kødprodukter fremstillet af fersk kød af de dyr, som er omhandlet i stk. 1, litra d), såfremt kødprodukterne mindst er blevet underkastet en ikke-specifik behandling, jf. punkt A i del 4 i bilag II til afgørelse 2007/777/EF, der sikrer, at kødprodukternes snitflade ikke længere har fersk køds egenskaber, og såfremt sendingerne til andre medlemsstater er ledsaget af et officielt sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med modellen i bilaget til forordning (EF) nr. 599/2004, og hvori del II indeholder følgende erklæring:

»Kødprodukter, der er i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 af 22. april 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien.«

Artikel 7

Undtagelse fra forbuddet mod afsendelse og markedsføring af mælk og mejeriprodukter

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, stk. 2, litra b), kan den kompetente myndighed tillade markedsføring af mælk til konsum fra kvæg, som holdes på bedrifter i spærrezonen, samt mejeriprodukter fremstillet heraf, såfremt mælken og mejeriprodukterne er blevet underkastet en behandling, der er beskrevet i del A, punkt 1.1-1.5, i bilag IX til direktiv 2003/85/EF.

2.   Den kompetente myndighed tillader kun afsendelse til andre medlemsstater og til tredjelande af sendinger af mælk og mejeriprodukter fra kvæg, der holdes på bedrifter i spærrezonen, såfremt mælken og mejeriprodukterne er beregnet til konsum og er blevet underkastet den behandling, der er omhandlet stk. 1, og såfremt sendingerne er ledsaget af et officielt sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med modellen i bilaget til forordning (EF) nr. 599/2004, og hvori del II indeholder følgende erklæring:

»Mælk eller mejeriprodukter, der er i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 af 22. april 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien.«

Artikel 8

Særlig mærkning af fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter omhandlet i henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 2

Bulgarien sikrer, at fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter som omhandlet i artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 2, er forsynet med et særligt sundhedsmærke eller identifikationsmærke, der ikke er ovalt, og som ikke kan forveksles med:

| a) | sundhedsmærket for fersk kød som fastsat i afsnit I, kapitel III, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004 |
| --- | --- |

a)

sundhedsmærket for fersk kød som fastsat i afsnit I, kapitel III, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004

| b) | identifikationsmærket for tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende kød af kvæg som fastsat i afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

b)

identifikationsmærket for tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende kød af kvæg som fastsat i afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.

Artikel 9

Krav vedrørende transportkøretøjer, rengøring og desinficering

1.   Den kompetente myndighed sikrer, at transportøren eller føreren af ethvert køretøj, som har været i kontakt med modtagelige arter i spærrezonen, og som agter at forlade denne zone, fremlægger bevis for, at køretøjet siden den seneste kontakt med de pågældende dyr er blevet rengjort og desinficeret på en måde, der inaktiverer lumpy skin disease-virus.

2.   Den kompetente myndighed fastlægger, hvilke oplysninger transportøren eller føreren af dyretransportkøretøjet skal indgive for at påvise, at den krævede rengøring og desinficering har fundet sted.

Artikel 10

Krav vedrørende underretning

Bulgarien skal underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder om resultaterne af den overvågning af lumpy skin disease, der er foretaget i spærrezonen.

Artikel 11

Anvendelse

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2016.

Artikel 12

Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 62 af 15.3.1993, s. 69.

3

(4)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  Rådets direktiv 64/432/EØF af 26.6.1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64).

5

(6)  Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54).

6

(7)  
  EFSA Journal 2015;13(1):3986 (73 s.).

7

EFSA Journal

(8)  24. udgave, 2015.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55).

9

(10)  Kommissionens beslutning 2007/777/EF af 29. november 2007 om dyre- og folkesundhedsbetingelser og standardcertifikater for import fra tredjelande af visse kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til konsum og om ophævelse af beslutning 2005/432/EF (EUT L 312 af 30.11.2007, s. 49).

10

(11)  
  EFSA Journal (2006) 347, s. 1.

11

EFSA Journal

(12)  Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206).

14

(15)  Rådets direktiv 2003/85/EF af 29. september 2003 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovesyge, om ophævelse af direktiv 85/511/EØF og beslutningerne 89/531/EØF og 91/665/EØF og om ændring af direktiv 92/46/EØF (EUT L 306 af 22.11.2003, s. 1).

15

(16)  Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 af 30. marts 2004 om en model for certifikat og erklæring om kontrol i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet med dyr og animalske produkter (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 44).

16

---

BILAG

SPÆRREZONE OMHANDLET I ARTIKEL 2, STK. 2, LITRA b)

Følgende områder i Bulgarien:

| — | Haskovo-området |
| --- | --- |

—

Haskovo-området

| — | Stara Zagora-området |
| --- | --- |

—

Stara Zagora-området

---