# Euroopa Liidu C 52E/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 52E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide26. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 52E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide26. veebruar 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2008/C 052E/01 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 1/2008, 20. detsember 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus metallilise elavhõbeda ekspordi keelustamise ja ohutu ladustamise kohta (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 052E/02 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 2/2008, 21. jaanuar 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2008/C 052E/01

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 1/2008, 20. detsember 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus metallilise elavhõbeda ekspordi keelustamise ja ohutu ladustamise kohta (
  1
  )

1

1

2008/C 052E/02

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 2/2008, 21. jaanuar 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 52/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 1/2008,

20. detsember 2007,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2008 metallilise elavhõbeda ekspordi keelustamise ja ohutu ladustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 52 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 ja artiklit 133 seoses käesoleva määruse artikliga 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Elavhõbeda sattumine keskkonda kujutab endast üldist ohtu, mis nõuab regionaalsete, riiklike ja ülemaailmsete meetmete kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(1)

Elavhõbeda sattumine keskkonda kujutab endast üldist ohtu, mis nõuab regionaalsete, riiklike ja ülemaailmsete meetmete kasutuselevõttu.

| (2) | Vastavalt komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud teatisele ühenduse elavhõbedaalase strateegia kohta on vaja vähendada inimeste ja keskkonna elavhõbedaga kokkupuute riski. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud teatisele ühenduse elavhõbedaalase strateegia kohta on vaja vähendada inimeste ja keskkonna elavhõbedaga kokkupuute riski.

| (3) | Ühenduse tasandil võetavaid meetmeid tuleb vaadelda osana elavhõbedaga kokkupuute vähendamisele suunatud ülemaailmsetest, eriti aga ÜRO keskkonnaprogrammi elavhõbedakava raames tehtavatest jõupingutusest. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse tasandil võetavaid meetmeid tuleb vaadelda osana elavhõbedaga kokkupuute vähendamisele suunatud ülemaailmsetest, eriti aga ÜRO keskkonnaprogrammi elavhõbedakava raames tehtavatest jõupingutusest.

| (4) | Elavhõbeda ülemaailmse pakkumise märgatavaks vähendamiseks tuleks metallilise elavhõbeda eksport ühendusest keelata. |
| --- | --- |

(4)

Elavhõbeda ülemaailmse pakkumise märgatavaks vähendamiseks tuleks metallilise elavhõbeda eksport ühendusest keelata.

| (5) | Ekspordikeelu tulemusena tekivad ühenduses suured elavhõbeda ülejäägid, mille uuesti turule laskmist tuleks vältida. Seetõttu tuleks ühenduses tagada sellise elavhõbeda ohutu ladustamine. |
| --- | --- |

(5)

Ekspordikeelu tulemusena tekivad ühenduses suured elavhõbeda ülejäägid, mille uuesti turule laskmist tuleks vältida. Seetõttu tuleks ühenduses tagada sellise elavhõbeda ohutu ladustamine.

| (6) | Jäätmeteks peetava metallilise elavhõbeda ohutuks ladustamiseks on teatavat liiki prügilate puhul asjakohane kehtestada erand nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (prügilate kohta) (3) artikli 5 lõike 3 punktist a ning sätestada, et metallilise elavhõbeda vaheladustamise puhul, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, ei kohaldata nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsuse 2003/33/EÜ, millega kehtestatakse jäätmete prügilatesse vastuvõtmise kriteeriumid ja kord direktiivi 1999/31/EÜ artikli 16 ja II lisa kohaselt (4), lisa punktis 2.4 nimetatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(6)

Jäätmeteks peetava metallilise elavhõbeda ohutuks ladustamiseks on teatavat liiki prügilate puhul asjakohane kehtestada erand nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (prügilate kohta) (3) artikli 5 lõike 3 punktist a ning sätestada, et metallilise elavhõbeda vaheladustamise puhul, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, ei kohaldata nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsuse 2003/33/EÜ, millega kehtestatakse jäätmete prügilatesse vastuvõtmise kriteeriumid ja kord direktiivi 1999/31/EÜ artikli 16 ja II lisa kohaselt (4), lisa punktis 2.4 nimetatud kriteeriume.

| (7) | Metallilise elavhõbeda vaheladustamise suhtes, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, peaks kohaldama nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (5). |
| --- | --- |

(7)

Metallilise elavhõbeda vaheladustamise suhtes, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, peaks kohaldama nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (5).

| (8) | Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) (6) kohaldamist. Sellegipoolest, et võimaldada ühenduses metallilist elavhõbedat nõuetekohaselt kõrvaldada, innustatakse lähtekoha ja sihtkoha pädevaid asutusi hoiduma jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda saadetiste suhtes vastuväidete esitamisest nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punkti a alusel. Märgitakse, et vastavalt nimetatud määruse artikli 11 lõikele 3 ei kohaldata sama määruse artikli 11 lõike 1 punkti a, kui ohtlike jäätmete aastane üldkogus lähteliikmesriigis on nii väike, et uute spetsialiseeritud jäätmekõrvalduskohtade ehitamine selles liikmesriigis oleks ebaökonoomne. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) (6) kohaldamist. Sellegipoolest, et võimaldada ühenduses metallilist elavhõbedat nõuetekohaselt kõrvaldada, innustatakse lähtekoha ja sihtkoha pädevaid asutusi hoiduma jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda saadetiste suhtes vastuväidete esitamisest nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punkti a alusel. Märgitakse, et vastavalt nimetatud määruse artikli 11 lõikele 3 ei kohaldata sama määruse artikli 11 lõike 1 punkti a, kui ohtlike jäätmete aastane üldkogus lähteliikmesriigis on nii väike, et uute spetsialiseeritud jäätmekõrvalduskohtade ehitamine selles liikmesriigis oleks ebaökonoomne.

| (9) | Inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu ladustamise tagamiseks tuleks maa-aluse ladustamise suhtes otsuse 2003/33/EÜ kohaselt teostatavat ohutuse hindamist täiendada erinõuetega ning muuta see kohaldatavaks ka maapealse ladustamise puhul. Lõplikke kõrvaldamistoiminguid ei tohiks lubada enne erinõuete ja vastuvõtukriteeriumide vastuvõtmist. Ladustamistingimused metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevanduses või sügavas maa-aluses, kaljuses pinnases peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad põhjavee kaitset elavhõbeda eest, elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist, läbilaskmatust ümbritseva keskkonna gaaside ja vedelike suhtes ja püsiladustuse korral jäätmete kindlalt kapseldamist deformeerimisprotsessi lõpus kaevandustes. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(9)

Inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu ladustamise tagamiseks tuleks maa-aluse ladustamise suhtes otsuse 2003/33/EÜ kohaselt teostatavat ohutuse hindamist täiendada erinõuetega ning muuta see kohaldatavaks ka maapealse ladustamise puhul. Lõplikke kõrvaldamistoiminguid ei tohiks lubada enne erinõuete ja vastuvõtukriteeriumide vastuvõtmist. Ladustamistingimused metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevanduses või sügavas maa-aluses, kaljuses pinnases peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad põhjavee kaitset elavhõbeda eest, elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist, läbilaskmatust ümbritseva keskkonna gaaside ja vedelike suhtes ja püsiladustuse korral jäätmete kindlalt kapseldamist deformeerimisprotsessi lõpus kaevandustes. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil.

| (10) | Maapealse ladustamise tingimused peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad ladustamise pöörduvust, elavhõbeda kaitset atmosfäärist pärit vee eest, läbilaskmatust pinnase suhtes ja elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. Metallilise elavhõbeda maapealset ladustamist peaks pidama ajutiseks lahenduseks. |
| --- | --- |

(10)

Maapealse ladustamise tingimused peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad ladustamise pöörduvust, elavhõbeda kaitset atmosfäärist pärit vee eest, läbilaskmatust pinnase suhtes ja elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. Metallilise elavhõbeda maapealset ladustamist peaks pidama ajutiseks lahenduseks.

| (11) | Käesoleva määruse õigeaegse hindamise võimaldamiseks peaksid liikmesriigid esitama teavet ladustamiseks ettenähtud rajatistele väljastatud lubade ning määruse kohaldamise ja selle turumõjude kohta. Importijad, eksportijad ja käitlejad peaksid teavitama metallilise elavhõbeda liikumisest ja kasutamisest. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse õigeaegse hindamise võimaldamiseks peaksid liikmesriigid esitama teavet ladustamiseks ettenähtud rajatistele väljastatud lubade ning määruse kohaldamise ja selle turumõjude kohta. Importijad, eksportijad ja käitlejad peaksid teavitama metallilise elavhõbeda liikumisest ja kasutamisest.

| (12) | Liikmesriigid peaksid määrama karistused, mida kohaldatakse füüsilistele ja juriidilistele isikutele käesoleva määruse sätete rikkumise puhul. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peaksid määrama karistused, mida kohaldatakse füüsilistele ja juriidilistele isikutele käesoleva määruse sätete rikkumise puhul. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (13) | Ilma et see piiraks asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade, eriti artikli 81 kohaldamist, on elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete eksportimise, importimise ja ladustamisega seotud täiendatavate meetmete vajaduse hindamiseks asjakohane korraldada teabevahetust. |
| --- | --- |

(13)

Ilma et see piiraks asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade, eriti artikli 81 kohaldamist, on elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete eksportimise, importimise ja ladustamisega seotud täiendatavate meetmete vajaduse hindamiseks asjakohane korraldada teabevahetust.

| (14) | Käimas on elavhõbeda ohutu kõrvaldamisega, sealhulgas elavhõbeda stabiliseerimise või muul viisil tahkestamise erinevate võimalustega seotud uuringud. Komisjon peaks jälgima nimetatud uuringuid kui prioriteetseid ning esitama nii kiiresti kui võimalik aruande. See teave on tähtis, kuna annab põhjendatud alust käesoleva määruse läbivaatamiseks selle eesmärgi saavutamise huvides. |
| --- | --- |

(14)

Käimas on elavhõbeda ohutu kõrvaldamisega, sealhulgas elavhõbeda stabiliseerimise või muul viisil tahkestamise erinevate võimalustega seotud uuringud. Komisjon peaks jälgima nimetatud uuringuid kui prioriteetseid ning esitama nii kiiresti kui võimalik aruande. See teave on tähtis, kuna annab põhjendatud alust käesoleva määruse läbivaatamiseks selle eesmärgi saavutamise huvides.

| (15) | Selleks et välja selgitada, kas käesolevat määrust on vaja muuta, peaks komisjon arvestama nimetatud teavet hindamisaruannete esitamisel. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et välja selgitada, kas käesolevat määrust on vaja muuta, peaks komisjon arvestama nimetatud teavet hindamisaruannete esitamisel.

| (16) | Komisjon peaks samuti jälgima elavhõbeda pakkumise ja nõudluse ning eriti mitmepoolsete läbirääkimistega seotud rahvusvahelisi suundumusi, esitades vastava aruande, mis võimaldaks hinnata üldise lähenemisviisi kooskõla. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peaks samuti jälgima elavhõbeda pakkumise ja nõudluse ning eriti mitmepoolsete läbirääkimistega seotud rahvusvahelisi suundumusi, esitades vastava aruande, mis võimaldaks hinnata üldise lähenemisviisi kooskõla.

| (17) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis käsitlevad metallilise elavhõbeda vaheladustamist teatud siinviidatud rajatistes, tuleks vastu võtta kooskõlas direktiiviga 1999/31/EÜ, võttes arvesse otsest sidet käesoleva määruse ja nimetatud direktiivi vahel. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis käsitlevad metallilise elavhõbeda vaheladustamist teatud siinviidatud rajatistes, tuleks vastu võtta kooskõlas direktiiviga 1999/31/EÜ, võttes arvesse otsest sidet käesoleva määruse ja nimetatud direktiivi vahel.

| (18) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt elavhõbedaga kokkupuute vähendamist ekspordikeelu ja ladustamiskohustuse kehtestamisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning arvestades selle mõju kaupade liikumisele, siseturu toimimist, samuti elavhõbedasaaste piiriülest levikut, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt elavhõbedaga kokkupuute vähendamist ekspordikeelu ja ladustamiskohustuse kehtestamisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning arvestades selle mõju kaupade liikumisele, siseturu toimimist, samuti elavhõbedasaaste piiriülest levikut, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Metallilise elavhõbeda (Hg, CAS 7439-97-6) eksport ühendusest on keelatud alates 1. juulist 2011.

Artikkel 2

Alates 1. juulist 2011 käsitatakse metallilist elavhõbedat, mida kloorleeliste tööstuses enam ei kasutata, maagaasi puhastamisel saadud elavhõbedat ning mitteraudmetallide kaevandamisel ja väljasulatamisel kõrvalsaadusena saadud elavhõbedat jäätmetena ning see kõrvaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (7) sätetele viisil, mis on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu.

Artikkel 3

1.   Erandina direktiivi 1999/31/EÜ artikli 5 lõike 3 punktist a võib jäätmetena käsitatavat metallilist elavhõbedat sobivas mahutis kas:

| a) | vaheladustada mitte kauem kui üks aasta või püsiladustada (vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktides D15 ja D12 määratletud kõrvaldamistoimingud) metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevandustes või sügavas, maa-aluses, kaljuses pinnases, mis tagab soolakaevandustega samaväärse ohutuse ja kontrolli all hoidmise taseme, või |
| --- | --- |

a)

vaheladustada mitte kauem kui üks aasta või püsiladustada (vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktides D15 ja D12 määratletud kõrvaldamistoimingud) metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevandustes või sügavas, maa-aluses, kaljuses pinnases, mis tagab soolakaevandustega samaväärse ohutuse ja kontrolli all hoidmise taseme, või

| b) | vaheladustada (direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktis D15 määratletud kõrvaldamistoiming) kauem kui üks aasta metallilise elavhõbeda vaheladustamiseks ettenähtud ja selleks varustatud maapealses rajatises. Sellisel juhul ei kohaldata otsuse 2003/33/EÜ lisa punktis 2.4 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

b)

vaheladustada (direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktis D15 määratletud kõrvaldamistoiming) kauem kui üks aasta metallilise elavhõbeda vaheladustamiseks ettenähtud ja selleks varustatud maapealses rajatises. Sellisel juhul ei kohaldata otsuse 2003/33/EÜ lisa punktis 2.4 sätestatud kriteeriume.

Direktiivi 1999/31/EÜ ja otsuse 2003/33/EÜ muid sätteid kohaldatakse punktide a ja b suhtes.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud ladustamistoimingute suhtes kohaldatakse direktiivi 96/82/EÜ.

Artikkel 4

1.   Käesoleva määruse artikli 3 kohase metallilise elavhõbeda kõrvaldamise ohutuse hindamine vastavalt otsusele 2003/33/EÜ hõlmab eelkõige metallilise elavhõbeda omadustest ja mõju pikaajalisusest ning kontrolli all hoidmisest tulenevaid täiendavaid riske.

2.   Direktiivi 1999/31/EÜ artiklites 8 ja 9 osutatud luba, mis antakse käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktide a ja b kohastele rajatistele, sisaldab mahutite korrapärase visuaalse kontrolli ja võimalike lekete avastamiseks aurude tuvastamisseadmete paigaldamise nõuet.

3.   Käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b loetletud rajatistele kehtestatavad nõuded ja metallilise elavhõbeda vastuvõtukriteeriumid, millega muudetakse direktiivi 1999/31/EÜ I, II ja III lisa, võetakse vastu vastavalt nimetatud direktiivi artiklis 16 osutatud menetlusele. Komisjon teeb asjakohase ettepaneku niipea kui võimalik ja hiljemalt 1. jaanuariks 2010.

Kõiki metallilise elavhõbeda lõplikke kõrvaldamistoiminguid (direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktis D12 määratletud kõrvaldamistoiming) lubatakse alles pärast direktiivi 1999/31/EÜ I, II ja III lisa muudatuste vastuvõtmise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile koopia igast metallilise elavhõbeda vahe- või püsiladustamiseks (vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktides D15 ja D12 määratletud kõrvaldamistoimingud) ettenähtud rajatisele väljastatud loast.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 1. juuliks 2012 käesoleva määruse kohaldamisest ja selle turumõjudest oma territooriumidel. Komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid nimetatud teabe enne nimetatud kuupäeva.

3.   1. juuliks 2012 esitavad importijad, eksportijad ja artiklis 2 osutatud toimingute läbiviijad vajadusel komisjonile ja pädevatele asutustele järgmised andmed:

| a) | ühendusse sisse toodava metallilise elavhõbeda kogused, hinnad, lähte- ja sihtriigid ning kavandatav kasutusala; |
| --- | --- |

a)

ühendusse sisse toodava metallilise elavhõbeda kogused, hinnad, lähte- ja sihtriigid ning kavandatav kasutusala;

| b) | jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ühendusesiseste piiriüleste tehingute kogused, lähte- ja sihtriigid. |
| --- | --- |

b)

jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ühendusesiseste piiriüleste tehingute kogused, lähte- ja sihtriigid.

Artikkel 6

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile ... (8) ja annavad viivitamata teada mis tahes järgnevatest neid puudutavatest muudatustest.

Artikkel 7

1.   Komisjon korraldab teabevahetuse liikmesriikide ja asjaomaste tööstusharude vahel. Teabevahetuse käigus hinnatakse eelkõige seda, kas on vaja laiendada ekspordikeeldu elavhõbedaühenditele ja elavhõbedat sisaldavatele toodetele, keelustada metallilise elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete import, laiendada ladustamise kohustust muudest allikatest pärit metallilisele elavhõbedale ja kehtestada tähtajad metallilise elavhõbeda vaheladustamiseks.

2.   Komisjon jälgib käimasolevaid metallilise elavhõbeda ohutu kõrvaldamise võimalustega, sealhulgas tahkestamisega seotud uuringuid. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 1. juuliks 2010. Nimetatud aruande põhjal esitab komisjon vajadusel käesoleva määruse läbivaatamise ettepaneku nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 1. juuliks 2013.

3.   Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist ja selle turumõjusid ühenduses, võttes arvesse lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 5 osutatud teavet.

4.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. juuliks 2013 aruande, milles käsitletakse lõikes 1 osutatud teabevahetuse ja lõikes 3 osutatud hindamise tulemusi, ning millele vajaduse korral lisatakse ettepanek käesoleva määruse läbivaatamiseks.

5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. juuliks 2010 aruande elavhõbedaga seotud mitmepoolsete tegevuste ja läbirääkimiste kohta, hinnates seejuures eelkõige käesoleva määruse meetmete tähtaegade ja kohaldamisala kooskõla rahvusvaheliste arengutega.

Artikkel 8

Siseriiklikud meetmed, mis piiravad metallilise elavhõbeda eksporti ja mis on vastu võetud kooskõlas ühenduse õigusaktidega enne käesoleva määruse vastuvõtmist, võivad liikmesriikides jääda kehtima kuni 1. juulini 2011.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 168, 20.7.2007, lk 44.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 20. detsember 2007 ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 27.

4

(5)  EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

5

(6)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

7

(8)  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

8

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 26. oktoobril 2006 nõukogule ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus metallilise elavhõbeda ekspordi keelustamise ja turvalise ladustamise kohta. Ettepanek põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 133 ja artikli 175 lõikel 1.

Euroopa Parlament võttis 20. juunil 2007 esimesel lugemisel vastu oma arvamuse.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 25. aprillil 2007 vastu oma arvamuse.

Regioonide Komitee otsustas 27. novembril 2006 nimetatud ettepaneku kohta arvamust mitte esitada.

Nõukogu võttis 20. detsembril 2007. aastal vastu ühise seisukoha vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 lõikele 2.

II.   EESMÄRGID

Kavandatava määruse eesmärk on aidata kaasa elavhõbedasisalduse vähendamisele keskkonnas vähendades metallilise elavhõbeda ülemaailmset pakkumist ning tagada õiguslik raamistik elavhõbeda ülejäägi probleemile püsiva lahenduse leidmiseks. Peamised eesmärgid on järgmised:

| — | keelustada metallilise elavhõbeda eksport ühendusest; |
| --- | --- |

—

keelustada metallilise elavhõbeda eksport ühendusest;

| — | tagada, et peamistest allikatest pärineva metallilise elavhõbeda ülejääk ei jõua tagasi turule ja et see kõrvaldatakse ohutult; |
| --- | --- |

—

tagada, et peamistest allikatest pärineva metallilise elavhõbeda ülejääk ei jõua tagasi turule ja et see kõrvaldatakse ohutult;

| — | sätestada võimalus metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks selleks spetsiaalselt ettenähtud rajatistes. |
| --- | --- |

—

sätestada võimalus metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks selleks spetsiaalselt ettenähtud rajatistes.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldised märkused

Ühine seisukoht sisaldab kas sõna-sõnalt, osaliselt või tähenduselt mitmeid Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid. Eelkõige esitab see ulatusliku ülevaate määruse reguleerimisala tulevase võimaliku laiendamise vajadustest ja lisab täiendavad ohutusnõuded metallilise elavhõbeda kõrvaldamisele. See täpsustab ka ettepaneku õiguslikku alust (asutamislepingu artikli 175 lõige 1, ja artikkel 133 seoses määruse artikliga 1, milles ei ole võetud arvesse muudatusettepanekuid 2 ja 19) ning sisaldab mitmeid teisi muudatusi, mis selgitavad teksti ning asjakohaste EÜ õigusaktide kohaldamist. Järgmistes osades kirjeldatakse sisulisi muudatusi.

Elavhõbeda ekspordikeeld — Kohaldamisala ja selle läbivaatamine (artiklid 1 ja 7)

Määruse reguleerimisala ja artiklis 1 olev ekspordikeelu tähtaeg vastavad komisjoni esialgsele ettepanekule. Ühine seisukoht on osaliselt kooskõlas muudatusettepanekutega 20, 50, 22, 33, 36, 1, 8, 9 ja 14, selle suhtes, et artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatakse läbivaatamine, mille eesmärk on tulevane võimalik reguleerimisala laiendamine elavhõbedaühenditele ja elavhõbedat sisaldavatele toodetele ning elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete impordikeeld. Muudatusettepanekuid 3, 4, 5 ja 7 peetakse ülearuseks ja neid ei ole ühises seisukohas.

Kõrvaldamiskohustus (artikkel 2)

Artiklis 2 sätestatakse, et ühenduse kolmest kõige tähtsamast allikast pärinev metalliline elavhõbe kõrvaldatakse kooskõlas jäätmeid käsitleva direktiiviga 2006/12/EÜ.

Muudatusettepanekuid 24, 31 ja 6 vastu ei võetud, kuna nõukogul puudub põhjendus pidada metallilise elavhõbeda ladustamise ühte viisi prioriteetseks.

Metallilise elavhõbeda kõrvaldamise tingimused (artiklid 3 ja 4)

Ühise seisukoha artikkel 3 laiendab jäätmeteks peetava metallilise elavhõbeda ladustamisvõimalusi sügaval kaljupinnases toimuva ladustamisega. Nimetatud laiendus hõlmab nii ajutisi kui ka alalisi lahendusi. Artiklites 3 ja 4 kehtestatakse täiendavad ohutusnõuded metallilise elavhõbeda ladustamiseks ja täpsustatakse asjakohaste kehtivate EÜ õigusaktide kohaldamist nimetatud eesmärgil.

Nõukogu nõustub komisjoniga, et metallilise elavhõbeda püsiladustus võib teatud tingimustel olla ohutu lõppladustamise võimalus ja ei poolda muudatusettepanekuid 23, 25, 26, 11, 12 ja 15. Kuid metallilise elavhõbeda ohutu kõrvaldamise võimalusi käsitlevate uuringute jälgimist jätkatakse kooskõlas artikli 7 lõikega 2.

Muudatusettepanekut 41 nõukogu heaks ei kiitnud, kuna see nõrgendab metallilise elavhõbeda ladustamise ohutusnõudeid. Vastavalt prügilaid käsitleva direktiivi 1999/31/EÜ artikli 2 punktile g ei loeta prügilaks jäätmete ladustamiskohta enne nende kõrvaldamist mitte kauemaks kui üks aasta. Seega ei ole keelatud vedelal kujul metallilise elavhõbeda vaheladustamine vähem kui üheks aastaks, sealhulgas kloori tootvates seadmetes, mille suhtes kohaldatakse saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli (IPPC) direktiivi 96/61/EÜ. IPPC direktiivis sätestatakse käitise keskkonnaluba ja see ei ole piisav metallilise elavhõbeda ladustamise ohutusnõuete tagamiseks.

Artikli 4 lõige 3 on osaliselt kooskõlas muudatusettepanekuga 28, kuna see lubab lõppladustamist alles siis, kui vastu on võetud artikli 3 punktides a ja b loetletud rajatistele ettenähtud nõuded ja prügiladirektiivi I, II ja III lisades esitatud vastuvõtukriteeriumid metallilise elavhõbeda kohta.

Teabe esitamine ja karistused (artiklid 5 ja 6)

Heaks ei kiidetud muudatusettepanekuid 47, 30, 32, 35, 37, 38, 39, 10, 13, 16 ja 18, mis käsitlevad erifondi elavhõbeda ladustamiseks, liikmesriikide, ettevõtete ja komisjoni teabe esitamise kohustuste laiendamist ja karmistamist ning teadlikkuse tõstmist liikmesriikides, kuna nõukogu on arvamusel, et kavandatud nõuded ei ole proportsionaalsed ja suurendavad tarbetult bürokraatiat.

Muudatusettepanekud 34 ja 17 määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta kiidetakse täielikult heaks.

IV.   JÄRELDUSED

Nõukogu usub, et ühine seisukoht kujutab endast tasakaalustatud kogumit, mis järgib määruse eesmärke. Nõukogu ootab konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, et võtta määrus peatselt vastu.

---

| 26.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 52/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 52/7

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 2/2008,

21. jaanuar 2008,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

(2008/C 52 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust töötada välja tingimused, mis soodustavad investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni Euroopas, et suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust töötada välja tingimused, mis soodustavad investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni Euroopas, et suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet.

| (2) | Tugeva tööstus-, konkurentsi- ja innovatsioonibaasi säilitamine Euroopas on eelkõige liikmesriikide ülesanne. Innovatsiooni kui väljakutse laad ja ulatus Euroopa Liidus nõuab siiski meetmete võtmist ka ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Tugeva tööstus-, konkurentsi- ja innovatsioonibaasi säilitamine Euroopas on eelkõige liikmesriikide ülesanne. Innovatsiooni kui väljakutse laad ja ulatus Euroopa Liidus nõuab siiski meetmete võtmist ka ühenduse tasandil.

| (3) | Ühendus peaks toetama innovatsiooni edendamist, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, integreeritud elukestva õppe programmi ja struktuurifondide kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Ühendus peaks toetama innovatsiooni edendamist, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, integreeritud elukestva õppe programmi ja struktuurifondide kaudu.

| (4) | Ühenduse tasandil tuleks luua uus algatus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT”), et täiendada senist ühenduse ja liikmesriikide poliitikat ja algatusi, edendades teadmiste kolmnurga — kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni — lõimimist kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse tasandil tuleks luua uus algatus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT”), et täiendada senist ühenduse ja liikmesriikide poliitikat ja algatusi, edendades teadmiste kolmnurga — kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni — lõimimist kogu Euroopa Liidus.

| (5) | 15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles valmistama ette EITi asutamise ametlik ettepanek, et esitada see 2006. aasta sügisel. |
| --- | --- |

(5)

15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles valmistama ette EITi asutamise ametlik ettepanek, et esitada see 2006. aasta sügisel.

| (6) | EITi peamiseks eesmärgiks peaks olema aidata kaasa ühenduse ja liikmesriikide innovatsioonivõime arendamisele, hõlmates kõrgeimate standardite kohaseid kõrgharidusalast, teadus- ja innovatsioonitegevusi. Seejuures peaks EIT hõlbustama ja tõhustama võrgustike loomist ja koostööd ning looma sünergiaid innovaatikakogukondade vahel Euroopas. |
| --- | --- |

(6)

EITi peamiseks eesmärgiks peaks olema aidata kaasa ühenduse ja liikmesriikide innovatsioonivõime arendamisele, hõlmates kõrgeimate standardite kohaseid kõrgharidusalast, teadus- ja innovatsioonitegevusi. Seejuures peaks EIT hõlbustama ja tõhustama võrgustike loomist ja koostööd ning looma sünergiaid innovaatikakogukondade vahel Euroopas.

| (7) | EITi tegevuses tuleks käsitleda innovatsiooni pikaajalisi strateegilisi väljakutseid Euroopas, eelkõige erialadevahelistes ja -sisestes valdkondades, sealhulgas nendes, mis on Euroopa tasandil juba kindlaks määratud. Seejuures peaks EIT edendama korrapärast dialoogi kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

(7)

EITi tegevuses tuleks käsitleda innovatsiooni pikaajalisi strateegilisi väljakutseid Euroopas, eelkõige erialadevahelistes ja -sisestes valdkondades, sealhulgas nendes, mis on Euroopa tasandil juba kindlaks määratud. Seejuures peaks EIT edendama korrapärast dialoogi kodanikuühiskonnaga.

| (8) | EIT peaks seadma prioriteediks kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse üleviimise ettevõtluse konteksti ja nende äriotstarbelise kasutamise, ning uute ettevõtjate, tütarettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomise toetamise. |
| --- | --- |

(8)

EIT peaks seadma prioriteediks kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse üleviimise ettevõtluse konteksti ja nende äriotstarbelise kasutamise, ning uute ettevõtjate, tütarettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomise toetamise.

| (9) | EIT peaks toimima peamiselt tippsaavutustele orienteeritud kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade autonoomsete partnerluste kaudu, mis on loodud jätkusuutlike ja pikaealiste iseseisvate strateegiliste võrgustike kujul innovatsiooniprotsessis. EIT juhatus peaks läbipaistva ja tippsaavutustele tugineva protsessi alusel need partnerlused välja valima ning teadmis- ja innovaatikakogukondadeks nimetama. Juhatus peaks ka EITi tegevust juhtima ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust hindama. Juhatuse koosseis peaks kajastama tasakaalu äri- ja kõrgharidus- ja/või teadusringkondade ning innovatsioonisektori kogemuste vahel. |
| --- | --- |

(9)

EIT peaks toimima peamiselt tippsaavutustele orienteeritud kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade autonoomsete partnerluste kaudu, mis on loodud jätkusuutlike ja pikaealiste iseseisvate strateegiliste võrgustike kujul innovatsiooniprotsessis. EIT juhatus peaks läbipaistva ja tippsaavutustele tugineva protsessi alusel need partnerlused välja valima ning teadmis- ja innovaatikakogukondadeks nimetama. Juhatus peaks ka EITi tegevust juhtima ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust hindama. Juhatuse koosseis peaks kajastama tasakaalu äri- ja kõrgharidus- ja/või teadusringkondade ning innovatsioonisektori kogemuste vahel.

| (10) | Et aidata kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja tõsta Euroopa majanduse ja selle innovatsioonivõime atraktiivsust rahvusvahelisel tasandil, peaksid EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukonnad suutma tõmmata ligi partnerorganisatsioone, teadlasi ja üliõpilasi üle kogu maailma, sealhulgas nende liikuvust edendades, ja samuti teha koostööd kolmandate riikide organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(10)

Et aidata kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja tõsta Euroopa majanduse ja selle innovatsioonivõime atraktiivsust rahvusvahelisel tasandil, peaksid EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukonnad suutma tõmmata ligi partnerorganisatsioone, teadlasi ja üliõpilasi üle kogu maailma, sealhulgas nende liikuvust edendades, ja samuti teha koostööd kolmandate riikide organisatsioonidega.

| (11) | Suhted EITi ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel peaksid põhinema lepingutel, milles sätestatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade õigused ja kohustused, tagatakse piisav koordineerimise tase ning visandatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ja tulemuste seire- ja hindamismehhanism. |
| --- | --- |

(11)

Suhted EITi ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel peaksid põhinema lepingutel, milles sätestatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade õigused ja kohustused, tagatakse piisav koordineerimise tase ning visandatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ja tulemuste seire- ja hindamismehhanism.

| (12) | Vaja on toetada kõrgharidust kui kõikehõlmava innovatsioonistrateegia lahutamatut, kuid sageli puuduvat osa. EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise lepinguga tuleks ette näha, et teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu antavate akadeemiliste kraadide ja diplomite andjateks peaksid olema osalevad kõrgharidusasutused, keda tuleks julgustada märgistama nimetatud kraadid ja diplomid ka EITi kraadide ja diplomitena. EIT peaks oma tegevuse ja töö kaudu aitama edendada liikuvust Euroopa teadusruumis ja Euroopa kõrgharidusruumis ning samuti soodustama teadlastele ja üliõpilastele teadmis- ja innovaatikakogukondade raames antud toetuste ülekantavust. Kogu see tegevus peab toimuma ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (4) sätteid piiramata. |
| --- | --- |

(12)

Vaja on toetada kõrgharidust kui kõikehõlmava innovatsioonistrateegia lahutamatut, kuid sageli puuduvat osa. EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise lepinguga tuleks ette näha, et teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu antavate akadeemiliste kraadide ja diplomite andjateks peaksid olema osalevad kõrgharidusasutused, keda tuleks julgustada märgistama nimetatud kraadid ja diplomid ka EITi kraadide ja diplomitena. EIT peaks oma tegevuse ja töö kaudu aitama edendada liikuvust Euroopa teadusruumis ja Euroopa kõrgharidusruumis ning samuti soodustama teadlastele ja üliõpilastele teadmis- ja innovaatikakogukondade raames antud toetuste ülekantavust. Kogu see tegevus peab toimuma ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (4) sätteid piiramata.

| (13) | EIT peaks kehtestama intellektuaalomandi haldamise selged ja läbipaistvad suunised, mis soodustaksid intellektuaalomandi kasutamist sobivatel tingimustel. Nendes suunistes tuleks sätestada, et nõuetekohaselt võetakse arvesse teadmis- ja innovaatikakogukondade eri partnerorganisatsioonide tehtavad panused nende suurusest hoolimata. Kui tegevust rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide alusel, tuleks kohaldada nimetatud programmide eeskirju. |
| --- | --- |

(13)

EIT peaks kehtestama intellektuaalomandi haldamise selged ja läbipaistvad suunised, mis soodustaksid intellektuaalomandi kasutamist sobivatel tingimustel. Nendes suunistes tuleks sätestada, et nõuetekohaselt võetakse arvesse teadmis- ja innovaatikakogukondade eri partnerorganisatsioonide tehtavad panused nende suurusest hoolimata. Kui tegevust rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide alusel, tuleks kohaldada nimetatud programmide eeskirju.

| (14) | Tuleks ette näha kohased sätted, et tagada EITi vastutus ja läbipaistvus. Asjakohased eeskirjad, millega reguleeritakse EITi tegevust, tuleks ette näha EITi põhikirjas. |
| --- | --- |

(14)

Tuleks ette näha kohased sätted, et tagada EITi vastutus ja läbipaistvus. Asjakohased eeskirjad, millega reguleeritakse EITi tegevust, tuleks ette näha EITi põhikirjas.

| (15) | EIT peaks olema juriidiline isik ning oma tegevusliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks peaks ta haldama ise oma eelarvet, mille tulud peaksid sisaldama ühenduse toetust. |
| --- | --- |

(15)

EIT peaks olema juriidiline isik ning oma tegevusliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks peaks ta haldama ise oma eelarvet, mille tulud peaksid sisaldama ühenduse toetust.

| (16) | EIT peaks püüdma hankida aina suurema rahalise panuse erasektorist ja oma tegevusega saadud tulust. Seepärast loodetakse, et tööstus-, finants- ja teenustesektorid annavad märkimisväärse panuse EITi ja eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade eelarvetesse. Teadmis- ja innovaatikakogukondade eesmärgiks peaks olema erasektorist pärit toetuste osakaalu maksimeerimine. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ja nende partnerorganisatsioonid peaksid avalikustama selle, et nende tegevus toimub EITi raames ning et nad saavad rahalist toetust Euroopa Liidu üldeelarvest. |
| --- | --- |

(16)

EIT peaks püüdma hankida aina suurema rahalise panuse erasektorist ja oma tegevusega saadud tulust. Seepärast loodetakse, et tööstus-, finants- ja teenustesektorid annavad märkimisväärse panuse EITi ja eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade eelarvetesse. Teadmis- ja innovaatikakogukondade eesmärgiks peaks olema erasektorist pärit toetuste osakaalu maksimeerimine. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ja nende partnerorganisatsioonid peaksid avalikustama selle, et nende tegevus toimub EITi raames ning et nad saavad rahalist toetust Euroopa Liidu üldeelarvest.

| (17) | Ühenduse poolt EITile antavast toetusest tuleks rahastada EITi ning teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise, haldus- ja koordineerimistegevuse kulusid. Topeltrahastamise vältimiseks ei tohiks nendeks tegevusteks samaaegselt toetust anda teistest ühenduse programmidest, näiteks teadusuuringute, tehnoloogiaarendamise ja tutvustamistegevuse raamprogrammist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist, elukestva õppe programmist, või struktuurifondidest. Kui teadmis- ja innovaatikakogukond või ta partnerorganisatsioonid taotlevad ühenduse abi otse nendest programmidest või fondidest, ei tohiks nende taotlusi võrreldes muude taotlustega mingil moel soosivalt kohelda. |
| --- | --- |

(17)

Ühenduse poolt EITile antavast toetusest tuleks rahastada EITi ning teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise, haldus- ja koordineerimistegevuse kulusid. Topeltrahastamise vältimiseks ei tohiks nendeks tegevusteks samaaegselt toetust anda teistest ühenduse programmidest, näiteks teadusuuringute, tehnoloogiaarendamise ja tutvustamistegevuse raamprogrammist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist, elukestva õppe programmist, või struktuurifondidest. Kui teadmis- ja innovaatikakogukond või ta partnerorganisatsioonid taotlevad ühenduse abi otse nendest programmidest või fondidest, ei tohiks nende taotlusi võrreldes muude taotlustega mingil moel soosivalt kohelda.

| (18) | Ühenduse subsiidiumide ja muude toetuste osas, mis eraldatakse Euroopa Liidu üldeelarvest, tuleks kohaldada ühenduse eelarvemenetlust. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5). |
| --- | --- |

(18)

Ühenduse subsiidiumide ja muude toetuste osas, mis eraldatakse Euroopa Liidu üldeelarvest, tuleks kohaldada ühenduse eelarvemenetlust. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5).

| (19) | Käesoleva määrusega kehtestatakse 2008.–2013. aastaks rahastamispaketi, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (6) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega kehtestatakse 2008.–2013. aastaks rahastamispaketi, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (6) punkti 37 tähenduses.

| (20) | EIT on ühenduste asutatud asutus määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõike 1 tähenduses ja peaks sellest tulenevalt oma finantseeskirjad ise vastu võtma. Sellest tulenevalt tuleks EITi suhtes kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (7). |
| --- | --- |

(20)

EIT on ühenduste asutatud asutus määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõike 1 tähenduses ja peaks sellest tulenevalt oma finantseeskirjad ise vastu võtma. Sellest tulenevalt tuleks EITi suhtes kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (7).

| (21) | EIT peaks igal aastal koostama eelmise kalendriaasta tegevust kirjeldava aruande ja instituudi kavandatud algatusi kirjeldava jooksva kolmeaastase tööprogrammi, millega võimaldatakse EITil reageerida teaduse, tehnoloogia, kõrghariduse, innovatsiooni ja muudes asjaomastes valdkondades toimuvatele sise- ja välisarengutele. Need dokumendid tuleks edastada teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil peaks olema õigus avaldada arvamust EITi esimese kolmeaastase tööprogrammi projekti kohta. |
| --- | --- |

(21)

EIT peaks igal aastal koostama eelmise kalendriaasta tegevust kirjeldava aruande ja instituudi kavandatud algatusi kirjeldava jooksva kolmeaastase tööprogrammi, millega võimaldatakse EITil reageerida teaduse, tehnoloogia, kõrghariduse, innovatsiooni ja muudes asjaomastes valdkondades toimuvatele sise- ja välisarengutele. Need dokumendid tuleks edastada teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil peaks olema õigus avaldada arvamust EITi esimese kolmeaastase tööprogrammi projekti kohta.

| (22) | EITi prioriteetsed strateegilised valdkonnad ja rahastamisvajadused seitsmeks aastaks tuleks ette näha strateegilises innovatsioonikavas. Võttes arvesse kõnealuse innovatsioonikava olulisust ühenduse innovatsioonipoliitika jaoks ja sellest tulenevalt selle sotsiaalmajandusliku mõju poliitilist tähtsust ühenduse jaoks, peaksid strateegilise innovatsioonikava vastu võtma Euroopa Parlament ja nõukogu, tuginedes komisjoni poolt koostatud ettepanekule EITi esitatud kavandi alusel. |
| --- | --- |

(22)

EITi prioriteetsed strateegilised valdkonnad ja rahastamisvajadused seitsmeks aastaks tuleks ette näha strateegilises innovatsioonikavas. Võttes arvesse kõnealuse innovatsioonikava olulisust ühenduse innovatsioonipoliitika jaoks ja sellest tulenevalt selle sotsiaalmajandusliku mõju poliitilist tähtsust ühenduse jaoks, peaksid strateegilise innovatsioonikava vastu võtma Euroopa Parlament ja nõukogu, tuginedes komisjoni poolt koostatud ettepanekule EITi esitatud kavandi alusel.

| (23) | On asjakohane, et komisjon algatab EITi töö kohta sõltumatu välishindamise, eelkõige pidades silmas strateegilise innovatsioonikava koostamist. Vastavalt vajadusele peaks komisjon esitama ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks. |
| --- | --- |

(23)

On asjakohane, et komisjon algatab EITi töö kohta sõltumatu välishindamise, eelkõige pidades silmas strateegilise innovatsioonikava koostamist. Vastavalt vajadusele peaks komisjon esitama ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks.

| (24) | Instituudi pikaajalist arengut silmas pidades on asjakohane seada eesmärgiks EITi järk-järguline, etapipõhine rakendamine. Selleks, et hinnata nõuetekohaselt EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust ning vajaduse korral viia sisse parandusi, oleks vajalik esialgne etapp piiratud arvu teadmis- ja innovaatikakogukondadega. Kaheksateistkümne kuu jooksul pärast loomist peaks juhatus valima välja kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda valdkondades, mis aitavad Euroopa Liidul astuda vastu praegustele ja tulevastele väljakutsetele, mis võiksid hõlmata selliseid valdkondi nagu kliimamuutus, taastuvenergia ja järgmise põlvkonna info- ja sidetehnoloogia. Täiendavate teadmis- ja innovaatikakogukondade valimist ja määramist tuleks võimaldada pärast esimese strateegilise innovatsioonikava vastuvõtmist, mis, lähtudes pikaajalisest perspektiivist hõlmaks ka EITi üksikasjalikku töökorda. |
| --- | --- |

(24)

Instituudi pikaajalist arengut silmas pidades on asjakohane seada eesmärgiks EITi järk-järguline, etapipõhine rakendamine. Selleks, et hinnata nõuetekohaselt EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust ning vajaduse korral viia sisse parandusi, oleks vajalik esialgne etapp piiratud arvu teadmis- ja innovaatikakogukondadega. Kaheksateistkümne kuu jooksul pärast loomist peaks juhatus valima välja kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda valdkondades, mis aitavad Euroopa Liidul astuda vastu praegustele ja tulevastele väljakutsetele, mis võiksid hõlmata selliseid valdkondi nagu kliimamuutus, taastuvenergia ja järgmise põlvkonna info- ja sidetehnoloogia. Täiendavate teadmis- ja innovaatikakogukondade valimist ja määramist tuleks võimaldada pärast esimese strateegilise innovatsioonikava vastuvõtmist, mis, lähtudes pikaajalisest perspektiivist hõlmaks ka EITi üksikasjalikku töökorda.

| (25) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt EITi asutamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja riikidevahelise iseloomu tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt EITi asutamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja riikidevahelise iseloomu tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevaga asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT”).

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „innovatsioon” — protsess, mille kaudu kerkivad esile uued ideed, mis vastavad ühiskonna või majanduse nõudmistele ja loovad uusi tooteid, teenuseid või äri- ja organisatsioonimudeleid, mis võetakse edukalt kasutusele olemasoleval turul või mis suudavad luua uusi turge; kaasa arvatud sellise protsessi tulemus; |
| --- | --- |

1)

„innovatsioon” — protsess, mille kaudu kerkivad esile uued ideed, mis vastavad ühiskonna või majanduse nõudmistele ja loovad uusi tooteid, teenuseid või äri- ja organisatsioonimudeleid, mis võetakse edukalt kasutusele olemasoleval turul või mis suudavad luua uusi turge; kaasa arvatud sellise protsessi tulemus;

| 2) | „teadmis- ja innovaatikakogukond” — kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade autonoomne partnerlus strateegilise võrgustiku kujul innovatsiooniprotsessis, mis põhineb ühisel keskpika tähtajaga või pikaajalisel innovatsiooniplaneerimisel eesmärgiga saavutada EITi eesmärgid (olenemata oma täpsest juriidilisest vormist); |
| --- | --- |

2)

„teadmis- ja innovaatikakogukond” — kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade autonoomne partnerlus strateegilise võrgustiku kujul innovatsiooniprotsessis, mis põhineb ühisel keskpika tähtajaga või pikaajalisel innovatsiooniplaneerimisel eesmärgiga saavutada EITi eesmärgid (olenemata oma täpsest juriidilisest vormist);

| 3) | „osalev riik” — Euroopa Liidu liikmesriik või muu riik, mis on sõlminud ühendusega lepingu EITi kohta; |
| --- | --- |

3)

„osalev riik” — Euroopa Liidu liikmesriik või muu riik, mis on sõlminud ühendusega lepingu EITi kohta;

| 4) | „kolmas riik” — mis tahes riik, kes ei ole osalev riik; |
| --- | --- |

4)

„kolmas riik” — mis tahes riik, kes ei ole osalev riik;

| 5) | „partnerorganisatsioon” — iga organisatsioon, mis on teadmis- ja innovaatikakogukonna liige; partnerorganisatsioonide hulka võivad kuuluda eelkõige kõrgharidusasutused, teadusasutused, riiklikud või eraäriühingud, finantsasutused, piirkondlikud ja kohalikud valitsusasutused, sihtasutused; |
| --- | --- |

5)

„partnerorganisatsioon” — iga organisatsioon, mis on teadmis- ja innovaatikakogukonna liige; partnerorganisatsioonide hulka võivad kuuluda eelkõige kõrgharidusasutused, teadusasutused, riiklikud või eraäriühingud, finantsasutused, piirkondlikud ja kohalikud valitsusasutused, sihtasutused;

| 6) | „teadusasutus” — avalik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle üks põhieesmärke on tegelda teadusuuringute või tehnoloogiaarendusega; |
| --- | --- |

6)

„teadusasutus” — avalik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle üks põhieesmärke on tegelda teadusuuringute või tehnoloogiaarendusega;

| 7) | „kõrgharidusasutus” — ülikool või mis tahes tüüpi kõrgharidusasutus, mis annab vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele magistri- või doktoritaseme akadeemilisi kraade või diplomeid, olenemata selle nimetusest siseriiklikus kontekstis; |
| --- | --- |

7)

„kõrgharidusasutus” — ülikool või mis tahes tüüpi kõrgharidusasutus, mis annab vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele magistri- või doktoritaseme akadeemilisi kraade või diplomeid, olenemata selle nimetusest siseriiklikus kontekstis;

| 8) | „akadeemilised kraadid ja diplomid” — osalevate kõrgharidusasutuste antud magistri- või doktoriõppe kvalifikatsioonid, mis on saadud teadmis- ja innovaatikakogukonna raames toimunud kõrgharidustegevuse tulemusena; |
| --- | --- |

8)

„akadeemilised kraadid ja diplomid” — osalevate kõrgharidusasutuste antud magistri- või doktoriõppe kvalifikatsioonid, mis on saadud teadmis- ja innovaatikakogukonna raames toimunud kõrgharidustegevuse tulemusena;

| 9) | „strateegiline innovatsioonikava” — poliitiline dokument, milles esitatakse EITi tulevaste algatuste prioriteetsed valdkonnad, sh ülevaade kavandatud kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevusest, seitsme aasta jooksul. |
| --- | --- |

9)

„strateegiline innovatsioonikava” — poliitiline dokument, milles esitatakse EITi tulevaste algatuste prioriteetsed valdkonnad, sh ülevaade kavandatud kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevusest, seitsme aasta jooksul.

Artikkel 3

Eesmärk

EITi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele, tugevdades liikmesriikide ja ühenduse innovatsioonivõimet. Sel eesmärgil edendab ja lõimib ta kõrgeimate standardite kohaseid kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevusi.

Artikkel 4

EIT organid

1.   EITi organid on:

| a) | juhatus, mis koosneb kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ärivallas kogemusi omavatest kõrgelt kvalifitseeritud liikmetest. Juhatus vastutab EITi tegevuse juhtimise, teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise, nimetamise ja hindamise ning kõigi teiste strateegiliste otsuste eest; |
| --- | --- |

a)

juhatus, mis koosneb kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ärivallas kogemusi omavatest kõrgelt kvalifitseeritud liikmetest. Juhatus vastutab EITi tegevuse juhtimise, teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise, nimetamise ja hindamise ning kõigi teiste strateegiliste otsuste eest;

| b) | täitevkomitee, mis jälgib EITi juhtimist ning võtab vastu otsused, mida on vaja teha juhatuse koosolekute vahelisel ajal; |
| --- | --- |

b)

täitevkomitee, mis jälgib EITi juhtimist ning võtab vastu otsused, mida on vaja teha juhatuse koosolekute vahelisel ajal;

| c) | direktor, kes vastutab juhatuse ees EITi haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on EITi seaduslik esindaja; |
| --- | --- |

c)

direktor, kes vastutab juhatuse ees EITi haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on EITi seaduslik esindaja;

| d) | siseauditi ülesande täitja, kes nõustab juhatust ja direktorit finants- ja haldusjuhtimise, EITi kontrollistruktuuride ja teadmis- ja innovaatikakogukondadega loodavate rahastamissidemete küsimustes ning juhatuse soovil ka mis tahes muudes küsimustes. |
| --- | --- |

d)

siseauditi ülesande täitja, kes nõustab juhatust ja direktorit finants- ja haldusjuhtimise, EITi kontrollistruktuuride ja teadmis- ja innovaatikakogukondadega loodavate rahastamissidemete küsimustes ning juhatuse soovil ka mis tahes muudes küsimustes.

2.   Komisjon võib määrata vaatlejad, kes võtavad osa juhatuse koosolekutest.

3.   EITi organeid käsitlevad üksikasjalikud sätted sätestatakse EITi põhikirjas, mis on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 5

Ülesanded

1.   Oma eesmärgi saavutamiseks täidab EIT järgmisi ülesandeid:

| a) | määrab kindlaks oma prioriteetsed valdkonnad; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks oma prioriteetsed valdkonnad;

| b) | teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses; |
| --- | --- |

b)

teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses;

| c) | valib välja ja nimetab kooskõlas artikliga 7 prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme; |
| --- | --- |

c)

valib välja ja nimetab kooskõlas artikliga 7 prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme;

| d) | mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalisi vahendeid ning kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märkimisväärse ja aina suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust; |
| --- | --- |

d)

mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalisi vahendeid ning kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märkimisväärse ja aina suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust;

| e) | edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

e)

edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides;

| f) | edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur; |
| --- | --- |

f)

edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur;

| g) | püüab saada maailmatasemel kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni pädevusasutuseks; |
| --- | --- |

g)

püüab saada maailmatasemel kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni pädevusasutuseks;

| h) | tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia EITi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel. |
| --- | --- |

h)

tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia EITi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel.

2.   EIT saab volituse asutada sihtasutus (edaspidi „EITi sihtasutus”), mille konkreetseks eesmärgiks on edendada ja toetada EITi tegevust.

Artikkel 6

Teadmis- ja innovaatikakogukonnad

1.   Teadmis- ja innovaatikakogukonnad tegelevad eelkõige järgmisega:

| a) | innovatsioonitegevus ja Euroopa lisandväärtusega investeeringud, milles täielikult integreeritakse kriitilise massi saavutamiseks kõrghariduse ja teaduse mõõde ning mis innustavad tulemuste levitamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

a)

innovatsioonitegevus ja Euroopa lisandväärtusega investeeringud, milles täielikult integreeritakse kriitilise massi saavutamiseks kõrghariduse ja teaduse mõõde ning mis innustavad tulemuste levitamist ja kasutamist;

| b) | olulist majanduslikku ja ühiskondlikku huvi pakkuvates valdkondades teostatavad eesrindlikud ja innovatsioonipõhised uuringud, mis tuginevad Euroopa tasandi ja siseriiklike uuringute tulemustel ning mis potentsiaalselt tugevdavad Euroopa konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

b)

olulist majanduslikku ja ühiskondlikku huvi pakkuvates valdkondades teostatavad eesrindlikud ja innovatsioonipõhised uuringud, mis tuginevad Euroopa tasandi ja siseriiklike uuringute tulemustel ning mis potentsiaalselt tugevdavad Euroopa konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil;

| c) | haridus- ja koolitustegevus magistri- ja doktoriõppe tasandil valdkondades, mis võivad tulevikus aidata rahuldada Euroopa sotsiaalmajanduslikke vajadusi ja mis edendavad innovatsioonialaste oskuste arendamist, juhtimis- ja ettevõtlusoskuste ning teadlaste ja üliõpilaste liikuvuse parandamist; |
| --- | --- |

c)

haridus- ja koolitustegevus magistri- ja doktoriõppe tasandil valdkondades, mis võivad tulevikus aidata rahuldada Euroopa sotsiaalmajanduslikke vajadusi ja mis edendavad innovatsioonialaste oskuste arendamist, juhtimis- ja ettevõtlusoskuste ning teadlaste ja üliõpilaste liikuvuse parandamist;

| d) | parimate tavade vahetamine innovatsioonisektoris, keskendudes koostöö arendamisele kõrgharidus-, teadus- ja ärisektori vahel, hõlmates teenuste- ja finantssektoreid. |
| --- | --- |

d)

parimate tavade vahetamine innovatsioonisektoris, keskendudes koostöö arendamisele kõrgharidus-, teadus- ja ärisektori vahel, hõlmates teenuste- ja finantssektoreid.

2.   Teadmis- ja innovaatikakogukondadel on oma sisekorralduse, koosseisu ning täpse tegevuskava ja töömeetodite määratlemisel märkimisväärne üldine autonoomsus. Eelkõige on teadmis- ja innovaatikakogukondade eesmärgiks olla avatud uutele liikmetele, kui see suurendab partnerluse väärtust.

3.   Suhted EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel põhinevad lepingul.

Artikkel 7

Teadmis- ja innovaatikakogukondade valimine

1.   EIT valib ja nimetab teadmis- ja innovaatikakogukonnaks saava partnerluse välja avatud ja läbipaistva konkursimenetlusega. EIT võtab vastu ja avalikustab teadmis- ja innovaatikakogukondade üksikasjalikud valikukriteeriumid, mille aluseks on orienteeritus tipptasemel saavutustele ja innovatsioonivõimele; välis- ja sõltumatud eksperdid kaasatakse valimisprotsessi.

2.   Teadmis- ja innovaatikakogukonna valikul võetakse kooskõlas lõikes 1 sätestatud põhimõtetega arvesse eelkõige:

| a) | partnerluse olemasolevat ja potentsiaalset innovatsioonivõimet ning tippsaavutusi kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni alal; |
| --- | --- |

a)

partnerluse olemasolevat ja potentsiaalset innovatsioonivõimet ning tippsaavutusi kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni alal;

| b) | partnerluse võimet saavutada strateegilise innovatsioonikava eesmärke; |
| --- | --- |

b)

partnerluse võimet saavutada strateegilise innovatsioonikava eesmärke;

| c) | partnerluse võimet tagada jätkusuutlik ja pikaajaline omafinantseerimine, sealhulgas märkimisväärne ja aina suurenev panus era-, tööstus- ja teenustesektorilt; |
| --- | --- |

c)

partnerluse võimet tagada jätkusuutlik ja pikaajaline omafinantseerimine, sealhulgas märkimisväärne ja aina suurenev panus era-, tööstus- ja teenustesektorilt;

| d) | kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni teadmiste kolmnurgas tegutsevate organisatsioonide partnerlustes osalemist; |
| --- | --- |

d)

kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni teadmiste kolmnurgas tegutsevate organisatsioonide partnerlustes osalemist;

| e) | intellektuaalomandi haldamise plaani esitamist, mis on asjaomases sektoris kohane ning vastab EITi intellektuaalomandi haldamise põhimõtetele ja suunistele, märkides ka viisi, kuidas on eri partnerorganisatsioonide panuseid arvesse võetud; |
| --- | --- |

e)

intellektuaalomandi haldamise plaani esitamist, mis on asjaomases sektoris kohane ning vastab EITi intellektuaalomandi haldamise põhimõtetele ja suunistele, märkides ka viisi, kuidas on eri partnerorganisatsioonide panuseid arvesse võetud;

| f) | meetmeid erasektori kaasamise ja erasektoriga tehtava koostöö toetamiseks, hõlmates finantssektorit ja eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, ning uute, tütar- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks, pidades silmas teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse tulemuste äriotstarbelist kasutamist; |
| --- | --- |

f)

meetmeid erasektori kaasamise ja erasektoriga tehtava koostöö toetamiseks, hõlmates finantssektorit ja eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, ning uute, tütar- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks, pidades silmas teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse tulemuste äriotstarbelist kasutamist;

| g) | valmisolekut suhelda organisatsioonidega ja võrgustikega väljaspool teadmis- ja innovaatikakogukonda eesmärgiga jagada häid tavasid ja tipptaseme teadmisi. |
| --- | --- |

g)

valmisolekut suhelda organisatsioonidega ja võrgustikega väljaspool teadmis- ja innovaatikakogukonda eesmärgiga jagada häid tavasid ja tipptaseme teadmisi.

3.   Miinimumtingimus teadmis- ja innovaatikakogukonna moodustamiseks on vähemalt kolme vähemalt kahes erinevas liikmesriigis asutatud partnerorganisatsiooni osalemine. Kõik need partnerorganisatsioonid peavad olema üksteisest sõltumatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad) (8) artikli 6 tähenduses.

4.   Teadmis- ja innovaatikakogukonda võivad kuuluda organisatsioonid kolmandatest riikidest, kui juhatus on selle heaks kiitnud. Enamus teadmis- ja innovaatikakogukonnas osalevatest partnerorganisatsioonidest peavad olema asutatud liikmesriikides. Igasse teadmis- ja innovaatikakogukonda kuulub vähemalt üks kõrgharidusasutus ja üks eraettevõte.

Artikkel 8

Akadeemilised kraadid ja diplomid

1.   Artikli 6 lõike 1 punktis c nimetatud kõrgharidustegevustega seotud akadeemilisi kraade ja diplomeid annavad osalevad kõrgharidusasutused siseriiklike eeskirjade ja akrediteerimise korra kohaselt. EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukonna vahelises kokkuleppes nähakse ette, et need akadeemilised kraadid ja diplomid võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid.

2.   EIT julgustab osalevaid kõrgharidusasutusi:

| a) | andma ühiseid või mitmekordseid kraade ja -diplomeid, mis kajastavad teadmis- ja innovaatikakogukondade ühtset iseloomu. Need võivad siiski olla ka ühe kõrgharidusasutuse antud; |
| --- | --- |

a)

andma ühiseid või mitmekordseid kraade ja -diplomeid, mis kajastavad teadmis- ja innovaatikakogukondade ühtset iseloomu. Need võivad siiski olla ka ühe kõrgharidusasutuse antud;

| b) | võtma arvesse:






  i) | asutamislepingu artiklite 149 ja 150 kohaselt võetud ühenduse meetmeid; |
| --- | --- | --- |

b)

võtma arvesse:

i)

asutamislepingu artiklite 149 ja 150 kohaselt võetud ühenduse meetmeid;

| ii) | Euroopa kõrgharidusruumi kontekstis võetud meetmeid. |
| --- | --- |

ii)

Euroopa kõrgharidusruumi kontekstis võetud meetmeid.

Artikkel 9

EITi sõltumatus ning kooskõla ühenduse, liikmesriikide ja valitsustevahelise tegevusega

1.   EIT tegutseb siseriiklikest asutustest ja välistest mõjudest sõltumatult.

2.   EITi tegevus on kooskõlas muu ühenduse tasandil toimuva tegevusega ja muude ühenduse tasandil rakendatavate vahenditega, eelkõige kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

3.   EIT võtab nõuetekohaselt arvesse ka piirkondliku, riikliku ja valitsustevahelise tasandi poliitikasuundi ja algatusi, et kasutada parimaid tavasid, väljakujunenud kontseptsioone ja olemasolevaid ressursse.

Artikkel 10

Intellektuaalomandi haldamine

1.   EIT võtab vastu suunised intellektuaalomandi haldamiseks, mis tuginevad muu hulgas määrusel (EÜ) nr 1906/2006.

2.   Nende suuniste alusel sõlmivad iga teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerorganisatsioonid omavahel intellektuaalomandi haldamist ja kasutamist käsitleva kokkuleppe, milles määratakse eelkõige kindlaks, kuidas erinevate partnerorganisatsioonide, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate panust arvesse võetakse.

Artikkel 11

Õiguslik seisund

1.   EIT on ühenduse asutus ja juriidiline isik. Tal on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusaktidele juriidilistele isikutele antakse. Eelkõige võib ta omandada või võõrandada vallasvara või kinnisasju ning oma nimel kohtus esineda.

2.   EITi suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 12

Vastutus

1.   EIT kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

2.   EITi lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomase lepingu sätetega ning selle lepingu suhtes kohaldatavate seadustega. Otsuste tegemine vastavalt EITi sõlmitud lepingus sisalduvale mis tahes vahekohtuklauslile kuulub Euroopa Kohtu pädevusse.

3.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab EIT kõik kahjud, mida EIT või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu pädevusse.

4.   Kõiki EITi makseid seoses lõigetes 2 ja 3 nimetatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse EITi kuludena ning need kaetakse EITi rahalistest vahenditest.

5.   EITi vastu asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel algatatud kohtuasjad kuuluvad Euroopa Kohtu pädevusse.

Artikkel 13

Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele

1.   EIT tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme. Eelkõige loob EIT kättesaadava tasuta veebisaidi, kus esitatakse teavet EITi ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuste kohta.

2.   EIT avalikustab oma kodukorra, artikli 21 lõikes 1 nimetatud finantseeskirjad ning artiklis 7 nimetatud teadmis- ja innovaatikakogukondade üksikasjalikud valikukriteeriumid enne esimest ettepanekute esitamise kutset esimeste teadmis- ja innovaatikakogukondade valimiseks.

3.   EIT avalikustab viivitamata artiklis 15 osutatud jooksva kolmeaastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 5 ja 6 kohaldamist, ei avalda EIT kolmandatele isikutele saadud konfidentsiaalset teavet, mida on põhjendatult palutud käsitleda konfidentsiaalsena.

5.   EIT organite liikmete suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artiklis 287 sätestatud konfidentsiaalsuskohustus.

EITi poolt käesoleva määruse kohaselt kogutud teabe suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9).

6.   EITi valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (10). Juhatus võtab vastu nimetatud määruse praktilise rakendamise korra hiljemalt kuus kuud pärast EITi asutamist.

7.   EITi ametlikud dokumendid ja trükised tõlgitakse kooskõlas 15. aprilli 1958. aasta määrusega nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (11). Vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus, mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/1994 (12).

Artikkel 14

Rahalised vahendid

1.   EITit rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatava toetusega artiklis 19 sätestatud rahastamispaketis ja muudest era- ja avaliku sektori allikatest eraldatavate toetustega.

2.   Teadmis- ja innovaatikakogukondi rahastatakse eelkõige järgmistest allikatest:

| a) | äriühingute või eraorganisatsioonide antavate toetustega, mis moodustavad märkimisväärse osa rahastamisest; |
| --- | --- |

a)

äriühingute või eraorganisatsioonide antavate toetustega, mis moodustavad märkimisväärse osa rahastamisest;

| b) | Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatavate toetustega; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatavate toetustega;

| c) | kohustuslike või vabatahtlike toetustega osalevatelt riikidelt, kolmandatelt riikidelt või nende ametivõimudelt; |
| --- | --- |

c)

kohustuslike või vabatahtlike toetustega osalevatelt riikidelt, kolmandatelt riikidelt või nende ametivõimudelt;

| d) | annakutega, annetustega ja eraldistega eraisikutelt, institutsioonidelt, sihtasutustelt või muudelt siseriiklikelt asutustelt; |
| --- | --- |

d)

annakutega, annetustega ja eraldistega eraisikutelt, institutsioonidelt, sihtasutustelt või muudelt siseriiklikelt asutustelt;

| e) | teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusest saadava tuluga, kaasa arvatud intellektuaalomandi õiguste kasutustasuga; |
| --- | --- |

e)

teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusest saadava tuluga, kaasa arvatud intellektuaalomandi õiguste kasutustasuga;

| f) | EITi omatuluga või sihtkapitalist saadava tuluga, kaasa arvatud tuluga, mida haldab EITi sihtasutus; |
| --- | --- |

f)

EITi omatuluga või sihtkapitalist saadava tuluga, kaasa arvatud tuluga, mida haldab EITi sihtasutus;

| g) | toetustega rahvusvahelistelt organitelt või institutsioonidelt; |
| --- | --- |

g)

toetustega rahvusvahelistelt organitelt või institutsioonidelt;

| h) | laenude ja toetustega Euroopa Investeerimispangalt, hõlmates võimalust kasutada riskijagamisrahastut, kooskõlas abikõlblikkuse kriteeriumite ja valimiskorraga. |
| --- | --- |

h)

laenude ja toetustega Euroopa Investeerimispangalt, hõlmates võimalust kasutada riskijagamisrahastut, kooskõlas abikõlblikkuse kriteeriumite ja valimiskorraga.

Toetus võib olla ka mitterahaline.

3.   Üksikasjad EITi poolseks rahastamiseks määratletakse artikli 21 lõikes 1 nimetatud EITi finantseeskirjades.

4.   Toetus Euroopa Liidu üldeelarvest teadmis- ja innovaatikakogukondade loomis-, haldus- ja koordineerimiskuludeks eraldatakse artiklis 19 sätestatud rahastamispaketist.

5.   Teadmis- ja innovaatikakogukonnad või nende partnerorganisatsioonid võivad taotleda ühenduse abi, eelkõige ühenduse programmide ja fondide raames kooskõlas nende eeskirjadega ning võrdsel alusel teiste taotlustega. Selliseid toetusi ei anta tegevustele, mida Euroopa Liidu üldeelarvest juba rahastatakse.

Artikkel 15

Tegevuse kavandamine ja aruandlus

EIT võtab vastu:

| a) | jooksva kolmeaastase tööprogrammi, mis tugineb strateegilisel innovatsioonikaval (kui see on vastu võetud) ja kus esitatakse peamised prioriteedid ja kavandatud algatused, sealhulgas hinnang rahastamisvajaduse ja -allikate kohta. Tööprogrammi edastab EIT teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele; |
| --- | --- |

a)

jooksva kolmeaastase tööprogrammi, mis tugineb strateegilisel innovatsioonikaval (kui see on vastu võetud) ja kus esitatakse peamised prioriteedid ja kavandatud algatused, sealhulgas hinnang rahastamisvajaduse ja -allikate kohta. Tööprogrammi edastab EIT teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele;

| b) | aastaaruande iga aasta 30. juuniks. Aruandes antakse ülevaade EITi tegevusest eelneval kalendriaastal ja hinnatakse tulemusi püstitatud eesmärkide ja kehtestatud ajakava seisukohast, sooritatud tegevusega seotud ohtusid ning vahendite kasutamist ja EITi üldist tööd. |
| --- | --- |

b)

aastaaruande iga aasta 30. juuniks. Aruandes antakse ülevaade EITi tegevusest eelneval kalendriaastal ja hinnatakse tulemusi püstitatud eesmärkide ja kehtestatud ajakava seisukohast, sooritatud tegevusega seotud ohtusid ning vahendite kasutamist ja EITi üldist tööd.

Artikkel 16

EITi järelevalve ja hindamine

1.   Tulemuste kõrge kvaliteedi, teadusliku tipptaseme ja vahendite tõhusaima kasutamise saavutamiseks tagab EIT, et tema tegevus, kaasa arvatud teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu hallatav tegevus, on pideva ja süstemaatilise järelevalve ja perioodilise sõltumatu hindamise all. Hindamiste tulemused avalikustatakse.

2.   Komisjon näeb ette hiljemalt 2011. aasta juuniks ja igaks viiendaks aastaks pärast uue finantsraamistiku jõustumist EITi hindamise. Hinnang põhineb sõltumatul välishindamisel ning selles uuritakse, kuidas EIT täidab oma ülesandeid. Selles käsitletakse EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade kogu tegevust ning hinnatakse EITi lisaväärtust, tegevuse mõju tõhusust, jätkusuutlikkust, tulemuslikkust ning asjakohasust ja kooskõla ja/või täiendavust olemasolevate riiklike poliitikatega ja ühenduse poliitikaga, et toetada kõrgharidust, teadusuuringuid ja innovatsiooni. Hinnangus võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil.

3.   Komisjon edastab hindamise tulemused koos oma arvamusega ja vajadusel mis tahes ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Juhatus võtab hindamise tulemusi asjakohaselt arvesse EITi programmides ja tegevuses.

Artikkel 17

Strateegiline innovatsioonikava

1.   Hiljemalt 30. juuniks 2011. aastal ja edaspidi iga seitsme aasta järel koostab EIT seitsmeaastase strateegilise innovatsioonikava projekti ja esitab selle komisjonile.

2.   Strateegilises innovatsioonikavas määratletakse EITi pikaajalised prioriteetsed valdkonnad ning kava sisaldab ka EITi sotsiaalmajandusliku mõju ja võime hindamist parima innovatsioonialase lisandväärtuse loomiseks. Strateegilises innovatsioonikavas võetakse arvesse EITi järelevalve ja hindamise tulemusi vastavalt artiklis 16 osutatule.

3.   Strateegiline innovatsioonikava sisaldab hinnangut rahastamisvajaduste ja -allikate kohta, pidades silmas EITi tegevust, pikaajalist arengut ja rahastamist tulevikus. Samuti sisaldab see ka suunava rahastamiskava, mis katab finantsraamistiku perioodi.

4.   Strateegilise innovatsioonikava võtavad asutamislepingu artikli 157 lõiget 3 järgides vastu Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul.

Artikkel 18

Esialgne etapp

1.   Juhatus esitab kaheteistkümne kuu jooksul pärast oma loomist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile artiklis 15 nimetatud esimese jooksva kolmeaastase tööprogrammi projekti. Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon võivad igaüks esitada EITi juhatusele arvamuse mis tahes teema kohta projektis kolme kuu jooksul pärast projekti kättesaamist. Kui sellised arvamused EITile esitatakse, siis peab juhatus kolme kuu jooksul vastama ja teatama mis tahes prioriteetide või kavandatud tegevuse muudatustest.

2.   EIT valib ja määrab kaheksateistkümne kuu jooksul pärast juhatuse loomist kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda, toimides kooskõlas artiklis 7 nimetatud kriteeriumite ja menetlustega.

3.   Komisjon esitab EITi esitatud projektile tuginedes strateegilise innovatsioonikava ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 2011. aasta lõppu.

Lisaks artiklis 17 ettenähtud strateegilise innovatsioonikava sisule sisaldab kõnealune kava ka järgmist:

| a) | EITi tegevuse üksikasjalik kirjeldus ja volitused; |
| --- | --- |

a)

EITi tegevuse üksikasjalik kirjeldus ja volitused;

| b) | juhatuse ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise koostöö kord; |
| --- | --- |

b)

juhatuse ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise koostöö kord;

| c) | teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamise üksikasjad. |
| --- | --- |

c)

teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamise üksikasjad.

4.   Pärast esimese strateegilise innovatsioonikava vastuvõtmist kooskõlas artikli 17 lõikega 4 võib juhatus valida ja nimetada täiendavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad vastavalt artiklite 6 ja 7 sätetele.

Artikkel 19

Eelarvelised kulukohustused

Käesoleva määruse rakendamise rahastamispaketiks perioodiks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 määratakse 308,7 miljonit eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 20

Aastaeelarve koostamine ja vastuvõtmine

1.   EITI kuludeks on personalikulud, haldus- ja infrastruktuurikulud ning tegevuskulud. Halduskulud hoitakse võimalikult madalal.

2.   Eelarveaasta vastab kalendriaastale.

3.   Direktor koostab EITI järgmise eelarveaasta tulude ja kulude prognoosi ning edastab selle juhatusele.

4.   Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5.   Juhatus võtab vastu esialgse prognoosi koos asutamiskava projektiga ja esialgse kolmeaastase tööprogrammiga ja edastab need 31. märtsiks komisjonile.

6.   Komisjon sisestab vastavalt prognoosile Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse eelarveprojekti prognoosid, mida ta peab üldeelarvest antava toetuse seisukohast vajalikuks.

7.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad EITi toetuseks kasutatavad assigneeringud.

8.   Juhatus võtab vastu EITi eelarve, mis muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku kinnitamist. Vajaduse korral tehakse instituudi eelarves vastavaid kohandusi.

9.   Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed EITi eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis on seotud kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Juhatus teatab sellest komisjonile.

10.   Iga olulise eelarvemuudatuse puhul järgitakse sama menetlust.

Artikkel 21

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   EIT võtab vastu oma finantseeskirjad vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikele 1. Need ei või kalduda kõrvale määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja arvatud juhul, kui EITi konkreetse tegevusega seotud vajadus seda nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku. Selleks, et võimaldada EITil täita oma eesmärke ning ligi tõmmata ja hoida partnereid erasektorist, tuleb arvesse võtta piisava tegevusvabaduse vajadust.

2.   Direktor vastutab EITi eelarve täitmise eest.

3.   EITi raamatupidamine konsolideeritakse komisjoni raamatupidamisega.

4.   Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele EITi aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2 ja juhatuse tegevusele aasta n kohta aastal n + 2 seoses EITi sihtasutusega.

Artikkel 22

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse EITi suhtes täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (13).

2.   EIT liitub 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust) (14). Juhatus vormistab selle liitumise ametlikult ja võtab vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada sisejuurdluste läbiviimist OLAFi poolt.

3.   Kõigis EITi vastuvõetud otsustes ja sõlmitud lepingutes tuleb selgesõnaliselt sätestada, et OLAF ja kontrollikoda võivad kontrollida kõikide ühenduse raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente kohapeal, sealhulgas lõplike abisaajate tööruumides.

4.   Lõigete 1, 2 ja 3 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis EITi sihtasutuse suhtes.

Artikkel 23

Põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse lisas esitatud EITi põhikiri.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 28.

1

(2)  ELT C 146, 30.6.2007, lk 27.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. septembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. jaanuar 2008 ühine seisukoht.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22. Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2006/100/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141).

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

5

(6)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

7

(8)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

8

(9)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

9

(10)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

10

(11)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

11

(12)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

13

(14)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

14

---

LISA

EUROOPA INNOVATSIOONI- JA TEHNOLOOGIAINSTITUUDI PÕHIKIRI

Artikkel 1

Juhatuse koosseis

1.   Juhatus koosneb määratud liikmetest, kelle hulgas on nii ärikogemusega kui ka akadeemilise ja teadusliku taustaga inimesi (edaspidi „määratud liikmed”), ja liikmetest, keda valivad ennast esindama Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja teadmis- ja innovaatikakogukondade innovatsiooni, kõrgharidusalase, teadustegevuse, tehnilise ja haldustöö tegijad ning üliõpilased ja doktorikandidaadid (edaspidi „valitavad liikmed”).

Üleminekuperioodil koosneb esialgne juhatus ainult määratud liikmetest, kuni saab korraldada valitavate liikmete valimise pärast esimese teadmis- ja innovaatikakogukonna loomist.

2.   Määratud liikmeid on kaheksateist. Nende ametiaeg on kuus aastat, mida ei saa pikendada. Liikmed määrab komisjon läbipaistva menetluse korras. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu valimisprotsessist ja nende juhatuse liikmete lõplikust ametissenimetamisest.

Esialgse juhatuse määratud liikmed määratakse potentsiaalsete kandidaatide nimekirja alusel, mille on koostanud ajutine valimiskomitee, mis koosneb komisjoni nimetatud neljast sõltumatust kõrge kvalifikatsiooniga eksperdist. Järgmised määratud liikmed määratakse juhatuse koostatud potentsiaalsete kandidaatide nimekirja alusel.

3.   Komisjon võtab arvesse kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonialase kogemusega inimeste tasakaalustatuse põhimõtet ning samuti soolise tasakaalu põhimõtet ja liidu erinevate kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonikeskkondade esindatust.

4.   Kolmandik määratud liikmetest vahetatakse välja iga kahe aasta tagant. Vähem kui neli aastat juhatusse kuulunud liikmeid võib uuesti määrata; ametiaeg võib maksimaalselt olla 6 aastat.

Üleminekuperioodil valitakse esialgse juhatuse kaksteist määratud liiget loosi teel nelja-aastaseks ametiajaks. Esialgse nelja-aastase perioodi möödumisel valitakse kuus liiget kaheteistkümnest uuest määratud liikmest loosi teel nelja-aastaseks ametiajaks. Juhatuse esimees kõnealuses üleminekuprotsessis ei osale.

5.   Valitavaid liikmeid on neli. Nende ametiaeg on kolm aastat, mida saab pikendada ühe korra. EITist või teadmis- ja innovaatikakogukonnast lahkumise korral nende liikmelisus lõpeb. Nad asendatakse ametiaja lõpuni sama valimismenetlust kasutades.

6.   Valitavate liikmete valimise ja asendamise tingimused ja korra võtab direktori ettepanekul vastu juhatus enne esimese teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse algust. Selline korraldus tagab mitmekesise esindatuse ning võtab arvesse EITi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade arengu.

7.   Kui juhatuse liige ei saa oma ametiaega lõpuni täita, määratakse või valitakse tema ametiaega lõpule viima asendusliige, kasutades sama menetlust, mida kasutati asendatava liikme puhul.

Artikkel 2

Juhatuse ülesanded

1.   Juhatuse liikmed tegutsevad EITi huvides, kaitstes sõltumatult selle eesmärke ja missiooni, identiteeti ja sidusust.

2.   Eelkõige täidab juhatus järgmisi ülesandeid:

| a) | võtab direktori ettepaneku alusel vastavalt strateegilises innovatsioonikavas kehtestatule vastu EITi jooksva kolmeaastase tööprogrammi, EITi eelarve, iga-aastase raamatupidamisaruande ja bilansi ning iga-aastase tegevusaruande; |
| --- | --- |

a)

võtab direktori ettepaneku alusel vastavalt strateegilises innovatsioonikavas kehtestatule vastu EITi jooksva kolmeaastase tööprogrammi, EITi eelarve, iga-aastase raamatupidamisaruande ja bilansi ning iga-aastase tegevusaruande;

| b) | määrab prioriteetsed valdkonnad, milles teadmis- ja innovaatikakogukonnad asutatakse; |
| --- | --- |

b)

määrab prioriteetsed valdkonnad, milles teadmis- ja innovaatikakogukonnad asutatakse;

| c) | aitab kaasa strateegilise innovatsioonikava ettevalmistamisele; |
| --- | --- |

c)

aitab kaasa strateegilise innovatsioonikava ettevalmistamisele;

| d) | koostab EITi tegevuse üksikasjaliku kirjelduse ja volitused strateegilise innovatsioonikava raames, sealhulgas teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise kriteeriumid ja korra; |
| --- | --- |

d)

koostab EITi tegevuse üksikasjaliku kirjelduse ja volitused strateegilise innovatsioonikava raames, sealhulgas teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise kriteeriumid ja korra;

| e) | valib partnerluse, mis nimetatakse teadmis- ja innovaatikakogukonnaks, või vajadusel tühistab nimetamise; |
| --- | --- |

e)

valib partnerluse, mis nimetatakse teadmis- ja innovaatikakogukonnaks, või vajadusel tühistab nimetamise;

| f) | tagab teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse pideva hindamise; |
| --- | --- |

f)

tagab teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse pideva hindamise;

| g) | võtab vastu oma kodukorra, sh teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise korra, täitevkomitee töökorra ning EITi finantseeskirjad; |
| --- | --- |

g)

võtab vastu oma kodukorra, sh teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise korra, täitevkomitee töökorra ning EITi finantseeskirjad;

| h) | määrab komisjoni nõusolekul juhatusi ja täitevkomitee liikmetele asjakohased honorarid; neid honorare võrreldakse liikmesriikide sarnaste sätetega; |
| --- | --- |

h)

määrab komisjoni nõusolekul juhatusi ja täitevkomitee liikmetele asjakohased honorarid; neid honorare võrreldakse liikmesriikide sarnaste sätetega;

| i) | võtab vastu täitevkomitee ja direktori valimise korra; |
| --- | --- |

i)

võtab vastu täitevkomitee ja direktori valimise korra;

| j) | nimetab ametisse ja vajaduse korral vallandab direktori ja teostab tema üle distsiplinaarvõimu; |
| --- | --- |

j)

nimetab ametisse ja vajaduse korral vallandab direktori ja teostab tema üle distsiplinaarvõimu;

| k) | nimetab ametisse peaarvepidaja ja täitevkomitee liikmed ja siseauditi ülesande täitja; |
| --- | --- |

k)

nimetab ametisse peaarvepidaja ja täitevkomitee liikmed ja siseauditi ülesande täitja;

| l) | loob vajadusel asjakohased nõuanderühmad, mille tegevusaeg võib olla piiritletud; |
| --- | --- |

l)

loob vajadusel asjakohased nõuanderühmad, mille tegevusaeg võib olla piiritletud;

| m) | edendab EITit kogu maailmas, et tõsta selle atraktiivsust ja teha EITist maailma tipptasemel organ kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

m)

edendab EITit kogu maailmas, et tõsta selle atraktiivsust ja teha EITist maailma tipptasemel organ kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni valdkonnas;

| n) | võtab vastu käitumisjuhendi huvide konflikti puhuks; |
| --- | --- |

n)

võtab vastu käitumisjuhendi huvide konflikti puhuks;

| o) | määratleb intellektuaalomandi haldamise põhimõtted ja juhised; |
| --- | --- |

o)

määratleb intellektuaalomandi haldamise põhimõtted ja juhised;

| p) | loob siseauditi funktsiooni vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002; |
| --- | --- |

p)

loob siseauditi funktsiooni vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002;

| q) | talle on antud volitus luua sihtasutus (edaspidi „EITi sihtasutus”) konkreetse eesmärgiga edendada ja toetada EITi tegevust; |
| --- | --- |

q)

talle on antud volitus luua sihtasutus (edaspidi „EITi sihtasutus”) konkreetse eesmärgiga edendada ja toetada EITi tegevust;

| r) | tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia EITi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel; |
| --- | --- |

r)

tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia EITi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel;

| s) | otsustab EITi keelte kasutamise korra, võttes arvesse olemasolevaid mitmekeelsuse põhimõtteid ja praktilisi nõudeid seoses EITi tegevusega. |
| --- | --- |

s)

otsustab EITi keelte kasutamise korra, võttes arvesse olemasolevaid mitmekeelsuse põhimõtteid ja praktilisi nõudeid seoses EITi tegevusega.

3.   Juhatus võib delegeerida konkreetsed ülesanded täitevkomiteele.

4.   Juhatus valib oma esimehe määratud liikmete hulgast. Esimehe ametiaeg on kolm aastat ning seda võib pikendada ühe korra.

Artikkel 3

Juhatuse toimimine

1.   Ilma et see mõjutaks lõike 2 kohaldamist, võtab juhatus otsuseid vastu liikmete lihthäälteenamusega.

Artikli 2 lõike 2 punktides a, b, c, d, i ja s ning lõike 4 osutatud otsuste vastuvõtmise puhul on siiski vaja kõigi liikmete kahekolmandikulist häälteenamust.

2.   Valitavad liikmed ei saa hääletada artikli 2 lõike 2 punktides e, g, i, j, k, q ja s osutatud otsustes.

3.   Juhatuse korralised koosolekud toimuvad vähemalt kolm korda aastas, erakorralise koosoleku saab kokku kutsuda esimees või kutsutakse see kokku vähemalt kolmandiku liikmete nõudmisel.

Artikkel 4

Täitevkomitee

1.   Täitevkomitee koosneb viiest liikmest, kaasa arvatud juhatuse esimees, kes juhatab ka täitevkomiteed.

Neli muud liiget juhatuse esimehe kõrval valib juhatus juhatuse määratud liikmete hulgast.

2.   Täitevkomitee koguneb regulaarselt juhatuse esimehe kutsel või direktori nõudel.

3.   Täitevkomitee võtab otsuseid vastu kõigi liikmete lihthäälteenamusega.

4.   Täitevkomitee täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | valmistab ette juhatuse koosolekuid; |
| --- | --- |

a)

valmistab ette juhatuse koosolekuid;

| b) | teostab järelevalvet strateegilise innovatsioonikava ja jooksva kolmeaastase tööprogrammi rakendamise üle; |
| --- | --- |

b)

teostab järelevalvet strateegilise innovatsioonikava ja jooksva kolmeaastase tööprogrammi rakendamise üle;

| c) | teostab järelevalvet teadmis- ja innovaatikakogukondade valimiskorra üle; |
| --- | --- |

c)

teostab järelevalvet teadmis- ja innovaatikakogukondade valimiskorra üle;

| d) | teeb mistahes muid juhatuse delegeeritud otsuseid. |
| --- | --- |

d)

teeb mistahes muid juhatuse delegeeritud otsuseid.

Artikkel 5

Direktor

1.   Direktoril on EITi tegevuse valdkonnas laialdased teadmised ja hea maine. Direktori nimetab ametisse juhatuse neljaks aastaks. Juhatus võib seda perioodi ühe korra nelja aasta võrra pikendada, kui seda peetakse EITi huve silmas pidades parimaks.

2.   Direktor on EITi igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Direktor vastutab juhatuse ees ja annab sellele pidevalt aru EITi tegevuse arengu kohta.

3.   Eelkõige täidab direktor järgmisi ülesandeid:

| a) | toetab juhatust ja täitevkomiteed nende tegevuses ja tagab koosolekuteks sekretariaadi töö; |
| --- | --- |

a)

toetab juhatust ja täitevkomiteed nende tegevuses ja tagab koosolekuteks sekretariaadi töö;

| b) | koostab strateegilise innovatsioonikava projekti, jooksva kolmeaastase tööprogrammi projekti, aastaaruande ja aastaeelarve esitamiseks täitevkomitee kaudu juhatusele; |
| --- | --- |

b)

koostab strateegilise innovatsioonikava projekti, jooksva kolmeaastase tööprogrammi projekti, aastaaruande ja aastaeelarve esitamiseks täitevkomitee kaudu juhatusele;

| c) | haldab teadmis- ja innovaatikakogukondade valimisprotsessi ja tagab, et protsessi eri etappides toimitakse läbipaistval ja objektiivsel moel; |
| --- | --- |

c)

haldab teadmis- ja innovaatikakogukondade valimisprotsessi ja tagab, et protsessi eri etappides toimitakse läbipaistval ja objektiivsel moel;

| d) | korraldab ja juhib EITi tegevust; |
| --- | --- |

d)

korraldab ja juhib EITi tegevust;

| e) | tagab vastavalt määruse artiklile 16 EITi tegevuse ja töötulemuste tõhusa järelevalve- ning hindamismenetluse rakendamise; |
| --- | --- |

e)

tagab vastavalt määruse artiklile 16 EITi tegevuse ja töötulemuste tõhusa järelevalve- ning hindamismenetluse rakendamise;

| f) | vastutab haldus- ja finantsküsimuste eest, kaasa arvatud EITi eelarve täitmine. Seejuures võtab direktor nõuetekohaselt arvesse siseauditi ülesande täitjalt saadud nõuandeid; |
| --- | --- |

f)

vastutab haldus- ja finantsküsimuste eest, kaasa arvatud EITi eelarve täitmine. Seejuures võtab direktor nõuetekohaselt arvesse siseauditi ülesande täitjalt saadud nõuandeid;

| g) | vastutab kõigi personaliküsimuste eest; |
| --- | --- |

g)

vastutab kõigi personaliküsimuste eest;

| h) | esitab iga-aastase esialgse raamatupidamisaruande ja bilansi siseauditi ülesande täitjale ja seejärel täitevkomitee kaudu juhatusele; |
| --- | --- |

h)

esitab iga-aastase esialgse raamatupidamisaruande ja bilansi siseauditi ülesande täitjale ja seejärel täitevkomitee kaudu juhatusele;

| i) | jälgib, et EITi lepingute ja kokkulepetega võetud kohustused oleksid täidetud; |
| --- | --- |

i)

jälgib, et EITi lepingute ja kokkulepetega võetud kohustused oleksid täidetud;

| j) | annab täitevkomiteele ja juhatusele nende tegevuseks vajalikku teavet. |
| --- | --- |

j)

annab täitevkomiteele ja juhatusele nende tegevuseks vajalikku teavet.

Artikkel 6

Tugistruktuuri loomise ettevalmistamine

Komisjon annab üleminekuperioodiks vajalikku tuge EITi struktuuri loomise jaoks. Sel eesmärgil ja kuni ajani, mil esimesed juhatuse määratud liikmed määratakse, on EITi õiguslikuks esindajaks komisjoni nimetatud ametnik, kes vastutab personali-, haldus- ja finantsküsimuste eest, sealhulgas EITi eelarve rakendamise eest. Seejärel määrab juhatus läbipaistva menetluse korras isiku nende ülesannete täitmiseks või pikendab komisjoni nimetatud ametniku volitusi, kuni direktor asub täitma oma ülesandeid pärast tema ametisse nimetamist juhatuse poolt vastavalt artiklile 5. Juhatus käivitab viivitamatult menetluse EITi direktori valimiseks.

Artikkel 7

EITi töötajad

1.   EITi personal koosneb tähtajalise lepinguga otseselt EITi poolt tööle võetud töötajatest. EITi direktori ja töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi.

2.   Osalevad riigid või muud tööandjad võivad EITisse piiratud ajaks lähetada eksperte.

Juhatus võtab vastu sätted, mis võimaldavad osalevate riikide või muude tööandjate lähetatud ekspertidel töötada EITis ning kus määratletakse nende õigused ja kohustused.

3.   EITis kohaldatakse töötajate suhtes õigust, mille on pädev asutus andnud töötajatega lepingute sõlmimiseks.

4.   Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt kahju, mida on EITile tekitanud tema raske eksimus oma kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega.

Artikkel 8

Teadmis- ja innovaatikakogukondade hindamise ja järelevalve põhimõtted

EIT korraldab iga teadmis- ja innovaatikakogukonna tulemuste pideva järelevalve ja perioodilise sõltumatu hindamise. Hindamine peab põhinema heal haldustaval ja tulemusele suunatud parameetritel ning selle käigus tuleb vältida mittevajalikke formaalsusi ja menetluslikke aspekte.

Artikkel 9

Teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse kestus, jätkamine ja lõpetamine

1.   Vastavalt perioodiliste hindamiste tulemustele ja teatavate valdkondade spetsiifilisusele on teadmis- ja innovaatikakogukondade tavaline tegevusaeg 7 kuni 15 aastat.

2.   Juhatus võib otsustada pikendada teadmis- ja innovaatikakogukonna algselt sätestatud tegevuse kestust, kui see on kõige sobivam viis EITi eesmärkide saavutamiseks.

3.   Juhul, kui teadmis- ja innovaatikakogukonna hindamine näitab, et tulemused ei ole ootuspärased, võtab juhatus asjakohased meetmed, mille hulka kuuluvad toetuse vähendamine, muutmine või katkestamine või lepingu lõpetamine.

Artikkel 10

EITi tegevuse lõpetamine

Kui EITi tegevus otsustatakse lõpetada, siis toimub see komisjoni järelevalve all vastavalt kohaldatavatele seadustele. Lepingutes teadmis- ja innovaatikakogukondadega ning EITi sihtasutuse asutamislepingus sätestatakse asjakohased eeskirjad sellise olukorra puhuks.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Nõukogu jõudis oma 22.–23. novembri 2007. aasta istungil poliitilisele kokkuleppele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, eelnõu teksti suhtes (1).

Pärast poliitilisele kokkuleppele jõudmist võttis nõukogu 21. jaanuaril 2008 ühehäälselt vastu oma ühise seisukoha.

II.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Nõukogu ühine seisukoht võtab suures ulatuses üle Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 26. septembril 2006 vastu võetud seisukoha. Enamus Euroopa Parlamendi vastu võetud muudatusettepanekuid on ühisesse seisukohta sisse viidud. Ühine seisukoht on seega vastavuses Euroopa Parlamendi väljendatud soovidega, mis kiideti nõukogu poolt heaks mitteametlike kontaktide käigus pärast Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoha vastuvõtmist.

Ainus muudatusettepanek, mida nõukogu heaks ei kiitnud, on seotud esimeste teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusvaldkondadega (põhjendus 24). Ent pärast Euroopa Parlamendiga peetud mitteametlikke läbirääkimisi valis nõukogu kõige asjakohasema kompromissvariandi, st jätta pelgalt energiale viitamise asemel alles viide taastuvenergiale.

Nõukogu poolt heakskiidetud poliitilise kokkuleppe teksti kiitis seejärel heaks ka Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon, et Euroopa Parlament saaks sellest tuleneva ühise seisukoha heaks kiita.

III.   JÄRELDUS

Nõukogu peab ühise seisukoha teksti hästi tasakaalustatud tekstiks ja parimaks võimalikuks kompromissiks.

---

(1)  Dokument 14699/07 EIT 19 EDUC 196 RECH 329 COMPET 352 CODEC 1291.

---