# Jurnalul Oficial L 174/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 174 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5930 iunie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 174

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5930 iunie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/1031 a Comisiei din 6 noiembrie 2015 privind măsura SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) pusă în aplicare de Estonia în favoarea AS Estonian Air și măsura SA.36868 (14/C) (ex 13/N) pe care Estonia intenționează să o pună în aplicare în favoarea AS Estonian Air
  [notificată cu numărul C(2015) 7470]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1032 a Comisiei din 13 iunie 2016 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului, pentru industria metalelor neferoase
  [notificată cu numărul C(2016) 3563]

   (
  1
  ) | 32 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/1031 a Comisiei din 6 noiembrie 2015 privind măsura SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) pusă în aplicare de Estonia în favoarea AS Estonian Air și măsura SA.36868 (14/C) (ex 13/N) pe care Estonia intenționează să o pună în aplicare în favoarea AS Estonian Air
  [notificată cu numărul C(2015) 7470]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 7470]

1

1

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1032 a Comisiei din 13 iunie 2016 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului, pentru industria metalelor neferoase
  [notificată cu numărul C(2016) 3563]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 3563]

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 30.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 174/1

---

DECIZIA (UE) 2016/1031 A COMISIEI

din 6 noiembrie 2015

privind măsura SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) pusă în aplicare de Estonia în favoarea AS Estonian Air

și

măsura SA.36868 (14/C) (ex 13/N) pe care Estonia intenționează să o pună în aplicare în favoarea AS Estonian Air

[notificată cu numărul C(2015) 7470]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere deciziile prin care Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la ajutorul SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) (1) și cu privire la ajutorul SA.36868 (14/C) (ex 13/N) (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor sus-menționate și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Cazul privind ajutorul pentru salvare (SA.35956)

Cazul privind ajutorul pentru salvare (SA.35956)

| (1) | Prin scrisoarea din 3 decembrie 2012, Estonia a notificat Comisiei intenția sa de a furniza ajutor pentru salvare în favoarea AS Estonian Air (denumită în continuare „Estonian Air” sau „compania aeriană”), precum și mai multe injecții de capital, efectuate în trecut. O reuniune cu autoritățile estoniene a avut loc la 4 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 3 decembrie 2012, Estonia a notificat Comisiei intenția sa de a furniza ajutor pentru salvare în favoarea AS Estonian Air (denumită în continuare „Estonian Air” sau „compania aeriană”), precum și mai multe injecții de capital, efectuate în trecut. O reuniune cu autoritățile estoniene a avut loc la 4 decembrie 2012.

| (2) | În urma contactelor din faza de prenotificare, prin notificarea SANI nr. 7853 din 20 decembrie 2012, Estonia a notificat Comisiei intenția sa de a acorda companiei aeriene ajutor pentru salvare sub forma unei facilități de împrumut în valoare de 8,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(2)

În urma contactelor din faza de prenotificare, prin notificarea SANI nr. 7853 din 20 decembrie 2012, Estonia a notificat Comisiei intenția sa de a acorda companiei aeriene ajutor pentru salvare sub forma unei facilități de împrumut în valoare de 8,3 milioane EUR.

| (3) | Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile estoniene, a rezultat că prima tranșă a împrumutului pentru salvare a fost plătită în favoarea Estonian Air la 20 decembrie 2012. Din acest motiv, Comisia a înregistrat cazul ca ajutor care nu a fost notificat (13/NN) și a informat Estonia cu privire la reclasificarea cazului prin scrisoarea din 10 ianuarie 2013. În plus, Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 10 ianuarie 2013, la care Estonia a răspuns prin scrisoarea din 21 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(3)

Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile estoniene, a rezultat că prima tranșă a împrumutului pentru salvare a fost plătită în favoarea Estonian Air la 20 decembrie 2012. Din acest motiv, Comisia a înregistrat cazul ca ajutor care nu a fost notificat (13/NN) și a informat Estonia cu privire la reclasificarea cazului prin scrisoarea din 10 ianuarie 2013. În plus, Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 10 ianuarie 2013, la care Estonia a răspuns prin scrisoarea din 21 ianuarie 2013.

| (4) | Prin scrisoarea din 20 februarie 2013, Comisia a informat Estonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește ajutorul pentru salvare în valoare de 8,3 milioane EUR și măsurile acordate în trecut. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 20 februarie 2013, Comisia a informat Estonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește ajutorul pentru salvare în valoare de 8,3 milioane EUR și măsurile acordate în trecut.

| (5) | Prin scrisoarea din 4 martie 2013, Estonia a informat Comisia cu privire la decizia sa din 28 februarie 2013 de a majora valoarea împrumutului pentru salvare acordat în favoarea Estonian Air cu 28,7 milioane EUR. Prin scrisoarea din 16 aprilie 2013, Comisia a informat Estonia că a decis să extindă procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat la ajutorul pentru salvare suplimentar (împreună cu decizia menționată la considerentul 4, denumite în continuare „deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare”). |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 4 martie 2013, Estonia a informat Comisia cu privire la decizia sa din 28 februarie 2013 de a majora valoarea împrumutului pentru salvare acordat în favoarea Estonian Air cu 28,7 milioane EUR. Prin scrisoarea din 16 aprilie 2013, Comisia a informat Estonia că a decis să extindă procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat la ajutorul pentru salvare suplimentar (împreună cu decizia menționată la considerentul 4, denumite în continuare „deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare”).

| (6) | Estonia și-a prezentat observațiile cu privire la deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare prin scrisorile din 9 aprilie și 17 mai 2013. Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Estoniei prin scrisoarea din 8 aprilie 2013, la care Estonia a răspuns la 18 aprilie 2013. |
| --- | --- |

(6)

Estonia și-a prezentat observațiile cu privire la deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare prin scrisorile din 9 aprilie și 17 mai 2013. Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Estoniei prin scrisoarea din 8 aprilie 2013, la care Estonia a răspuns la 18 aprilie 2013.

| (7) | Deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 29 mai 2013 (3). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile în cauză. Comisia a primit observații de la două părți interesate, și anume International Airlines Group („IAG”) și Ryanair. Comisia a transmis observațiile respective Estoniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; comentariile Estoniei au fost primite la 5 august 2013. |
| --- | --- |

(7)

Deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 29 mai 2013 (3). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile în cauză. Comisia a primit observații de la două părți interesate, și anume International Airlines Group („IAG”) și Ryanair. Comisia a transmis observațiile respective Estoniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; comentariile Estoniei au fost primite la 5 august 2013.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

1.2.   Cazul privind ajutorul de restructurare (SA.36868)

Cazul privind ajutorul de restructurare (SA.36868)

| (8) | În urma contactelor informale cu Comisia, Estonia a notificat un plan de restructurare, inclusiv o recapitalizare a companiei aeriene în valoare de 40,7 milioane EUR, la data de 20 iunie 2013, prin notificarea SANI nr. 8513. Notificarea a fost înregistrată cu numărul SA.36868 (13/N). |
| --- | --- |

(8)

În urma contactelor informale cu Comisia, Estonia a notificat un plan de restructurare, inclusiv o recapitalizare a companiei aeriene în valoare de 40,7 milioane EUR, la data de 20 iunie 2013, prin notificarea SANI nr. 8513. Notificarea a fost înregistrată cu numărul SA.36868 (13/N).

| (9) | Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisorile din 16 iulie și 28 octombrie 2013, la care autoritățile estoniene au răspuns prin scrisorile din 28 august și 25 noiembrie 2013. Estonia a prezentat informații suplimentare prin e-mailul din 22 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisorile din 16 iulie și 28 octombrie 2013, la care autoritățile estoniene au răspuns prin scrisorile din 28 august și 25 noiembrie 2013. Estonia a prezentat informații suplimentare prin e-mailul din 22 decembrie 2013.

| (10) | În plus, Comisia a primit o plângere din partea Ryanair, datată 23 mai 2013, referitoare la planurile Estoniei de majorare a capitalului Estonian Air, precum și la un acord de vânzare și de leaseback încheiat între Estonian Air și Aeroportul din Tallinn cu privire la o clădire de birouri deținută de Estonian Air. La 25 iunie 2013, Comisia a transmis plângerea respectivă Estoniei. Observațiile Estoniei au fost transmise prin scrisoarea din 5 august 2013 (4). |
| --- | --- |

(10)

În plus, Comisia a primit o plângere din partea Ryanair, datată 23 mai 2013, referitoare la planurile Estoniei de majorare a capitalului Estonian Air, precum și la un acord de vânzare și de leaseback încheiat între Estonian Air și Aeroportul din Tallinn cu privire la o clădire de birouri deținută de Estonian Air. La 25 iunie 2013, Comisia a transmis plângerea respectivă Estoniei. Observațiile Estoniei au fost transmise prin scrisoarea din 5 august 2013 (4).

4

| (11) | Prin scrisoarea din 4 februarie 2014, Comisia a informat Estonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la ajutorul de restructurare notificat („decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare”) (5). |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din 4 februarie 2014, Comisia a informat Estonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la ajutorul de restructurare notificat („decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare”) (5).

5

| (12) | Estonia a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare prin scrisoarea din 19 martie 2014. O reuniune cu autoritățile estoniene și Estonian Air a avut loc la 7 mai 2014, aceasta fiind urmată de o conferință telefonică la 30 iunie 2014. În plus, la 28 august 2014 a avut loc o reuniune cu autoritățile estoniene și reprezentantul legal al acestora, în urma căreia Estonia a furnizat informații suplimentare prin e-mail la 10 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(12)

Estonia a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare prin scrisoarea din 19 martie 2014. O reuniune cu autoritățile estoniene și Estonian Air a avut loc la 7 mai 2014, aceasta fiind urmată de o conferință telefonică la 30 iunie 2014. În plus, la 28 august 2014 a avut loc o reuniune cu autoritățile estoniene și reprezentantul legal al acestora, în urma căreia Estonia a furnizat informații suplimentare prin e-mail la 10 septembrie 2014.

| (13) | La 31 octombrie 2014, autoritățile estoniene au prezentat un plan de restructurare modificat. Ulterior, au avut loc reuniuni cu autoritățile estoniene la 23 noiembrie, 11 decembrie și 19 decembrie 2014 și au fost furnizate informații suplimentare de către autoritățile estoniene la 3, 10 și 19 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(13)

La 31 octombrie 2014, autoritățile estoniene au prezentat un plan de restructurare modificat. Ulterior, au avut loc reuniuni cu autoritățile estoniene la 23 noiembrie, 11 decembrie și 19 decembrie 2014 și au fost furnizate informații suplimentare de către autoritățile estoniene la 3, 10 și 19 decembrie 2014.

| (14) | Informații suplimentare au fost transmise de autoritățile estoniene la 14, 27 și 28 ianuarie, 13 februarie, 11 martie, 8 și 30 aprilie, 27 mai, 17 iulie și 26 august 2015. În plus, au avut loc reuniuni cu autoritățile estoniene la 14 și 15 ianuarie, 27 martie, 21 aprilie (conferință telefonică), 7 mai (conferință telefonică), 28 mai și 15 septembrie 2015. |
| --- | --- |

(14)

Informații suplimentare au fost transmise de autoritățile estoniene la 14, 27 și 28 ianuarie, 13 februarie, 11 martie, 8 și 30 aprilie, 27 mai, 17 iulie și 26 august 2015. În plus, au avut loc reuniuni cu autoritățile estoniene la 14 și 15 ianuarie, 27 martie, 21 aprilie (conferință telefonică), 7 mai (conferință telefonică), 28 mai și 15 septembrie 2015.

| (15) | Decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 9 mai 2014 (6). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile în cauză. Comisia a primit observații de la două părți interesate, și anume Ryanair și o parte interesată care nu dorește ca identitatea sa să fie divulgată. Comisia a transmis observațiile respective Estoniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; comentariile Estoniei au fost primite la 15 august 2014. |
| --- | --- |

(15)

Decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 9 mai 2014 (6). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile în cauză. Comisia a primit observații de la două părți interesate, și anume Ryanair și o parte interesată care nu dorește ca identitatea sa să fie divulgată. Comisia a transmis observațiile respective Estoniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; comentariile Estoniei au fost primite la 15 august 2014.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

| (16) | Prin scrisoarea din 8 octombrie 2015, Estonia a informat Comisia că acceptă, în mod excepțional, ca prezenta decizie să fie adoptată și notificată în limba engleză, renunțând astfel la drepturile sale care decurg din articolul 342 din tratat coroborat cu articolul 3 din Regulamentul nr. 1 (7). |
| --- | --- |

(16)

Prin scrisoarea din 8 octombrie 2015, Estonia a informat Comisia că acceptă, în mod excepțional, ca prezenta decizie să fie adoptată și notificată în limba engleză, renunțând astfel la drepturile sale care decurg din articolul 342 din tratat coroborat cu articolul 3 din Regulamentul nr. 1 (7).

7

2.   PIAȚA TRANSPORTURILOR AERIENE DIN ESTONIA

PIAȚA TRANSPORTURILOR AERIENE DIN ESTONIA

| (17) | Principalul aeroport din Estonia este Aeroportul din Tallinn, care a deservit, în 2013, 1,96 milioane de pasageri, față de 2,21 milioane de pasageri în 2012, această diferență reprezentând o scădere de 11,2 %. În 2013, 13 companii aeriene diferite au efectuat zboruri regulate către și de la Tallinn, numărul total de rute pe care s-a zburat, pe tot parcursul anului, fiind de 20 (8). În 2014, Aeroportul din Tallinn a deservit 2,02 milioane de pasageri, cu o creștere cu 3 % comparativ cu anul 2013. În total, 15 companii aeriene diferite au efectuat zboruri pe 20 de rute, pe parcursul unui an (9). |
| --- | --- |

(17)

Principalul aeroport din Estonia este Aeroportul din Tallinn, care a deservit, în 2013, 1,96 milioane de pasageri, față de 2,21 milioane de pasageri în 2012, această diferență reprezentând o scădere de 11,2 %. În 2013, 13 companii aeriene diferite au efectuat zboruri regulate către și de la Tallinn, numărul total de rute pe care s-a zburat, pe tot parcursul anului, fiind de 20 (8). În 2014, Aeroportul din Tallinn a deservit 2,02 milioane de pasageri, cu o creștere cu 3 % comparativ cu anul 2013. În total, 15 companii aeriene diferite au efectuat zboruri pe 20 de rute, pe parcursul unui an (9).

8

9

| (18) | Estonian Air a transportat 27,6 % din pasagerii care au tranzitat prin Tallinn în 2013, în scădere de la 40,2 % în 2012, deși și-a menținut poziția de lider. De asemenea, în 2013, Ryanair și Lufthansa au transportat 15,1 % și, respectiv, 10,5 % din pasagerii care au călătorit către/de la Tallinn, fiind urmate îndeaproape de Finnair și airBaltic (10). În 2014, cota companiei Estonian Air din numărul total de pasageri a scăzut în continuare la 26,6 %, aceasta fiind urmată de Lufthansa cu 13,4 % și Ryanair cu 11,5 % din numărul total de pasageri (11). |
| --- | --- |

(18)

Estonian Air a transportat 27,6 % din pasagerii care au tranzitat prin Tallinn în 2013, în scădere de la 40,2 % în 2012, deși și-a menținut poziția de lider. De asemenea, în 2013, Ryanair și Lufthansa au transportat 15,1 % și, respectiv, 10,5 % din pasagerii care au călătorit către/de la Tallinn, fiind urmate îndeaproape de Finnair și airBaltic (10). În 2014, cota companiei Estonian Air din numărul total de pasageri a scăzut în continuare la 26,6 %, aceasta fiind urmată de Lufthansa cu 13,4 % și Ryanair cu 11,5 % din numărul total de pasageri (11).

10

11

| (19) | Datorită stabilității economiei estoniene în 2013, cererea de transport aerian de pasageri a rămas la cote ridicate, fapt care a reprezentat o oportunitate pentru alte companii de a-și mări oferta și cota de piață (12). În 2013, compania Turkish Airlines a început să opereze zboruri spre/de la Istanbul, iar Ryanair a adăugat șapte noi rute, în timp ce Lufthansa și airBaltic și-au majorat frecvența zborurilor. În 2014, noi companii aeriene au început să opereze rute regulate de la Tallinn, de exemplu TAP Portugal (către/de la Lisabona) și Vueling (către/de la Barcelona) (13). |
| --- | --- |

(19)

Datorită stabilității economiei estoniene în 2013, cererea de transport aerian de pasageri a rămas la cote ridicate, fapt care a reprezentat o oportunitate pentru alte companii de a-și mări oferta și cota de piață (12). În 2013, compania Turkish Airlines a început să opereze zboruri spre/de la Istanbul, iar Ryanair a adăugat șapte noi rute, în timp ce Lufthansa și airBaltic și-au majorat frecvența zborurilor. În 2014, noi companii aeriene au început să opereze rute regulate de la Tallinn, de exemplu TAP Portugal (către/de la Lisabona) și Vueling (către/de la Barcelona) (13).

12

13

| (20) | Potrivit administratorului Aeroportului din Tallinn, întreg teritoriul Estoniei poate fi considerat zona pe care o deservește acest aeroport. În același timp, cea mai mare parte a Estoniei este situată, de asemenea, în zona deservită de alte aeroporturi internaționale, cum ar fi cele din Helsinki, Riga și Sankt Petersburg (14). |
| --- | --- |

(20)

Potrivit administratorului Aeroportului din Tallinn, întreg teritoriul Estoniei poate fi considerat zona pe care o deservește acest aeroport. În același timp, cea mai mare parte a Estoniei este situată, de asemenea, în zona deservită de alte aeroporturi internaționale, cum ar fi cele din Helsinki, Riga și Sankt Petersburg (14).

14

3.   BENEFICIARUL

BENEFICIARUL

| (21) | Estonian Air, o societate pe acțiuni în temeiul legislației estoniene, este compania aeriană națională a Estoniei, cu sediul în Aeroportul din Tallinn. În prezent, compania aeriană are aproximativ 160 de angajați și operează o flotă formată din șapte aeronave. |
| --- | --- |

(21)

Estonian Air, o societate pe acțiuni în temeiul legislației estoniene, este compania aeriană națională a Estoniei, cu sediul în Aeroportul din Tallinn. În prezent, compania aeriană are aproximativ 160 de angajați și operează o flotă formată din șapte aeronave.

| (22) | Estonian Air a fost creată ca o societate deținută de stat după obținerea independenței Estoniei, în 1991, dintr-o unitate operațională a companiei aeriene rusești Aeroflot. După eforturi de privatizare și modificări ulterioare la nivelul structurii acționariatului companiei aeriene, Estonian Air este deținută în prezent de Estonia (97,34 %) și de grupul SAS („SAS”) (2,66 %). |
| --- | --- |

(22)

Estonian Air a fost creată ca o societate deținută de stat după obținerea independenței Estoniei, în 1991, dintr-o unitate operațională a companiei aeriene rusești Aeroflot. După eforturi de privatizare și modificări ulterioare la nivelul structurii acționariatului companiei aeriene, Estonian Air este deținută în prezent de Estonia (97,34 %) și de grupul SAS („SAS”) (2,66 %).

| (23) | Estonian Air participă la o întreprindere comună: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (participație de 51 %), care furnizează servicii de realimentare cu combustibil a aeronavelor pe Aeroportul din Tallinn. Estonian Air a participat, de asemenea, la întreprinderea comună AS AmadeusEesti (participație de 60 %), care furnizează sisteme de rezervare și asistență agențiilor de voiaj estoniene, însă, la începutul anului 2014, aceasta și-a vândut participația către Amadeus IT Group, S.A. (15). Estonian Air a avut, de asemenea, o filială deținută în proporție de 100 %, AS Estonian Air Regional, care opera zboruri comerciale către destinații învecinate, în cooperare cu Estonian Air. Această filială a fost vândută în iunie 2013 către Fort Aero BBAA OÜ, un operator privat de avioane cu reacție (16). |
| --- | --- |

(23)

Estonian Air participă la o întreprindere comună: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (participație de 51 %), care furnizează servicii de realimentare cu combustibil a aeronavelor pe Aeroportul din Tallinn. Estonian Air a participat, de asemenea, la întreprinderea comună AS AmadeusEesti (participație de 60 %), care furnizează sisteme de rezervare și asistență agențiilor de voiaj estoniene, însă, la începutul anului 2014, aceasta și-a vândut participația către Amadeus IT Group, S.A. (15). Estonian Air a avut, de asemenea, o filială deținută în proporție de 100 %, AS Estonian Air Regional, care opera zboruri comerciale către destinații învecinate, în cooperare cu Estonian Air. Această filială a fost vândută în iunie 2013 către Fort Aero BBAA OÜ, un operator privat de avioane cu reacție (16).

15

16

| (24) | Estonian Air a înregistrat pierderi masive începând cu anul 2006. Mai mult de jumătate din capitalurile proprii ale companiei aeriene au dispărut între anii 2010 și 2011. În această perioadă, compania aeriană a pierdut mai mult de un sfert din capitalul său. |
| --- | --- |

(24)

Estonian Air a înregistrat pierderi masive începând cu anul 2006. Mai mult de jumătate din capitalurile proprii ale companiei aeriene au dispărut între anii 2010 și 2011. În această perioadă, compania aeriană a pierdut mai mult de un sfert din capitalul său.

| (25) | În pofida injecțiilor de capital efectuate în 2011 și 2012, situația financiară a companiei aeriene a continuat să se deterioreze în 2012. În mai 2012, s-a înregistrat o pierdere lunară de 3,7 milioane EUR, depășind pierderea de 0,9 milioane EUR prevăzută în buget. Până la jumătatea anului 2012, pierderile companiei Estonian Air au ajuns la 14,9 milioane EUR (17). În iunie 2012, Estonian Air și-a revizuit previziunile pentru 2012 și a estimat pierderi operaționale în valoare de 25 de milioane EUR pentru exercițiul financiar în curs (în bugetul inițial se prevăzuse o pierdere anuală de 8,8 milioane EUR). Până la sfârșitul lunii iulie 2012, Estonian Air ajunsese în situația de faliment tehnic conform legislației estone. În cursul exercițiului financiar 2012, compania aeriană a înregistrat pierderi de 49,2 milioane EUR. |
| --- | --- |

(25)

În pofida injecțiilor de capital efectuate în 2011 și 2012, situația financiară a companiei aeriene a continuat să se deterioreze în 2012. În mai 2012, s-a înregistrat o pierdere lunară de 3,7 milioane EUR, depășind pierderea de 0,9 milioane EUR prevăzută în buget. Până la jumătatea anului 2012, pierderile companiei Estonian Air au ajuns la 14,9 milioane EUR (17). În iunie 2012, Estonian Air și-a revizuit previziunile pentru 2012 și a estimat pierderi operaționale în valoare de 25 de milioane EUR pentru exercițiul financiar în curs (în bugetul inițial se prevăzuse o pierdere anuală de 8,8 milioane EUR). Până la sfârșitul lunii iulie 2012, Estonian Air ajunsese în situația de faliment tehnic conform legislației estone. În cursul exercițiului financiar 2012, compania aeriană a înregistrat pierderi de 49,2 milioane EUR.

17

| (26) | Pierderea netă a companiei Estonian Air în 2013 s-a ridicat la 8,1 milioane EUR (18). În 2014, pierderea netă a acesteia s-a ridicat la 10,4 milioane EUR (19). |
| --- | --- |

(26)

Pierderea netă a companiei Estonian Air în 2013 s-a ridicat la 8,1 milioane EUR (18). În 2014, pierderea netă a acesteia s-a ridicat la 10,4 milioane EUR (19).

18

19

4.   DESCRIEREA MĂSURILOR ȘI A PLANULUI DE RESTRUCTURARE

DESCRIEREA MĂSURILOR ȘI A PLANULUI DE RESTRUCTURARE

| (27) | Această secțiune oferă o descriere a măsurilor examinate atât în ceea ce privește cazul privind salvarea (SA.35956), și anume, măsurile 1-5, cât și în ceea ce privește planul de restructurare notificat în cadrul cazului privind restructurarea (SA.36868). |
| --- | --- |

(27)

Această secțiune oferă o descriere a măsurilor examinate atât în ceea ce privește cazul privind salvarea (SA.35956), și anume, măsurile 1-5, cât și în ceea ce privește planul de restructurare notificat în cadrul cazului privind restructurarea (SA.36868).

4.1.   Majorarea de capital din 2009 (măsura 1)

Majorarea de capital din 2009 (măsura 1)

| (28) | Aeroportul din Tallinn și compania aeriană au format o singură societate până în 1993, când compania aeriană a devenit o entitate independentă. În 1996, Estonia a privatizat 66 % din acțiunile deținute în cadrul companiei aeriene. După privatizare, acțiunile erau deținute după cum urmează: 49 % de către Maersk Air, 34 % de către Ministerul Afacerilor Economice și al Comunicațiilor din Estonia și 17 % de către Cresco Investment Bank („Cresco”), o bancă locală de investiții. În 2003, SAS a achiziționat participația de 49 % deținută de Maersk Air, în timp ce celelalte participații au rămas neschimbate. |
| --- | --- |

(28)

Aeroportul din Tallinn și compania aeriană au format o singură societate până în 1993, când compania aeriană a devenit o entitate independentă. În 1996, Estonia a privatizat 66 % din acțiunile deținute în cadrul companiei aeriene. După privatizare, acțiunile erau deținute după cum urmează: 49 % de către Maersk Air, 34 % de către Ministerul Afacerilor Economice și al Comunicațiilor din Estonia și 17 % de către Cresco Investment Bank („Cresco”), o bancă locală de investiții. În 2003, SAS a achiziționat participația de 49 % deținută de Maersk Air, în timp ce celelalte participații au rămas neschimbate.

| (29) | Conform informațiilor furnizate de Estonia, compania aeriană a solicitat capital suplimentar din partea acționarilor săi în 2009, din două motive principale. În primul rând, la începutul anului 2008, Estonian Air a efectuat o plată anticipată în numerar de [...] (*1) milioane EUR în vederea achiziționării a trei noi avioane regionale Bombardier pentru modernizarea flotei cu aeronave mai eficiente. În al doilea rând, modelul de afaceri al companiei nu a funcționat în condițiile de presiune asociate crizei financiare și compania aeriană s-a confruntat cu probleme de lichiditate la sfârșitul anului. |
| --- | --- |

(29)

Conform informațiilor furnizate de Estonia, compania aeriană a solicitat capital suplimentar din partea acționarilor săi în 2009, din două motive principale. În primul rând, la începutul anului 2008, Estonian Air a efectuat o plată anticipată în numerar de [...] (*1) milioane EUR în vederea achiziționării a trei noi avioane regionale Bombardier pentru modernizarea flotei cu aeronave mai eficiente. În al doilea rând, modelul de afaceri al companiei nu a funcționat în condițiile de presiune asociate crizei financiare și compania aeriană s-a confruntat cu probleme de lichiditate la sfârșitul anului.

*1

| (30) | În februarie 2009, toți acționarii au majorat capitalul companiei aeriene cu 7,28 milioane EUR, proporțional cu participația fiecăruia. Estonia a efectuat o injecție de lichidități în valoare de 2,48 milioane EUR, în timp ce Cresco a furnizat 1,23 milioane EUR, de asemenea, sub formă de numerar. SAS a injectat un total de 3,57 milioane EUR, din care suma de 1,21 milioane EUR în numerar și 2,36 milioane EUR sub forma unei conversii a împrumutului în acțiuni. Structura acționariatului companiei Estonian Air nu s-a modificat ca urmare a măsurii 1. |
| --- | --- |

(30)

În februarie 2009, toți acționarii au majorat capitalul companiei aeriene cu 7,28 milioane EUR, proporțional cu participația fiecăruia. Estonia a efectuat o injecție de lichidități în valoare de 2,48 milioane EUR, în timp ce Cresco a furnizat 1,23 milioane EUR, de asemenea, sub formă de numerar. SAS a injectat un total de 3,57 milioane EUR, din care suma de 1,21 milioane EUR în numerar și 2,36 milioane EUR sub forma unei conversii a împrumutului în acțiuni. Structura acționariatului companiei Estonian Air nu s-a modificat ca urmare a măsurii 1.

4.2.   Vânzarea diviziei de servicii de handling la sol în 2009 (măsura 2)

Vânzarea diviziei de servicii de handling la sol în 2009 (măsura 2)

| (31) | În iunie 2009, Estonian Air și-a vândut divizia de servicii de handling la sol către Aeroportul din Tallinn, deținut de stat, la un preț de 2,4 milioane EUR. La momentul vânzării, Aeroportul din Tallinn era deținut în proporție de 100 % de Estonia. |
| --- | --- |

(31)

În iunie 2009, Estonian Air și-a vândut divizia de servicii de handling la sol către Aeroportul din Tallinn, deținut de stat, la un preț de 2,4 milioane EUR. La momentul vânzării, Aeroportul din Tallinn era deținut în proporție de 100 % de Estonia.

| (32) | Autoritățile estoniene au explicat că nu a avut loc o licitație deschisă, transparentă și necondiționată. De asemenea, prețul de vânzare nu s-a bazat pe avizul unui expert, ci pe valoarea contabilă a activelor destinate vânzării. Activele amortizate au fost luate în considerare prin adăugarea de valoare. Potrivit autorităților estoniene, prețul a fost stabilit în cadrul negocierilor directe dintre Aeroportul din Tallinn și Estonian Air. |
| --- | --- |

(32)

Autoritățile estoniene au explicat că nu a avut loc o licitație deschisă, transparentă și necondiționată. De asemenea, prețul de vânzare nu s-a bazat pe avizul unui expert, ci pe valoarea contabilă a activelor destinate vânzării. Activele amortizate au fost luate în considerare prin adăugarea de valoare. Potrivit autorităților estoniene, prețul a fost stabilit în cadrul negocierilor directe dintre Aeroportul din Tallinn și Estonian Air.

4.3.   Injecția de capital din 2010 (măsura 3)

Injecția de capital din 2010 (măsura 3)

| (33) | La 10 noiembrie 2010, Estonia a efectuat o injecție de 17,9 milioane EUR (280 de milioane EEK) în numerar în capitalul Estonian Air, în timp ce SAS a efectuat o conversie a împrumutului în acțiuni pentru o valoare de 2 milioane EUR. În același timp, SAS a achiziționat participația de 17 % deținută de Cresco în cadrul companiei aeriene în schimbul anulării unui credit în valoare de [...] EUR pe care Cresco îl avea la SAS, prin urmare, Cresco a încetat să mai fie acționar. |
| --- | --- |

(33)

La 10 noiembrie 2010, Estonia a efectuat o injecție de 17,9 milioane EUR (280 de milioane EEK) în numerar în capitalul Estonian Air, în timp ce SAS a efectuat o conversie a împrumutului în acțiuni pentru o valoare de 2 milioane EUR. În același timp, SAS a achiziționat participația de 17 % deținută de Cresco în cadrul companiei aeriene în schimbul anulării unui credit în valoare de [...] EUR pe care Cresco îl avea la SAS, prin urmare, Cresco a încetat să mai fie acționar.

| (34) | Decizia de a achiziționa acționariatul majoritar al companiei aeriene s-a bazat pe un plan de afaceri datând din 2010 („planul de afaceri din 2010”). În același timp, Estonia a dorit să asigure legături aeriene pe termen lung între Tallinn și cele mai importante destinații de afaceri și a considerat că dobândirea controlului asupra companiei aeriene prin intermediul unei injecții de capital este cea mai bună modalitate de a realiza acest obiectiv. |
| --- | --- |

(34)

Decizia de a achiziționa acționariatul majoritar al companiei aeriene s-a bazat pe un plan de afaceri datând din 2010 („planul de afaceri din 2010”). În același timp, Estonia a dorit să asigure legături aeriene pe termen lung între Tallinn și cele mai importante destinații de afaceri și a considerat că dobândirea controlului asupra companiei aeriene prin intermediul unei injecții de capital este cea mai bună modalitate de a realiza acest obiectiv.

| (35) | Capitalul a fost utilizat aparent pentru efectuarea unor plăți în avans, în valoare de [...] milioane USD, pentru trei aeronave Bombardier CRJ900 care au fost livrate în 2011, precum și pentru a acoperi o parte din pierderea netă din 2011, care se ridica la 17,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(35)

Capitalul a fost utilizat aparent pentru efectuarea unor plăți în avans, în valoare de [...] milioane USD, pentru trei aeronave Bombardier CRJ900 care au fost livrate în 2011, precum și pentru a acoperi o parte din pierderea netă din 2011, care se ridica la 17,3 milioane EUR.

| (36) | Ca urmare a injecției de capital din 2010, Estonia a devenit proprietar majoritar deținând 90 % din acțiunile companiei Estonian Air, în timp ce participația SAS a fost redusă la 10 %. Astfel cum se menționează în considerentul 33, Cresco, care deținea 17 % din acțiunile companiei Estonian Air de la privatizarea acesteia în 1996, a încetat să mai fie acționar și a decis să nu mai injecteze sume de bani în compania aeriană (20). |
| --- | --- |

(36)

Ca urmare a injecției de capital din 2010, Estonia a devenit proprietar majoritar deținând 90 % din acțiunile companiei Estonian Air, în timp ce participația SAS a fost redusă la 10 %. Astfel cum se menționează în considerentul 33, Cresco, care deținea 17 % din acțiunile companiei Estonian Air de la privatizarea acesteia în 1996, a încetat să mai fie acționar și a decis să nu mai injecteze sume de bani în compania aeriană (20).

20

4.4.   Majorarea de capital din 2011-2012 (măsura 4)

Majorarea de capital din 2011-2012 (măsura 4)

| (37) | În noiembrie 2011, Estonia a decis să injecteze capital în valoare de 30 de milioane EUR în Estonian Air și să-și majoreze participația la 97,34 %. Injecția de capital s-a efectuat în două tranșe de 15 milioane EUR fiecare, una la 20 decembrie 2011 iar cealaltă la 6 martie 2012. SAS nu a participat la această injecție de capital, iar participația sa a fost diluată de la 10 % la 2,66 %. De atunci, structura acționariatului Estonian Air a rămas neschimbată. |
| --- | --- |

(37)

În noiembrie 2011, Estonia a decis să injecteze capital în valoare de 30 de milioane EUR în Estonian Air și să-și majoreze participația la 97,34 %. Injecția de capital s-a efectuat în două tranșe de 15 milioane EUR fiecare, una la 20 decembrie 2011 iar cealaltă la 6 martie 2012. SAS nu a participat la această injecție de capital, iar participația sa a fost diluată de la 10 % la 2,66 %. De atunci, structura acționariatului Estonian Air a rămas neschimbată.

| (38) | Se pare că injecția de capital a fost efectuată pe baza unui plan de afaceri din octombrie 2011 („planul de afaceri din 2011”). Planul de afaceri din 2011 s-a bazat pe ipoteza că o rețea mai extinsă și un număr mai mare de frecvențe ar îmbunătăți competitivitatea companiei. S-a considerat că o structură bună de tip nod aerian (rețea radială) ar atrage pasagerii și ar oferi flexibilitate pentru realocarea traficului prin intermediul unui nod aerian, pentru a contracara caracterul sezonier sau schimbările bruște ale cererii. În plus, s-a considerat că volumele aferente nodului aerian ar permite reducerea costurilor per loc pasager prin utilizarea unor aeronave mai mari. S-a considerat că modelul de rețea regională ar permite companiei aeriene să se extindă și să reducă riscurile. Planul de afaceri din 2011 a implicat, de asemenea, o creștere a legăturilor către și dinspre Estonia, o mărire a flotei și, în consecință, o creștere a personalului pentru a gestiona fluxul crescut de călătorii dus-întors. |
| --- | --- |

(38)

Se pare că injecția de capital a fost efectuată pe baza unui plan de afaceri din octombrie 2011 („planul de afaceri din 2011”). Planul de afaceri din 2011 s-a bazat pe ipoteza că o rețea mai extinsă și un număr mai mare de frecvențe ar îmbunătăți competitivitatea companiei. S-a considerat că o structură bună de tip nod aerian (rețea radială) ar atrage pasagerii și ar oferi flexibilitate pentru realocarea traficului prin intermediul unui nod aerian, pentru a contracara caracterul sezonier sau schimbările bruște ale cererii. În plus, s-a considerat că volumele aferente nodului aerian ar permite reducerea costurilor per loc pasager prin utilizarea unor aeronave mai mari. S-a considerat că modelul de rețea regională ar permite companiei aeriene să se extindă și să reducă riscurile. Planul de afaceri din 2011 a implicat, de asemenea, o creștere a legăturilor către și dinspre Estonia, o mărire a flotei și, în consecință, o creștere a personalului pentru a gestiona fluxul crescut de călătorii dus-întors.

| (39) | În conformitate cu planul de afaceri din 2011, Estonian Air urma să solicite 30 de milioane EUR din partea acționarilor săi și un împrumut de la banca privată [...]. Deși se pare că sucursala estoniană a băncii ar fi aprobat împrumutul prin intermediul propriului comitetului pentru credite, împrumutul a fost respins, în cele din urmă, de comitetul superior pentru credite al [...] în noiembrie 2011. În pofida acestui refuz, Estonia a decis să aloce 30 de milioane EUR în favoarea Estonian Air. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu planul de afaceri din 2011, Estonian Air urma să solicite 30 de milioane EUR din partea acționarilor săi și un împrumut de la banca privată [...]. Deși se pare că sucursala estoniană a băncii ar fi aprobat împrumutul prin intermediul propriului comitetului pentru credite, împrumutul a fost respins, în cele din urmă, de comitetul superior pentru credite al [...] în noiembrie 2011. În pofida acestui refuz, Estonia a decis să aloce 30 de milioane EUR în favoarea Estonian Air.

4.5.   Facilitatea de împrumut pentru salvare (măsura 5)

Facilitatea de împrumut pentru salvare (măsura 5)

| (40) | Având în vedere rezultatele slabe ale Estonian Air la jumătatea anului 2012 (pierderi de 14,9 milioane EUR), a devenit clar pentru conducerea companiei aeriene că strategia privind sistemul radial definită în planul de afaceri din 2011 nu a avut succes. În acest context, Estonia a decis să ofere sprijin suplimentar companiei aeriene sub forma unui ajutor pentru salvare. |
| --- | --- |

(40)

Având în vedere rezultatele slabe ale Estonian Air la jumătatea anului 2012 (pierderi de 14,9 milioane EUR), a devenit clar pentru conducerea companiei aeriene că strategia privind sistemul radial definită în planul de afaceri din 2011 nu a avut succes. În acest context, Estonia a decis să ofere sprijin suplimentar companiei aeriene sub forma unui ajutor pentru salvare.

| (41) | Măsura pentru salvare a constat într-un împrumut în valoare de 8,3 milioane EUR furnizat de Ministerul de Finanțe din Estonia, cu o rată anuală a dobânzii de 15 %. O primă tranșă a împrumutului de 793 000 EUR a fost plătită deja la 20 decembrie 2012, a doua tranșă de 3 000 000 EUR la 18 ianuarie 2013, iar restul de 4 507 000 EUR la 11 februarie 2013 (21). Estonia s-a angajat să comunice Comisiei un plan de restructurare sau un plan de lichidare sau dovada că împrumutul a fost rambursat integral, în termen de maximum șase luni de la prima punere în aplicare a măsurii de ajutor pentru salvare, și anume până la 20 iunie 2013. |
| --- | --- |

(41)

Măsura pentru salvare a constat într-un împrumut în valoare de 8,3 milioane EUR furnizat de Ministerul de Finanțe din Estonia, cu o rată anuală a dobânzii de 15 %. O primă tranșă a împrumutului de 793 000 EUR a fost plătită deja la 20 decembrie 2012, a doua tranșă de 3 000 000 EUR la 18 ianuarie 2013, iar restul de 4 507 000 EUR la 11 februarie 2013 (21). Estonia s-a angajat să comunice Comisiei un plan de restructurare sau un plan de lichidare sau dovada că împrumutul a fost rambursat integral, în termen de maximum șase luni de la prima punere în aplicare a măsurii de ajutor pentru salvare, și anume până la 20 iunie 2013.

21

| (42) | La 4 martie 2013, autoritățile estoniene au informat Comisia în legătură cu decizia lor din 28 februarie 2013 de a majora valoarea împrumutului pentru salvare cu 28,7 milioane EUR pe baza unei cereri formulate de Estonian Air în care se precizau nevoile de lichiditate ale acesteia. Din această sumă, 16,6 milioane EUR au fost acordate companiei aeriene la 5 martie 2013, după semnarea unei modificări a acordului de împrumut precedent, în timp ce restul de 12,1 milioane EUR din facilitatea de ajutor pentru salvare a fost furnizat companiei Estonian Air la 28 noiembrie 2014 (22). Termenii împrumutului pentru salvare suplimentar au fost aceiași cu cei ai împrumutului pentru salvare inițial, și anume împrumutul trebuia să fie rambursat inițial cel mai târziu până la 20 iunie 2013 (ulterior rambursarea a fost amânată în urma notificării cazului privind restructurarea) și urma să fie percepută o dobândă de 15 % pe an. |
| --- | --- |

(42)

La 4 martie 2013, autoritățile estoniene au informat Comisia în legătură cu decizia lor din 28 februarie 2013 de a majora valoarea împrumutului pentru salvare cu 28,7 milioane EUR pe baza unei cereri formulate de Estonian Air în care se precizau nevoile de lichiditate ale acesteia. Din această sumă, 16,6 milioane EUR au fost acordate companiei aeriene la 5 martie 2013, după semnarea unei modificări a acordului de împrumut precedent, în timp ce restul de 12,1 milioane EUR din facilitatea de ajutor pentru salvare a fost furnizat companiei Estonian Air la 28 noiembrie 2014 (22). Termenii împrumutului pentru salvare suplimentar au fost aceiași cu cei ai împrumutului pentru salvare inițial, și anume împrumutul trebuia să fie rambursat inițial cel mai târziu până la 20 iunie 2013 (ulterior rambursarea a fost amânată în urma notificării cazului privind restructurarea) și urma să fie percepută o dobândă de 15 % pe an.

22

| (43) | Valoarea totală a facilității de împrumut pentru salvare a fost, prin urmare, de 37 de milioane EUR și a fost plătită în totalitate companiei Estonian Air în mai multe tranșe, astfel cum este descris în considerentele 40 și 41. |
| --- | --- |

(43)

Valoarea totală a facilității de împrumut pentru salvare a fost, prin urmare, de 37 de milioane EUR și a fost plătită în totalitate companiei Estonian Air în mai multe tranșe, astfel cum este descris în considerentele 40 și 41.

| (44) | La 5 decembrie 2013, la cererea companiei Estonian Air, Estonia a decis să reducă rata dobânzii aferentă împrumutului pentru salvare de la nivelul inițial de 15 % la 7,06 % începând din iulie 2013. Potrivit autorităților estoniene, motivul acestei decizii a fost acela că profilul de risc al companiei aeriene s-a schimbat de la momentul stabilirii ratei în decembrie 2012. |
| --- | --- |

(44)

La 5 decembrie 2013, la cererea companiei Estonian Air, Estonia a decis să reducă rata dobânzii aferentă împrumutului pentru salvare de la nivelul inițial de 15 % la 7,06 % începând din iulie 2013. Potrivit autorităților estoniene, motivul acestei decizii a fost acela că profilul de risc al companiei aeriene s-a schimbat de la momentul stabilirii ratei în decembrie 2012.

4.6.   Ajutorul de restructurare notificat și planul de restructurare (măsura 6)

Ajutorul de restructurare notificat și planul de restructurare (măsura 6)

| (45) | La 20 iunie 2013, Estonia a notificat un ajutor de restructurare în valoare de 40,7 milioane EUR în favoarea Estonian Air sub forma unei injecții de capital, pe baza unui plan de restructurare („planul de restructurare”) acoperind o perioadă de restructurare de cinci ani, din 2013 până în 2017. |
| --- | --- |

(45)

La 20 iunie 2013, Estonia a notificat un ajutor de restructurare în valoare de 40,7 milioane EUR în favoarea Estonian Air sub forma unei injecții de capital, pe baza unui plan de restructurare („planul de restructurare”) acoperind o perioadă de restructurare de cinci ani, din 2013 până în 2017.

4.6.1.   Restabilirea viabilității până în 2016

Restabilirea viabilității până în 2016

| (46) | Planul de restructurare vizează restabilirea viabilității pe termen lung a companiei Estonian Air până în 2016. Planul de restructurare presupune că va fi posibilă inversarea nivelului actual de pierderi de la câștiguri înainte de impozite (EBT) în valoare de -49,2 milioane EUR, în 2012, la atingerea pragului de rentabilitate până în 2015 și la profitabilitate până în 2016. Conform ipotezelor planului de restructurare, Estonian Air va genera câștiguri înainte de impozite (EBT) în valoare de 1,3 milioane EUR până în 2016.

  Tabelul 1


  Profit și pierderi în perioada 2009-2017















  (în milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013(f) | 2014(f) | 2015(f) | 2016(f) | 2017(f) |
| Venituri | 62,759 | 68,583 | 76,514 | 91,508 | 71,884 | 73,587 | 76,584 | 78,790 | 80,490 |
| EBITDA (23) | 2,722 | 3,181 | 6,830. | (10,037) | 6,510 | 8,454 | 9,918 | 10,000 | 10,813 |
| EBT | (4,434) | (2,617) | (17,325) | (49,218) | (7,052) | (1,577) | (0,002) | 1,296 | 2,031 |
| Marja EBT | (7 %) | (4 %) | (23 %) | (54 %) | (10 %) | (2 %) | (0 %) | 2  % | 3  % |
| Total capitaluri proprii | 7,931  (24) | 23,958 | 36,838 | (14,683) | 18,964 | 17,387 | 17,385 | 18,681 | 20,712 |

(46)

Planul de restructurare vizează restabilirea viabilității pe termen lung a companiei Estonian Air până în 2016. Planul de restructurare presupune că va fi posibilă inversarea nivelului actual de pierderi de la câștiguri înainte de impozite (EBT) în valoare de -49,2 milioane EUR, în 2012, la atingerea pragului de rentabilitate până în 2015 și la profitabilitate până în 2016. Conform ipotezelor planului de restructurare, Estonian Air va genera câștiguri înainte de impozite (EBT) în valoare de 1,3 milioane EUR până în 2016.

Tabelul 1

Tabelul 1

Profit și pierderi în perioada 2009-2017

Profit și pierderi în perioada 2009-2017

(în milioane EUR)

2009

2010

2011

2012

2013(f)

2014(f)

2015(f)

2016(f)

2017(f)

Venituri

62,759

68,583

76,514

91,508

71,884

73,587

76,584

78,790

80,490

EBITDA (23)

23

2,722

3,181

6,830.

(10,037)

6,510

8,454

9,918

10,000

10,813

EBT

(4,434)

(2,617)

(17,325)

(49,218)

(7,052)

(1,577)

(0,002)

1,296

2,031

Marja EBT

(7 %)

(4 %)

(23 %)

(54 %)

(10 %)

(2 %)

(0 %)

2  %

3  %

Total capitaluri proprii

7,931  (24)

24

23,958

36,838

(14,683)

18,964

17,387

17,385

18,681

20,712

| (47) | În ceea ce privește profitabilitatea, planul de restructurare vizează atingerea unei rentabilități a capitalului angajat („ROCE”) de 6,2 % și o rentabilitate a capitalului propriu („ROE”) de 6,9 % până în anul 2016, și de 9,8 % și, respectiv, 8,9 % până în 2017.

  Tabelul 2


  Valorile ROCE și ROE prevăzute pentru perioada 2013-2017











  (în milioane EUR) (%) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| ROE | (37,2) | (9,1) | (0,0) | 6,9 | 9,8 |
| ROCE | (6,6) | 0,8 | 7,1 | 6,2 | 8,9 |

(47)

În ceea ce privește profitabilitatea, planul de restructurare vizează atingerea unei rentabilități a capitalului angajat („ROCE”) de 6,2 % și o rentabilitate a capitalului propriu („ROE”) de 6,9 % până în anul 2016, și de 9,8 % și, respectiv, 8,9 % până în 2017.

Tabelul 2

Tabelul 2

Valorile ROCE și ROE prevăzute pentru perioada 2013-2017

Valorile ROCE și ROE prevăzute pentru perioada 2013-2017

(în milioane EUR) (%)

2013

2014

2015

2016

2017

ROE

(37,2)

(9,1)

(0,0)

6,9

9,8

ROCE

(6,6)

0,8

7,1

6,2

8,9

4.6.2.   Măsuri de restructurare

Măsuri de restructurare

| (48) | Pentru a obține rezultatele respective, planul de restructurare prevede o serie de acțiuni-cheie. De exemplu, Estonian Air își reduce dimensiunea flotei, trecând de la 11 aeronave în decembrie 2012 la 7 aeronave în august 2013. De asemenea, compania aeriană își optimizează flota: de la mixul inițial de aeronave (incluzând patru aeronave Embraer E170, trei aeronave Bombardier CRJ900, trei SAAB 340 și o aeronavă Boeing 737), Estonian Air vizează crearea unei flote formate dintr-un singur tip de aeronavă, și anume șapte aeronave CRJ900 până la sfârșitul anului 2015. Dintre cele șapte aeronave, cinci ar urma să fie utilizate în rețeaua de rute a companiei aeriene, iar celelalte două ar urma să fie închiriate cu echipaj sau închiriate în regim charter. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a obține rezultatele respective, planul de restructurare prevede o serie de acțiuni-cheie. De exemplu, Estonian Air își reduce dimensiunea flotei, trecând de la 11 aeronave în decembrie 2012 la 7 aeronave în august 2013. De asemenea, compania aeriană își optimizează flota: de la mixul inițial de aeronave (incluzând patru aeronave Embraer E170, trei aeronave Bombardier CRJ900, trei SAAB 340 și o aeronavă Boeing 737), Estonian Air vizează crearea unei flote formate dintr-un singur tip de aeronavă, și anume șapte aeronave CRJ900 până la sfârșitul anului 2015. Dintre cele șapte aeronave, cinci ar urma să fie utilizate în rețeaua de rute a companiei aeriene, iar celelalte două ar urma să fie închiriate cu echipaj sau închiriate în regim charter.

| (49) | Estonian Air și-a redus rețeaua de rute, trecând de la 24 de rute disponibile în 2012 la 12 rute, dintre care două sunt sezoniere (25). Prin urmare, compania aeriană a întrerupt operarea a 12 rute, care sunt desemnate ca măsuri compensatorii (a se vedea tabelul 4). Reducerea rețelei de rute implică o reducere a capacității de 37 % în ceea ce privește numărul de locuri disponibile pe kilometru (ASK- available seat kilometre) (26) și de 35 % în ceea ce privește numărul de locuri pasageri oferite (în cifrele pentru anul 2013 comparativ cu 2012). În plus, Estonian Air a redus cu 23 % numărul de locuri disponibile pe kilometru pe rutele păstrate ca fiind rute principale. |
| --- | --- |

(49)

Estonian Air și-a redus rețeaua de rute, trecând de la 24 de rute disponibile în 2012 la 12 rute, dintre care două sunt sezoniere (25). Prin urmare, compania aeriană a întrerupt operarea a 12 rute, care sunt desemnate ca măsuri compensatorii (a se vedea tabelul 4). Reducerea rețelei de rute implică o reducere a capacității de 37 % în ceea ce privește numărul de locuri disponibile pe kilometru (ASK- available seat kilometre) (26) și de 35 % în ceea ce privește numărul de locuri pasageri oferite (în cifrele pentru anul 2013 comparativ cu 2012). În plus, Estonian Air a redus cu 23 % numărul de locuri disponibile pe kilometru pe rutele păstrate ca fiind rute principale.

25

ASK- available seat kilometre

26

| (50) | Estonian Air și-a redus deja numărul de angajați de la 337 în aprilie 2012 la 197 în martie 2013 și la aproximativ 160 de angajați în prezent, sub cifra prevăzută în planul inițial de reducere a personalului până la 164 de angajați. În plus, Estonian Air a vândut către Aeroportul din Tallinn o clădire de birouri și un hangar. |
| --- | --- |

(50)

Estonian Air și-a redus deja numărul de angajați de la 337 în aprilie 2012 la 197 în martie 2013 și la aproximativ 160 de angajați în prezent, sub cifra prevăzută în planul inițial de reducere a personalului până la 164 de angajați. În plus, Estonian Air a vândut către Aeroportul din Tallinn o clădire de birouri și un hangar.

| (51) | Conform planului de restructurare, Estonian Air intenționează, de asemenea, să pună în aplicare un nou model de tarifare (mai puține clase de rezervare/grupuri tarifare și reglementări tarifare, precum și dezagregarea produselor vizând generarea unor venituri auxiliare mai ridicate) și o serie de măsuri pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor sale, inclusiv canalele prin care acestea sunt comercializate. În special, Estonian Air intenționează să crească veniturile obținute din campaniile de promovare – în principal prin intermediul canalelor digitale – de la [200-500 de mii] EUR în 2013 la [1,5-2,5] milioane EUR în 2017. De asemenea, noua taxă pentru serviciile online va contribui la creșterea veniturilor de la [200-500 de mii] EUR în 2013 la [1-2] milioane EUR în 2017. Aceste măsuri ar trebui să constribuie la creșterea veniturilor cu [10-20] milioane EUR, în următorii cinci ani. |
| --- | --- |

(51)

Conform planului de restructurare, Estonian Air intenționează, de asemenea, să pună în aplicare un nou model de tarifare (mai puține clase de rezervare/grupuri tarifare și reglementări tarifare, precum și dezagregarea produselor vizând generarea unor venituri auxiliare mai ridicate) și o serie de măsuri pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor sale, inclusiv canalele prin care acestea sunt comercializate. În special, Estonian Air intenționează să crească veniturile obținute din campaniile de promovare – în principal prin intermediul canalelor digitale – de la [200-500 de mii] EUR în 2013 la [1,5-2,5] milioane EUR în 2017. De asemenea, noua taxă pentru serviciile online va contribui la creșterea veniturilor de la [200-500 de mii] EUR în 2013 la [1-2] milioane EUR în 2017. Aceste măsuri ar trebui să constribuie la creșterea veniturilor cu [10-20] milioane EUR, în următorii cinci ani.

| (52) | În plus, conform planului de restructurare, Estonian Air intenționează să pună în aplicare o serie de măsuri în vederea reducerii costurilor, inclusiv semnarea unui acord colectiv privind majorările grilei de salarizare, concediile și utilizarea piloților; introducerea conceptului de angajat multifuncțional, mai ales în cadrul personalului administrativ; un nivel crescut de eficiență a consumului de combustibil prin operațiuni de zbor îmbunătățite, inclusiv putere de decolare redusă și operațiuni de reglaj fin, costuri de distribuție și comisioane reduse; eficiență rezultată din flota formată dintr-un singur tip de aeronavă; și renegocieri contractuale, cum ar fi taxele pentru serviciile de handling la sol, de catering și cele aeroportuare. Aceste măsuri ar trebui să genereze [20-30] de milioane EUR în următorii cinci ani. |
| --- | --- |

(52)

În plus, conform planului de restructurare, Estonian Air intenționează să pună în aplicare o serie de măsuri în vederea reducerii costurilor, inclusiv semnarea unui acord colectiv privind majorările grilei de salarizare, concediile și utilizarea piloților; introducerea conceptului de angajat multifuncțional, mai ales în cadrul personalului administrativ; un nivel crescut de eficiență a consumului de combustibil prin operațiuni de zbor îmbunătățite, inclusiv putere de decolare redusă și operațiuni de reglaj fin, costuri de distribuție și comisioane reduse; eficiență rezultată din flota formată dintr-un singur tip de aeronavă; și renegocieri contractuale, cum ar fi taxele pentru serviciile de handling la sol, de catering și cele aeroportuare. Aceste măsuri ar trebui să genereze [20-30] de milioane EUR în următorii cinci ani.

| (53) | În plus, planul de restructurare are în vedere reorganizarea echipei de conducere de nivel superior a companiei aeriene. |
| --- | --- |

(53)

În plus, planul de restructurare are în vedere reorganizarea echipei de conducere de nivel superior a companiei aeriene.

4.6.3.   Măsuri compensatorii

Măsuri compensatorii

| (54) | Ca parte a restructurării sale, Estonian Air a întrerupt operarea unui număr total de 12 rute, care sunt desemnate ca măsuri compensatorii. De asemenea, planul de restructurare evidențiază faptul că sloturile orare de la Aeroportul Gatwick din Londra (LGW), Helsinki (HEL) și Viena (VIE) la care s-a renunțat ar trebui să fie luate în considerare ca măsuri compensatorii, întrucât acestea sunt aeroporturi coordonate (cu probleme de capacitate).

  Tabelul 3


  Rute desemnate ca măsuri compensatorii











  (%) |
| --- | --- |
| Destinația | Factor de încărcare (2012) | Contribuția de nivel 1 (27) (2012) | Contribuția DOC (28) (2012) | Marja de rentabilitate (2012) | Capacitatea la care s-a renunțat, exprimată în ASK (% în comparație cu capacitatea totală dinaintea restructurării) |
| Hanovra (HAJ) | 66 | 82 | –18 | –67 | 2 |
| Helsinki (HEL) | 54 | 60 | –64 | – 126 | 1 |
| Joensuu (JOE) | 60 | 77 | –35 | – 111 | 0 |
| Jyväskylä (JYV) | 53 | 76 | –40 | – 117 | 0 |
| Kajaani (KAJ) | 42 | 75 | –82 | – 168 | 0 |
| Riga (RIX) | 45 | 59 | – 143 | – 310 | 1 |
| London Gatwick (LGW) | 80 | 85 | –1 | –36 | 5 |
| Tartu (TAY) | 42 | 62 | – 100 | – 183 | 1 |
| Tbilisi (TBS) | 76 | 84 | –27 | –89 | 4 |
| Kuressaare (URE) | 33 | 86 | 8 | –36 | 0 |
| Veneția (VCE) | 87 | 84 | 10 | –35 | 1 |
| Viena (VIE) | 71 | 84 | –13 | –59 | 3 |

(54)

Ca parte a restructurării sale, Estonian Air a întrerupt operarea unui număr total de 12 rute, care sunt desemnate ca măsuri compensatorii. De asemenea, planul de restructurare evidențiază faptul că sloturile orare de la Aeroportul Gatwick din Londra (LGW), Helsinki (HEL) și Viena (VIE) la care s-a renunțat ar trebui să fie luate în considerare ca măsuri compensatorii, întrucât acestea sunt aeroporturi coordonate (cu probleme de capacitate).

Tabelul 3

Tabelul 3

Rute desemnate ca măsuri compensatorii

Rute desemnate ca măsuri compensatorii

(%)

Destinația

Factor de încărcare (2012)

Contribuția de nivel 1 (27) (2012)

27

Contribuția DOC (28) (2012)

28

Marja de rentabilitate (2012)

Capacitatea la care s-a renunțat, exprimată în ASK (% în comparație cu capacitatea totală dinaintea restructurării)

Hanovra (HAJ)

66

82

–18

–67

2

Helsinki (HEL)

54

60

–64

– 126

1

Joensuu (JOE)

60

77

–35

– 111

0

Jyväskylä (JYV)

53

76

–40

– 117

0

Kajaani (KAJ)

42

75

–82

– 168

0

Riga (RIX)

45

59

– 143

– 310

1

London Gatwick (LGW)

80

85

–1

–36

5

Tartu (TAY)

42

62

– 100

– 183

1

Tbilisi (TBS)

76

84

–27

–89

4

Kuressaare (URE)

33

86

8

–36

0

Veneția (VCE)

87

84

10

–35

1

Viena (VIE)

71

84

–13

–59

3

4.6.4.   Contribuția proprie

Contribuția proprie

| (55) | Conform planului de restructurare, contribuția proprie ar fi de 27,8 milioane EUR din vânzarea planificată a trei aeronave în 2015, 7,5 milioane EUR din vânzarea de bunuri, 2 milioane EUR din vânzarea de alte active neesențiale și 0,7 milioane EUR dintr-un nou împrumut acordat de [...]. Având în vedere costurile totale de restructurare în valoare de 78,7 milioane EUR, contribuția proprie (în valoare totală de 38 de milioane EUR) ar acoperi 48,3 % din costurile de restructurare. Restul costurilor de restructurare ar fi finanțate printr-un ajutor de restructurare acordat de Estonia, în valoare de 40,7 milioane EUR sub formă de capital propriu, din care o parte ar fi utilizată pentru a rambursa împrumutul pentru salvare. |
| --- | --- |

(55)

Conform planului de restructurare, contribuția proprie ar fi de 27,8 milioane EUR din vânzarea planificată a trei aeronave în 2015, 7,5 milioane EUR din vânzarea de bunuri, 2 milioane EUR din vânzarea de alte active neesențiale și 0,7 milioane EUR dintr-un nou împrumut acordat de [...]. Având în vedere costurile totale de restructurare în valoare de 78,7 milioane EUR, contribuția proprie (în valoare totală de 38 de milioane EUR) ar acoperi 48,3 % din costurile de restructurare. Restul costurilor de restructurare ar fi finanțate printr-un ajutor de restructurare acordat de Estonia, în valoare de 40,7 milioane EUR sub formă de capital propriu, din care o parte ar fi utilizată pentru a rambursa împrumutul pentru salvare.

4.6.5.   Analiza riscului și a scenariilor

Analiza riscului și a scenariilor

| (56) | Planul de restructurare prevede o analiză a scenariilor care include, pe lângă scenariul de bază pe care se bazează planul de restructurare, scenariul cel mai favorabil („scenariul optimist”) și scenariul cel mai nefavorabil („scenariul pesimist”). Pe de o parte, scenariul optimist presupune o creștere anuală a PIB-ului în Europa de 5 %, o creștere a veniturilor auxiliare de 7 milioane EUR rezultată din îmbunătățirea poziționării produselor și o creștere medie de 5 % a numărului de pasageri. Conform planului de restructurare, scenariul optimist ar genera valori pozitive ale EBT deja din 2014. Pe de altă parte, scenariul pesimist se bazează pe ipoteza conform căreia creșterea PIB-ului în Europa va continua să fie redusă până în 2017, ceea ce va conduce la o scădere cu 12 % a numărului de pasageri. Consecințele negative ale scăderii numărului de pasageri ar fi totuși atenuate de o serie de măsuri de gestionare, și anume o reducere de 10 % a frecvenței curselor dus-întors, o creștere de 1 % a prețului biletelor, o creștere a numărului de venituri auxiliare de la 4,5 EUR per pasager în 2015 la 6,5 EUR per pasager în 2017, o reducere de 10 % a costurilor de consultanță și a altor costuri departamentale și o reducere suplimentară a echipajului (5 piloți și 5 membri ai echipajului de cabină între 2014 și 2016). Ținând seama de măsurile de gestionare cu efect de atenuare, scenariul pesimist ar avea ca rezultat valori ușor pozitive ale EBT în 2017, însă ar conduce în continuare la o valoare negativă a fluxului de numerar net înainte de finanțare. Planul de restructurare arată că în niciunul dintre scenarii nu ar fi necesară o finanțare suplimentară.

  Tabelul 4


  Analiza scenariilor 2013-2017












  (în milioane EUR) |
| --- | --- |
| | | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Scenariul optimist | EBT | [(8)-(7)] | [0-1] | [3-4] | [6-7] | [9-10] |
| Flux de numerar net înainte de finanțare | [(10)-(9)] | [7-8] | [6-7] | [5-6] | [8-9] |
| Scenariul pesimist | EBT | [(8)-(7)] | [(4)-(3)] | [(3)-(2)] | [(1)-0] | [0-1] |
| Flux de numerar net înainte de finanțare | [(10)-(9)] | [2-3] | [1-2] | [(1)-0] | [(1)-0] |

(56)

Planul de restructurare prevede o analiză a scenariilor care include, pe lângă scenariul de bază pe care se bazează planul de restructurare, scenariul cel mai favorabil („scenariul optimist”) și scenariul cel mai nefavorabil („scenariul pesimist”). Pe de o parte, scenariul optimist presupune o creștere anuală a PIB-ului în Europa de 5 %, o creștere a veniturilor auxiliare de 7 milioane EUR rezultată din îmbunătățirea poziționării produselor și o creștere medie de 5 % a numărului de pasageri. Conform planului de restructurare, scenariul optimist ar genera valori pozitive ale EBT deja din 2014. Pe de altă parte, scenariul pesimist se bazează pe ipoteza conform căreia creșterea PIB-ului în Europa va continua să fie redusă până în 2017, ceea ce va conduce la o scădere cu 12 % a numărului de pasageri. Consecințele negative ale scăderii numărului de pasageri ar fi totuși atenuate de o serie de măsuri de gestionare, și anume o reducere de 10 % a frecvenței curselor dus-întors, o creștere de 1 % a prețului biletelor, o creștere a numărului de venituri auxiliare de la 4,5 EUR per pasager în 2015 la 6,5 EUR per pasager în 2017, o reducere de 10 % a costurilor de consultanță și a altor costuri departamentale și o reducere suplimentară a echipajului (5 piloți și 5 membri ai echipajului de cabină între 2014 și 2016). Ținând seama de măsurile de gestionare cu efect de atenuare, scenariul pesimist ar avea ca rezultat valori ușor pozitive ale EBT în 2017, însă ar conduce în continuare la o valoare negativă a fluxului de numerar net înainte de finanțare. Planul de restructurare arată că în niciunul dintre scenarii nu ar fi necesară o finanțare suplimentară.

Tabelul 4

Tabelul 4

Analiza scenariilor 2013-2017

Analiza scenariilor 2013-2017

(în milioane EUR)

2013

2014

2015

2016

2017

Scenariul optimist

EBT

[(8)-(7)]

[0-1]

[3-4]

[6-7]

[9-10]

Flux de numerar net înainte de finanțare

[(10)-(9)]

[7-8]

[6-7]

[5-6]

[8-9]

Scenariul pesimist

EBT

[(8)-(7)]

[(4)-(3)]

[(3)-(2)]

[(1)-0]

[0-1]

Flux de numerar net înainte de finanțare

[(10)-(9)]

[2-3]

[1-2]

[(1)-0]

[(1)-0]

| (57) | De asemenea, planul de restructurare prevede o analiză de sensibilitate în scenariul de bază care acoperă o serie de factori selectați: o scădere cu 5 % sau cu 10 % a țintelor de randament, o scădere cu 5 % a numărului de pasageri, o creștere cu 5 % sau cu 10 % a costurilor carburanților, o scădere cu 5 % sau cu 10 % a prețului țintă de vânzare al aeronavelor care urmau să fie vândute în 2015 (a se vedea considerentul 55 de mai sus), precum și o apreciere și depreciere de 5 % a cursului de schimb USD/EUR. Planul de restructurare ia în considerare impactul pe care fiecare factor examinat individual l-ar avea asupra redresării companiei aeriene și concluzionează că o finanțare suplimentară cuprinsă între [1-10] milioane EUR și [30-40] milioane EUR ar fi necesară în toate scenariile (cu excepția cazului în care există o apreciere de 5 % a cursului de schimb USD/EUR). În plus, în majoritatea cazurilor, pragul de rentabilitate nu ar putea fi atins până la sfârșitul perioadei de restructurare planificată, și anume 2017. |
| --- | --- |

(57)

De asemenea, planul de restructurare prevede o analiză de sensibilitate în scenariul de bază care acoperă o serie de factori selectați: o scădere cu 5 % sau cu 10 % a țintelor de randament, o scădere cu 5 % a numărului de pasageri, o creștere cu 5 % sau cu 10 % a costurilor carburanților, o scădere cu 5 % sau cu 10 % a prețului țintă de vânzare al aeronavelor care urmau să fie vândute în 2015 (a se vedea considerentul 55 de mai sus), precum și o apreciere și depreciere de 5 % a cursului de schimb USD/EUR. Planul de restructurare ia în considerare impactul pe care fiecare factor examinat individual l-ar avea asupra redresării companiei aeriene și concluzionează că o finanțare suplimentară cuprinsă între [1-10] milioane EUR și [30-40] milioane EUR ar fi necesară în toate scenariile (cu excepția cazului în care există o apreciere de 5 % a cursului de schimb USD/EUR). În plus, în majoritatea cazurilor, pragul de rentabilitate nu ar putea fi atins până la sfârșitul perioadei de restructurare planificată, și anume 2017.

4.7.   Planul de restructurare modificat din 31 octombrie 2014

Planul de restructurare modificat din 31 octombrie 2014

| (58) | La 31 octombrie 2014, autoritățile estoniene au prezentat un plan de restructurare modificat considerabil. Modificările aduse planului se referă, în special, la următoarele:






  1. | proiectul de achiziționare a Estonian Air de către un investitor privat, grupul eston de investiții Infortar (29), care este preconizat să achiziționeze o participație de [...] % de la Estonia până la [...] 2015; |
| --- | --- | --- |

(58)

La 31 octombrie 2014, autoritățile estoniene au prezentat un plan de restructurare modificat considerabil. Modificările aduse planului se referă, în special, la următoarele:

1.

proiectul de achiziționare a Estonian Air de către un investitor privat, grupul eston de investiții Infortar (29), care este preconizat să achiziționeze o participație de [...] % de la Estonia până la [...] 2015;

29

| 2. | prelungirea perioadei de restructurare de la cinci la mai mult de șase ani, devansând data de începere de la 2013 la noiembrie 2010 și modificând data de încheiere de la sfârșitul anului 2017 la noiembrie 2016; |
| --- | --- |

2.

prelungirea perioadei de restructurare de la cinci la mai mult de șase ani, devansând data de începere de la 2013 la noiembrie 2010 și modificând data de încheiere de la sfârșitul anului 2017 la noiembrie 2016;

| 3. | un plan de afaceri modificat, luând în considerare privatizarea și sinergiile preconizate cu operatorul de transport cu feribotul, Tallink, parțial deținut de Infortar, precum și ajustări suplimentare datorate evoluțiilor recente (criza din Ucraina, un număr de pasageri mai mic decât cel preconizat pe anumite rute din cauza concurenței etc.). |
| --- | --- |

3.

un plan de afaceri modificat, luând în considerare privatizarea și sinergiile preconizate cu operatorul de transport cu feribotul, Tallink, parțial deținut de Infortar, precum și ajustări suplimentare datorate evoluțiilor recente (criza din Ucraina, un număr de pasageri mai mic decât cel preconizat pe anumite rute din cauza concurenței etc.).

| (59) | Devansând data de începere a perioadei de restructurare la luna noiembrie 2010, planul de restructurare modificat include, de asemenea, ca ajutor de restructurare, injecția de capital din 2010 (măsura 3) și cea din 2011-2012 (măsura 4). Cuantumul total al ajutorului de restructurare ar crește, prin urmare, de la 40,7 milioane EUR, conform planului de restructurare inițial, la 84,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

(59)

Devansând data de începere a perioadei de restructurare la luna noiembrie 2010, planul de restructurare modificat include, de asemenea, ca ajutor de restructurare, injecția de capital din 2010 (măsura 3) și cea din 2011-2012 (măsura 4). Cuantumul total al ajutorului de restructurare ar crește, prin urmare, de la 40,7 milioane EUR, conform planului de restructurare inițial, la 84,7 milioane EUR.

| (60) | Ca rezultat al prelungirii perioadei de restructurare și a intrării planificate a unui investitor privat în 2015, planul de restructurare modificat acoperă trei strategii comerciale distincte bazate pe planuri de afaceri separate din aceeași perioadă:






  1. | 2011-aprilie 2012: Strategie de extindere și de dezvoltare a unui operator regional de tip radial (finanțat în mare parte prin cele două injecții de capital de stat în cadrul măsurilor 3 și 4 și pe baza unui plan de afaceri elaborat de noua conducere numită după achiziționarea de către stat a 90 % din acțiunile Estonian Air în noiembrie 2010), care presupune, printre altele:






  (a) | extinderea flotei de la 8 la 11 aeronave (plus alte 2 la comandă); |
| --- | --- | --- | --- |

(60)

Ca rezultat al prelungirii perioadei de restructurare și a intrării planificate a unui investitor privat în 2015, planul de restructurare modificat acoperă trei strategii comerciale distincte bazate pe planuri de afaceri separate din aceeași perioadă:

1.

2011-aprilie 2012: Strategie de extindere și de dezvoltare a unui operator regional de tip radial (finanțat în mare parte prin cele două injecții de capital de stat în cadrul măsurilor 3 și 4 și pe baza unui plan de afaceri elaborat de noua conducere numită după achiziționarea de către stat a 90 % din acțiunile Estonian Air în noiembrie 2010), care presupune, printre altele:

(a)

extinderea flotei de la 8 la 11 aeronave (plus alte 2 la comandă);

| (b) | dezvoltarea Aeroportului din Tallinn într-un nod regional cu un număr semnificativ mai mare de rute operate (de la 13 în martie 2011 la 24 în septembrie 2012); |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea Aeroportului din Tallinn într-un nod regional cu un număr semnificativ mai mare de rute operate (de la 13 în martie 2011 la 24 în septembrie 2012);

| (c) | creșterea numărului de angajați de la 255 la 337; |
| --- | --- |

(c)

creșterea numărului de angajați de la 255 la 337;

| 2. | aprilie 2012-2014: Strategie de reducere a capacității și de modificare a modelului de afaceri într-o rețea regională de transport dintr-un punct în altul, cu accent pe un număr limitat de rute principale. Măsurile includ, printre altele:






  (a) | reducerea flotei de la 11 la 7 aeronave; |
| --- | --- | --- |

2.

aprilie 2012-2014: Strategie de reducere a capacității și de modificare a modelului de afaceri într-o rețea regională de transport dintr-un punct în altul, cu accent pe un număr limitat de rute principale. Măsurile includ, printre altele:

(a)

reducerea flotei de la 11 la 7 aeronave;

| (b) | reducerea numărului de rute operate de la 24 la 12 rute; |
| --- | --- |

(b)

reducerea numărului de rute operate de la 24 la 12 rute;

| (c) | reducerea numărului de angajați de la 337 la 164; |
| --- | --- |

(c)

reducerea numărului de angajați de la 337 la 164;

| (d) | înlocuirea directorul executiv și a echipei de conducere; |
| --- | --- |

(d)

înlocuirea directorul executiv și a echipei de conducere;

| 3. | 2015-2016: Strategie care prevede intrarea unui investitor privat, sinergii cu operatorul de transport cu feribotul Tallink și ajustări suplimentare luând în considerare performanțele slabe din 2014:






  (a) | axarea în continuare pe cele [5-15] rute principale, însă o creștere a numărului de rute sezoniere de la [1-5] la [5-10] până în 2016; |
| --- | --- | --- |

3.

2015-2016: Strategie care prevede intrarea unui investitor privat, sinergii cu operatorul de transport cu feribotul Tallink și ajustări suplimentare luând în considerare performanțele slabe din 2014:

(a)

axarea în continuare pe cele [5-15] rute principale, însă o creștere a numărului de rute sezoniere de la [1-5] la [5-10] până în 2016;

| (b) | completarea numărului actual de 7 aeronave cu [...] aeronave de transport regional de mici dimensiuni ATR42s (închiriate cu echipaj) pentru a deservi rutele sezoniere suplimentare; |
| --- | --- |

(b)

completarea numărului actual de 7 aeronave cu [...] aeronave de transport regional de mici dimensiuni ATR42s (închiriate cu echipaj) pentru a deservi rutele sezoniere suplimentare;

| (c) | utilizarea sinergiilor pentru venituri și costuri cu investitorul privat și filialele acestuia (feribotul Tallink, hoteluri, servicii de taxi etc.). |
| --- | --- |

(c)

utilizarea sinergiilor pentru venituri și costuri cu investitorul privat și filialele acestuia (feribotul Tallink, hoteluri, servicii de taxi etc.).

| (61) | Autoritățile estoniene susțin că, în pofida strategiilor modificate, perioada de restructurare din noiembrie 2010 până în noiembrie 2016, și anume de la achiziționarea de către stat a 90 % din acțiunile Estonian Air până la restabilirea profitabilității companiei aeriene, în conformitate cu planul de restructurare modificat, poate fi considerată ca făcând parte dintr-un singur proces continuu de restructurare cu obiectivul unic de a face compania aeriană rentabilă și sustenabilă din punct de vedere economic. Autoritățile estoniene susțin că acesta este un singur proces pe termen lung, cu tactici în schimbare pentru a obține rezultatele dorite; după ce s-a constatat că strategia privind sistemul radial nu a funcționat, aceasta a fost abandonată și înlocuită cu o strategie diferită, dar vizând același obiectiv de rentabilitate și sustenabilitate. |
| --- | --- |

(61)

Autoritățile estoniene susțin că, în pofida strategiilor modificate, perioada de restructurare din noiembrie 2010 până în noiembrie 2016, și anume de la achiziționarea de către stat a 90 % din acțiunile Estonian Air până la restabilirea profitabilității companiei aeriene, în conformitate cu planul de restructurare modificat, poate fi considerată ca făcând parte dintr-un singur proces continuu de restructurare cu obiectivul unic de a face compania aeriană rentabilă și sustenabilă din punct de vedere economic. Autoritățile estoniene susțin că acesta este un singur proces pe termen lung, cu tactici în schimbare pentru a obține rezultatele dorite; după ce s-a constatat că strategia privind sistemul radial nu a funcționat, aceasta a fost abandonată și înlocuită cu o strategie diferită, dar vizând același obiectiv de rentabilitate și sustenabilitate.

| (62) | Planul de restructurare modificat prevede restabilirea viabilității până în 2016, la sfârșitul perioadei de restructurare de 6 ani, astfel cum se arată în tabelul 5.

  Tabelul 5


  Profit și pierdere 2011-2016












  (în milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014(f) | 2015(f) | 2016(f) |
| Venituri | 76,514 | 91,508 | 72,123 | 68,463 | 81,244 | 97,098 |
| EBITDA | (6,830) | (10,037) | 6,943 | 5,735 | 11,907 | 21,715 |
| EBT | (17,325) | (49,218) | (8,124) | (11,417) | (3,316) | 3,874 |
| Marja EBT | (23 %) | (54 %) | (11 %) | (17 %) | (4 %) | 4  % |
| Total capitaluri proprii | 36,838 | (14,683) | (22,808) | (32,406) | 6,548 | 10,423 |

(62)

Planul de restructurare modificat prevede restabilirea viabilității până în 2016, la sfârșitul perioadei de restructurare de 6 ani, astfel cum se arată în tabelul 5.

Tabelul 5

Tabelul 5

Profit și pierdere 2011-2016

Profit și pierdere 2011-2016

(în milioane EUR)

2011

2012

2013

2014(f)

2015(f)

2016(f)

Venituri

76,514

91,508

72,123

68,463

81,244

97,098

EBITDA

(6,830)

(10,037)

6,943

5,735

11,907

21,715

EBT

(17,325)

(49,218)

(8,124)

(11,417)

(3,316)

3,874

Marja EBT

(23 %)

(54 %)

(11 %)

(17 %)

(4 %)

4  %

Total capitaluri proprii

36,838

(14,683)

(22,808)

(32,406)

6,548

10,423

| (63) | Comparativ cu planul de restructurare inițial, compania aeriană ar trebui să se axeze mai mult pe rutele și activitățile economice secundare (de exemplu, adăugând noi rute sezoniere sau extinzând activitatea de închiriere de aeronave cu echipaj). De asemenea, compania aeriană ar trebui să profite de o serie de sinergii pe care le poate dezvolta atât pentru venituri, cât și pentru costuri cu Tallink. Prin urmare, planul de restructurare modificat prevede o creștere mult mai mare a veniturilor în 2015 și 2016 decât planul de restructurare inițial. |
| --- | --- |

(63)

Comparativ cu planul de restructurare inițial, compania aeriană ar trebui să se axeze mai mult pe rutele și activitățile economice secundare (de exemplu, adăugând noi rute sezoniere sau extinzând activitatea de închiriere de aeronave cu echipaj). De asemenea, compania aeriană ar trebui să profite de o serie de sinergii pe care le poate dezvolta atât pentru venituri, cât și pentru costuri cu Tallink. Prin urmare, planul de restructurare modificat prevede o creștere mult mai mare a veniturilor în 2015 și 2016 decât planul de restructurare inițial.

| (64) | În ceea ce privește contribuția proprie, planul de restructurare modificat prevede o contribuție proprie totală de [100-150] milioane EUR, reprezentând [50-60] % din costurile de restructurare. Această sumă include, pe lângă veniturile obținute din vânzările de active și un nou împrumut, incluse deja în planul de restructurare notificat inițial, finanțarea acordată în 2010 sub formă de capitaluri proprii și împrumuturi de SAS ([...] milioane EUR), finanțarea pentru achiziționarea de aeronave obținută în 2011 de la Export Development Canada (EDC) și [...] ([...] milioane EUR), o contribuție de capital planificată din partea Infortar în 2015 ([...] milioane EUR) și o linie de credit intragrup care urma să fie furnizată de Infortar în 2015 ([...] milioane EUR). |
| --- | --- |

(64)

În ceea ce privește contribuția proprie, planul de restructurare modificat prevede o contribuție proprie totală de [100-150] milioane EUR, reprezentând [50-60] % din costurile de restructurare. Această sumă include, pe lângă veniturile obținute din vânzările de active și un nou împrumut, incluse deja în planul de restructurare notificat inițial, finanțarea acordată în 2010 sub formă de capitaluri proprii și împrumuturi de SAS ([...] milioane EUR), finanțarea pentru achiziționarea de aeronave obținută în 2011 de la Export Development Canada (EDC) și [...] ([...] milioane EUR), o contribuție de capital planificată din partea Infortar în 2015 ([...] milioane EUR) și o linie de credit intragrup care urma să fie furnizată de Infortar în 2015 ([...] milioane EUR).

| (65) | Măsurile compensatorii propuse în planul de restructurare modificat includ reducerea flotei, întreruperea unor rute și reducerea aferentă a cotei de piață. Între 2010 și 2016, compania aeriană și-ar fi redus flota permanentă cu o aeronavă (de la opt la șapte). În comparație cu 2012, reducerea în 2016 ar fi de până la patru aeronave. În plus, între 2010 și 2016, planul de restructurare modificat prevede o reducere globală a numărului de rute de la [20-25] la [15-20]. În timp ce compania aeriană a renunțat la opt rute (Atena, Barcelona, Dublin, Roma, Hamburg, Londra, Berlin și Kuressaare), ar urma să fie adăugate trei rute (Göteborg, Split și Trondheim). Pe ansamblu, capacitatea de zbor ar rămâne stabilă, cu [1 000-1 200] de milioane ASK în 2016, comparativ cu [1 000-1 200] de milioane ASK în 2011. În ceea ce privește cota de piață a Estonian Air, autoritățile estoniene susțin că aceasta a scăzut de la 40,2 % în 2012 la 26,3 % în 2014. |
| --- | --- |

(65)

Măsurile compensatorii propuse în planul de restructurare modificat includ reducerea flotei, întreruperea unor rute și reducerea aferentă a cotei de piață. Între 2010 și 2016, compania aeriană și-ar fi redus flota permanentă cu o aeronavă (de la opt la șapte). În comparație cu 2012, reducerea în 2016 ar fi de până la patru aeronave. În plus, între 2010 și 2016, planul de restructurare modificat prevede o reducere globală a numărului de rute de la [20-25] la [15-20]. În timp ce compania aeriană a renunțat la opt rute (Atena, Barcelona, Dublin, Roma, Hamburg, Londra, Berlin și Kuressaare), ar urma să fie adăugate trei rute (Göteborg, Split și Trondheim). Pe ansamblu, capacitatea de zbor ar rămâne stabilă, cu [1 000-1 200] de milioane ASK în 2016, comparativ cu [1 000-1 200] de milioane ASK în 2011. În ceea ce privește cota de piață a Estonian Air, autoritățile estoniene susțin că aceasta a scăzut de la 40,2 % în 2012 la 26,3 % în 2014.

| (66) | În ceea ce privește intrarea pe piață a unui investitor privat, planul de restructurare modificat prevede că Infortar nu va plăti nimic către stat pentru participația sa în cadrul Estonian Air. În schimb, acesta ar urma să furnizeze o injecție de capital în valoare de [...] milioane EUR în Estonian Air (dobândind astfel până în aprilie 2015 între [...] din acțiunile sale), la care se adaugă o nouă linie de credit intragrup în valoare de [...] milioane EUR. Estonia ar urma să furnizeze restul împrumutului pentru salvare (până la [...] milioane EUR), iar ulterior să anuleze cea mai mare parte a împrumuturilor sale (până la [...] milioane EUR [...]) și să renunțe la participația sa convenind o reducere a capitalului social la zero și apoi renunțând la dreptul său de a subscrie pentru noua majorare de capital, cu posibilitatea de a reține totodată până la [...] % din acțiunile Estonian Air. |
| --- | --- |

(66)

În ceea ce privește intrarea pe piață a unui investitor privat, planul de restructurare modificat prevede că Infortar nu va plăti nimic către stat pentru participația sa în cadrul Estonian Air. În schimb, acesta ar urma să furnizeze o injecție de capital în valoare de [...] milioane EUR în Estonian Air (dobândind astfel până în aprilie 2015 între [...] din acțiunile sale), la care se adaugă o nouă linie de credit intragrup în valoare de [...] milioane EUR. Estonia ar urma să furnizeze restul împrumutului pentru salvare (până la [...] milioane EUR), iar ulterior să anuleze cea mai mare parte a împrumuturilor sale (până la [...] milioane EUR [...]) și să renunțe la participația sa convenind o reducere a capitalului social la zero și apoi renunțând la dreptul său de a subscrie pentru noua majorare de capital, cu posibilitatea de a reține totodată până la [...] % din acțiunile Estonian Air.

| (67) | Infortar nu a fost selectat pe baza unei licitații deschise, transparente și necondiționate, ci mai degrabă prin negocieri directe cu Estonia. Autoritățile estoniene susțin că nu a existat suficient timp pentru a organiza un proces de licitație îndelungat și că au abordat în mod activ o serie de investitori potențiali, în timp ce alții au avut, de asemenea, ocazia să își exprime interesele. Infortar a fost singurul care și-a exprimat un interes real, susținut de o contribuție la planul de restructurare modificat. În plus, autoritățile estoniene susțin că valoarea Estonian Air a fost stabilită de către un expert independent și cu renume, care a concluzionat că valoarea totală a capitalului Estonian Air la 31 martie 2015, din punctul de vedere al unui potențial investitor privat, s-ar înscrie într-o marjă de [...] milioane EUR. |
| --- | --- |

(67)

Infortar nu a fost selectat pe baza unei licitații deschise, transparente și necondiționate, ci mai degrabă prin negocieri directe cu Estonia. Autoritățile estoniene susțin că nu a existat suficient timp pentru a organiza un proces de licitație îndelungat și că au abordat în mod activ o serie de investitori potențiali, în timp ce alții au avut, de asemenea, ocazia să își exprime interesele. Infortar a fost singurul care și-a exprimat un interes real, susținut de o contribuție la planul de restructurare modificat. În plus, autoritățile estoniene susțin că valoarea Estonian Air a fost stabilită de către un expert independent și cu renume, care a concluzionat că valoarea totală a capitalului Estonian Air la 31 martie 2015, din punctul de vedere al unui potențial investitor privat, s-ar înscrie într-o marjă de [...] milioane EUR.

5.   DECIZIILE DE INIȚIERE A PROCEDURII

DECIZIILE DE INIȚIERE A PROCEDURII

5.1.   Deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare

Deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare

| (68) | La 20 februarie 2013, Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare cu privire la măsurile acordate în trecut (măsurile 1-4) și la facilitatea de împrumut pentru salvare. La 4 martie 2013, Comisia a extins procedura oficială de investigare la majorarea facilității de împrumut pentru salvare. |
| --- | --- |

(68)

La 20 februarie 2013, Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare cu privire la măsurile acordate în trecut (măsurile 1-4) și la facilitatea de împrumut pentru salvare. La 4 martie 2013, Comisia a extins procedura oficială de investigare la majorarea facilității de împrumut pentru salvare.

| (69) | În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a subliniat faptul că Estonian Air a înregistrat pierderi semnificative în mod constant începând din 2006. În plus, Comisia a observat că Estonian Air a prezentat unele dintre semnele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate în sensul Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (30) („Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004”) și că mai mult de jumătate din capitalul acesteia a dispărut între 2010 și 2011. De asemenea, până la sfârșitul lunii iulie 2012, Estonian Air a ajuns într-o situație de faliment tehnic conform legislației estone. Pe baza celor de mai sus, opinia preliminară a Comisiei a fost că Estonian Air putea fi considerată drept întreprindere aflată în dificultate în perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(69)

În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a subliniat faptul că Estonian Air a înregistrat pierderi semnificative în mod constant începând din 2006. În plus, Comisia a observat că Estonian Air a prezentat unele dintre semnele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate în sensul Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (30) („Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004”) și că mai mult de jumătate din capitalul acesteia a dispărut între 2010 și 2011. De asemenea, până la sfârșitul lunii iulie 2012, Estonian Air a ajuns într-o situație de faliment tehnic conform legislației estone. Pe baza celor de mai sus, opinia preliminară a Comisiei a fost că Estonian Air putea fi considerată drept întreprindere aflată în dificultate în perioada 2009-2012.

30

| (70) | Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile în ceea ce privește măsurile examinate și a ajuns la concluzia preliminară că acestea au implicat ajutor de stat incompatibil. În ceea ce privește măsura 1, deși s-a constatat că aceasta a fost efectuată în condiții pari passu de către cei trei acționari ai companiei aeriene de la momentul respectiv, Comisia a observat că noile acțiuni au fost plătite în numerar sau prin intermediul unei conversii a împrumuturilor în acțiuni. Întrucât Comisia nu deținea informații detaliate cu privire la acționarii care au injectat sume noi și cei care au acceptat o conversie a împrumuturilor în acțiuni, Comisia nu putea exclude prezența unui avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și, prin urmare, a ajuns la concluzia preliminară că măsura 1 a implicat ajutor de stat ilegal. În ceea ce privește compatibilitatea cu piața internă, Comisia a observat că, având în vedere dificultățile companiei aeriene, doar articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat părea aplicabil. Cu toate acestea, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că acest lucru nu este valabil, întrucât măsura 1 nu îndeplinea mai multe criterii din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. |
| --- | --- |

(70)

Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile în ceea ce privește măsurile examinate și a ajuns la concluzia preliminară că acestea au implicat ajutor de stat incompatibil. În ceea ce privește măsura 1, deși s-a constatat că aceasta a fost efectuată în condiții pari passu de către cei trei acționari ai companiei aeriene de la momentul respectiv, Comisia a observat că noile acțiuni au fost plătite în numerar sau prin intermediul unei conversii a împrumuturilor în acțiuni. Întrucât Comisia nu deținea informații detaliate cu privire la acționarii care au injectat sume noi și cei care au acceptat o conversie a împrumuturilor în acțiuni, Comisia nu putea exclude prezența unui avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și, prin urmare, a ajuns la concluzia preliminară că măsura 1 a implicat ajutor de stat ilegal. În ceea ce privește compatibilitatea cu piața internă, Comisia a observat că, având în vedere dificultățile companiei aeriene, doar articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat părea aplicabil. Cu toate acestea, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că acest lucru nu este valabil, întrucât măsura 1 nu îndeplinea mai multe criterii din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004.

măsura 1

pari passu

| (71) | În ceea ce privește măsura 2, Comisia a observat că, la momentul vânzării, Aeroportul din Tallinn era deținut în proporție de 100 % de Estonia și ținea de competența Ministerului Afacerilor Economice și Comunicațiilor, fapt care părea să indice că acțiunile Aeroportului din Tallinn puteau fi considerate imputabile statului. În plus, întrucât nu a avut loc nicio licitație deschisă, transparentă și necondiționată, Comisia nu a putut exclude în mod automat prezența unui avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și a ajuns la concluzia preliminară că măsura 2 a implicat ajutor de stat ilegal. De asemenea, aceasta a ajuns la concluzia preliminară că respectivul ajutor era incompatibil, întrucât criteriile din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 nu erau îndeplinite, inclusiv printr-o posibilă încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”. |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește măsura 2, Comisia a observat că, la momentul vânzării, Aeroportul din Tallinn era deținut în proporție de 100 % de Estonia și ținea de competența Ministerului Afacerilor Economice și Comunicațiilor, fapt care părea să indice că acțiunile Aeroportului din Tallinn puteau fi considerate imputabile statului. În plus, întrucât nu a avut loc nicio licitație deschisă, transparentă și necondiționată, Comisia nu a putut exclude în mod automat prezența unui avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și a ajuns la concluzia preliminară că măsura 2 a implicat ajutor de stat ilegal. De asemenea, aceasta a ajuns la concluzia preliminară că respectivul ajutor era incompatibil, întrucât criteriile din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 nu erau îndeplinite, inclusiv printr-o posibilă încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”.

măsura 2

| (72) | În ceea ce privește măsura 3, Comisia a notat inițial că aceasta nu a fost realizată în condiții pari passu. De asemenea, aceasta a subliniat faptul că – astfel cum s-a întâmplat pentru măsura 2 – contribuțiile din partea statului și a SAS au avut o natură diferită (finanțare nouă din partea statului vs. conversia datoriei din partea SAS) și nu erau în cuantumuri comparabile. În ceea ce privește planul de afaceri din 2010, Comisia și-a exprimat îndoiala că acesta ar putea fi considerat suficient de solid pentru a concluziona că un investitor privat prudent ar fi încheiat tranzacția în cauză în aceiași termeni și a notat, de asemenea, că Cresco pare să nu fi fost de acord cu planul și a refuzat să mai injecteze sume de bani suplimentare în cadrul companiei aeriene. De asemenea, Comisia a observat că Estonia a afirmat că decizia de majorare a capitalului din 2010 a fost luată pentru a asigura legături aeriene pe termen lung către cele mai importante destinații de afaceri și pentru a prelua controlul companiei aeriene. Pe această bază, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că măsura 3 a implicat ajutor de stat ilegal, care nu ar fi compatibil cu piața internă, întrucât nu pare să respecte cerințele legale din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, inclusiv printr-o posibilă încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește măsura 3, Comisia a notat inițial că aceasta nu a fost realizată în condiții pari passu. De asemenea, aceasta a subliniat faptul că – astfel cum s-a întâmplat pentru măsura 2 – contribuțiile din partea statului și a SAS au avut o natură diferită (finanțare nouă din partea statului vs. conversia datoriei din partea SAS) și nu erau în cuantumuri comparabile. În ceea ce privește planul de afaceri din 2010, Comisia și-a exprimat îndoiala că acesta ar putea fi considerat suficient de solid pentru a concluziona că un investitor privat prudent ar fi încheiat tranzacția în cauză în aceiași termeni și a notat, de asemenea, că Cresco pare să nu fi fost de acord cu planul și a refuzat să mai injecteze sume de bani suplimentare în cadrul companiei aeriene. De asemenea, Comisia a observat că Estonia a afirmat că decizia de majorare a capitalului din 2010 a fost luată pentru a asigura legături aeriene pe termen lung către cele mai importante destinații de afaceri și pentru a prelua controlul companiei aeriene. Pe această bază, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că măsura 3 a implicat ajutor de stat ilegal, care nu ar fi compatibil cu piața internă, întrucât nu pare să respecte cerințele legale din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, inclusiv printr-o posibilă încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”.

măsura 3

pari passu

| (73) | Comisia a evaluat, de asemenea, dacă măsura 4 ar fi în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață („MEIP”). În primul rând, aceasta și-a exprimat îndoielile cu privire la fiabilitatea planului de afaceri din 2011 și la faptul dacă era realist să se considere că numai o rețea mai extinsă și mai multe frecvențe, implicând o creștere a capacității în ceea ce privește legăturile, flota și personalul, ar îmbunătăți competitivitatea companiei aeriene. Comisia a observat, de asemenea, că perspectiva de creștere prevăzută în planul de afaceri din 2011 părea excesiv de optimistă, iar strategia propusă cu privire la sistemul radial părea extrem de riscantă, ceea ce pare să fie confirmat de faptul că nici acționarul privat rămas (SAS), nici un alt creditor privat ([...]) nu au fost dispuși să participe la această tranzacție. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că măsura 4 a implicat ajutor de stat ilegal și că aceasta nu îndeplinește criteriile stabilite pentru acordarea unui ajutor pentru salvare sau de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004. |
| --- | --- |

(73)

Comisia a evaluat, de asemenea, dacă măsura 4 ar fi în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață („MEIP”). În primul rând, aceasta și-a exprimat îndoielile cu privire la fiabilitatea planului de afaceri din 2011 și la faptul dacă era realist să se considere că numai o rețea mai extinsă și mai multe frecvențe, implicând o creștere a capacității în ceea ce privește legăturile, flota și personalul, ar îmbunătăți competitivitatea companiei aeriene. Comisia a observat, de asemenea, că perspectiva de creștere prevăzută în planul de afaceri din 2011 părea excesiv de optimistă, iar strategia propusă cu privire la sistemul radial părea extrem de riscantă, ceea ce pare să fie confirmat de faptul că nici acționarul privat rămas (SAS), nici un alt creditor privat ([...]) nu au fost dispuși să participe la această tranzacție. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că măsura 4 a implicat ajutor de stat ilegal și că aceasta nu îndeplinește criteriile stabilite pentru acordarea unui ajutor pentru salvare sau de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004.

măsura 4

| (74) | În sfârșit, în ceea ce privește facilitatea de împrumut pentru salvare (măsura 5), prezența ajutorului nu a fost contestată de Estonia. Cu titlu preliminar, Comisia a observat că ajutorul pare să îndeplinească cea mai mare parte a criteriilor din secțiunea 3.1 a Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 în ceea ce privește ajutorul pentru salvare. Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la respectarea principiului „pentru prima și ultima dată”, având în vedere că este posibil ca măsurile 1-4 să fi implicat ajutor ilegal și incompatibil. Întrucât autoritățile estoniene nu au furnizat nicio justificare care să permită invocarea unei excepții de la principiul „pentru prima și ultima dată”, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că măsura 5 ar putea fi considerată ajutor ilegal și incompatibil. |
| --- | --- |

(74)

În sfârșit, în ceea ce privește facilitatea de împrumut pentru salvare (măsura 5), prezența ajutorului nu a fost contestată de Estonia. Cu titlu preliminar, Comisia a observat că ajutorul pare să îndeplinească cea mai mare parte a criteriilor din secțiunea 3.1 a Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 în ceea ce privește ajutorul pentru salvare. Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la respectarea principiului „pentru prima și ultima dată”, având în vedere că este posibil ca măsurile 1-4 să fi implicat ajutor ilegal și incompatibil. Întrucât autoritățile estoniene nu au furnizat nicio justificare care să permită invocarea unei excepții de la principiul „pentru prima și ultima dată”, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că măsura 5 ar putea fi considerată ajutor ilegal și incompatibil.

măsura 5

| (75) | Pentru partea din împrumutul pentru salvare care nu a fost încă plătită, și anume 12,1 milioane EUR (a se vedea considerentele 42 și 43 de mai sus), Comisia a reamintit Estoniei efectul suspensiv al articolului 108 alineatul (3) din tratat. Aceasta a adăugat că Estonia ar trebui să se abțină să furnizeze suma respectivă în favoarea Estonian Air până în momentul în care Comisia ajunge la o decizie finală. |
| --- | --- |

(75)

Pentru partea din împrumutul pentru salvare care nu a fost încă plătită, și anume 12,1 milioane EUR (a se vedea considerentele 42 și 43 de mai sus), Comisia a reamintit Estoniei efectul suspensiv al articolului 108 alineatul (3) din tratat. Aceasta a adăugat că Estonia ar trebui să se abțină să furnizeze suma respectivă în favoarea Estonian Air până în momentul în care Comisia ajunge la o decizie finală.

5.2.   Decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare

Decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare

| (76) | La 20 iunie 2013, Estonia a notificat un ajutor de restructurare în favoarea Estonian Air în valoare de 40,7 milioane EUR sub formă de capital propriu, pe baza planului de restructurare (măsura 6). Caracterul de ajutor de stat al măsurii nu a fost contestat de Estonia, dat fiind faptul, printre altele, că injecția de capital planificată ar proveni direct de la bugetul de stat și ar fi exclusiv în beneficiul Estonian Air, în condiții pe care un investitor prudent în economia de piață nu le-ar accepta în mod normal. |
| --- | --- |

(76)

La 20 iunie 2013, Estonia a notificat un ajutor de restructurare în favoarea Estonian Air în valoare de 40,7 milioane EUR sub formă de capital propriu, pe baza planului de restructurare (măsura 6). Caracterul de ajutor de stat al măsurii nu a fost contestat de Estonia, dat fiind faptul, printre altele, că injecția de capital planificată ar proveni direct de la bugetul de stat și ar fi exclusiv în beneficiul Estonian Air, în condiții pe care un investitor prudent în economia de piață nu le-ar accepta în mod normal.

măsura 6

| (77) | În continuare, Comisia a evaluat compatibilitatea măsurii 6 pe baza dispozițiilor privind ajutorul de restructurare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. Comisia a ajuns la concluzia preliminară că Estonian Air ar fi eligibilă pentru ajutor de restructurare, întrucât aceasta ar putea fi considerată drept întreprindere aflată în dificultate (a se vedea considerentul 69). |
| --- | --- |

(77)

În continuare, Comisia a evaluat compatibilitatea măsurii 6 pe baza dispozițiilor privind ajutorul de restructurare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. Comisia a ajuns la concluzia preliminară că Estonian Air ar fi eligibilă pentru ajutor de restructurare, întrucât aceasta ar putea fi considerată drept întreprindere aflată în dificultate (a se vedea considerentul 69).

| (78) | Comisia a analizat în continuare dacă planul de restructurare ar permite restabilirea viabilității pe termen lung a Estonian Air. Comisia a observat că analiza scenariilor și analiza de sensibilitate din planul de restructurare au arătat deficiențe semnificative. În special, aceasta a remarcat că, în scenariul pesimist, Estonian Air ar atinge o valoare ușor pozitivă a EBT în 2017. Cu toate acestea, fluxul net de numerar înainte de finanțare ar rămâne negativ chiar și după adoptarea măsurilor de restructurare suplimentare de către conducerea companiei aeriene (a se vedea tabelul 4). În plus, analiza de sensibilitate a arătat că modificări relativ minore ale ipotezelor ar conduce, în mod individual, la necesitatea unei finanțări suplimentare, cu excepția unui singur caz. Pe această bază, Comisia se îndoia că planul de restructurare inițial oferea o bază solidă pentru restabilirea viabilității pe termen lung a Estonian Air. |
| --- | --- |

(78)

Comisia a analizat în continuare dacă planul de restructurare ar permite restabilirea viabilității pe termen lung a Estonian Air. Comisia a observat că analiza scenariilor și analiza de sensibilitate din planul de restructurare au arătat deficiențe semnificative. În special, aceasta a remarcat că, în scenariul pesimist, Estonian Air ar atinge o valoare ușor pozitivă a EBT în 2017. Cu toate acestea, fluxul net de numerar înainte de finanțare ar rămâne negativ chiar și după adoptarea măsurilor de restructurare suplimentare de către conducerea companiei aeriene (a se vedea tabelul 4). În plus, analiza de sensibilitate a arătat că modificări relativ minore ale ipotezelor ar conduce, în mod individual, la necesitatea unei finanțări suplimentare, cu excepția unui singur caz. Pe această bază, Comisia se îndoia că planul de restructurare inițial oferea o bază solidă pentru restabilirea viabilității pe termen lung a Estonian Air.

| (79) | În ceea ce privește măsurile compensatorii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la acceptabilitatea eliberării unor sloturi orare în mai multe aeroporturi coordonate. Erau necesare informații suplimentare cu privire la problemele de capacitate ale aeroporturilor și la valoarea economică a sloturilor pentru a se putea evalua dacă sloturile respective puteau fi acceptate ca măsuri compensatorii. În ceea ce privește întreruperea unui număr de 12 rute considerate măsuri compensatorii (a se vedea considerentul 54 de mai sus), Comisia nu a putut stabili clar modul în care au fost calculate „contribuția de nivel 1”, „contribuția DOC” și marja de rentabilitate a rutelor respective. Comisia a observat că diferența dintre respectivii indicatori de rentabilitate era considerabilă și că nu este clar dacă Estonian Air ar fi trebuit să renunțe la rutele respective în orice caz în vederea restabilirii viabilității. În special, Comisia a remarcat faptul că toate rutele aveau o marjă de rentabilitate negativă. De asemenea, în cazul în care Comisia ar utiliza nivelul contribuției DOC pentru a evalua rentabilitatea rutelor, numai două rute, corespunzând unei scăderi a capacității cu aproximativ 1 % în ceea ce privește ASK, ar avea un nivel al contribuției DOC peste 0 și ar fi acceptabile. |
| --- | --- |

(79)

În ceea ce privește măsurile compensatorii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la acceptabilitatea eliberării unor sloturi orare în mai multe aeroporturi coordonate. Erau necesare informații suplimentare cu privire la problemele de capacitate ale aeroporturilor și la valoarea economică a sloturilor pentru a se putea evalua dacă sloturile respective puteau fi acceptate ca măsuri compensatorii. În ceea ce privește întreruperea unui număr de 12 rute considerate măsuri compensatorii (a se vedea considerentul 54 de mai sus), Comisia nu a putut stabili clar modul în care au fost calculate „contribuția de nivel 1”, „contribuția DOC” și marja de rentabilitate a rutelor respective. Comisia a observat că diferența dintre respectivii indicatori de rentabilitate era considerabilă și că nu este clar dacă Estonian Air ar fi trebuit să renunțe la rutele respective în orice caz în vederea restabilirii viabilității. În special, Comisia a remarcat faptul că toate rutele aveau o marjă de rentabilitate negativă. De asemenea, în cazul în care Comisia ar utiliza nivelul contribuției DOC pentru a evalua rentabilitatea rutelor, numai două rute, corespunzând unei scăderi a capacității cu aproximativ 1 % în ceea ce privește ASK, ar avea un nivel al contribuției DOC peste 0 și ar fi acceptabile.

| (80) | În ceea ce privește contribuția proprie propusă a Estonian Air de 38 de milioane EUR (sau 48,3 % din costurile totale de restructurare în valoare de 78,7 milioane EUR), Comisia a remarcat că aceasta pare, în principiu, acceptabilă. Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la vânzarea a trei aeronave CRJ900 în 2015, vânzarea AS Estonian Air Regional și vânzarea participației de 51 % deținută de Estonian Air în cadrul Eesti Aviokütuse Teenuste AS. Comisia consideră însă că vânzarea de bunuri, un nou împrumut acordat de către [...] și vânzarea participației de 60 % deținută de Estonian Air în cadrul AS Amadeus Eesti ar putea fi acceptate drept contribuție proprie. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește contribuția proprie propusă a Estonian Air de 38 de milioane EUR (sau 48,3 % din costurile totale de restructurare în valoare de 78,7 milioane EUR), Comisia a remarcat că aceasta pare, în principiu, acceptabilă. Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la vânzarea a trei aeronave CRJ900 în 2015, vânzarea AS Estonian Air Regional și vânzarea participației de 51 % deținută de Estonian Air în cadrul Eesti Aviokütuse Teenuste AS. Comisia consideră însă că vânzarea de bunuri, un nou împrumut acordat de către [...] și vânzarea participației de 60 % deținută de Estonian Air în cadrul AS Amadeus Eesti ar putea fi acceptate drept contribuție proprie.

| (81) | În sfârșit, Comisia a reamintit îndoielile sale din deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare referitoare la compatibilitatea măsurilor 1-5, care ar putea conduce la o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”. |
| --- | --- |

(81)

În sfârșit, Comisia a reamintit îndoielile sale din deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare referitoare la compatibilitatea măsurilor 1-5, care ar putea conduce la o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”.

| (82) | Pe această bază, Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura de restructurare notificată era conformă cu Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și că aceasta ar fi compatibilă cu piața internă. Comisia a solicitat Estoniei să își prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea contribui la evaluarea injecției de capital notificate ca ajutor de restructurare. |
| --- | --- |

(82)

Pe această bază, Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura de restructurare notificată era conformă cu Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și că aceasta ar fi compatibilă cu piața internă. Comisia a solicitat Estoniei să își prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea contribui la evaluarea injecției de capital notificate ca ajutor de restructurare.

| (83) | În ceea ce privește plângerea primită la 23 mai 2013 cu privire la un acord de vânzare și de leaseback între Estonian Air și Aeroportul din Tallinn (a se vedea considerentul 10 de mai sus), Comisia a concluzionat că acesta nu a implicat un avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și, prin urmare, a exclus prezența ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește plângerea primită la 23 mai 2013 cu privire la un acord de vânzare și de leaseback între Estonian Air și Aeroportul din Tallinn (a se vedea considerentul 10 de mai sus), Comisia a concluzionat că acesta nu a implicat un avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și, prin urmare, a exclus prezența ajutorului de stat.

6.   OBSERVAȚII CU PRIVIRE LA DECIZIILE DE INIȚIERE A PROCEDURII

OBSERVAȚII CU PRIVIRE LA DECIZIILE DE INIȚIERE A PROCEDURII

6.1.   Observații din partea Estoniei

Observații din partea Estoniei

| (84) | Estonia a prezentat observații cu privire la deciziile Comisiei de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare prin scrisorile din 9 aprilie și 17 mai 2013. În ceea ce privește măsura 1, Estonia consideră că investiția a fost realizată pe baza unui plan de afaceri credibil și a unei evaluări pozitive a companiei aeriene. Estonia afirmă că respectiva contribuție a SAS (parțial sub forma unei conversii a împrumuturilor în acțiuni) trebuie privită într-un context mai larg în care SAS acordase împrumuturi companiei Estonian Air în valoare de [...] milioane USD în 2008 și de [...] milioane EUR în 2009. În ceea ce privește participarea statului, Estonia explică faptul că decizia sa s-a bazat pe un raport de evaluare întocmit de Ministerul Afacerilor Economice și Comunicațiilor, conform căruia valoarea companiei aeriene ulterior investițiilor ar depăși valoarea acesteia de dinaintea efectuării investițiilor. În plus, Estonia subliniază faptul că fiecare acționar a efectuat propria analiză a operațiunii și că toți au decis să injecteze capital proporțional cu participațiile deținute, ceea ce ar face ca măsura 1 să fie una pari passu. |
| --- | --- |

(84)

Estonia a prezentat observații cu privire la deciziile Comisiei de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare prin scrisorile din 9 aprilie și 17 mai 2013. În ceea ce privește măsura 1, Estonia consideră că investiția a fost realizată pe baza unui plan de afaceri credibil și a unei evaluări pozitive a companiei aeriene. Estonia afirmă că respectiva contribuție a SAS (parțial sub forma unei conversii a împrumuturilor în acțiuni) trebuie privită într-un context mai larg în care SAS acordase împrumuturi companiei Estonian Air în valoare de [...] milioane USD în 2008 și de [...] milioane EUR în 2009. În ceea ce privește participarea statului, Estonia explică faptul că decizia sa s-a bazat pe un raport de evaluare întocmit de Ministerul Afacerilor Economice și Comunicațiilor, conform căruia valoarea companiei aeriene ulterior investițiilor ar depăși valoarea acesteia de dinaintea efectuării investițiilor. În plus, Estonia subliniază faptul că fiecare acționar a efectuat propria analiză a operațiunii și că toți au decis să injecteze capital proporțional cu participațiile deținute, ceea ce ar face ca măsura 1 să fie una pari passu.

măsura 1

pari passu

| (85) | Estonia observă, în primul rând, în ceea ce privește măsura 2, că absența unei licitații nu poate în niciun fel să conducă la concluzia că există ajutor de stat și că, în orice caz, vânzarea s-a bazat pe o valoare de tranzacție care a reflectat prețul real al pieței pentru activitatea de handling la sol a Estonian Air, care, în plus, era generatoare de profit. Potrivit Estoniei, măsura 2 a constat în vânzarea activelor de handling la sol ale companiei aeriene fără salariați sau pasive, iar valoarea contabilă a activelor a reprezentat un preț minim. În plus, Estonia este de opinie că tranzacția a fost comparabilă cu alte tranzacții similare. De asemenea, Estonia subliniază că Aeroportul din Tallinn este o entitate independentă, fără intervenția statului și că toți membrii consiliilor de administrație și de supraveghere sunt oameni de afaceri independenți și nu reprezentanți sau persoane numite de stat. |
| --- | --- |

(85)

Estonia observă, în primul rând, în ceea ce privește măsura 2, că absența unei licitații nu poate în niciun fel să conducă la concluzia că există ajutor de stat și că, în orice caz, vânzarea s-a bazat pe o valoare de tranzacție care a reflectat prețul real al pieței pentru activitatea de handling la sol a Estonian Air, care, în plus, era generatoare de profit. Potrivit Estoniei, măsura 2 a constat în vânzarea activelor de handling la sol ale companiei aeriene fără salariați sau pasive, iar valoarea contabilă a activelor a reprezentat un preț minim. În plus, Estonia este de opinie că tranzacția a fost comparabilă cu alte tranzacții similare. De asemenea, Estonia subliniază că Aeroportul din Tallinn este o entitate independentă, fără intervenția statului și că toți membrii consiliilor de administrație și de supraveghere sunt oameni de afaceri independenți și nu reprezentanți sau persoane numite de stat.

măsura 2

| (86) | În plus, Estonia oferă clarificări cu privire la structura exactă a măsurii 3, despre care consideră, de asemenea, că nu implică ajutor. De asemenea, Estonia susține că participarea SAS se ridică la [...] milioane EUR, și anume suma de 2 milioane EUR injectată în numerar, la care se adaugă achiziționarea participației Cresco pentru suma de [...] milioane EUR. În ceea ce privește planul de afaceri din 2010, Estonia este de opinie că planul s-a bazat pe o creștere economică durabilă și s-a întemeiat pe așteptări pozitive de redresare și creștere a economiei estoniene și pe estimările Asociației Internaționale de Transport Aerian (IATA), de la momentul respectiv, privind creșterea traficului internațional. Potrivit Estoniei, planul de afaceri din 2010 a inclus toți vectorii necesari pentru o decizie de investiții prudentă și credibilă. În ceea ce privește faptul că statul a luat în calcul considerente macroeconomice, Estonia susține că aceste considerente nu au reprezentat singurii factori care au stat la baza deciziei de investiție a statului. Estonia prezintă, de asemenea, o evaluare a companiei aeriene realizată de către un analist economic cu calificări superioare din cadrul Ministerului Afacerilor Economice și Comunicațiilor, care indică valoarea totală a capitalului Estonian Air după investițiile suplimentare (pe baza fluxurilor de numerar actualizate preconizate) ca fiind de [0-10] milioane EUR. |
| --- | --- |

(86)

În plus, Estonia oferă clarificări cu privire la structura exactă a măsurii 3, despre care consideră, de asemenea, că nu implică ajutor. De asemenea, Estonia susține că participarea SAS se ridică la [...] milioane EUR, și anume suma de 2 milioane EUR injectată în numerar, la care se adaugă achiziționarea participației Cresco pentru suma de [...] milioane EUR. În ceea ce privește planul de afaceri din 2010, Estonia este de opinie că planul s-a bazat pe o creștere economică durabilă și s-a întemeiat pe așteptări pozitive de redresare și creștere a economiei estoniene și pe estimările Asociației Internaționale de Transport Aerian (IATA), de la momentul respectiv, privind creșterea traficului internațional. Potrivit Estoniei, planul de afaceri din 2010 a inclus toți vectorii necesari pentru o decizie de investiții prudentă și credibilă. În ceea ce privește faptul că statul a luat în calcul considerente macroeconomice, Estonia susține că aceste considerente nu au reprezentat singurii factori care au stat la baza deciziei de investiție a statului. Estonia prezintă, de asemenea, o evaluare a companiei aeriene realizată de către un analist economic cu calificări superioare din cadrul Ministerului Afacerilor Economice și Comunicațiilor, care indică valoarea totală a capitalului Estonian Air după investițiile suplimentare (pe baza fluxurilor de numerar actualizate preconizate) ca fiind de [0-10] milioane EUR.

măsurii 3

| (87) | În ceea ce privește decizia statului de a investi 30 de milioane EUR în 2011-2012 (măsura 4), Estonia observă, în primul rând, că în 2011, piața din Europa de Est era relativ stabilă în ceea ce privește perspectiva de creștere și că, în vara anului 2011, piața europeană a aviației nu se afla încă în criză. În plus, Estonia susține că SAS nu a participat la măsura 4 deoarece se confrunta cu dificultăți financiare grave la momentul respectiv. În ceea ce privește împrumutul [...], care ar fi trebuit să fie acordat companiei aeriene, dar care nu a mai fost acordat în cele din urmă, Estonia consideră că acesta trebuie să fie considerat separat de investițiile sale de capital. Estonia subliniază, de asemenea, că planul de afaceri din 2011 era solid și credibil și că acesta includea o strategie expansionistă pe baza unei analize economice solide și elaborate a pieței transportului aerian din regiune și a dezvoltării economice preconizate a țărilor învecinate. De asemenea, Estonia susține că, în 2011, capitalul propriu al companiei aeriene a fost important atât anterior, cât și ulterior injecției de capital. Deși Estonia recunoaște faptul că planul de afaceri din 2011 nu a fost viabil și a fost abandonat la mijlocul anului 2012, aceasta susține că, la momentul luării deciziei privind realizarea măsurii 4, statul credea că compania aeriană va putea să își restabilească viabilitatea. |
| --- | --- |

(87)

În ceea ce privește decizia statului de a investi 30 de milioane EUR în 2011-2012 (măsura 4), Estonia observă, în primul rând, că în 2011, piața din Europa de Est era relativ stabilă în ceea ce privește perspectiva de creștere și că, în vara anului 2011, piața europeană a aviației nu se afla încă în criză. În plus, Estonia susține că SAS nu a participat la măsura 4 deoarece se confrunta cu dificultăți financiare grave la momentul respectiv. În ceea ce privește împrumutul [...], care ar fi trebuit să fie acordat companiei aeriene, dar care nu a mai fost acordat în cele din urmă, Estonia consideră că acesta trebuie să fie considerat separat de investițiile sale de capital. Estonia subliniază, de asemenea, că planul de afaceri din 2011 era solid și credibil și că acesta includea o strategie expansionistă pe baza unei analize economice solide și elaborate a pieței transportului aerian din regiune și a dezvoltării economice preconizate a țărilor învecinate. De asemenea, Estonia susține că, în 2011, capitalul propriu al companiei aeriene a fost important atât anterior, cât și ulterior injecției de capital. Deși Estonia recunoaște faptul că planul de afaceri din 2011 nu a fost viabil și a fost abandonat la mijlocul anului 2012, aceasta susține că, la momentul luării deciziei privind realizarea măsurii 4, statul credea că compania aeriană va putea să își restabilească viabilitatea.

măsura 4

anterior

ulterior

| (88) | În ceea ce privește facilitatea de împrumut pentru salvare (măsura 5), Estonia consideră că au fost îndeplinite toate condițiile pentru acordarea ajutorului pentru salvare din Orientările privind salvarea și recuperarea din 2004. Cu toate acestea, Estonia este de opinie că Estonian Air putea fi considerată ca fiind în dificultate doar începând din iunie/iulie 2012. Întrucât aceasta concluzionează că măsurile 1-4 nu au implicat ajutor de stat, nu este încălcat principiul „pentru prima și ultima dată” din Orientările privind salvarea și recuperarea din 2004. Cu toate acestea, Estonia adaugă că, în cazul în care Comisia ar constata o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”, aceasta ar trebui să țină seama de faptul că Estonian Air deservește doar 0,17 % din traficul intraeuropean și că nu există efecte colaterale negative asupra altor state membre sau eventuale denaturări nejustificate ale concurenței ca urmare a ajutorului. |
| --- | --- |

(88)

În ceea ce privește facilitatea de împrumut pentru salvare (măsura 5), Estonia consideră că au fost îndeplinite toate condițiile pentru acordarea ajutorului pentru salvare din Orientările privind salvarea și recuperarea din 2004. Cu toate acestea, Estonia este de opinie că Estonian Air putea fi considerată ca fiind în dificultate doar începând din iunie/iulie 2012. Întrucât aceasta concluzionează că măsurile 1-4 nu au implicat ajutor de stat, nu este încălcat principiul „pentru prima și ultima dată” din Orientările privind salvarea și recuperarea din 2004. Cu toate acestea, Estonia adaugă că, în cazul în care Comisia ar constata o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”, aceasta ar trebui să țină seama de faptul că Estonian Air deservește doar 0,17 % din traficul intraeuropean și că nu există efecte colaterale negative asupra altor state membre sau eventuale denaturări nejustificate ale concurenței ca urmare a ajutorului.

măsura 5

| (89) | În observațiile sale din 19 martie 2014 referitoare la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare (măsura 6), Estonia reiterează argumentele în ceea ce privește principiul „pentru prima și ultima dată”. În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a Estonian Air, Estonia consideră că includerea în analiza de sensibilitate a acțiunilor de atenuare adoptate de conducere ar trebui să fie permisă de către Comisie, întrucât acesta este modul în care funcționează întreprinderile obișnuite. |
| --- | --- |

(89)

În observațiile sale din 19 martie 2014 referitoare la decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare (măsura 6), Estonia reiterează argumentele în ceea ce privește principiul „pentru prima și ultima dată”. În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a Estonian Air, Estonia consideră că includerea în analiza de sensibilitate a acțiunilor de atenuare adoptate de conducere ar trebui să fie permisă de către Comisie, întrucât acesta este modul în care funcționează întreprinderile obișnuite.

măsura 6

| (90) | De asemenea, Estonia oferă unele clarificări cu privire la modul în care au fost calculate contribuțiile de nivel 1 și DOC și marja de profitabilitate a rutelor propuse ca măsuri compensatorii (a se vedea considerentul 79). Potrivit Estoniei, contribuția de nivel 1 definește venitul marginal pe care îl aduce fiecare pasager, fără a lua în calcul costurile de zbor, în timp ce contribuția DOC definește contribuția pe care o aduce fiecare pasager, incluzând toate costurile variabile de zbor, însă nu și costurile legate de aeronavă sau alte cheltuieli indirecte. În plus, Estonia susține că rutele trebuie să fie considerate măsuri compensatorii acceptabile deoarece toate au avut o contribuție de nivel 1 pozitivă și refuză argumentul Comisiei potrivit căruia rutele abandonate nu ar fi profitabile în cadrul noului model de afaceri. |
| --- | --- |

(90)

De asemenea, Estonia oferă unele clarificări cu privire la modul în care au fost calculate contribuțiile de nivel 1 și DOC și marja de profitabilitate a rutelor propuse ca măsuri compensatorii (a se vedea considerentul 79). Potrivit Estoniei, contribuția de nivel 1 definește venitul marginal pe care îl aduce fiecare pasager, fără a lua în calcul costurile de zbor, în timp ce contribuția DOC definește contribuția pe care o aduce fiecare pasager, incluzând toate costurile variabile de zbor, însă nu și costurile legate de aeronavă sau alte cheltuieli indirecte. În plus, Estonia susține că rutele trebuie să fie considerate măsuri compensatorii acceptabile deoarece toate au avut o contribuție de nivel 1 pozitivă și refuză argumentul Comisiei potrivit căruia rutele abandonate nu ar fi profitabile în cadrul noului model de afaceri.

| (91) | În ceea ce privește contribuția proprie, Estonia explică faptul că raportul de evaluare pentru vânzarea aeronavelor este realist și oferă detalii cu privire la prețul de vânzare al AS Estonian Air Regional și al participației deținute de Estonian Air în cadrul AS Amadeus Eesti. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește contribuția proprie, Estonia explică faptul că raportul de evaluare pentru vânzarea aeronavelor este realist și oferă detalii cu privire la prețul de vânzare al AS Estonian Air Regional și al participației deținute de Estonian Air în cadrul AS Amadeus Eesti.

6.2.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (92) | În ceea ce privește deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a primit observații din partea IAG și a Ryanair. |
| --- | --- |

(92)

În ceea ce privește deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a primit observații din partea IAG și a Ryanair.

| (93) | IAG susține că este afectat de ajutorul pentru salvare acordat în favoarea Estonian Air prin investițiile sale în FlyBe și relația sa cu Finnair. De asemenea, IAG observă că, în opinia sa, conectivitatea Estoniei nu ar fi afectată dacă Estonian Air ar ieși de pe piață. IAG și-a exprimat preocuparea cu privire la presupusa încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”. |
| --- | --- |

(93)

IAG susține că este afectat de ajutorul pentru salvare acordat în favoarea Estonian Air prin investițiile sale în FlyBe și relația sa cu Finnair. De asemenea, IAG observă că, în opinia sa, conectivitatea Estoniei nu ar fi afectată dacă Estonian Air ar ieși de pe piață. IAG și-a exprimat preocuparea cu privire la presupusa încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată”.

| (94) | Ryanair salută investigarea oficială de către Comisie a ajutorului pentru salvare acordat în favoarea Estonian Air, în special având în vedere ineficiența Estonian Air în comparație cu Ryanair. În ceea ce privește măsurile 1-5, Ryanair observă, în primul rând, că Cresco a hotărât să renunțe la participația sa, fapt care trebuie considerat un indiciu clar că injecțiile de capital nu au fost în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. Ryanair remarcă faptul că transportatorii low-cost reprezintă o alternativă mai bună la companiile aeriene naționale precum Estonian Air și că legislația UE nu recunoaște dreptul fiecărui stat membru de a avea un transportator național. În sfârșit, Ryanair susține că poziția sa pe piață este afectată în mod direct și substanțial de ajutorul de stat acordat în favoarea Estonian Air și că ajutorul respectiv denaturează puternic concurența. |
| --- | --- |

(94)

Ryanair salută investigarea oficială de către Comisie a ajutorului pentru salvare acordat în favoarea Estonian Air, în special având în vedere ineficiența Estonian Air în comparație cu Ryanair. În ceea ce privește măsurile 1-5, Ryanair observă, în primul rând, că Cresco a hotărât să renunțe la participația sa, fapt care trebuie considerat un indiciu clar că injecțiile de capital nu au fost în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. Ryanair remarcă faptul că transportatorii low-cost reprezintă o alternativă mai bună la companiile aeriene naționale precum Estonian Air și că legislația UE nu recunoaște dreptul fiecărui stat membru de a avea un transportator național. În sfârșit, Ryanair susține că poziția sa pe piață este afectată în mod direct și substanțial de ajutorul de stat acordat în favoarea Estonian Air și că ajutorul respectiv denaturează puternic concurența.

| (95) | În ceea ce privește decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare, două părți interesate au prezentat observații: o parte interesată care nu dorește ca identitatea sa să fie divulgată și Ryanair. |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare, două părți interesate au prezentat observații: o parte interesată care nu dorește ca identitatea sa să fie divulgată și Ryanair.

| (96) | Partea interesată care nu dorește ca identitatea sa să fie divulgată consideră că planul de restructurare a Estonian Air nu este nici credibil, nici realizabil, având în vedere faptul că pierderile acesteia în 2012 au fost deosebit de mari, conducând la o marjă netă sub – 50 %. În ceea ce privește restructurarea flotei și a operațiunilor, partea interesată este de opinie că planurile companiei Estonian Air de a utiliza două aeronave pentru zboruri charter nu sunt viabile având în vedere natura foarte competitivă a pieței respective și critică combinația de aeronave din cadrul noii flote. Partea interesată remarcă, de asemenea, că, în urma calculului profitabilității rutelor propuse ca măsuri compensatorii, rezultă că acestea nu sunt acceptabile și este de opinie că, în general, ajutorul de restructurare nu ar trebui să fie autorizat. În sfârșit, partea interesată prezintă un studiu de caz privind conectivitatea Ungariei după colapsul companiei Malév și ajunge la concluzia că piața poate compensa în mod adecvat pierderea unui transportator național. |
| --- | --- |

(96)

Partea interesată care nu dorește ca identitatea sa să fie divulgată consideră că planul de restructurare a Estonian Air nu este nici credibil, nici realizabil, având în vedere faptul că pierderile acesteia în 2012 au fost deosebit de mari, conducând la o marjă netă sub – 50 %. În ceea ce privește restructurarea flotei și a operațiunilor, partea interesată este de opinie că planurile companiei Estonian Air de a utiliza două aeronave pentru zboruri charter nu sunt viabile având în vedere natura foarte competitivă a pieței respective și critică combinația de aeronave din cadrul noii flote. Partea interesată remarcă, de asemenea, că, în urma calculului profitabilității rutelor propuse ca măsuri compensatorii, rezultă că acestea nu sunt acceptabile și este de opinie că, în general, ajutorul de restructurare nu ar trebui să fie autorizat. În sfârșit, partea interesată prezintă un studiu de caz privind conectivitatea Ungariei după colapsul companiei Malév și ajunge la concluzia că piața poate compensa în mod adecvat pierderea unui transportator național.

| (97) | Ryanair observă, în primul rând, că ar trebui să se evalueze de către Comisie dacă Estonia avea și alte opțiuni disponibile (de exemplu, lichidarea), mai curând decât acordarea unui ajutor de stat. Ryanair susține, de asemenea, că ipotezele planului de restructurare sunt extrem de optimiste și că planul este sortit eșecului. De exemplu, Ryanair consideră că nu este realist faptul că Estonian Air va putea să vândă o parte din aeronavele sale pentru a atrage capital. Ryanair consideră, de asemenea, că cele 12 rute anulate de Estonian Air nu sunt profitabile și nu pot fi considerate măsuri compensatorii. În plus, aceasta constată că nu sunt îndeplinite condițiile din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, în special principiul „pentru prima și ultima dată”. În sfârșit, Ryanair reiterează faptul că ajutorul în favoarea Estonian Air îi afectează în mod considerabil poziția pe piață. |
| --- | --- |

(97)

Ryanair observă, în primul rând, că ar trebui să se evalueze de către Comisie dacă Estonia avea și alte opțiuni disponibile (de exemplu, lichidarea), mai curând decât acordarea unui ajutor de stat. Ryanair susține, de asemenea, că ipotezele planului de restructurare sunt extrem de optimiste și că planul este sortit eșecului. De exemplu, Ryanair consideră că nu este realist faptul că Estonian Air va putea să vândă o parte din aeronavele sale pentru a atrage capital. Ryanair consideră, de asemenea, că cele 12 rute anulate de Estonian Air nu sunt profitabile și nu pot fi considerate măsuri compensatorii. În plus, aceasta constată că nu sunt îndeplinite condițiile din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, în special principiul „pentru prima și ultima dată”. În sfârșit, Ryanair reiterează faptul că ajutorul în favoarea Estonian Air îi afectează în mod considerabil poziția pe piață.

6.3.   Comentariile Estoniei cu privire la observațiile părților terțe interesate

Comentariile Estoniei cu privire la observațiile părților terțe interesate

| (98) | Estonia a abordat în detaliu argumentele prezentate de părțile interesate. În ceea ce privește observațiile IAG referitoare la deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Estonia remarcă faptul că Estonian Air și FlyBe nu au curse către aceleași aeroporturi și, prin urmare, nu sunt concurente. În ceea ce privește conectivitatea țării, Estonia consideră că aceasta ar fi afectată dacă Estonian Air ar ieși de pe piață și susține că transportatorii low-cost nu oferă tipul de conectivitate care este important pentru Estonia. |
| --- | --- |

(98)

Estonia a abordat în detaliu argumentele prezentate de părțile interesate. În ceea ce privește observațiile IAG referitoare la deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Estonia remarcă faptul că Estonian Air și FlyBe nu au curse către aceleași aeroporturi și, prin urmare, nu sunt concurente. În ceea ce privește conectivitatea țării, Estonia consideră că aceasta ar fi afectată dacă Estonian Air ar ieși de pe piață și susține că transportatorii low-cost nu oferă tipul de conectivitate care este important pentru Estonia.

| (99) | În ceea ce privește observațiile companiei Ryanair privind deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Estonia notează că eficiența transportatorilor low-cost nu poate fi comparată cu cea a transportatorilor regionali. În ceea ce privește motivația statului de a investi în compania aeriană, Estonia observă că o companie aeriană rentabilă și sustenabilă este deosebit de importantă deoarece oferă Estoniei legături regulate și fiabile către o serie de țări care reprezintă parteneri comerciali economici cheie ai Estoniei, un rol care nu este îndeplinit de principalii concurenți ai companiei aeriene. În sfârșit, Estonia susține că eșecul transportatorilor low-cost în Estonia este cauzat de dimensiunea redusă a pieței și nu de prezența Estonian Air și exclude concurența dintre Ryanair și Estonian Air deoarece cele două companii vizează segmente diferite de clienți. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește observațiile companiei Ryanair privind deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Estonia notează că eficiența transportatorilor low-cost nu poate fi comparată cu cea a transportatorilor regionali. În ceea ce privește motivația statului de a investi în compania aeriană, Estonia observă că o companie aeriană rentabilă și sustenabilă este deosebit de importantă deoarece oferă Estoniei legături regulate și fiabile către o serie de țări care reprezintă parteneri comerciali economici cheie ai Estoniei, un rol care nu este îndeplinit de principalii concurenți ai companiei aeriene. În sfârșit, Estonia susține că eșecul transportatorilor low-cost în Estonia este cauzat de dimensiunea redusă a pieței și nu de prezența Estonian Air și exclude concurența dintre Ryanair și Estonian Air deoarece cele două companii vizează segmente diferite de clienți.

| (100) | Estonia a abordat, de asemenea, observațiile primite în contextul deciziei de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare. În ceea ce privește observațiile părții interesate care nu a dorit ca identitatea sa să fie divulgată, Estonia nu prezintă comentarii cu privire la unele dintre acestea, argumentând că va prezenta un nou plan de restructurare și că, prin urmare, observațiile respective nu mai sunt valabile. Cu toate acestea, Estonia arată că nu există o supracapacitate pe rutele către și dinspre Estonia și că nu există niciun risc de subminare a pieței interne prin transferarea unei cote inechitabile de ajustări structurale către alte state membre. În ceea ce privește comparația cu studiul de caz privind conectivitatea Ungariei, Estonia argumentează că Estonia este o piață izolată și de mici dimensiuni și că dispariția Estonian Air ar însemna o pierdere în ceea ce privește cantitatea și calitatea legăturilor aeriene. Aceasta susține că situația sa este mai asemănătoare cu cea a Lituaniei după falimentul transportatorului aerian național FLyLAL, țară care – potrivit Estoniei – a pierdut 26 % din factorul său de mobilitate (31), comparativ cu 4 % în cazul Ungariei. |
| --- | --- |

(100)

Estonia a abordat, de asemenea, observațiile primite în contextul deciziei de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare. În ceea ce privește observațiile părții interesate care nu a dorit ca identitatea sa să fie divulgată, Estonia nu prezintă comentarii cu privire la unele dintre acestea, argumentând că va prezenta un nou plan de restructurare și că, prin urmare, observațiile respective nu mai sunt valabile. Cu toate acestea, Estonia arată că nu există o supracapacitate pe rutele către și dinspre Estonia și că nu există niciun risc de subminare a pieței interne prin transferarea unei cote inechitabile de ajustări structurale către alte state membre. În ceea ce privește comparația cu studiul de caz privind conectivitatea Ungariei, Estonia argumentează că Estonia este o piață izolată și de mici dimensiuni și că dispariția Estonian Air ar însemna o pierdere în ceea ce privește cantitatea și calitatea legăturilor aeriene. Aceasta susține că situația sa este mai asemănătoare cu cea a Lituaniei după falimentul transportatorului aerian național FLyLAL, țară care – potrivit Estoniei – a pierdut 26 % din factorul său de mobilitate (31), comparativ cu 4 % în cazul Ungariei.

31

| (101) | În ceea ce privește observațiile din partea Ryanair, Estonia reiterează faptul că poziția Ryanair nu ar fi afectată de ajutorul de stat acordat în favoarea Estonian Air. În plus, Estonia consideră că afirmația Ryanair potrivit căreia Estonian Air ar trebui lichidată nu este susținută de date. În sfârșit, Estonia reiterează faptul că nu există nicio încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” în ceea ce privește măsurile 1-3. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește observațiile din partea Ryanair, Estonia reiterează faptul că poziția Ryanair nu ar fi afectată de ajutorul de stat acordat în favoarea Estonian Air. În plus, Estonia consideră că afirmația Ryanair potrivit căreia Estonian Air ar trebui lichidată nu este susținută de date. În sfârșit, Estonia reiterează faptul că nu există nicio încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” în ceea ce privește măsurile 1-3.

7.   EVALUAREA MĂSURILOR ȘI A PLANULUI DE RESTRUCTURARE

EVALUAREA MĂSURILOR ȘI A PLANULUI DE RESTRUCTURARE

| (102) | În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă. Prin urmare conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj, acordat direct sau indirect, finanțat din resurse de stat, acordat de stat sau de orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite. |
| --- | --- |

(102)

În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă. Prin urmare conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj, acordat direct sau indirect, finanțat din resurse de stat, acordat de stat sau de orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite.

| (103) | Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să provină din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. În principiu, resursele de stat sunt resursele unui stat membru și ale autorităților sale publice, precum și resursele întreprinderilor publice asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă. |
| --- | --- |

(103)

Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să provină din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. În principiu, resursele de stat sunt resursele unui stat membru și ale autorităților sale publice, precum și resursele întreprinderilor publice asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă.

| (104) | Pentru a stabili dacă diferitele măsuri evaluate au conferit un avantaj economic companiei Estonian Air și, prin urmare, dacă măsurile implică ajutor de stat, Comisia va evalua dacă Estonian Air a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(104)

Pentru a stabili dacă diferitele măsuri evaluate au conferit un avantaj economic companiei Estonian Air și, prin urmare, dacă măsurile implică ajutor de stat, Comisia va evalua dacă Estonian Air a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață.

| (105) | Comisia aplică, în evaluarea sa, testul investitorului în economia de piață. În conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, nu este implicat niciun ajutor de stat dacă, în circumstanțe similare, un investitor privat de o dimensiune comparabilă cu cea a organismelor în cauză din sectorul public, care funcționează în condiții de piață normale, într-o economie de piață, ar fi putut fi motivat să îi acorde beneficiarului măsurile în cauză. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă un investitor privat ar fi încheiat tranzacțiile supuse evaluării în aceleași condiții. Comportamentul investitorului privat ipotetic este cel al unui investitor prudent care urmărește să își maximizeze profitul, însă este prudent în ceea ce privește nivelul de risc acceptabil pentru o anumită rată a rentabilității. În principiu, o contribuție din fonduri publice nu implică ajutor de stat dacă aceasta este efectuată pari passu, și anume dacă are loc în același timp cu o contribuție semnificativă de capital din partea unui investitor privat realizată în circumstanțe comparabile și în condiții comparabile. |
| --- | --- |

(105)

Comisia aplică, în evaluarea sa, testul investitorului în economia de piață. În conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, nu este implicat niciun ajutor de stat dacă, în circumstanțe similare, un investitor privat de o dimensiune comparabilă cu cea a organismelor în cauză din sectorul public, care funcționează în condiții de piață normale, într-o economie de piață, ar fi putut fi motivat să îi acorde beneficiarului măsurile în cauză. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă un investitor privat ar fi încheiat tranzacțiile supuse evaluării în aceleași condiții. Comportamentul investitorului privat ipotetic este cel al unui investitor prudent care urmărește să își maximizeze profitul, însă este prudent în ceea ce privește nivelul de risc acceptabil pentru o anumită rată a rentabilității. În principiu, o contribuție din fonduri publice nu implică ajutor de stat dacă aceasta este efectuată pari passu, și anume dacă are loc în același timp cu o contribuție semnificativă de capital din partea unui investitor privat realizată în circumstanțe comparabile și în condiții comparabile.

pari passu

| (106) | În sfârșit, măsurile în cauză trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să fie de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(106)

În sfârșit, măsurile în cauză trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să fie de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (107) | În cazul în care măsurile supuse evaluării implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată din perspectiva excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale respectivului articol. |
| --- | --- |

(107)

În cazul în care măsurile supuse evaluării implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată din perspectiva excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale respectivului articol.

7.1.   Existența ajutorului de stat

Existența ajutorului de stat

7.1.1.   Măsura 1

Măsura 1

| (108) | În primul rând, Comisia va evalua existența ajutorului în ceea ce privește injecția de capital din 2009 în valoare de 2,48 milioane EUR (măsura 1). Astfel cum se explică în considerentul 105, se consideră că o contribuție din fonduri publice nu implică un avantaj necuvenit – și nu constituie ajutor – dacă este efectuată în condiții pari passu. |
| --- | --- |

(108)

În primul rând, Comisia va evalua existența ajutorului în ceea ce privește injecția de capital din 2009 în valoare de 2,48 milioane EUR (măsura 1). Astfel cum se explică în considerentul 105, se consideră că o contribuție din fonduri publice nu implică un avantaj necuvenit – și nu constituie ajutor – dacă este efectuată în condiții pari passu.

pari passu

| (109) | În această privință, Comisia notează că măsura 1 a fost realizată de acționarii Estonian Air la momentul respectiv, proporțional cu participațiile deținute, și anume 34 % de Estonia (2,48 milioane EUR), 49 % de SAS (3,57 milioane EUR) și 17 % de Cresco (1,23 milioane EUR). Estonia a confirmat că statul și Cresco au injectat doar numerar, în timp ce SAS a furnizat 1,21 milioane EUR în numerar și 2,36 milioane EUR sub forma unei conversii a împrumuturilor în acțiuni. În plus, Estonia a explicat că SAS a acordat Estonian Air împrumuturi în valoare de [...] milioane USD în 2008 și de [...] milioane EUR în 2009 (a se vedea considerentul 84). |
| --- | --- |

(109)

În această privință, Comisia notează că măsura 1 a fost realizată de acționarii Estonian Air la momentul respectiv, proporțional cu participațiile deținute, și anume 34 % de Estonia (2,48 milioane EUR), 49 % de SAS (3,57 milioane EUR) și 17 % de Cresco (1,23 milioane EUR). Estonia a confirmat că statul și Cresco au injectat doar numerar, în timp ce SAS a furnizat 1,21 milioane EUR în numerar și 2,36 milioane EUR sub forma unei conversii a împrumuturilor în acțiuni. În plus, Estonia a explicat că SAS a acordat Estonian Air împrumuturi în valoare de [...] milioane USD în 2008 și de [...] milioane EUR în 2009 (a se vedea considerentul 84).

| (110) | În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a observat că natura diferită a contribuțiilor (creșterea finanțării noi față de conversia datoriilor de către SAS) a fost suficientă pentru a genera îndoieli întemeiate cu privire la realizarea pari passu a măsurii 1. Cu toate acestea, informațiile furnizate de Estonia au risipit îndoielile Comisiei, având în vedere că aportul de capital a fost efectuat în condiții pari passu clare, cel puțin în ceea ce privește Cresco. Atât statul, cât și Cresco au contribuit cu o cantitate semnificativă de noi resurse în numerar în mod proporțional cu participațiile deținute. În plus, cuantumul total al contribuțiilor în numerar ale Cresco și SAS este semnificativ și comparabil cu cel al statului. De asemenea, conversia împrumuturilor în acțiuni realizată de SAS trebuie privită în contextul mai larg al împrumuturilor sale anterioare în favoarea Estonian Air din 2008 și 2009, ceea ce demonstrează că SAS a crezut în viabilitatea companiei aeriene. |
| --- | --- |

(110)

În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a observat că natura diferită a contribuțiilor (creșterea finanțării noi față de conversia datoriilor de către SAS) a fost suficientă pentru a genera îndoieli întemeiate cu privire la realizarea pari passu a măsurii 1. Cu toate acestea, informațiile furnizate de Estonia au risipit îndoielile Comisiei, având în vedere că aportul de capital a fost efectuat în condiții pari passu clare, cel puțin în ceea ce privește Cresco. Atât statul, cât și Cresco au contribuit cu o cantitate semnificativă de noi resurse în numerar în mod proporțional cu participațiile deținute. În plus, cuantumul total al contribuțiilor în numerar ale Cresco și SAS este semnificativ și comparabil cu cel al statului. De asemenea, conversia împrumuturilor în acțiuni realizată de SAS trebuie privită în contextul mai larg al împrumuturilor sale anterioare în favoarea Estonian Air din 2008 și 2009, ceea ce demonstrează că SAS a crezut în viabilitatea companiei aeriene.

pari passu

pari passu

| (111) | O participare privată de 66 % nu este, în mod clar, neglijabilă în comparație cu intervenția publică în conformitate cu jurisprudența constantă. (32) În plus, nu există niciun element care să indice că deciziile luate de SAS și Cresco de a investi în Estonian Air ar fi putut fi influențate de comportamentul statului. |
| --- | --- |

(111)

O participare privată de 66 % nu este, în mod clar, neglijabilă în comparație cu intervenția publică în conformitate cu jurisprudența constantă. (32) În plus, nu există niciun element care să indice că deciziile luate de SAS și Cresco de a investi în Estonian Air ar fi putut fi influențate de comportamentul statului.

32

| (112) | În plus, Comisia observă că, în conformitate cu Orientările din 1994 privind sectorul aviației (33), „[i]njecțiile de capital nu implică ajutor de stat atunci când se majorează participarea publică în cadrul unei companii, cu condiția ca injecția de capital să fie proporțională cu numărul de acțiuni deținute de autorități și să se efectueze concomitent cu injecția de capital efectuată de un acționar privat; participarea investitorului privat trebuie să aibă o importanță economică reală”. Prin urmare, rezultă că acest lucru este valabil pentru măsura 1. |
| --- | --- |

(112)

În plus, Comisia observă că, în conformitate cu Orientările din 1994 privind sectorul aviației (33), „[i]njecțiile de capital nu implică ajutor de stat atunci când se majorează participarea publică în cadrul unei companii, cu condiția ca injecția de capital să fie proporțională cu numărul de acțiuni deținute de autorități și să se efectueze concomitent cu injecția de capital efectuată de un acționar privat; participarea investitorului privat trebuie să aibă o importanță economică reală”. Prin urmare, rezultă că acest lucru este valabil pentru măsura 1.

33

| (113) | Pe această bază, Comisia consideră că decizia luată de Cresco de a investi în Estonian Air a fost realizată pari passu cu cea a statului și că atât investiția realizată de Cresco, cât și cea a SAS au fost semnificative. În plus, Comisia nu are motive să se îndoiască de faptul că SAS și Cresco au decis să investească în Estonian Air din motive care vizau realizarea de profit. Prin urmare, Comisia concluzionează că finanțarea Estonian Air prin injecția de capital de 2,48 milioane EUR (măsura 1) nu a implicat un avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și, prin urmare, exclude prezența ajutorului de stat, fără a fi necesar să examineze în continuare dacă celelalte condiții cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(113)

Pe această bază, Comisia consideră că decizia luată de Cresco de a investi în Estonian Air a fost realizată pari passu cu cea a statului și că atât investiția realizată de Cresco, cât și cea a SAS au fost semnificative. În plus, Comisia nu are motive să se îndoiască de faptul că SAS și Cresco au decis să investească în Estonian Air din motive care vizau realizarea de profit. Prin urmare, Comisia concluzionează că finanțarea Estonian Air prin injecția de capital de 2,48 milioane EUR (măsura 1) nu a implicat un avantaj necuvenit în favoarea Estonian Air și, prin urmare, exclude prezența ajutorului de stat, fără a fi necesar să examineze în continuare dacă celelalte condiții cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt îndeplinite.

pari passu

7.1.2.   Măsura 2

Măsura 2

| (114) | În iunie 2009, Estonian Air și-a vândut activitatea de furnizare de servicii de handling la sol către Aeroportul din Tallinn, care este deținut 100 % de stat, pentru suma de 2,4 milioane EUR (măsura 2). Pentru a stabili prețul, nu a avut loc o licitație deschisă, transparentă și necondiționată și nu a fost efectuată o evaluare de către evaluatori independenți. În schimb, prețul a fost stabilit prin negocieri directe între Aeroportul din Tallinn și Estonian Air. |
| --- | --- |

(114)

În iunie 2009, Estonian Air și-a vândut activitatea de furnizare de servicii de handling la sol către Aeroportul din Tallinn, care este deținut 100 % de stat, pentru suma de 2,4 milioane EUR (măsura 2). Pentru a stabili prețul, nu a avut loc o licitație deschisă, transparentă și necondiționată și nu a fost efectuată o evaluare de către evaluatori independenți. În schimb, prețul a fost stabilit prin negocieri directe între Aeroportul din Tallinn și Estonian Air.

| (115) | Comisia constată că, în absența unei licitații sau a unei evaluări independente, nu poate exclude prezența ajutorului. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze tranzacția și contextul acesteia în detaliu pentru a stabili dacă aceasta a oferit companiei Estonian Air un avantaj necuvenit. |
| --- | --- |

(115)

Comisia constată că, în absența unei licitații sau a unei evaluări independente, nu poate exclude prezența ajutorului. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze tranzacția și contextul acesteia în detaliu pentru a stabili dacă aceasta a oferit companiei Estonian Air un avantaj necuvenit.

| (116) | Estonia a precizat în cursul procedurii oficiale de investigare că activitatea de servicii de handling la sol a fost profitabilă în perioada 2005-2008, și anume în anii anteriori vânzării. În plus, tranzacția a luat forma unei vânzări de active, excluzând pasivele și angajații, precum și alte „costuri moștenite”. Pentru a determina prețul, valoarea contabilă a activelor a fost stabilită ca preț minim. În plus, autoritățile estoniene au prezentat analiza lor internă care demonstrează că multiplicatorul valoarea întreprinderii/vânzări (VÎ/Vânzări) (34) pentru această tranzacție corespunde multiplicatorilor observați în mai multe alte tranzacții în care o întreprindere-țintă era activă în domeniul serviciilor de handling la sol. Acest lucru ar părea să sugereze că tranzacția a avut loc în condițiile pieței. |
| --- | --- |

(116)

Estonia a precizat în cursul procedurii oficiale de investigare că activitatea de servicii de handling la sol a fost profitabilă în perioada 2005-2008, și anume în anii anteriori vânzării. În plus, tranzacția a luat forma unei vânzări de active, excluzând pasivele și angajații, precum și alte „costuri moștenite”. Pentru a determina prețul, valoarea contabilă a activelor a fost stabilită ca preț minim. În plus, autoritățile estoniene au prezentat analiza lor internă care demonstrează că multiplicatorul valoarea întreprinderii/vânzări (VÎ/Vânzări) (34) pentru această tranzacție corespunde multiplicatorilor observați în mai multe alte tranzacții în care o întreprindere-țintă era activă în domeniul serviciilor de handling la sol. Acest lucru ar părea să sugereze că tranzacția a avut loc în condițiile pieței.

34

| (117) | În plus, Estonia susține că Aeroportul din Tallinn, în pofida faptului că este deținut în proporție de 100 % de stat, este independent de stat și că membrii consiliilor de administrație și de supraveghere sunt oameni de afaceri independenți și nu reprezentanți ai statului. În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă acțiunile Aeroportului din Tallinn puteau fi considerate imputabile statului, având în vedere faptul că Ministerul Afacerilor Economice și Comunicațiilor era singurul acționar al Aeroportului din Tallinn și că acesta intra în domeniul de competență al ministerului. |
| --- | --- |

(117)

În plus, Estonia susține că Aeroportul din Tallinn, în pofida faptului că este deținut în proporție de 100 % de stat, este independent de stat și că membrii consiliilor de administrație și de supraveghere sunt oameni de afaceri independenți și nu reprezentanți ai statului. În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă acțiunile Aeroportului din Tallinn puteau fi considerate imputabile statului, având în vedere faptul că Ministerul Afacerilor Economice și Comunicațiilor era singurul acționar al Aeroportului din Tallinn și că acesta intra în domeniul de competență al ministerului.

| (118) | Cu toate acestea, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a susținut în mod constant că măsurile întreprinse de întreprinderile publice care se află sub controlul statului nu sunt, în sine, imputabile statului. Într-adevăr, Curtea de Justiție a explicat în hotărârea Stardust Marine și în jurisprudența ulterioară că, pentru a concluziona cu privire la imputabilitate, este necesar să se „examineze dacă trebuie să se considere că autoritățile publice au fost implicate, într-un fel sau altul, în adoptarea de măsuri” (35). În ceea ce privește măsura 2, Comisia nu poate concluziona că decizia Aeroportului din Tallinn de a investi în Estonian Air a fost imputabilă statului. De asemenea, Comisia nu a identificat nicio dovadă indirectă în această privință în sensul jurisprudenței din cauza Stardust Marine. Din aceste motive, Comisia consideră că decizia Aeroportului din Tallinn de a participa la măsura 2 nu este imputabilă Estoniei. |
| --- | --- |

(118)

Cu toate acestea, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a susținut în mod constant că măsurile întreprinse de întreprinderile publice care se află sub controlul statului nu sunt, în sine, imputabile statului. Într-adevăr, Curtea de Justiție a explicat în hotărârea Stardust Marine și în jurisprudența ulterioară că, pentru a concluziona cu privire la imputabilitate, este necesar să se „examineze dacă trebuie să se considere că autoritățile publice au fost implicate, într-un fel sau altul, în adoptarea de măsuri” (35). În ceea ce privește măsura 2, Comisia nu poate concluziona că decizia Aeroportului din Tallinn de a investi în Estonian Air a fost imputabilă statului. De asemenea, Comisia nu a identificat nicio dovadă indirectă în această privință în sensul jurisprudenței din cauza Stardust Marine. Din aceste motive, Comisia consideră că decizia Aeroportului din Tallinn de a participa la măsura 2 nu este imputabilă Estoniei.

Stardust Marine

35

Stardust Marine

| (119) | Întrucât decizia Aeroportului din Tallinn de a participa la măsura 2 nu a fost imputabilă statului și având în vedere că, după toate aparențele, tranzacția a avut loc în condițiile pieței, Comisia exclude prezența ajutorului de stat în ceea ce privește măsura 2, fără a fi necesar să examineze în continuare dacă celelalte condiții cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(119)

Întrucât decizia Aeroportului din Tallinn de a participa la măsura 2 nu a fost imputabilă statului și având în vedere că, după toate aparențele, tranzacția a avut loc în condițiile pieței, Comisia exclude prezența ajutorului de stat în ceea ce privește măsura 2, fără a fi necesar să examineze în continuare dacă celelalte condiții cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt îndeplinite.

7.1.3.   Măsura 3

Măsura 3

| (120) | În ceea ce privește injecția de capital din 2010 (măsura 3), Estonia a explicat în cursul procedurii oficiale de investigare că statul a injectat 17,9 milioane EUR în numerar, în timp ce SAS a convertit în acțiuni un împrumut în valoare de 2 milioane EUR. În același timp, SAS a achiziționat participația deținută de Cresco în cadrul Estonian Air pentru suma de [...] milioane EUR (în schimbul anulării unui împrumut în valoare de [...] milioane EUR pe care Cresco îl contractase de la SAS). Ca urmare, Cresco a încetat să mai fie acționar, participația statului a crescut la 90 %, iar participația SAS a fost diluată la 10 %. Estonia susține că decizia sa de a investi din nou în Estonian Air s-a bazat pe planul de afaceri din 2010. |
| --- | --- |

(120)

În ceea ce privește injecția de capital din 2010 (măsura 3), Estonia a explicat în cursul procedurii oficiale de investigare că statul a injectat 17,9 milioane EUR în numerar, în timp ce SAS a convertit în acțiuni un împrumut în valoare de 2 milioane EUR. În același timp, SAS a achiziționat participația deținută de Cresco în cadrul Estonian Air pentru suma de [...] milioane EUR (în schimbul anulării unui împrumut în valoare de [...] milioane EUR pe care Cresco îl contractase de la SAS). Ca urmare, Cresco a încetat să mai fie acționar, participația statului a crescut la 90 %, iar participația SAS a fost diluată la 10 %. Estonia susține că decizia sa de a investi din nou în Estonian Air s-a bazat pe planul de afaceri din 2010.

măsura 3

| (121) | Comisia constată, în primul rând, că injecțiile de capital realizate de stat și de SAS au avut loc sub diferite forme și în cuantumuri care nu au fost proporționale cu participațiile deținute. O injecție de fonduri noi în valoare de 17,9 milioane EUR de către stat nu este comparabilă cu schimbul de creanțe contra participații în valoare de 2 milioane EUR, realizat de SAS, în special având în vedere faptul că Estonia nu a furnizat dovezi din care să rezulte că împrumutul a fost garantat integral și că, prin urmare, SAS și-ar fi asumat un risc nou prin conversia împrumuturilor în capital propriu. În ceea ce privește anularea de către SAS a datoriilor în valoare de [...] milioane EUR pe care Cresco le avea la SAS în schimbul acțiunilor Cresco în cadrul Estonian Air, Comisia observă că această operațiune nu a implicat fonduri noi pentru Estonian Air. În plus, este incert dacă SAS și-a asumat un nou risc prin acceptarea anulării datoriilor în schimbul acțiunilor deținute de Cresco în cadrul Estonian Air. Aceste elemente sunt suficiente pentru a permite Comisiei să concluzioneze că măsura 3 nu a fost realizată în condiții pari passu. |
| --- | --- |

(121)

Comisia constată, în primul rând, că injecțiile de capital realizate de stat și de SAS au avut loc sub diferite forme și în cuantumuri care nu au fost proporționale cu participațiile deținute. O injecție de fonduri noi în valoare de 17,9 milioane EUR de către stat nu este comparabilă cu schimbul de creanțe contra participații în valoare de 2 milioane EUR, realizat de SAS, în special având în vedere faptul că Estonia nu a furnizat dovezi din care să rezulte că împrumutul a fost garantat integral și că, prin urmare, SAS și-ar fi asumat un risc nou prin conversia împrumuturilor în capital propriu. În ceea ce privește anularea de către SAS a datoriilor în valoare de [...] milioane EUR pe care Cresco le avea la SAS în schimbul acțiunilor Cresco în cadrul Estonian Air, Comisia observă că această operațiune nu a implicat fonduri noi pentru Estonian Air. În plus, este incert dacă SAS și-a asumat un nou risc prin acceptarea anulării datoriilor în schimbul acțiunilor deținute de Cresco în cadrul Estonian Air. Aceste elemente sunt suficiente pentru a permite Comisiei să concluzioneze că măsura 3 nu a fost realizată în condiții pari passu.

pari passu

| (122) | Autoritățile estoniene susțin că măsura 3 a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață, întrucât aceasta a fost adoptată pe baza planului de afaceri din 2010, pe care îl consideră solid și credibil. Conform planului respectiv, Estonian Air ar urma să atingă pragul de rentabilitate încă din 2013 dacă ar modifica flota în conformitate cu planul, și ar rămâne ulterior în mod considerabil profitabilă, cel puțin până în 2020. |
| --- | --- |

(122)

Autoritățile estoniene susțin că măsura 3 a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață, întrucât aceasta a fost adoptată pe baza planului de afaceri din 2010, pe care îl consideră solid și credibil. Conform planului respectiv, Estonian Air ar urma să atingă pragul de rentabilitate încă din 2013 dacă ar modifica flota în conformitate cu planul, și ar rămâne ulterior în mod considerabil profitabilă, cel puțin până în 2020.

| (123) | Comisia recunoaște că planul de afaceri din 2010 analizează situația companiei aeriene însă, cu toate acestea, prezintă deficiențe care nu îl recomandă ca o bază fiabilă pentru o decizie de investiție orientată către piață. De exemplu, previziunile financiare se bazează pe cifre de creștere a numărului de călători excesiv de ambițioase (o creștere anuală medie de peste 6 % pentru perioada 2010-2020). Astfel de perspective de creștere par foarte optimiste, având în vedere criza economică și financiară globală din 2009. Planul de afaceri din 2010 se referă la estimările realizate de IATA referitoare la o creștere medie de peste 5 % pentru următorii patru ani. Cu toate acestea, IATA indică, de asemenea, faptul că această redresare va fi repartizată geografic foarte inegal și că nu se așteaptă o redresare rapidă în Europa (36). |
| --- | --- |

(123)

Comisia recunoaște că planul de afaceri din 2010 analizează situația companiei aeriene însă, cu toate acestea, prezintă deficiențe care nu îl recomandă ca o bază fiabilă pentru o decizie de investiție orientată către piață. De exemplu, previziunile financiare se bazează pe cifre de creștere a numărului de călători excesiv de ambițioase (o creștere anuală medie de peste 6 % pentru perioada 2010-2020). Astfel de perspective de creștere par foarte optimiste, având în vedere criza economică și financiară globală din 2009. Planul de afaceri din 2010 se referă la estimările realizate de IATA referitoare la o creștere medie de peste 5 % pentru următorii patru ani. Cu toate acestea, IATA indică, de asemenea, faptul că această redresare va fi repartizată geografic foarte inegal și că nu se așteaptă o redresare rapidă în Europa (36).

36

| (124) | O altă deficiență o constituie faptul că analiza de sensibilitate din planul de afaceri din 2010 pare insuficientă. În ceea ce privește riscul scăderii numărului de pasageri, planul menționează că o reducere cu 10 % a numărului de pasageri ar reduce cu aproximativ 6,4 milioane EUR rezultatul net pentru primii doi ani, fapt ce ar dubla rezultatele nete negative preconizate pentru respectivii doi ani. Cu toate acestea, planul de afaceri din 2010 nu indică consecințele pentru întreaga perioadă analizată și acțiuni corective specifice care urmează să fie întreprinse. |
| --- | --- |

(124)

O altă deficiență o constituie faptul că analiza de sensibilitate din planul de afaceri din 2010 pare insuficientă. În ceea ce privește riscul scăderii numărului de pasageri, planul menționează că o reducere cu 10 % a numărului de pasageri ar reduce cu aproximativ 6,4 milioane EUR rezultatul net pentru primii doi ani, fapt ce ar dubla rezultatele nete negative preconizate pentru respectivii doi ani. Cu toate acestea, planul de afaceri din 2010 nu indică consecințele pentru întreaga perioadă analizată și acțiuni corective specifice care urmează să fie întreprinse.

| (125) | Comisia subliniază, de asemenea, că Cresco a decis să nu mai investească în Estonian Air și a decis în schimb să își vândă participația către SAS. Deși Cresco ar fi putut avea mai multe motive pentru a proceda astfel, pare logic să se considere că planul de afaceri din 2010 nu a fost suficient pentru a asigura investitorul privat cu privire la randamentul investițiilor. Un argument similar poate fi aplicat în cazul SAS, care a decis să participe la injecția de capital din 2010 însă nu proporțional cu participația sa și, prin urmare, participația sa a fost diluată la doar 10 % de la cea de 49 % deținută anterior. |
| --- | --- |

(125)

Comisia subliniază, de asemenea, că Cresco a decis să nu mai investească în Estonian Air și a decis în schimb să își vândă participația către SAS. Deși Cresco ar fi putut avea mai multe motive pentru a proceda astfel, pare logic să se considere că planul de afaceri din 2010 nu a fost suficient pentru a asigura investitorul privat cu privire la randamentul investițiilor. Un argument similar poate fi aplicat în cazul SAS, care a decis să participe la injecția de capital din 2010 însă nu proporțional cu participația sa și, prin urmare, participația sa a fost diluată la doar 10 % de la cea de 49 % deținută anterior.

| (126) | Autoritățile estoniene susțin, de asemenea, că o evaluare realizată de către stat în 2010 a ajuns la concluzia că compania aeriană ar înregistra o valoare pozitivă ca urmare a investiției. Evaluarea respectivă a calculat valoarea capitalurilor proprii pe baza analizei fluxului de numerar actualizat, ținând cont de fluxurile de numerar previzionate pentru perioada 2010-2019 plus o valoare finală după 2019 de [0-10] milioane EUR (actualizată) și scăzând datoria netă în valoare de [0-10] milioane EUR. Pe această bază, valoarea totală rezultată a capitalului propriu într-un scenariu post-investiții s-ar ridica la [0-10] milioane EUR. Pe baza unei metode alternative de evaluare, compania aeriană a fost evaluată în comparație cu indicatorii financiari ai unui număr de cinci societăți mai mici cotate la bursă, rezultând o valoare a Estonian Air de aproximativ [5-15] milioane EUR. |
| --- | --- |

(126)

Autoritățile estoniene susțin, de asemenea, că o evaluare realizată de către stat în 2010 a ajuns la concluzia că compania aeriană ar înregistra o valoare pozitivă ca urmare a investiției. Evaluarea respectivă a calculat valoarea capitalurilor proprii pe baza analizei fluxului de numerar actualizat, ținând cont de fluxurile de numerar previzionate pentru perioada 2010-2019 plus o valoare finală după 2019 de [0-10] milioane EUR (actualizată) și scăzând datoria netă în valoare de [0-10] milioane EUR. Pe această bază, valoarea totală rezultată a capitalului propriu într-un scenariu post-investiții s-ar ridica la [0-10] milioane EUR. Pe baza unei metode alternative de evaluare, compania aeriană a fost evaluată în comparație cu indicatorii financiari ai unui număr de cinci societăți mai mici cotate la bursă, rezultând o valoare a Estonian Air de aproximativ [5-15] milioane EUR.

| (127) | Cu toate acestea, Comisia nu poate să considere această evaluare ca fiind o bază validă pentru acceptarea investiției de către un investitor privat ipotetic. În primul rând, evaluarea în sine subliniază riscuri semnificative, incertitudini și sensibilitate în ceea ce privește ipotezele utilizate și precizează că previziunile din cadrul acesteia ar trebui privite cu precauție (37). Mai mult, o serie de ipoteze esențiale care stau la baza evaluării nu sunt fundamentate. În special, nu este indicată baza pentru stabilirea valorii finale semnificative (reprezentând peste 60 % din fluxul total de numerar actualizat rezultat). Alegerea unei valori finale mai scăzute ar putea conduce chiar la o valoare totală negativă a capitalului propriu. În al doilea rând, evaluarea precizează că măsurile din planul de afaceri din 2010 ar putea să nu fie suficiente pentru a soluționa unele probleme de sustenabilitate ale Estonian Air (de exemplu, operarea nerentabilă a aeronavei cu turbopropulsoare SAAB 340). Prin urmare, calculul bazat pe fluxul de numerar presupune modificări suplimentare și, astfel, se abate de la planul de afaceri din 2010, care reprezintă baza pentru realizarea investițiilor. În al treilea rând, evaluarea pe baza comparației cu alte companii aeriene este extrem de fragilă. Aceasta compară Estonian Air cu doar cinci companii aeriene, dintre care trei au capacități de câteva ori mai mari decât cea a Estonian Air. În plus, din cauza situației financiare dificile a Estonian Air, singura bază de referință care ar putea fi utilizată în mod realist este raportul preț/venituri din vânzări, întrucât coeficienți bazați pe alți indicatori conduc la rezultate foarte diferite. În al patrulea rând, chiar dacă se admit rezultatele acesteia, evaluarea nu explică motivul pentru care un investitor privat ar fi acceptat să injecteze capital nou în valoare de 17,9 milioane EUR pentru a deține 90 % din acțiunile unei companii a cărei valoare totală a capitalurilor este estimată la numai [0-10] milioane EUR (sau la o valoare maximă de [5-15] milioane EUR). În sfârșit, autoritățile estoniene nu au analizat nicio situație contrafactuală la majorarea de capital pentru a compara rentabilitatea preconizată a investiției lor cu rezultatele unor posibile scenarii alternative. Deși ar putea avea sens din punct de vedere economic ca un acționar existent să investească capital suplimentar într-o întreprindere aflată în dificultate pentru a-și proteja investițiile, un astfel de investitor ar compara, în mod normal, o astfel de investiție cu costurile/veniturile generate în cadrul unor posibile scenarii alternative, inclusiv lichidarea societății. |
| --- | --- |

(127)

Cu toate acestea, Comisia nu poate să considere această evaluare ca fiind o bază validă pentru acceptarea investiției de către un investitor privat ipotetic. În primul rând, evaluarea în sine subliniază riscuri semnificative, incertitudini și sensibilitate în ceea ce privește ipotezele utilizate și precizează că previziunile din cadrul acesteia ar trebui privite cu precauție (37). Mai mult, o serie de ipoteze esențiale care stau la baza evaluării nu sunt fundamentate. În special, nu este indicată baza pentru stabilirea valorii finale semnificative (reprezentând peste 60 % din fluxul total de numerar actualizat rezultat). Alegerea unei valori finale mai scăzute ar putea conduce chiar la o valoare totală negativă a capitalului propriu. În al doilea rând, evaluarea precizează că măsurile din planul de afaceri din 2010 ar putea să nu fie suficiente pentru a soluționa unele probleme de sustenabilitate ale Estonian Air (de exemplu, operarea nerentabilă a aeronavei cu turbopropulsoare SAAB 340). Prin urmare, calculul bazat pe fluxul de numerar presupune modificări suplimentare și, astfel, se abate de la planul de afaceri din 2010, care reprezintă baza pentru realizarea investițiilor. În al treilea rând, evaluarea pe baza comparației cu alte companii aeriene este extrem de fragilă. Aceasta compară Estonian Air cu doar cinci companii aeriene, dintre care trei au capacități de câteva ori mai mari decât cea a Estonian Air. În plus, din cauza situației financiare dificile a Estonian Air, singura bază de referință care ar putea fi utilizată în mod realist este raportul preț/venituri din vânzări, întrucât coeficienți bazați pe alți indicatori conduc la rezultate foarte diferite. În al patrulea rând, chiar dacă se admit rezultatele acesteia, evaluarea nu explică motivul pentru care un investitor privat ar fi acceptat să injecteze capital nou în valoare de 17,9 milioane EUR pentru a deține 90 % din acțiunile unei companii a cărei valoare totală a capitalurilor este estimată la numai [0-10] milioane EUR (sau la o valoare maximă de [5-15] milioane EUR). În sfârșit, autoritățile estoniene nu au analizat nicio situație contrafactuală la majorarea de capital pentru a compara rentabilitatea preconizată a investiției lor cu rezultatele unor posibile scenarii alternative. Deși ar putea avea sens din punct de vedere economic ca un acționar existent să investească capital suplimentar într-o întreprindere aflată în dificultate pentru a-și proteja investițiile, un astfel de investitor ar compara, în mod normal, o astfel de investiție cu costurile/veniturile generate în cadrul unor posibile scenarii alternative, inclusiv lichidarea societății.

37

| (128) | În plus, scrisoarea autorităților estoniene din 9 aprilie 2014 sugerează că majorarea de capital nu a fost motivată numai de atractivitatea economică a investiției. Estonia recunoaște că obiectivul planului de afaceri din 2010 de a asigura legături aeriene pe termen lung către destinații de afaceri importante „a coincis cu obiectivele politicii macroeconomice a statului”. Deși Estonia susține că aceste considerente nu au reprezentat singurii factori care au stat la baza deciziei de investiție a statului, acest lucru sugerează că statul nu a avut în vedere numai motive care vizau realizarea de profit. În acest sens, se pare că unii membri ai guvernului estonian de la momentul punerii în aplicare a măsurii 3 au afirmat că „poziția [Guvernului] este aceea că Estonian Air este o companie strategică pentru țară și suntem pregătiți să preluăm o participație majoritară” (38) și că „este foarte important să avem zboruri de la [...] Tallinn către o serie de alte orașe importante” (39), iar acestea nu par să fie preocupări pe care un investitor prudent în economia de piață le-ar lua în considerare în momentul luării unei decizii de investiție. În această privință, Comisia reamintește că, în hotărârea în cauza Boch, Curtea a arătat că „se verifică, în special, dacă, în condiții similare, un acționar privat, având în vedere probabilitatea de a obține un randament și făcând abstracție de toate considerentele sociale, de politică regională și sectoriale ar fi subscris capitalul în cauză” (40). |
| --- | --- |

(128)

În plus, scrisoarea autorităților estoniene din 9 aprilie 2014 sugerează că majorarea de capital nu a fost motivată numai de atractivitatea economică a investiției. Estonia recunoaște că obiectivul planului de afaceri din 2010 de a asigura legături aeriene pe termen lung către destinații de afaceri importante „a coincis cu obiectivele politicii macroeconomice a statului”. Deși Estonia susține că aceste considerente nu au reprezentat singurii factori care au stat la baza deciziei de investiție a statului, acest lucru sugerează că statul nu a avut în vedere numai motive care vizau realizarea de profit. În acest sens, se pare că unii membri ai guvernului estonian de la momentul punerii în aplicare a măsurii 3 au afirmat că „poziția [Guvernului] este aceea că Estonian Air este o companie strategică pentru țară și suntem pregătiți să preluăm o participație majoritară” (38) și că „este foarte important să avem zboruri de la [...] Tallinn către o serie de alte orașe importante” (39), iar acestea nu par să fie preocupări pe care un investitor prudent în economia de piață le-ar lua în considerare în momentul luării unei decizii de investiție. În această privință, Comisia reamintește că, în hotărârea în cauza Boch, Curtea a arătat că „se verifică, în special, dacă, în condiții similare, un acționar privat, având în vedere probabilitatea de a obține un randament și făcând abstracție de toate considerentele sociale, de politică regională și sectoriale ar fi subscris capitalul în cauză” (40).

38

39

40

| (129) | Pe ansamblu, având în vedere absența vreunui investitor privat dispus să investească fonduri noi în Estonian Air, într-un mod similar cu statul, deficiențele din planul de afaceri din 2010 și existența unor obiective macroeconomice care nu sunt relevante pentru un investitor privat, Comisia concluzionează că măsura 3 nu a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(129)

Pe ansamblu, având în vedere absența vreunui investitor privat dispus să investească fonduri noi în Estonian Air, într-un mod similar cu statul, deficiențele din planul de afaceri din 2010 și existența unor obiective macroeconomice care nu sunt relevante pentru un investitor privat, Comisia concluzionează că măsura 3 nu a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață.

| (130) | În plus, pentru ca o măsură să fie considerată ajutor de stat, aceasta trebuie să provină din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. Acest criteriu nu este contestat în ceea ce privește injecția de capital din 2010, dat fiind faptul că injecția de numerar a fost realizată din bugetul de stat de către Ministerul Afacerilor Economice și al Comunicațiilor din Estonia, în calitate de acționar al companiei aeriene. |
| --- | --- |

(130)

În plus, pentru ca o măsură să fie considerată ajutor de stat, aceasta trebuie să provină din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. Acest criteriu nu este contestat în ceea ce privește injecția de capital din 2010, dat fiind faptul că injecția de numerar a fost realizată din bugetul de stat de către Ministerul Afacerilor Economice și al Comunicațiilor din Estonia, în calitate de acționar al companiei aeriene.

| (131) | În sfârșit, Comisia constată că măsura afectează schimburile comerciale și amenință să denatureze concurența între statele membre, întrucât Estonian Air este în concurență cu alte companii aeriene din Uniunea Europeană, în special, de la intrarea în vigoare a celei de a treia etape a procesului de liberalizare a transportului aerian („cel de al treilea pachet”) la 1 ianuarie 1993 (41). În consecință, măsura 3 a permis companiei Estonian Air să își continue activitatea, fără ca aceasta să se confrunte, ca alți competitori, cu consecințele care decurg în mod normal din rezultatele sale financiare slabe. |
| --- | --- |

(131)

În sfârșit, Comisia constată că măsura afectează schimburile comerciale și amenință să denatureze concurența între statele membre, întrucât Estonian Air este în concurență cu alte companii aeriene din Uniunea Europeană, în special, de la intrarea în vigoare a celei de a treia etape a procesului de liberalizare a transportului aerian („cel de al treilea pachet”) la 1 ianuarie 1993 (41). În consecință, măsura 3 a permis companiei Estonian Air să își continue activitatea, fără ca aceasta să se confrunte, ca alți competitori, cu consecințele care decurg în mod normal din rezultatele sale financiare slabe.

41

| (132) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 3 a implicat ajutor de stat în favoarea Estonian Air. |
| --- | --- |

(132)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 3 a implicat ajutor de stat în favoarea Estonian Air.

7.1.4.   Măsura 4

Măsura 4

| (133) | În ceea ce privește injecția de numerar în valoare de 30 de milioane EUR decisă de Estonia în decembrie 2011 (măsura 4), Estonia consideră că aceasta nu a implicat ajutor de stat. Niciun alt investitor nu a participat la această injecție de capital, în urma căreia participația SAS a fost diluată de la 10 % la 2,66 %, în timp ce participația statului a crescut de la 90 % la 97,34 %. |
| --- | --- |

(133)

În ceea ce privește injecția de numerar în valoare de 30 de milioane EUR decisă de Estonia în decembrie 2011 (măsura 4), Estonia consideră că aceasta nu a implicat ajutor de stat. Niciun alt investitor nu a participat la această injecție de capital, în urma căreia participația SAS a fost diluată de la 10 % la 2,66 %, în timp ce participația statului a crescut de la 90 % la 97,34 %.

| (134) | Comisia nu este convinsă de argumentele invocate de autoritățile estoniene în cursul procedurii oficiale de investigare. În primul rând, decizia de a investi a fost luată numai de către stat fără nicio intervenție privată: SAS a decis să nu participe la această injecție de capital, iar banca privată [...], care a avut în vedere inițial acordarea unui împrumut în favoarea Estonian Air, a refuzat să-l furnizeze în cele din urmă. Prin urmare, investiția nu poate fi considerată pari passu. |
| --- | --- |

(134)

Comisia nu este convinsă de argumentele invocate de autoritățile estoniene în cursul procedurii oficiale de investigare. În primul rând, decizia de a investi a fost luată numai de către stat fără nicio intervenție privată: SAS a decis să nu participe la această injecție de capital, iar banca privată [...], care a avut în vedere inițial acordarea unui împrumut în favoarea Estonian Air, a refuzat să-l furnizeze în cele din urmă. Prin urmare, investiția nu poate fi considerată pari passu.

pari passu

| (135) | În plus, planul de afaceri din 2011, pe baza căruia a fost luată decizia de investiție, prevede o strategie expansionistă și o schimbare radicală a modelului de afaceri de la un sistem dintr-un punct în altul la un sistem radial pe baza unei rețele regionale. Estonia a furnizat o prezentare a planului conform căruia compania aeriană urma să achiziționeze noi aeronave (trecând de la 7 avioane în 2011 la 13 în 2013 și 2014), iar Tallinn avea să devină un nod aerian pentru zborurile între Europa și Asia. Conform prezentării, Estonian Air urma să solicite 30 de milioane EUR de la acționarului său și [...] milioane EUR printr-un împrumut de la [...]. În pofida faptului că [...] a decis să nu acorde împrumutul în cele din urmă, Comisia subliniază că Estonia a acordat 30 de milioane EUR, fără să analizeze în niciun fel impactul pe care decizia [...] îl va avea asupra rezultatului planului de afaceri din 2011. Acesta nu poate fi considerat un comportament rațional al unui operator de piață informat. |
| --- | --- |

(135)

În plus, planul de afaceri din 2011, pe baza căruia a fost luată decizia de investiție, prevede o strategie expansionistă și o schimbare radicală a modelului de afaceri de la un sistem dintr-un punct în altul la un sistem radial pe baza unei rețele regionale. Estonia a furnizat o prezentare a planului conform căruia compania aeriană urma să achiziționeze noi aeronave (trecând de la 7 avioane în 2011 la 13 în 2013 și 2014), iar Tallinn avea să devină un nod aerian pentru zborurile între Europa și Asia. Conform prezentării, Estonian Air urma să solicite 30 de milioane EUR de la acționarului său și [...] milioane EUR printr-un împrumut de la [...]. În pofida faptului că [...] a decis să nu acorde împrumutul în cele din urmă, Comisia subliniază că Estonia a acordat 30 de milioane EUR, fără să analizeze în niciun fel impactul pe care decizia [...] îl va avea asupra rezultatului planului de afaceri din 2011. Acesta nu poate fi considerat un comportament rațional al unui operator de piață informat.

| (136) | De asemenea, pare nerealist să se considere că Estonian Air ar putea să-și tripleze aproape veniturile în doar 4 ani și să treacă de la o valoare a EBT de -15,45 milioane EUR în 2011 la 4,2 milioane EUR în 2014, în special în contextul crizei economice și financiare. În această privință, Comisia reamintește că, în conformitate cu previziunile financiare ale IATA (42) din decembrie 2011, marjele de profit în industria aeronautică în 2011 erau mult diminuate ca urmare a creșterii prețurilor petrolului și combustibililor. Pentru anul 2012, IATA a prevăzut că industria aeronautică europeană urma să se confrunte cu o presiune din cauza crizei economice generate de eșecul guvernelor de a soluționa criza datoriei suverane din zona euro. Având în vedere că toate companiile aeriene europene erau susceptibile să fie afectate grav de recesiune pe piețele lor interne, previziunea din 2012 a IATA pentru companiile aeriene europene a fost o marjă a câștigurilor înainte de dobânzi și impozite (EBIT) de 0,3 %, cu pierderi nete ulterior impozitării de 0,6 miliarde USD (și anume, 0,46 miliarde EUR). |
| --- | --- |

(136)

De asemenea, pare nerealist să se considere că Estonian Air ar putea să-și tripleze aproape veniturile în doar 4 ani și să treacă de la o valoare a EBT de -15,45 milioane EUR în 2011 la 4,2 milioane EUR în 2014, în special în contextul crizei economice și financiare. În această privință, Comisia reamintește că, în conformitate cu previziunile financiare ale IATA (42) din decembrie 2011, marjele de profit în industria aeronautică în 2011 erau mult diminuate ca urmare a creșterii prețurilor petrolului și combustibililor. Pentru anul 2012, IATA a prevăzut că industria aeronautică europeană urma să se confrunte cu o presiune din cauza crizei economice generate de eșecul guvernelor de a soluționa criza datoriei suverane din zona euro. Având în vedere că toate companiile aeriene europene erau susceptibile să fie afectate grav de recesiune pe piețele lor interne, previziunea din 2012 a IATA pentru companiile aeriene europene a fost o marjă a câștigurilor înainte de dobânzi și impozite (EBIT) de 0,3 %, cu pierderi nete ulterior impozitării de 0,6 miliarde USD (și anume, 0,46 miliarde EUR).

42

| (137) | De asemenea, pare nerealist să se considere că Estonian Air ar urma să crească numărul de locuri de la 1 milion în 2011 la 2,45 milioane în 2014, crescând substanțial totodată factorul de încărcare, de la 59,2 % la 72,3 % în aceeași perioadă. De asemenea, riscurile principale par să fie subevaluate, iar măsurile de atenuare nu par să fie evaluate suficient. Modelul radial a fost abandonat foarte rapid până la jumătatea anului 2012 având în vedere rezultatele extrem de negative ale companiei. |
| --- | --- |

(137)

De asemenea, pare nerealist să se considere că Estonian Air ar urma să crească numărul de locuri de la 1 milion în 2011 la 2,45 milioane în 2014, crescând substanțial totodată factorul de încărcare, de la 59,2 % la 72,3 % în aceeași perioadă. De asemenea, riscurile principale par să fie subevaluate, iar măsurile de atenuare nu par să fie evaluate suficient. Modelul radial a fost abandonat foarte rapid până la jumătatea anului 2012 având în vedere rezultatele extrem de negative ale companiei.

| (138) | În plus, planul de afaceri din 2011 ia în considerare în mod explicit diverse beneficii macroeconomice și politice care sunt lipsite de relevanță din perspectiva unui investitor privat. De exemplu, planul indică faptul că beneficiile investiției pentru Estonia sunt importante și menționează în mod explicit că „modelul de rețea ales este preferat având în vedere nevoile actuale ale oamenilor de afaceri și directivele guvernamentale”. În plus, planul arată că, drept rezultat al investiției, s-ar crea 2 000 de locuri de muncă și că Estonia și-ar îmbunătăți poziția în clasamentele de competitivitate globale. De asemenea, autoritățile estoniene susțin că strategia propusă a alimentat planul de acțiune al guvernului pentru perioada 2011-2015 în vederea dezvoltării de legături aeriene directe către toate centrele de afaceri europene principale și a transformării Aeroportului din Tallinn într-un nod aerian pentru zborurile între Asia și Europa. Din motivele explicate în considerentul 128, astfel de considerații nu ar fi fost luate în considerare de un investitor prudent în economia de piață. |
| --- | --- |

(138)

În plus, planul de afaceri din 2011 ia în considerare în mod explicit diverse beneficii macroeconomice și politice care sunt lipsite de relevanță din perspectiva unui investitor privat. De exemplu, planul indică faptul că beneficiile investiției pentru Estonia sunt importante și menționează în mod explicit că „modelul de rețea ales este preferat având în vedere nevoile actuale ale oamenilor de afaceri și directivele guvernamentale”. În plus, planul arată că, drept rezultat al investiției, s-ar crea 2 000 de locuri de muncă și că Estonia și-ar îmbunătăți poziția în clasamentele de competitivitate globale. De asemenea, autoritățile estoniene susțin că strategia propusă a alimentat planul de acțiune al guvernului pentru perioada 2011-2015 în vederea dezvoltării de legături aeriene directe către toate centrele de afaceri europene principale și a transformării Aeroportului din Tallinn într-un nod aerian pentru zborurile între Asia și Europa. Din motivele explicate în considerentul 128, astfel de considerații nu ar fi fost luate în considerare de un investitor prudent în economia de piață.

| (139) | Prin urmare, Comisia consideră că măsura 4 a implicat un avantaj selectiv necuvenit în favoarea Estonian Air. Din aceleași motive menționate în considerentele 130 și 131, Comisia consideră că măsura 4 este finanțată din resurse de stat și este imputabilă statului și că aceasta afectează schimburile comerciale și amenință să denatureze concurența între statele membre. |
| --- | --- |

(139)

Prin urmare, Comisia consideră că măsura 4 a implicat un avantaj selectiv necuvenit în favoarea Estonian Air. Din aceleași motive menționate în considerentele 130 și 131, Comisia consideră că măsura 4 este finanțată din resurse de stat și este imputabilă statului și că aceasta afectează schimburile comerciale și amenință să denatureze concurența între statele membre.

| (140) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 4 a implicat ajutor de stat în favoarea Estonian Air. |
| --- | --- |

(140)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 4 a implicat ajutor de stat în favoarea Estonian Air.

7.1.5.   Măsura 5

Măsura 5

| (141) | Comisia concluzionează că facilitatea de împrumut pentru salvare ar trebui să fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât împrumutul, care derivă din resurse de stat, implică un avantaj selectiv pentru Estonian Air care afectează schimburile comerciale între statele membre și amenință să denatureze concurența (a se vedea considerentul 131). Având în vedere situația financiară a Estonian Air (aceasta a înregistrat pierderi începând cu anul 2006 și, până la sfârșitul lunii iulie 2012, a ajuns în situația de faliment tehnic conform legislației estone – pentru detalii, a se vedea secțiunea 7.4.1), era foarte puțin probabil ca un creditor privat să fie dispus să ofere împrumuturi suplimentare pentru a acoperi problemele grave de lichiditate ale Estonian Air. Chiar autoritățile estoniene consideră această măsură drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acestea au susținut îndeplinirea condițiilor privind ajutorul pentru salvare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. |
| --- | --- |

(141)

Comisia concluzionează că facilitatea de împrumut pentru salvare ar trebui să fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât împrumutul, care derivă din resurse de stat, implică un avantaj selectiv pentru Estonian Air care afectează schimburile comerciale între statele membre și amenință să denatureze concurența (a se vedea considerentul 131). Având în vedere situația financiară a Estonian Air (aceasta a înregistrat pierderi începând cu anul 2006 și, până la sfârșitul lunii iulie 2012, a ajuns în situația de faliment tehnic conform legislației estone – pentru detalii, a se vedea secțiunea 7.4.1), era foarte puțin probabil ca un creditor privat să fie dispus să ofere împrumuturi suplimentare pentru a acoperi problemele grave de lichiditate ale Estonian Air. Chiar autoritățile estoniene consideră această măsură drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acestea au susținut îndeplinirea condițiilor privind ajutorul pentru salvare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004.

7.1.6.   Măsura 6

Măsura 6

| (142) | Decizia autorităților estoniene de a injecta 40,7 milioane EUR în Estonian Air sub formă de capital propriu ar trebui să fie considerată ajutor de stat. Injecția de capital provine direct de la bugetul de stat și, prin urmare, din resurse de stat. În plus, întrucât aceasta este exclusiv în beneficiul unei întreprinderi (și anume, Estonian Air) și este furnizată în condiții pe care un investitor prudent în economia de piață nu le-ar accepta în mod normal (dificultățile financiare ale Estonian Air, investiții realizate pe considerații de interes public, cum ar fi conectivitatea Estoniei și importanța strategică a Estonian Air pentru economia estoniană și nu pe baza unei analize adecvate a rentabilității investiției), infuzia de capital planificată implică un avantaj selectiv în favoarea Estonian Air. De asemenea, măsura afectează schimburile comerciale între statele membre și amenință să denatureze concurența (a se vedea considerentul 131). Măsura în cauză permite astfel companiei Estonian Air să își continue activitatea, fără ca aceasta să se confrunte, ca alți competitori, cu consecințele care decurg în mod normal din rezultatele sale financiare slabe. Chiar autoritățile estoniene consideră această măsură drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acestea au susținut îndeplinirea condițiilor privind ajutorul de restructurare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. |
| --- | --- |

(142)

Decizia autorităților estoniene de a injecta 40,7 milioane EUR în Estonian Air sub formă de capital propriu ar trebui să fie considerată ajutor de stat. Injecția de capital provine direct de la bugetul de stat și, prin urmare, din resurse de stat. În plus, întrucât aceasta este exclusiv în beneficiul unei întreprinderi (și anume, Estonian Air) și este furnizată în condiții pe care un investitor prudent în economia de piață nu le-ar accepta în mod normal (dificultățile financiare ale Estonian Air, investiții realizate pe considerații de interes public, cum ar fi conectivitatea Estoniei și importanța strategică a Estonian Air pentru economia estoniană și nu pe baza unei analize adecvate a rentabilității investiției), infuzia de capital planificată implică un avantaj selectiv în favoarea Estonian Air. De asemenea, măsura afectează schimburile comerciale între statele membre și amenință să denatureze concurența (a se vedea considerentul 131). Măsura în cauză permite astfel companiei Estonian Air să își continue activitatea, fără ca aceasta să se confrunte, ca alți competitori, cu consecințele care decurg în mod normal din rezultatele sale financiare slabe. Chiar autoritățile estoniene consideră această măsură drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acestea au susținut îndeplinirea condițiilor privind ajutorul de restructurare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004.

| (143) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura de restructurare notificată constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Acest lucru nu este contestat de autoritățile estoniene. |
| --- | --- |

(143)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura de restructurare notificată constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Acest lucru nu este contestat de autoritățile estoniene.

7.1.7.   Concluzie cu privire la existența ajutorului

Concluzie cu privire la existența ajutorului

| (144) | Din motivele enunțate în considerentele 108-119, Comisia concluzionează că măsurile 1 și 2 nu au implicat ajutor de stat în favoarea Estonian Air, în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(144)

Din motivele enunțate în considerentele 108-119, Comisia concluzionează că măsurile 1 și 2 nu au implicat ajutor de stat în favoarea Estonian Air, în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (145) | Cu toate acestea, din motivele menționate în considerentele 120-143, Comisia consideră că măsurile 3, 4, 5 și 6 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, va evalua legalitatea și compatibilitatea acestora cu piața internă. |
| --- | --- |

(145)

Cu toate acestea, din motivele menționate în considerentele 120-143, Comisia consideră că măsurile 3, 4, 5 și 6 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, va evalua legalitatea și compatibilitatea acestora cu piața internă.

7.2.   Legalitatea ajutorului

Legalitatea ajutorului

| (146) | Articolul 108 alineatul (3) din tratat prevede că statele membre nu pot pune în aplicare o măsură de ajutor înainte de pronunțarea de către Comisie a unei decizii de autorizare a măsurii respective. |
| --- | --- |

(146)

Articolul 108 alineatul (3) din tratat prevede că statele membre nu pot pune în aplicare o măsură de ajutor înainte de pronunțarea de către Comisie a unei decizii de autorizare a măsurii respective.

| (147) | În primul rând, Comisia observă că Estonia a pus în aplicare măsurile 3, 4 și 5 fără să le fi notificat în prealabil Comisiei în vederea aprobării. Comisia regretă că Estonia nu a respectat clauza de standstill, încălcându-și astfel obligațiile în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(147)

În primul rând, Comisia observă că Estonia a pus în aplicare măsurile 3, 4 și 5 fără să le fi notificat în prealabil Comisiei în vederea aprobării. Comisia regretă că Estonia nu a respectat clauza de standstill, încălcându-și astfel obligațiile în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat.

| (148) | În ceea ce privește măsura 6, Comisia înțelege că injecția de capital în valoare de 40,7 milioane EUR nu a fost încă efectuată. Prin urmare, articolul 108 alineatul (3) din tratat a fost respectat în ceea ce privește măsura de restructurare notificată. |
| --- | --- |

(148)

În ceea ce privește măsura 6, Comisia înțelege că injecția de capital în valoare de 40,7 milioane EUR nu a fost încă efectuată. Prin urmare, articolul 108 alineatul (3) din tratat a fost respectat în ceea ce privește măsura de restructurare notificată.

7.3.   Acceptabilitatea planului de restructurare modificat din 31 octombrie 2014

Acceptabilitatea planului de restructurare modificat din 31 octombrie 2014

| (149) | Înainte de a analiza compatibilitatea măsurilor de ajutor identificate și descrise în secțiunea 7.1, Comisia trebuie să stabilească pe baza cărui plan de restructurare dintre cele prezentate ar trebui să fie efectuată o astfel de analiză. Întrucât planul de restructurare modificat din octombrie 2014 extinde în mod semnificativ perioada de restructurare de la 5 ani la 6 ani și o lună, devansează data de începere a acesteia cu mai mult de doi ani și include măsuri suplimentare de ajutor, acesta nu poate fi considerat o simplă dezvoltare a planului de restructurare notificat din iunie 2013. |
| --- | --- |

(149)

Înainte de a analiza compatibilitatea măsurilor de ajutor identificate și descrise în secțiunea 7.1, Comisia trebuie să stabilească pe baza cărui plan de restructurare dintre cele prezentate ar trebui să fie efectuată o astfel de analiză. Întrucât planul de restructurare modificat din octombrie 2014 extinde în mod semnificativ perioada de restructurare de la 5 ani la 6 ani și o lună, devansează data de începere a acesteia cu mai mult de doi ani și include măsuri suplimentare de ajutor, acesta nu poate fi considerat o simplă dezvoltare a planului de restructurare notificat din iunie 2013.

| (150) | Astfel cum este descris în secțiunea 4.7, prelungirea perioadei de restructurare înseamnă, de fapt, că trei strategii de afaceri distincte și contrare ar urma să fie combinate într-un singur plan de restructurare. Strategia companiei Estonian Air din 2011 și de la începutul anului 2012 a fost de a extinde operațiunile (aeronave, rute, personal suplimentar etc.) cu scopul de a deveni un operator regional de tip radial, în timp ce strategia din perioada 2012-2014 (elaborată de o echipă de conducere nou desemnată) a fost exact opusul strategiei precedente – reducerea capacităților și axarea pe operațiunile dintr-un punct în altul pe un număr limitat de rute principale. Mai mult, ultima parte a planului de restructurare pentru 2015-2016, ținând cont de intrarea Infortar, prevede din nou o extindere limitată. Planul de restructurare ar combina, așadar, mai multe strategii de afaceri radical diferite, bazate pe diferite planuri de afaceri elaborate de echipe de conducere diferite cu obiective de activitate total diferite. |
| --- | --- |

(150)

Astfel cum este descris în secțiunea 4.7, prelungirea perioadei de restructurare înseamnă, de fapt, că trei strategii de afaceri distincte și contrare ar urma să fie combinate într-un singur plan de restructurare. Strategia companiei Estonian Air din 2011 și de la începutul anului 2012 a fost de a extinde operațiunile (aeronave, rute, personal suplimentar etc.) cu scopul de a deveni un operator regional de tip radial, în timp ce strategia din perioada 2012-2014 (elaborată de o echipă de conducere nou desemnată) a fost exact opusul strategiei precedente – reducerea capacităților și axarea pe operațiunile dintr-un punct în altul pe un număr limitat de rute principale. Mai mult, ultima parte a planului de restructurare pentru 2015-2016, ținând cont de intrarea Infortar, prevede din nou o extindere limitată. Planul de restructurare ar combina, așadar, mai multe strategii de afaceri radical diferite, bazate pe diferite planuri de afaceri elaborate de echipe de conducere diferite cu obiective de activitate total diferite.

| (151) | Este evident că inițial (în noiembrie 2010, atunci când a fost acordată cea de a treia măsură) strategiile descrise în secțiunea 4.7 nu au fost considerate ca fiind un singur plan de restructurare continuu. Mai mult, diferențele dintre acestea sunt de așa natură încât nu pot fi considerate simple adaptări ale planului inițial notificat în iunie 2013 ca reacție la evoluțiile înregistrate în cursul punerii sale în aplicare. Combinarea lor într-un singur plan este efectuată ex post cu unicul scop aparent de a include în cadrul ajutorului de restructurare măsurile luate de stat în perioada 2010-2012 (și anume, măsurile 3 și 4), într-o încercare de a evita o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” pentru ajutorul de restructurare notificat inițial. În plus, acceptarea planului de restructurare modificat ar conduce la o situație absurdă în care o parte a ajutorului de restructurare evaluat a fost utilizată în 2011-2012 pentru a extinde capacitatea și operațiunile Estonian Air, în timp ce o altă parte a ajutorului de restructurare a fost utilizată ulterior pentru a reduce capacitățile și operațiunile acesteia începând din 2013. Niciun plan de restructurare nu ar fi inclus cele două strategii reciproc incompatibile. |
| --- | --- |

(151)

Este evident că inițial (în noiembrie 2010, atunci când a fost acordată cea de a treia măsură) strategiile descrise în secțiunea 4.7 nu au fost considerate ca fiind un singur plan de restructurare continuu. Mai mult, diferențele dintre acestea sunt de așa natură încât nu pot fi considerate simple adaptări ale planului inițial notificat în iunie 2013 ca reacție la evoluțiile înregistrate în cursul punerii sale în aplicare. Combinarea lor într-un singur plan este efectuată ex post cu unicul scop aparent de a include în cadrul ajutorului de restructurare măsurile luate de stat în perioada 2010-2012 (și anume, măsurile 3 și 4), într-o încercare de a evita o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” pentru ajutorul de restructurare notificat inițial. În plus, acceptarea planului de restructurare modificat ar conduce la o situație absurdă în care o parte a ajutorului de restructurare evaluat a fost utilizată în 2011-2012 pentru a extinde capacitatea și operațiunile Estonian Air, în timp ce o altă parte a ajutorului de restructurare a fost utilizată ulterior pentru a reduce capacitățile și operațiunile acesteia începând din 2013. Niciun plan de restructurare nu ar fi inclus cele două strategii reciproc incompatibile.

ex post

| (152) | În plus, Comisia constată că, în cazul în care Estonia ar fi notificat – iar Comisia ar fi autorizat – măsurile 3 și 4 ca ajutor de restructurare, faptul că noile ajutoare din 2013 ar fi constituit o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” ar fi fost de necontestat. Astfel, în cazul în care Comisia ar accepta planul de restructurare modificat care, ca urmare a prelungirii retroactive a perioadei de restructurare, include măsurile 3 și 4, Estonia ar fi într-o situație mai bună prin nenotificarea ajutorului decât în cazul în care ar fi notificat ajutorul. |
| --- | --- |

(152)

În plus, Comisia constată că, în cazul în care Estonia ar fi notificat – iar Comisia ar fi autorizat – măsurile 3 și 4 ca ajutor de restructurare, faptul că noile ajutoare din 2013 ar fi constituit o încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” ar fi fost de necontestat. Astfel, în cazul în care Comisia ar accepta planul de restructurare modificat care, ca urmare a prelungirii retroactive a perioadei de restructurare, include măsurile 3 și 4, Estonia ar fi într-o situație mai bună prin nenotificarea ajutorului decât în cazul în care ar fi notificat ajutorul.

| (153) | În trecut, Comisia a acceptat existența unor procese continue de restructurare pe baza unei singure strategii de restructurare, cu unele modificări și evoluții în timp, dar niciodată cu strategii total opuse ca în cazul de față. De exemplu, în cazul Varvaressos (43), Comisia a considerat că măsurile acordate întreprinderii respective în perioada 2006-2009 trebuiau să fie evaluate ca parte a unui proces continuu de restructurare pe baza unui plan de restructurare datând din 2009 (care acoperea perioada 2006-2011). Planul de restructurare din 2009 al întreprinderii Varvaressos a fost considerat o evoluție a unui „plan strategic și de afaceri” datând din 2006 și s-a bazat pe aceeași strategie de afaceri, în esență, cu aceleași măsuri de restructurare care au început în 2006 și au continuat să fie puse în aplicare până în 2009 și după această dată. Faptele în cazul întreprinderii Varvaressos au fost, prin urmare, complet diferite față de cele din cazul de față, în care modelul de afaceri s-a schimbat radical de două ori pe parcursul perioadei de restructurare extinse. |
| --- | --- |

(153)

În trecut, Comisia a acceptat existența unor procese continue de restructurare pe baza unei singure strategii de restructurare, cu unele modificări și evoluții în timp, dar niciodată cu strategii total opuse ca în cazul de față. De exemplu, în cazul Varvaressos (43), Comisia a considerat că măsurile acordate întreprinderii respective în perioada 2006-2009 trebuiau să fie evaluate ca parte a unui proces continuu de restructurare pe baza unui plan de restructurare datând din 2009 (care acoperea perioada 2006-2011). Planul de restructurare din 2009 al întreprinderii Varvaressos a fost considerat o evoluție a unui „plan strategic și de afaceri” datând din 2006 și s-a bazat pe aceeași strategie de afaceri, în esență, cu aceleași măsuri de restructurare care au început în 2006 și au continuat să fie puse în aplicare până în 2009 și după această dată. Faptele în cazul întreprinderii Varvaressos au fost, prin urmare, complet diferite față de cele din cazul de față, în care modelul de afaceri s-a schimbat radical de două ori pe parcursul perioadei de restructurare extinse.

43

| (154) | Din aceste motive, Comisia consideră că planul de restructurare modificat din octombrie 2014 nu poate fi acceptat ca bază pentru evaluarea ajutorului de restructurare notificat. Prin urmare, evaluarea ajutorului se va baza pe planul de restructurare inițial din iunie 2013. |
| --- | --- |

(154)

Din aceste motive, Comisia consideră că planul de restructurare modificat din octombrie 2014 nu poate fi acceptat ca bază pentru evaluarea ajutorului de restructurare notificat. Prin urmare, evaluarea ajutorului se va baza pe planul de restructurare inițial din iunie 2013.

| (155) | Comisia observă, de asemenea, că, inclusiv în cazul în care, în mod ipotetic, aceasta ar accepta planul de restructurare modificat ca bază pentru evaluarea ajutorului de restructurare (quid non), ar persista aspecte importante legate de compatibilitate (de exemplu, durata neobișnuit de lungă a perioadei de restructurare de peste șase ani (44), aparenta lipsă de măsuri compensatorii adecvate care, în pofida unei creșteri a cuantumului total al ajutorului, sunt chiar mai puțin semnificative decât în planul de restructurare din iunie 2013). |
| --- | --- |

(155)

Comisia observă, de asemenea, că, inclusiv în cazul în care, în mod ipotetic, aceasta ar accepta planul de restructurare modificat ca bază pentru evaluarea ajutorului de restructurare (quid non), ar persista aspecte importante legate de compatibilitate (de exemplu, durata neobișnuit de lungă a perioadei de restructurare de peste șase ani (44), aparenta lipsă de măsuri compensatorii adecvate care, în pofida unei creșteri a cuantumului total al ajutorului, sunt chiar mai puțin semnificative decât în planul de restructurare din iunie 2013).

quid non

44

| (156) | În sfârșit, privatizarea Estonian Air prin vânzarea de către stat a [...] % din acțiunile acesteia către Infortar, la un preț negativ, fără nicio procedură de licitație, ar putea conduce la noi motive de preocupare cu privire la un posibil ajutor în favoarea Infortar. În pofida unei expertize independente furnizate de autoritățile estoniene care indică valoarea totală a capitalului Estonian Air, la momentul achiziționării de către Infortar a acțiunilor respective, într-o marjă de [...] milioane EUR, Infortar urma să nu plătească efectiv nimic către stat pentru participația respectivă. |
| --- | --- |

(156)

În sfârșit, privatizarea Estonian Air prin vânzarea de către stat a [...] % din acțiunile acesteia către Infortar, la un preț negativ, fără nicio procedură de licitație, ar putea conduce la noi motive de preocupare cu privire la un posibil ajutor în favoarea Infortar. În pofida unei expertize independente furnizate de autoritățile estoniene care indică valoarea totală a capitalului Estonian Air, la momentul achiziționării de către Infortar a acțiunilor respective, într-o marjă de [...] milioane EUR, Infortar urma să nu plătească efectiv nimic către stat pentru participația respectivă.

7.4.   Compatibilitatea ajutorului

Compatibilitatea ajutorului

| (157) | În măsura în care măsurile 3, 4, 5 și 6 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată din perspectiva excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) din respectivul articol. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, revine statului membru să invoce eventualele motive care ar justifica această compatibilitate și să facă dovada îndeplinirii condițiilor pentru o astfel de compatibilitate (45). |
| --- | --- |

(157)

În măsura în care măsurile 3, 4, 5 și 6 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată din perspectiva excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) din respectivul articol. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, revine statului membru să invoce eventualele motive care ar justifica această compatibilitate și să facă dovada îndeplinirii condițiilor pentru o astfel de compatibilitate (45).

45

| (158) | Autoritățile estoniene sunt de opinie că măsurile 5 și 6 implică ajutor de stat și, prin urmare, au adus argumente pentru evaluarea compatibilității acestora, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și, în special, cu Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. |
| --- | --- |

(158)

Autoritățile estoniene sunt de opinie că măsurile 5 și 6 implică ajutor de stat și, prin urmare, au adus argumente pentru evaluarea compatibilității acestora, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și, în special, cu Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004.

| (159) | Cu toate acestea, pe baza planului de restructurare notificat inițial, autoritățile estoniene consideră că măsurile 3 și 4 nu implică ajutor de stat și nu au oferit niciun motiv posibil de compatibilitate a acestora. Cu toate acestea, Comisia a evaluat dacă oricare dintre posibilele motive de compatibilitate prevăzute în tratat ar fi aplicabile măsurilor respective. |
| --- | --- |

(159)

Cu toate acestea, pe baza planului de restructurare notificat inițial, autoritățile estoniene consideră că măsurile 3 și 4 nu implică ajutor de stat și nu au oferit niciun motiv posibil de compatibilitate a acestora. Cu toate acestea, Comisia a evaluat dacă oricare dintre posibilele motive de compatibilitate prevăzute în tratat ar fi aplicabile măsurilor respective.

| (160) | Astfel cum s-a menționat în deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia consideră că excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat nu sunt aplicabile, având în vedere natura măsurilor 3 și 4. Aceeași concluzie s-ar aplica, de asemenea, în ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) literele (d) și (e) din tratat. |
| --- | --- |

(160)

Astfel cum s-a menționat în deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia consideră că excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat nu sunt aplicabile, având în vedere natura măsurilor 3 și 4. Aceeași concluzie s-ar aplica, de asemenea, în ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) literele (d) și (e) din tratat.

| (161) | Având în vedere situația financiară dificilă a Estonian Air la momentul în care au fost acordate măsurile 3 și 4 (a se vedea considerentele 24-26 de mai sus), nu rezultă că excepția referitoare la dezvoltarea anumitor zone sau anumitor sectoare prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din tratat ar putea fi aplicabilă. Acest lucru este valabil în pofida faptului că Estonian Air este localizată într-o zonă asistată și ar putea fi eligibilă pentru acordarea unui ajutor regional. De asemenea, în ceea ce privește normele referitoare la criză prevăzute în cadrul temporar (46), Comisia observă că măsurile nr. 3 și 4 nu îndeplinesc condițiile pentru aplicarea acestuia. |
| --- | --- |

(161)

Având în vedere situația financiară dificilă a Estonian Air la momentul în care au fost acordate măsurile 3 și 4 (a se vedea considerentele 24-26 de mai sus), nu rezultă că excepția referitoare la dezvoltarea anumitor zone sau anumitor sectoare prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din tratat ar putea fi aplicabilă. Acest lucru este valabil în pofida faptului că Estonian Air este localizată într-o zonă asistată și ar putea fi eligibilă pentru acordarea unui ajutor regional. De asemenea, în ceea ce privește normele referitoare la criză prevăzute în cadrul temporar (46), Comisia observă că măsurile nr. 3 și 4 nu îndeplinesc condițiile pentru aplicarea acestuia.

46

| (162) | Prin urmare, se pare că compatibilitatea măsurilor 3 și 4 poate fi evaluată doar în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că ajutorul poate fi autorizat atunci când acesta este destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În special, compatibilitatea măsurilor 3 și 4 ar trebui să fie evaluată pe baza Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 (47), ținând seama, de asemenea, de dispozițiile din Orientările din 1994 privind sectorul aviației. Având în vedere plata părții rămase din facilitatea de împrumut pentru salvare la data de 28 noiembrie 2014, măsura 5 trebuie să fie evaluată în temeiul Orientărilor privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014) (48). |
| --- | --- |

(162)

Prin urmare, se pare că compatibilitatea măsurilor 3 și 4 poate fi evaluată doar în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că ajutorul poate fi autorizat atunci când acesta este destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În special, compatibilitatea măsurilor 3 și 4 ar trebui să fie evaluată pe baza Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 (47), ținând seama, de asemenea, de dispozițiile din Orientările din 1994 privind sectorul aviației. Având în vedere plata părții rămase din facilitatea de împrumut pentru salvare la data de 28 noiembrie 2014, măsura 5 trebuie să fie evaluată în temeiul Orientărilor privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014) (48).

47

48

| (163) | La rândul său, Comisia va evalua dacă, la momentul aplicării măsurilor 3, 4, 5 și 6, Estonian Air era eligibilă pentru ajutor pentru salvare și/sau de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 (măsurile 3,4 și 6) și al Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2014 (măsura 5). |
| --- | --- |

(163)

La rândul său, Comisia va evalua dacă, la momentul aplicării măsurilor 3, 4, 5 și 6, Estonian Air era eligibilă pentru ajutor pentru salvare și/sau de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 (măsurile 3,4 și 6) și al Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2014 (măsura 5).

7.4.1.   Dificultățile companiei Estonian Air

Dificultățile companiei Estonian Air

| (164) | Considerentul 9 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 menționează că o întreprindere este considerată de către Comisie ca aflându-se în dificultate atunci când aceasta nu este în măsură, fie prin resurse proprii, fie cu fondurile pe care le poate obține de la proprietarii/acționarii sau creditorii săi, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna aproape sigur să își înceteze activitatea în termen scurt sau mediu. |
| --- | --- |

(164)

Considerentul 9 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 menționează că o întreprindere este considerată de către Comisie ca aflându-se în dificultate atunci când aceasta nu este în măsură, fie prin resurse proprii, fie cu fondurile pe care le poate obține de la proprietarii/acționarii sau creditorii săi, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna aproape sigur să își înceteze activitatea în termen scurt sau mediu.

| (165) | Considerentul 10 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 clarifică faptul că o societate cu răspundere limitată este considerată ca aflându-se în dificultate atunci când mai mult de jumătate din capitalul său social a dispărut și peste un sfert din respectivul capital s-a pierdut în ultimele 12 luni sau în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență. |
| --- | --- |

(165)

Considerentul 10 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 clarifică faptul că o societate cu răspundere limitată este considerată ca aflându-se în dificultate atunci când mai mult de jumătate din capitalul său social a dispărut și peste un sfert din respectivul capital s-a pierdut în ultimele 12 luni sau în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență.

| (166) | Considerentul 11 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 adaugă că o întreprindere, chiar dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute în considerentul 10, poate fi considerată ca aflându-se în dificultate, în special în cazul în care sunt prezente semnele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor din inventar, supracapacitatea, fluxul de capital în scădere, îndatorarea crescută, creșterea dobânzilor și reducerea valorii activului net sau scăderea valorii acestuia la zero. |
| --- | --- |

(166)

Considerentul 11 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 adaugă că o întreprindere, chiar dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute în considerentul 10, poate fi considerată ca aflându-se în dificultate, în special în cazul în care sunt prezente semnele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor din inventar, supracapacitatea, fluxul de capital în scădere, îndatorarea crescută, creșterea dobânzilor și reducerea valorii activului net sau scăderea valorii acestuia la zero.

| (167) | În primul rând, Comisia constată că Estonian Air a înregistrat pierderi semnificative în mod constant începând din 2006:

  Tabelul 6


  Rezultatele nete ale Estonian Air începând din 2006







  (în mii EUR) |
| --- | --- |
| 2006 | –3 767 |
| 2007 | –3 324 |
| 2008 | –10 895 |
| 2009 | –4 744 |
| 2010 | –3 856 |
| 2011 | –17 120 |
| 2012 | –51 521 |
| 2013 | –8 124 |
| 2014 | –10 405 |
| Sursa: | Rapoartele anuale ale Estonian Air, disponibile la adresa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Din 2006 până în 2010, rapoartele anuale ale Estonian Air sunt exprimate în EEK. Rata de schimb utilizată este de 1 EUR = 15,65 EEK. |

(167)

În primul rând, Comisia constată că Estonian Air a înregistrat pierderi semnificative în mod constant începând din 2006:

Tabelul 6

Tabelul 6

Rezultatele nete ale Estonian Air începând din 2006

Rezultatele nete ale Estonian Air începând din 2006

(în mii EUR)

2006

–3 767

2007

–3 324

2008

–10 895

2009

–4 744

2010

–3 856

2011

–17 120

2012

–51 521

2013

–8 124

2014

–10 405

Sursa:

Sursa

Rapoartele anuale ale Estonian Air, disponibile la adresa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Din 2006 până în 2010, rapoartele anuale ale Estonian Air sunt exprimate în EEK. Rata de schimb utilizată este de 1 EUR = 15,65 EEK.

| (168) | Pierderile semnificative ale Estonian Air constituie un prim indiciu al dificultăților companiei aeriene. În plus, se pare că unele dintre semnele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate au fost prezente, de asemenea. De exemplu, se pare că din 2008 au crescut în mod constant cheltuielile cu dobânzile ale Estonian Air:

  Tabelul 7


  Cheltuieli cu dobânzile ale Estonian Air începând cu anul 2006







  (în EUR) |
| --- | --- |
| 2006 | –94 523 |
| 2007 | –99 764 |
| 2008 | –94 842 |
| 2009 | – 212 309 |
| 2010 | – 337 325 |
| 2011 | –2 010 000 |
| 2012 | –2 436 000 |
| 2013 | –4 212 000 |
| 2014 | –3 474 000 |
| Sursa: | Rapoartele anuale ale Estonian Air, disponibile la adresa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Din 2006 până în 2010, rapoartele anuale ale Estonian Air sunt exprimate în EEK. Rata de schimb utilizată este de 1 EUR = 15,65 EEK. |

(168)

Pierderile semnificative ale Estonian Air constituie un prim indiciu al dificultăților companiei aeriene. În plus, se pare că unele dintre semnele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate au fost prezente, de asemenea. De exemplu, se pare că din 2008 au crescut în mod constant cheltuielile cu dobânzile ale Estonian Air:

Tabelul 7

Tabelul 7

Cheltuieli cu dobânzile ale Estonian Air începând cu anul 2006

Cheltuieli cu dobânzile ale Estonian Air începând cu anul 2006

(în EUR)

2006

–94 523

2007

–99 764

2008

–94 842

2009

– 212 309

2010

– 337 325

2011

–2 010 000

2012

–2 436 000

2013

–4 212 000

2014

–3 474 000

Sursa:

Sursa

Rapoartele anuale ale Estonian Air, disponibile la adresa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Din 2006 până în 2010, rapoartele anuale ale Estonian Air sunt exprimate în EEK. Rata de schimb utilizată este de 1 EUR = 15,65 EEK.

| (169) | Randamentul activelor și randamentul capitalului propriu al Estonian Air au fost în mod constant negative începând cu 2006, în timp ce efectul de levier a crescut constant între 2006 și 2008, când a ajuns la [80-90] %. Motivul pentru care acest efect a scăzut în 2009 și 2010 se datorează majorărilor de capital care au avut loc în anii respectivi, și nu faptului că datoria companiei Estonian Air a fost redusă. În plus, între 2010 și 2011, datoria netă a Estonian Air a crescut brusc, trecând de la [5-10] milioane EUR la [40-50] de milioane EUR. Datoria netă a continuat să crească și mai mult în 2012 ([50-60] milioane EUR), 2013 ([50-60] milioane EUR) și 2014 ([60-70] milioane EUR). |
| --- | --- |

(169)

Randamentul activelor și randamentul capitalului propriu al Estonian Air au fost în mod constant negative începând cu 2006, în timp ce efectul de levier a crescut constant între 2006 și 2008, când a ajuns la [80-90] %. Motivul pentru care acest efect a scăzut în 2009 și 2010 se datorează majorărilor de capital care au avut loc în anii respectivi, și nu faptului că datoria companiei Estonian Air a fost redusă. În plus, între 2010 și 2011, datoria netă a Estonian Air a crescut brusc, trecând de la [5-10] milioane EUR la [40-50] de milioane EUR. Datoria netă a continuat să crească și mai mult în 2012 ([50-60] milioane EUR), 2013 ([50-60] milioane EUR) și 2014 ([60-70] milioane EUR).

| (170) | În plus, autoritățile estoniene au explicat că, la sfârșitul lunii noiembrie 2011, compania aeriană avea doar 3,1 milioane EUR în numerar și urma să încalce o convenție de lichiditate încheiată la [...] la sfârșitul anului, ceea ce însemna că Estonian Air ar fi fost în stare de nerambursare a împrumuturilor sale la [...]. De asemenea, Estonian Air a încetat să își mai plătească câțiva dintre furnizorii principali în noiembrie 2011 și, până la sfârșitul lunii respective, capitalul circulant nu era în balanță: conturile de creanțe erau de 5,5 milioane EUR, în timp ce conturile creditori erau de 10,6 milioane EUR. Fără măsura 4, compania aeriană ar fi fost în situația de nerambursare a împrumuturilor sale către [...]. Nerespectarea obligațiilor de plată este un indiciu tipic al unei întreprinderi aflate în dificultate. |
| --- | --- |

(170)

În plus, autoritățile estoniene au explicat că, la sfârșitul lunii noiembrie 2011, compania aeriană avea doar 3,1 milioane EUR în numerar și urma să încalce o convenție de lichiditate încheiată la [...] la sfârșitul anului, ceea ce însemna că Estonian Air ar fi fost în stare de nerambursare a împrumuturilor sale la [...]. De asemenea, Estonian Air a încetat să își mai plătească câțiva dintre furnizorii principali în noiembrie 2011 și, până la sfârșitul lunii respective, capitalul circulant nu era în balanță: conturile de creanțe erau de 5,5 milioane EUR, în timp ce conturile creditori erau de 10,6 milioane EUR. Fără măsura 4, compania aeriană ar fi fost în situația de nerambursare a împrumuturilor sale către [...]. Nerespectarea obligațiilor de plată este un indiciu tipic al unei întreprinderi aflate în dificultate.

| (171) | De asemenea, Comisia remarcă faptul că mai mult de jumătate din capitalul companiei aeriene a dispărut între 2010 și 2011. În această perioadă, compania aeriană a pierdut mai mult de un sfert din capitalul său. Prin urmare, criteriul menționat în considerentul 10 litera (a) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 pare să fie îndeplinit, de asemenea. |
| --- | --- |

(171)

De asemenea, Comisia remarcă faptul că mai mult de jumătate din capitalul companiei aeriene a dispărut între 2010 și 2011. În această perioadă, compania aeriană a pierdut mai mult de un sfert din capitalul său. Prin urmare, criteriul menționat în considerentul 10 litera (a) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 pare să fie îndeplinit, de asemenea.

| (172) | În pofida injecțiilor de capital din decembrie 2011 și martie 2012 (măsura 4), situația financiară a companiei aeriene s-a deteriorat în 2012 și, până la sfârșitul lunii iulie 2012, Estonian Air a ajuns într-o stare de faliment tehnic conform legislației estone (a se vedea considerentul 25 de mai sus). Prin urmare, începând din acel moment, Estonian Air putea fi considerată, de asemenea, drept întreprindere aflată în dificultate în temeiul considerentului 10 litera (c) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. |
| --- | --- |

(172)

În pofida injecțiilor de capital din decembrie 2011 și martie 2012 (măsura 4), situația financiară a companiei aeriene s-a deteriorat în 2012 și, până la sfârșitul lunii iulie 2012, Estonian Air a ajuns într-o stare de faliment tehnic conform legislației estone (a se vedea considerentul 25 de mai sus). Prin urmare, începând din acel moment, Estonian Air putea fi considerată, de asemenea, drept întreprindere aflată în dificultate în temeiul considerentului 10 litera (c) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004.

| (173) | Prin urmare, Comisia concluzionează că Estonian Air ar putea fi considerată drept întreprindere aflată în dificultate în temeiul considerentului 11 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, cel puțin începând din anul 2009. În plus, Estonian Air ar îndeplini, de asemenea, cerințele de la considerentul 10 literele (a) și (c) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 ulterior acestei date. |
| --- | --- |

(173)

Prin urmare, Comisia concluzionează că Estonian Air ar putea fi considerată drept întreprindere aflată în dificultate în temeiul considerentului 11 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, cel puțin începând din anul 2009. În plus, Estonian Air ar îndeplini, de asemenea, cerințele de la considerentul 10 literele (a) și (c) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 ulterior acestei date.

| (174) | În plus, Estonian Air ar putea fi considerată drept o întreprindere aflată în dificultate în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2014, întrucât capitalul propriu total al acesteia în 2014 a fost în mod semnificativ negativ, cu o valoare de -31,393 milioane EUR. Prin urmare, Estonian Air îndeplinește cerințele prevăzute la considerentul 20 litera (a) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 |
| --- | --- |

(174)

În plus, Estonian Air ar putea fi considerată drept o întreprindere aflată în dificultate în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2014, întrucât capitalul propriu total al acesteia în 2014 a fost în mod semnificativ negativ, cu o valoare de -31,393 milioane EUR. Prin urmare, Estonian Air îndeplinește cerințele prevăzute la considerentul 20 litera (a) din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014

| (175) | Considerentul 12 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, precum și considerentul 21 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 prevăd că o întreprindere nou creată nu este eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau de restructurare, chiar dacă poziția sa financiară inițială este precară. În principiu, o întreprindere este considerată nou creată în primii trei ani de la inițierea operațiunilor în respectivul domeniu de activitate. Estonian Air a fost înființată în 1991 și nu poate fi considerată o întreprindere nou creată. În plus, Estonian Air nu aparține unui grup comercial în sensul considerentului 13 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și al considerentului 22 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014. |
| --- | --- |

(175)

Considerentul 12 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, precum și considerentul 21 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 prevăd că o întreprindere nou creată nu este eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau de restructurare, chiar dacă poziția sa financiară inițială este precară. În principiu, o întreprindere este considerată nou creată în primii trei ani de la inițierea operațiunilor în respectivul domeniu de activitate. Estonian Air a fost înființată în 1991 și nu poate fi considerată o întreprindere nou creată. În plus, Estonian Air nu aparține unui grup comercial în sensul considerentului 13 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și al considerentului 22 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014.

| (176) | Prin urmare, Comisia concluzionează că Estonian Air era o întreprindere aflată în dificultate la momentul furnizării măsurilor 3, 4, 5 și 6 și că aceasta îndeplinește restul cerințelor din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și din 2014 pentru a fi eligibilă pentru ajutor pentru salvare și/sau de restructurare. |
| --- | --- |

(176)

Prin urmare, Comisia concluzionează că Estonian Air era o întreprindere aflată în dificultate la momentul furnizării măsurilor 3, 4, 5 și 6 și că aceasta îndeplinește restul cerințelor din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și din 2014 pentru a fi eligibilă pentru ajutor pentru salvare și/sau de restructurare.

7.4.2.   Compatibilitatea măsurii 3

Compatibilitatea măsurii 3

| (177) | Comisia observă, în primul rând, că nu sunt îndeplinite condițiile cumulative pentru ajutorul pentru salvare prevăzute la punctul 25 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004:






  (a) | măsura 3 este o injecție de capital sub formă de numerar (17,9 milioane EUR) și, prin urmare, nu constă în sprijin în lichidități sub formă de garanții la împrumuturi sau împrumuturi; |
| --- | --- | --- |

(177)

Comisia observă, în primul rând, că nu sunt îndeplinite condițiile cumulative pentru ajutorul pentru salvare prevăzute la punctul 25 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004:

(a)

măsura 3 este o injecție de capital sub formă de numerar (17,9 milioane EUR) și, prin urmare, nu constă în sprijin în lichidități sub formă de garanții la împrumuturi sau împrumuturi;

| (b) | Estonia nu a furnizat nicio justificare care să permită Comisiei să considere că măsura 3 a fost acordată pentru motive care țin de dificultăți sociale grave; |
| --- | --- |

(b)

Estonia nu a furnizat nicio justificare care să permită Comisiei să considere că măsura 3 a fost acordată pentru motive care țin de dificultăți sociale grave;

| (c) | Estonia nu a comunicat Comisiei un plan de restructurare sau un plan de lichidare în termen de șase luni de la prima punerea în aplicare a măsurii; |
| --- | --- |

(c)

Estonia nu a comunicat Comisiei un plan de restructurare sau un plan de lichidare în termen de șase luni de la prima punerea în aplicare a măsurii;

| (d) | măsura 3 nu a fost limitată la suma necesară pentru menținerea activității companiei Estonian Air pentru perioada în care este autorizat ajutorul. |
| --- | --- |

(d)

măsura 3 nu a fost limitată la suma necesară pentru menținerea activității companiei Estonian Air pentru perioada în care este autorizat ajutorul.

| (178) | Comisia a evaluat, de asemenea, dacă sunt îndeplinite criteriile de compatibilitate în ceea ce privește ajutorul de restructurare. Considerentul 34 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 prevede că acordarea ajutorului este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare, care trebuie să fie aprobat de către Comisie în toate cazurile de ajutor individual și care trebuie să vizeze restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor presupuneri realiste privind condițiile viitoare de funcționare. Cu toate acestea, Comisia observă că Estonia a acordat măsura 3 în favoarea companiei Estonian Air în lipsa unui plan de restructurare credibil care să îndeplinească condițiile prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. Deși planul de afaceri din 2010 conține unele elemente ale unui plan de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 (analiza pieței, măsuri de restructurare, previziuni financiare etc.), acesta nu poate fi considerat suficient de solid și credibil și ca asigurând o viabilitate pe termen lung a companiei. Astfel cum s-a explicat în considerentele 123 și 124, planul de afaceri din 2010 s-a bazat pe previziuni privind creșterea numărului de pasageri excesiv de ambițioase, iar analiza de sensibilitate a acestuia a fost insuficientă. Această situație ar fi suficientă în sine pentru a exclude compatibilitatea măsurii cu piața internă (49). |
| --- | --- |

(178)

Comisia a evaluat, de asemenea, dacă sunt îndeplinite criteriile de compatibilitate în ceea ce privește ajutorul de restructurare. Considerentul 34 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 prevede că acordarea ajutorului este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare, care trebuie să fie aprobat de către Comisie în toate cazurile de ajutor individual și care trebuie să vizeze restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor presupuneri realiste privind condițiile viitoare de funcționare. Cu toate acestea, Comisia observă că Estonia a acordat măsura 3 în favoarea companiei Estonian Air în lipsa unui plan de restructurare credibil care să îndeplinească condițiile prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. Deși planul de afaceri din 2010 conține unele elemente ale unui plan de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004 (analiza pieței, măsuri de restructurare, previziuni financiare etc.), acesta nu poate fi considerat suficient de solid și credibil și ca asigurând o viabilitate pe termen lung a companiei. Astfel cum s-a explicat în considerentele 123 și 124, planul de afaceri din 2010 s-a bazat pe previziuni privind creșterea numărului de pasageri excesiv de ambițioase, iar analiza de sensibilitate a acestuia a fost insuficientă. Această situație ar fi suficientă în sine pentru a exclude compatibilitatea măsurii cu piața internă (49).

49

| (179) | În plus, autoritățile estoniene nu au prezentat eventuale măsuri pentru evitarea denaturărilor nejustificate ale concurenței (măsuri compensatorii) și nu au asigurat nicio contribuție din partea Estonian Air la propria restructurare. Acestea sunt elemente esențiale pentru a constata că o măsură este compatibilă cu piața internă, ca ajutor de restructurare, pe baza Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004. |
| --- | --- |

(179)

În plus, autoritățile estoniene nu au prezentat eventuale măsuri pentru evitarea denaturărilor nejustificate ale concurenței (măsuri compensatorii) și nu au asigurat nicio contribuție din partea Estonian Air la propria restructurare. Acestea sunt elemente esențiale pentru a constata că o măsură este compatibilă cu piața internă, ca ajutor de restructurare, pe baza Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004.

| (180) | Prin urmare, măsura 3 constituie ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(180)

Prin urmare, măsura 3 constituie ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

7.4.3.   Compatibilitatea măsurii 4

Compatibilitatea măsurii 4

| (181) | În ceea ce privește măsura 4, se aplică mutatis mutandis aceleași concluzii ca cele formulate cu privire la măsura 3, descrise în considerentele 177-180. |
| --- | --- |

(181)

În ceea ce privește măsura 4, se aplică mutatis mutandis aceleași concluzii ca cele formulate cu privire la măsura 3, descrise în considerentele 177-180.

| (182) | În special, majorarea de capital de 30 de milioane EUR nu îndeplinește cerințele prevăzute la punctul 15 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 pentru un ajutor pentru salvare, întrucât: (a) aceasta nu constă în sprijin în lichidități sub formă de garanții la împrumuturi sau împrumuturi; (b) Estonia nu a furnizat nicio justificare care să permită Comisiei să considere că măsura 3 a fost acordată pe motive care țin de dificultăți sociale grave; (c) Estonia nu a comunicat Comisiei un plan de restructurare sau un plan de lichidare în termen de șase luni de la prima punere în aplicare a măsurii; și (d) măsura 3 nu a fost limitată la suma necesară pentru a menține activitatea companiei Estonian Air pe perioada în care a fost autorizat ajutorul. |
| --- | --- |

(182)

În special, majorarea de capital de 30 de milioane EUR nu îndeplinește cerințele prevăzute la punctul 15 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 pentru un ajutor pentru salvare, întrucât: (a) aceasta nu constă în sprijin în lichidități sub formă de garanții la împrumuturi sau împrumuturi; (b) Estonia nu a furnizat nicio justificare care să permită Comisiei să considere că măsura 3 a fost acordată pe motive care țin de dificultăți sociale grave; (c) Estonia nu a comunicat Comisiei un plan de restructurare sau un plan de lichidare în termen de șase luni de la prima punere în aplicare a măsurii; și (d) măsura 3 nu a fost limitată la suma necesară pentru a menține activitatea companiei Estonian Air pe perioada în care a fost autorizat ajutorul.

| (183) | În plus, majorarea de capital în valoare de 30 de milioane EUR nu îndeplinește condițiile de compatibilitate pentru ajutorul de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004. Planul de afaceri din 2011 nu poate fi considerat un plan de restructurare credibil, întrucât previziunile sale nu au fost realiste (a se vedea considerentele 135-137) și, de fapt, acesta a fost abandonat foarte rapid până la jumătatea anului 2012, având în vedere rezultatele extrem de negative ale companiei aeriene. În plus, autoritățile estoniene nu au propus nici o contribuție proprie corespunzătoare din partea Estonian Air și nici măsuri compensatorii adecvate. Dimpotrivă, majorarea de capital a fost utilizată pentru a extinde operațiunile Estonian Air și pentru a introduce noi rute. |
| --- | --- |

(183)

În plus, majorarea de capital în valoare de 30 de milioane EUR nu îndeplinește condițiile de compatibilitate pentru ajutorul de restructurare în temeiul Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004. Planul de afaceri din 2011 nu poate fi considerat un plan de restructurare credibil, întrucât previziunile sale nu au fost realiste (a se vedea considerentele 135-137) și, de fapt, acesta a fost abandonat foarte rapid până la jumătatea anului 2012, având în vedere rezultatele extrem de negative ale companiei aeriene. În plus, autoritățile estoniene nu au propus nici o contribuție proprie corespunzătoare din partea Estonian Air și nici măsuri compensatorii adecvate. Dimpotrivă, majorarea de capital a fost utilizată pentru a extinde operațiunile Estonian Air și pentru a introduce noi rute.

| (184) | De asemenea, Comisia subliniază că, în conformitate cu principiul „pentru prima si ultima dată” din secțiunea 3.3 a Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004, „în cazul în care au trecut mai puțin de 10 ani de la acordarea ajutorului pentru salvare sau de la încheierea perioadei de restructurare ori de la oprirea punerii în aplicare a planului de restructurare (oricare dintre acestea este mai recentă), Comisia nu va permite un nou ajutor pentru salvare sau de restructurare”. Având în vedere că măsura 3 (ajutor de stat ilegal și incompatibil) a fost acordată în favoarea Estonian Air în noiembrie 2010, acordarea unei injecții de capital (măsura 4) ar încălca principiul „pentru prima și ultima dată”. Dintre posibilele excepții de la acest principiu în conformitate cu punctul 73 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, numai excepția (c) („împrejurări excepționale și imprevizibile pentru care întreprinderea nu este responsabilă”) ar putea fi aplicabilă. Cu toate acestea, Estonia nu a prezentat niciun argument care să permită Comisiei să concluzioneze că măsura 4 a fost acordată în favoarea Estonian Air pe baza unor circumstanțe excepționale și imprevizibile. |
| --- | --- |

(184)

De asemenea, Comisia subliniază că, în conformitate cu principiul „pentru prima si ultima dată” din secțiunea 3.3 a Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004, „în cazul în care au trecut mai puțin de 10 ani de la acordarea ajutorului pentru salvare sau de la încheierea perioadei de restructurare ori de la oprirea punerii în aplicare a planului de restructurare (oricare dintre acestea este mai recentă), Comisia nu va permite un nou ajutor pentru salvare sau de restructurare”. Având în vedere că măsura 3 (ajutor de stat ilegal și incompatibil) a fost acordată în favoarea Estonian Air în noiembrie 2010, acordarea unei injecții de capital (măsura 4) ar încălca principiul „pentru prima și ultima dată”. Dintre posibilele excepții de la acest principiu în conformitate cu punctul 73 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, numai excepția (c) („împrejurări excepționale și imprevizibile pentru care întreprinderea nu este responsabilă”) ar putea fi aplicabilă. Cu toate acestea, Estonia nu a prezentat niciun argument care să permită Comisiei să concluzioneze că măsura 4 a fost acordată în favoarea Estonian Air pe baza unor circumstanțe excepționale și imprevizibile.

| (185) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 4 constituie, de asemenea, ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(185)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 4 constituie, de asemenea, ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

7.4.4.   Compatibilitatea măsurii 5

Compatibilitatea măsurii 5

| (186) | În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a afirmat că măsura 5 îndeplinește majoritatea criteriilor prevăzute în secțiunea 3.1 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 în ceea ce privește ajutorul pentru salvare, însă și-a exprimat îndoielile cu privire la respectarea principiului „pentru prima și ultima dată”. |
| --- | --- |

(186)

În deciziile de inițiere a procedurii privind ajutorul pentru salvare, Comisia a afirmat că măsura 5 îndeplinește majoritatea criteriilor prevăzute în secțiunea 3.1 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 în ceea ce privește ajutorul pentru salvare, însă și-a exprimat îndoielile cu privire la respectarea principiului „pentru prima și ultima dată”.

| (187) | Comisia observă că principiul „pentru prima și ultima dată” din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 corespunde, în esență, cerințelor prevăzute în Orientările anterioare privind salvarea și restructurarea din 2004. Având în vedere că Estonian Air a primit ajutor pentru salvare în noiembrie 2010 (majorarea de capital în valoare de 17,9 milioane EUR – măsura 3), precum și în decembrie 2011 și martie 2012 (injecții de capital, fiecare în valoare de 15 milioane EUR – măsura 4), Comisia concluzionează că principiul „pentru prima și ultima dată” nu a fost respectat. Având în vedere faptul că măsurile 3 și 4 constituie ajutor pentru salvare incompatibil și ilegal, Comisia concluzionează că principiul „pentru prima și ultima dată”, astfel cum este prevăzut în considerentul 70 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 a fost încălcat, de asemenea, în ceea ce privește măsura 5. Prin urmare, nu este necesar să se examineze dacă celelalte criterii prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 ar fi fost îndeplinite, de asemenea. |
| --- | --- |

(187)

Comisia observă că principiul „pentru prima și ultima dată” din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 corespunde, în esență, cerințelor prevăzute în Orientările anterioare privind salvarea și restructurarea din 2004. Având în vedere că Estonian Air a primit ajutor pentru salvare în noiembrie 2010 (majorarea de capital în valoare de 17,9 milioane EUR – măsura 3), precum și în decembrie 2011 și martie 2012 (injecții de capital, fiecare în valoare de 15 milioane EUR – măsura 4), Comisia concluzionează că principiul „pentru prima și ultima dată” nu a fost respectat. Având în vedere faptul că măsurile 3 și 4 constituie ajutor pentru salvare incompatibil și ilegal, Comisia concluzionează că principiul „pentru prima și ultima dată”, astfel cum este prevăzut în considerentul 70 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 a fost încălcat, de asemenea, în ceea ce privește măsura 5. Prin urmare, nu este necesar să se examineze dacă celelalte criterii prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014 ar fi fost îndeplinite, de asemenea.

| (188) | Pe această bază, Comisia concluzionează că măsura 5 constituie, de asemenea, ajutor pentru salvare incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(188)

Pe această bază, Comisia concluzionează că măsura 5 constituie, de asemenea, ajutor pentru salvare incompatibil cu piața internă.

7.4.5.   Compatibilitatea măsurii 6

Compatibilitatea măsurii 6

| (189) | În ceea ce privește ajutorul de restructurare planificat în valoare de 40,7 milioane EUR (măsura 6), îndoielile Comisiei formulate în decizia de inițiere privind ajutorul de restructurare nu au fost risipite în cursul procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(189)

În ceea ce privește ajutorul de restructurare planificat în valoare de 40,7 milioane EUR (măsura 6), îndoielile Comisiei formulate în decizia de inițiere privind ajutorul de restructurare nu au fost risipite în cursul procedurii oficiale de investigare.

| (190) | În conformitate cu punctul 34 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, acordarea ajutorului de restructurare trebuie să fie condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare care trebuie să fie aprobat de către Comisie în toate cazurile de ajutor individual. Punctul 35 precizează că planul de restructurare, a cărui durată trebuie să fie cât mai scurtă posibil, trebuie să restabilească viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor presupuneri realiste privind condițiile viitoare de funcționare. |
| --- | --- |

(190)

În conformitate cu punctul 34 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, acordarea ajutorului de restructurare trebuie să fie condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare care trebuie să fie aprobat de către Comisie în toate cazurile de ajutor individual. Punctul 35 precizează că planul de restructurare, a cărui durată trebuie să fie cât mai scurtă posibil, trebuie să restabilească viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor presupuneri realiste privind condițiile viitoare de funcționare.

| (191) | În conformitate cu punctul 36 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, planul de restructurare trebuie să descrie circumstanțele care au condus la dificultățile întreprinderii și să țină seama de situația actuală și de perspectivele de piață viitoare, cu scenarii care să prezinte ipoteze optimiste, pesimiste și de bază. |
| --- | --- |

(191)

În conformitate cu punctul 36 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004, planul de restructurare trebuie să descrie circumstanțele care au condus la dificultățile întreprinderii și să țină seama de situația actuală și de perspectivele de piață viitoare, cu scenarii care să prezinte ipoteze optimiste, pesimiste și de bază.

| (192) | Planul de restructurare trebuie să prevadă o redresare care să permită întreprinderii, după finalizarea restructurării acesteia, să își acopere toate costurile, inclusiv costurile de amortizare și cheltuielile financiare. Rentabilitatea estimată a capitalului trebuie să fie suficient de ridicată pentru a permite întreprinderii restructurate să concureze pe piață pe baza propriilor forțe (punctul 37 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004). |
| --- | --- |

(192)

Planul de restructurare trebuie să prevadă o redresare care să permită întreprinderii, după finalizarea restructurării acesteia, să își acopere toate costurile, inclusiv costurile de amortizare și cheltuielile financiare. Rentabilitatea estimată a capitalului trebuie să fie suficient de ridicată pentru a permite întreprinderii restructurate să concureze pe piață pe baza propriilor forțe (punctul 37 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004).

| (193) | Astfel cum se indică în decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă planul de restructurare din iunie 2013 este suficient de solid pentru a restabili viabilitatea pe termen lung a Estonian Air. Estonia a prezentat o serie de argumente suplimentare pentru a clarifica îndoielile Comisiei. Într-adevăr, Comisia reiterează că scenariile și analiza de sensibilitate din planul de restructurare ar putea conduce, în anumite circumstanțe, la nevoi de finanțare suplimentare. Scenariul pesimist presupune o scădere cu 12 % a numărului de pasageri ca urmare a ipotezei potrivit căreia creșterea PIB-ului în Europa va continua să fie slabă până în 2017. În acest caz pesimist, Estonian Air ar atinge niveluri ușor pozitive ale câștigurilor înainte de impozite în 2017, însă ar avea în continuare o poziție negativă în ceea ce privește fluxul net de numerar. În plus, analiza de sensibilitate a arătat că modificări relativ minore ale ipotezelor ar conduce, în mod individual, la necesitatea unei finanțări suplimentare. Acest lucru ridică serioase semne de întrebare cu privire la obiectivul principal al planului, de restabilire a viabilității pe termen lung a Estonian Air. Faptul că performanța Estonian Air din 2013 a fost, în linii mari, în concordanță cu previziunile nu este relevantă pentru evaluarea ex ante a planului de restructurare. În plus, acest lucru nu a mai fost valabil în 2014, când atât veniturile, cât și profiturile au fost mai mici decât cele previzionate în planul de restructurare. |
| --- | --- |

(193)

Astfel cum se indică în decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul dacă planul de restructurare din iunie 2013 este suficient de solid pentru a restabili viabilitatea pe termen lung a Estonian Air. Estonia a prezentat o serie de argumente suplimentare pentru a clarifica îndoielile Comisiei. Într-adevăr, Comisia reiterează că scenariile și analiza de sensibilitate din planul de restructurare ar putea conduce, în anumite circumstanțe, la nevoi de finanțare suplimentare. Scenariul pesimist presupune o scădere cu 12 % a numărului de pasageri ca urmare a ipotezei potrivit căreia creșterea PIB-ului în Europa va continua să fie slabă până în 2017. În acest caz pesimist, Estonian Air ar atinge niveluri ușor pozitive ale câștigurilor înainte de impozite în 2017, însă ar avea în continuare o poziție negativă în ceea ce privește fluxul net de numerar. În plus, analiza de sensibilitate a arătat că modificări relativ minore ale ipotezelor ar conduce, în mod individual, la necesitatea unei finanțări suplimentare. Acest lucru ridică serioase semne de întrebare cu privire la obiectivul principal al planului, de restabilire a viabilității pe termen lung a Estonian Air. Faptul că performanța Estonian Air din 2013 a fost, în linii mari, în concordanță cu previziunile nu este relevantă pentru evaluarea ex ante a planului de restructurare. În plus, acest lucru nu a mai fost valabil în 2014, când atât veniturile, cât și profiturile au fost mai mici decât cele previzionate în planul de restructurare.

ex ante

| (194) | În ceea ce privește măsurile în vederea limitării denaturării nejustificate a concurenței (măsuri compensatorii), planul de restructurare prevede eliberarea de sloturi în trei aeroporturi coordonate (Aeroportul Gatwick din Londra și aeroporturile din Helsinki și Viena) și întreruperea unui număr de 12 rute, care ar reprezenta 18 % din capacitatea Estonian Air înainte de restructurare. Pentru ca rutele respective să fie considerate măsuri compensatorii, acestea trebuie să fie profitabile, întrucât, în caz contrar, rutele ar fi fost anulate în orice caz din motive de viabilitate. |
| --- | --- |

(194)

În ceea ce privește măsurile în vederea limitării denaturării nejustificate a concurenței (măsuri compensatorii), planul de restructurare prevede eliberarea de sloturi în trei aeroporturi coordonate (Aeroportul Gatwick din Londra și aeroporturile din Helsinki și Viena) și întreruperea unui număr de 12 rute, care ar reprezenta 18 % din capacitatea Estonian Air înainte de restructurare. Pentru ca rutele respective să fie considerate măsuri compensatorii, acestea trebuie să fie profitabile, întrucât, în caz contrar, rutele ar fi fost anulate în orice caz din motive de viabilitate.

| (195) | Autoritățile estoniene au furnizat cifre privind rentabilitatea pentru cele 12 rute anulate pe baza a trei indicatori diferiți, și anume „nivelul contribuției DOC”, „marja contribuției de nivel 1” și „marja de rentabilitate”. Conform informațiilor furnizate de Estonia, „nivelul contribuției DOC” acoperă toate costurile variabile (legate de pasageri, călătoriile dus-întors și costurile cu combustibilul), însă nu și costurile masei salariale, cele legate de flotă, întreținere și costurile departamentale. „Marja contribuției de nivel 1” este definită ca veniturile totale minus costurile variabile legate de pasageri din veniturile totale, în timp ce „marja de rentabilitate” include costurile fixe (costurile fixe de întreținere, costurile cu echipajele și cheltuielile legate de flote), dar nu și cheltuielile indirecte. |
| --- | --- |

(195)

Autoritățile estoniene au furnizat cifre privind rentabilitatea pentru cele 12 rute anulate pe baza a trei indicatori diferiți, și anume „nivelul contribuției DOC”, „marja contribuției de nivel 1” și „marja de rentabilitate”. Conform informațiilor furnizate de Estonia, „nivelul contribuției DOC” acoperă toate costurile variabile (legate de pasageri, călătoriile dus-întors și costurile cu combustibilul), însă nu și costurile masei salariale, cele legate de flotă, întreținere și costurile departamentale. „Marja contribuției de nivel 1” este definită ca veniturile totale minus costurile variabile legate de pasageri din veniturile totale, în timp ce „marja de rentabilitate” include costurile fixe (costurile fixe de întreținere, costurile cu echipajele și cheltuielile legate de flote), dar nu și cheltuielile indirecte.

| (196) | În conformitate cu practica Comisiei într-o serie de cazuri de ajutoare de restructurare în sectorul aviației, rutele sunt considerate rentabile dacă au o marjă a contribuției C1 pozitivă în anul anterior cedării acestora (50). Contribuția C1 ia în considerare zborurile, pasagerii și costurile de distribuție (și anume, costurile variabile) atribuite fiecărei rute individuale. Contribuția C1 reprezintă un indicator corespunzător, întrucât aceasta ia în considerare toate costurile care sunt legate în mod direct de ruta în cauză. Rutele cu o contribuție C1 pozitivă acoperă nu numai costurile variabile ale unei rute, ci contribuie, de asemenea, la acoperirea costurilor fixe ale companiei. |
| --- | --- |

(196)

În conformitate cu practica Comisiei într-o serie de cazuri de ajutoare de restructurare în sectorul aviației, rutele sunt considerate rentabile dacă au o marjă a contribuției C1 pozitivă în anul anterior cedării acestora (50). Contribuția C1 ia în considerare zborurile, pasagerii și costurile de distribuție (și anume, costurile variabile) atribuite fiecărei rute individuale. Contribuția C1 reprezintă un indicator corespunzător, întrucât aceasta ia în considerare toate costurile care sunt legate în mod direct de ruta în cauză. Rutele cu o contribuție C1 pozitivă acoperă nu numai costurile variabile ale unei rute, ci contribuie, de asemenea, la acoperirea costurilor fixe ale companiei.

50

| (197) | Comisia observă că „nivelul contribuției DOC” este echivalent, în mare măsură, cu contribuția C1. Pe această bază, Comisia constată că numai două rute (Veneția și Kuressaare) – care reprezintă împreună numai aproximativ 1 % din capacitatea companiei în ceea ce privește ASK – ar fi, de fapt, profitabile și ar putea fi considerate măsuri compensatorii corespunzătoare. |
| --- | --- |

(197)

Comisia observă că „nivelul contribuției DOC” este echivalent, în mare măsură, cu contribuția C1. Pe această bază, Comisia constată că numai două rute (Veneția și Kuressaare) – care reprezintă împreună numai aproximativ 1 % din capacitatea companiei în ceea ce privește ASK – ar fi, de fapt, profitabile și ar putea fi considerate măsuri compensatorii corespunzătoare.

| (198) | Estonia susține că, având în vedere creșterea randamentului în cadrul noii strategii prevăzute în planul de restructurare, rutele respective ar fi putut fi profitabile în noua rețea și că rutele ar fi benefice pentru alte companii aeriene, în măsura în care acestea ar obține randamentul marginal de la pasagerii care au călătorit anterior cu Estonian Air. Cu toate acestea, Estonia nu furnizează niciun fel de calcule specifice cu privire la posibilul nivel de profitabilitate în cadrul noului model de afaceri. Dimpotrivă, planul de restructurare indică în mod clar că rutele în cauză „nu pot fi exploatate în mod profitabil în acest stadiu și nici nu pot contribui la costul aeronavei”. Prin urmare, în conformitate cu practica decizională consacrată a Comisiei, 10 dintre cele 12 rute propuse nu pot fi acceptate ca măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(198)

Estonia susține că, având în vedere creșterea randamentului în cadrul noii strategii prevăzute în planul de restructurare, rutele respective ar fi putut fi profitabile în noua rețea și că rutele ar fi benefice pentru alte companii aeriene, în măsura în care acestea ar obține randamentul marginal de la pasagerii care au călătorit anterior cu Estonian Air. Cu toate acestea, Estonia nu furnizează niciun fel de calcule specifice cu privire la posibilul nivel de profitabilitate în cadrul noului model de afaceri. Dimpotrivă, planul de restructurare indică în mod clar că rutele în cauză „nu pot fi exploatate în mod profitabil în acest stadiu și nici nu pot contribui la costul aeronavei”. Prin urmare, în conformitate cu practica decizională consacrată a Comisiei, 10 dintre cele 12 rute propuse nu pot fi acceptate ca măsuri compensatorii.

| (199) | Comisia concluzionează că, pentru a compensa efectele negative ale ajutorului de restructurare pentru Estonian Air, nu este suficientă eliberarea de sloturi orare în trei aeroporturi coordonate și nici anularea a două rute profitabile reprezentând aproximativ 1 % din capacitatea companiei aeriene. |
| --- | --- |

(199)

Comisia concluzionează că, pentru a compensa efectele negative ale ajutorului de restructurare pentru Estonian Air, nu este suficientă eliberarea de sloturi orare în trei aeroporturi coordonate și nici anularea a două rute profitabile reprezentând aproximativ 1 % din capacitatea companiei aeriene.

| (200) | Contribuția proprie propusă a Estonian Air, conform planului de restructurare, constă în 27,8 milioane EUR din vânzarea planificată a trei aeronave în 2015, 7,5 milioane EUR din vânzarea unei clădiri de birouri către Aeroportul din Tallinn, 2 milioane EUR din vânzarea altor active neesențiale și 0,7 milioane EUR dintr-un nou împrumut acordat de [...]. Cea mai mare parte a contribuției proprii (vânzarea planificată a trei aeronave) ar trebui să aibă loc în 2015 și nu există niciun acord cu caracter obligatoriu pentru vânzarea aeronavelor. Cu toate acestea, Estonia a furnizat o evaluare credibilă prima facie, realizată de o societate de consultanță, estimând un posibil preț de vânzare în funcție de tipul de aeronavă. De asemenea, Estonia a indicat că transportatorul aerian poartă, în prezent, discuții cu potențiali parteneri în vederea unei tranzacții de vânzare și de leaseback. Pe această bază și având în vedere cazurile anterioare care implicau companii aeriene, Comisia consideră că valoarea contribuției proprii propuse, care se ridică la 36,44 milioane EUR – din costurile totale de restructurare în valoare de 78,7 milioane EUR (a se vedea considerentul 55) sau 46,3 % din costurile de restructurare – este acceptabilă având în vedere faptul că Estonia este o zonă asistată. |
| --- | --- |

(200)

Contribuția proprie propusă a Estonian Air, conform planului de restructurare, constă în 27,8 milioane EUR din vânzarea planificată a trei aeronave în 2015, 7,5 milioane EUR din vânzarea unei clădiri de birouri către Aeroportul din Tallinn, 2 milioane EUR din vânzarea altor active neesențiale și 0,7 milioane EUR dintr-un nou împrumut acordat de [...]. Cea mai mare parte a contribuției proprii (vânzarea planificată a trei aeronave) ar trebui să aibă loc în 2015 și nu există niciun acord cu caracter obligatoriu pentru vânzarea aeronavelor. Cu toate acestea, Estonia a furnizat o evaluare credibilă prima facie, realizată de o societate de consultanță, estimând un posibil preț de vânzare în funcție de tipul de aeronavă. De asemenea, Estonia a indicat că transportatorul aerian poartă, în prezent, discuții cu potențiali parteneri în vederea unei tranzacții de vânzare și de leaseback. Pe această bază și având în vedere cazurile anterioare care implicau companii aeriene, Comisia consideră că valoarea contribuției proprii propuse, care se ridică la 36,44 milioane EUR – din costurile totale de restructurare în valoare de 78,7 milioane EUR (a se vedea considerentul 55) sau 46,3 % din costurile de restructurare – este acceptabilă având în vedere faptul că Estonia este o zonă asistată.

prima facie

| (201) | Deși contribuția proprie pare acceptabilă, îndoielile Comisiei cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung și la măsurile compensatorii nu au fost eliminate. |
| --- | --- |

(201)

Deși contribuția proprie pare acceptabilă, îndoielile Comisiei cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung și la măsurile compensatorii nu au fost eliminate.

| (202) | În sfârșit, la fel precum în cazul măsurilor 4 și 5, Comisia concluzionează că, din aceleași motive, principiul „pentru prima și ultima dată” a fost încălcat, de asemenea, în ceea ce privește măsura 6. Mai multe măsuri de ajutor (măsurile 3, 4 și 5) au fost acordate în favoarea companiei Estonian Air aflate în dificultate în perioada 2010-2014. În plus, excepțiile prevăzute la punctul 73 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 nu sunt aplicabile. Având în vedere inacceptabilitatea planului de restructurare modificat din 31 octombrie 2014, ajutorul de restructurare nu poate fi considerat ca urmând ajutorul pentru salvare ca parte a unei singure operațiuni de restructurare [condiția de la punctul 73 litera (a)]. În plus, autoritățile estoniene nu au invocat circumstanțe excepționale sau imprevizibile, conform condiției de la punctul 73 litera (c). |
| --- | --- |

(202)

În sfârșit, la fel precum în cazul măsurilor 4 și 5, Comisia concluzionează că, din aceleași motive, principiul „pentru prima și ultima dată” a fost încălcat, de asemenea, în ceea ce privește măsura 6. Mai multe măsuri de ajutor (măsurile 3, 4 și 5) au fost acordate în favoarea companiei Estonian Air aflate în dificultate în perioada 2010-2014. În plus, excepțiile prevăzute la punctul 73 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 nu sunt aplicabile. Având în vedere inacceptabilitatea planului de restructurare modificat din 31 octombrie 2014, ajutorul de restructurare nu poate fi considerat ca urmând ajutorul pentru salvare ca parte a unei singure operațiuni de restructurare [condiția de la punctul 73 litera (a)]. În plus, autoritățile estoniene nu au invocat circumstanțe excepționale sau imprevizibile, conform condiției de la punctul 73 litera (c).

| (203) | Prin urmare, ajutorul de restructurare (măsura 6) prevăzut în planul de restructurare din iunie 2013 nu îndeplinește criteriile stipulate în Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și constituie ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(203)

Prin urmare, ajutorul de restructurare (măsura 6) prevăzut în planul de restructurare din iunie 2013 nu îndeplinește criteriile stipulate în Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 și constituie ajutor de stat incompatibil.

8   RECUPERAREA

RECUPERAREA

| (204) | În conformitate cu tratatul și cu jurisprudența consacrată a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul (51) în cazul în care s-a constatat că acesta este incompatibil cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația unui stat membru de a anula ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (52). În acest context, Curtea a stabilit faptul că obiectivul este atins odată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață, și cu restabilirea situației anterioare acordării ajutorului (53). |
| --- | --- |

(204)

În conformitate cu tratatul și cu jurisprudența consacrată a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul (51) în cazul în care s-a constatat că acesta este incompatibil cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația unui stat membru de a anula ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (52). În acest context, Curtea a stabilit faptul că obiectivul este atins odată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață, și cu restabilirea situației anterioare acordării ajutorului (53).

51

52

53

| (205) | Urmând jurisprudența menționată, articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 2015/1589 (54) al Consiliului prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”. Având în vedere că măsurile în cauză sunt considerate ajutor incompatibil, acesta trebuie să fie recuperat pentru a se restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. Recuperarea se aplică de la momentul în care avantajul a fost acordat beneficiarului, și anume atunci când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și este purtătoare de dobândă de recuperare până la recuperarea efectivă. |
| --- | --- |

(205)

Urmând jurisprudența menționată, articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 2015/1589 (54) al Consiliului prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”. Având în vedere că măsurile în cauză sunt considerate ajutor incompatibil, acesta trebuie să fie recuperat pentru a se restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. Recuperarea se aplică de la momentul în care avantajul a fost acordat beneficiarului, și anume atunci când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și este purtătoare de dobândă de recuperare până la recuperarea efectivă.

54

| (206) | În ceea ce privește majorarea de capital din 2010 (măsura 3), Comisia consideră că, având în vedere lipsa oricărei posibilități realiste ca statul să-și recupereze investiția, suma totală de 17,9 milioane EUR injectată de către stat în numerar constituie elementul de ajutor. Aceeași concluzie se aplică, de asemenea, în cazul majorării de capital din 2011-2012 (măsura 4), pentru care elementul de ajutor se ridică la suma totală de 30 de milioane EUR injectată de către stat în numerar. |
| --- | --- |

(206)

În ceea ce privește majorarea de capital din 2010 (măsura 3), Comisia consideră că, având în vedere lipsa oricărei posibilități realiste ca statul să-și recupereze investiția, suma totală de 17,9 milioane EUR injectată de către stat în numerar constituie elementul de ajutor. Aceeași concluzie se aplică, de asemenea, în cazul majorării de capital din 2011-2012 (măsura 4), pentru care elementul de ajutor se ridică la suma totală de 30 de milioane EUR injectată de către stat în numerar.

măsura 3

măsura 4

| (207) | În ceea ce privește măsura 5, Comisia consideră că, având în vedere situația financiară a Estonian Air la momentul acordării împrumuturilor în cadrul facilității de împrumut pentru salvare, statul nu avea niciun motiv întemeiat să se aștepte la rambursare. Întrucât Comisia consideră că nu sunt îndeplinite condițiile pentru ajutorul pentru salvare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2015, Estonia trebuie să se asigure că Estonian Air rambursează împrumutul pentru salvare acordat companiei Estonian Air în cuantum total de 37 de milioane EUR. În cazul în care există dobânzi datorate și neplătite, acesta ar trebui să fie incluse în elementul de ajutor. |
| --- | --- |

(207)

În ceea ce privește măsura 5, Comisia consideră că, având în vedere situația financiară a Estonian Air la momentul acordării împrumuturilor în cadrul facilității de împrumut pentru salvare, statul nu avea niciun motiv întemeiat să se aștepte la rambursare. Întrucât Comisia consideră că nu sunt îndeplinite condițiile pentru ajutorul pentru salvare din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2015, Estonia trebuie să se asigure că Estonian Air rambursează împrumutul pentru salvare acordat companiei Estonian Air în cuantum total de 37 de milioane EUR. În cazul în care există dobânzi datorate și neplătite, acesta ar trebui să fie incluse în elementul de ajutor.

măsura 5

| (208) | În sfârșit, în ceea ce privește ajutorul de restructurare notificat (măsura 6), acesta nu a fost încă acordat Estonian Air și, prin urmare, nu este necesar să se dispună recuperarea. |
| --- | --- |

(208)

În sfârșit, în ceea ce privește ajutorul de restructurare notificat (măsura 6), acesta nu a fost încă acordat Estonian Air și, prin urmare, nu este necesar să se dispună recuperarea.

măsura 6

9.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (209) | Comisia constată că Estonia a pus în aplicare în mod ilegal măsurile 3, 4 și 5, cu încălcarea dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din tratat. În plus, aceste măsuri sunt incompatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(209)

Comisia constată că Estonia a pus în aplicare în mod ilegal măsurile 3, 4 și 5, cu încălcarea dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din tratat. În plus, aceste măsuri sunt incompatibile cu piața internă.

| (210) | Ajutorul incompatibil ar trebui să fie recuperat de la Estonian Air, astfel cum se prevede în secțiunea 8, pentru a restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. |
| --- | --- |

(210)

Ajutorul incompatibil ar trebui să fie recuperat de la Estonian Air, astfel cum se prevede în secțiunea 8, pentru a restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului.

| (211) | În plus, Comisia constată că ajutorul pentru restructurare notificat în valoare de 40,7 milioane EUR (măsura 6) constituie ajutor incompatibil. Prin urmare, această măsură nu ar trebui pusă în aplicare, |
| --- | --- |

(211)

În plus, Comisia constată că ajutorul pentru restructurare notificat în valoare de 40,7 milioane EUR (măsura 6) constituie ajutor incompatibil. Prin urmare, această măsură nu ar trebui pusă în aplicare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE

Articolul 1

(1)   Finanțarea companiei AS Estonian Air prin injecția de capital de 2,48 milioane EUR pe care Estonia a efectuat-o în luna februarie 2009 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

(2)   Vânzarea unității de servicii de handling la sol a AS Estonian Air către Aeroportul din Tallinn pentru 2,4 milioane EUR în iunie 2009 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

Articolul 2

(1)   Ajutorul de stat în valoare de 17,9 milioane EUR acordat ilegal în favoarea AS Estonian Air de către Estonia, la 10 noiembrie 2010, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, este incompatibil cu piața internă.

(2)   Ajutorul de stat în valoare de 30 de milioane EUR acordat ilegal în favoarea AS Estonian Air de către Estonia, la 20 decembrie 2011 și la 6 martie 2012, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, este incompatibil cu piața internă.

(3)   Ajutorul de stat pentru salvare în valoare de 37 de milioane EUR acordat ilegal în favoarea AS Estonian Air de către Estonia, între 2012 și 2014, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, este incompatibil cu piața internă.

Articolul 3

(1)   Estonia recuperează de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 2.

(2)   Sumele de recuperat cuprind dobânzile aplicabile de la data la care aceste sume au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data recuperării lor efective.

(3)   Dobânda se calculează ca dobândă compusă, în conformitate cu prevederile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (55).

Articolul 4

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 2 este imediată și efectivă.

(2)   Estonia se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării prezentei decizii.

Articolul 5

(1)   Ajutorul de stat pentru restructurare pe care Estonia intenționează să îl pună în aplicare pentru AS Estonian Air, în valoare de 40,7 milioane EUR, este incompatibil cu piața internă.

(2)   Prin urmare, ajutorul nu trebuie să fie pus în aplicare.

Articolul 6

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Estonia trebuie să transmită Comisiei următoarele informații:

| (a) | suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care urmează să fie recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care urmează să fie recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (c) | documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul.

(2)   Estonia informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului menționat la articolul 2. Aceasta transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, informații privind măsurile care au fost deja adoptate și cele planificate în vederea conformării cu prezenta decizie. Aceasta furnizează, de asemenea, informații detaliate privind sumele reprezentând ajutorul și dobânzile aferente recuperării care au fost deja recuperate de la beneficiar.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează Republicii Estonia.

Adoptată la Bruxelles, 6 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 150, 29.5.2013, p. 3 și 14.

1

(2)  
  JO C 141, 9.5.2014, p. 47.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  Având în vedere faptul că plângerea a fost prezentată la 23 mai 2013, înainte de notificarea de către Estonia a planului de restructurare a Estonian Air la 20 iunie 2013, plângerea a fost înregistrată în cadrul cazului privind salvarea, și anume SA.35956. Cu toate acestea, având în vedere că plângerea se referea parțial la planurile autorităților estoniene de a recapitaliza compania aeriană, aceasta a fost evaluată în contextul deciziei de inițiere a procedurii cu privire la cazul privind restructurarea, și anume SA.36868.

4

(5)  Decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare a fost corectată prin Decizia Comisiei C(2014) 2316 final din 2 aprilie 2014.

5

(6)  A se vedea nota de subsol 2.

6

(7)  Regulamentul nr. 1 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (JO 17, 6.10.1958, p. 385/58).

7

(8)  Celelalte aeroporturi din Estonia (aeroporturile regionale Tartu, Pärnu, Kuressaare și Kärdla și aerodromurile Kihnu și Ruhnu) au transportat 44 288 pasageri în 2013. În 2013, Tartu a fost singurul aeroport regional din Estonia cu o cursă internațională regulată către Helsinki. Sursa: Raportul anual pe 2013 al AS Tallinna Lennujaam, administrator al Aeroportului din Tallinn, disponibil la adresa http://www.tallinn-airport.ee/upload/Editor/Aastaaruanded/Lennujaama%20aastaraamat_2013_ENG.pdf

8

(9)  Sursa: Raportul anual pe 2014 al AS TallinnaLennujaam, administrator al Aeroportului din Tallinn, disponibil la adresa http://www.tallinn-airport.ee/upload/Editor/Ettevote/Lennujaama%20aastaraamat_ENG_2014_23.5.15.pdf

9

(10)  Sursa: Raportul anual consolidat al Estonian Air pentru 2013, disponibil la adresa http://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/06/ESTONIAN-AIR-ANNUAL-REPORT-2013.pdf

10

(11)  Sursa: Raportul anual consolidat al Estonian Air pentru 2014, disponibil la adresa https://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/Estonian-Air-Annual-Report-2014-FINAL-Webpage.pdf

11

(12)  Sursa: Raportul anual pe 2013 al AS Tallinna Lennujaam, a se vedea nota de subsol 8.

12

(13)  Sursa: pagina de internet a Aeroportului din Tallinn (http://www.tallinn-airport.ee/eng/).

13

(14)  A se vedea nota de subsol 12.

14

(15)  A se vedea http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=86191

15

(16)  A se vedea http://www.aviator.aero/press_releases/13003. La momentul vânzării, AS Estonian Air Regional era inactivă și nu deținea nicio aeronavă, nu avea niciun angajat și nici active.

16

(17)  Sursa: Revizuirea performanței companiei Estonian Air în prima jumătate a anului 2012, disponibilă la adresa http://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/ENG-1H-2012.pdf

17

(18)  A se vedea nota de subsol 10.

18

(19)  A se vedea nota de subsol 11.

19

(*1)  Secret de afaceri

*1

(20)  A se vedea rapoartele baltice din 7 iunie 2010, Guvernul stabilește un plan de salvare pentru Estonian Air, http://balticreports.com/?p=19116.

20

(21)  A se vedea, de asemenea, http://www.e24.ee/1106240/estonian-airile-makstakse-valja-kolm-miljonit-eurot/.

21

(22)  A se vedea raportul anual consolidat al Estonian Air pentru 2014, disponibil la adresa https://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/Estonian-Air-Annual-Report-2014-FINAL-Webpage.pdf, precum și articolul de presă „Estonian government approves of last loan payment to Estonian Air” (Guvernul estonian aprobă ultima tranșă a împrumutului acordat companiei Estonian Air) din 20 noiembrie 2014: http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=99082

22

(23)  Câștiguri înainte de dobânzi, impozite, depreciere și amortizare.

23

(24)  Cursul de schimb 1 EUR = 15,65 EEK.

24

(25)  Planul de restructurare menține următoarele 10 rute „principale”: Amsterdam (AMS), Stockholm (ARN), Bruxelles (BRU), Copenhaga (CPH), Kiev (KBP), Sankt Petersburg (LED), Oslo (OSL), Moscova Sheremetyevo (SVO), Trondheim (TRD) și Vilnius (VNO). Rutele sezoniere sunt Paris Charles de Gaulle (CDG) și Nisa (NCE). Cu toate acestea, reiese din articolele de presă și din declarațiile publice ale companiei Estonian Air că aceasta a operat – și intenționează să opereze în viitor – și alte rute sezoniere decât cele incluse în planul de restructurare, și anume München (MUC), Split (SPU) și Berlin (TXL). De asemenea, se pare că, începând cu anul 2015, Estonian Air intenționează să adauge Milano (MXP) în oferta sa de rute sezoniere.

25

(26)  ASK reprezintă.numărul de locuri disponibile pentru o anumită distanță exprimată în kilometri (numărul de locuri dintr-un avion înmulțit cu numărul de kilometri parcurși). ASK este cel mai important indicator al capacității unei companii aeriene, fiind utilizat de industria transporturilor aeriene și chiar de către Comisie în cazurile anterioare de restructurare în sectorul transporturilor aeriene.

26

(27)  Marja contribuției de nivel 1 este definită ca veniturile totale minus costurile variabile legate de pasageri din veniturile totale.

27

(28)  Planul definește contribuția DOC ca fiind veniturile totale minus costurile legate de pasageri, călătoriile dus-întors și cele legate de combustibil din veniturile totale.

28

(29)  Infortar este unul dintre cele mai mari grupuri de investiții private din Estonia cu interese în transportul maritim (inclusiv o participație de 36 % în Tallink, o mare companie de transport maritim de pasageri și de mărfuri în regiunea Mării Baltice), imobiliare, servicii financiare etc. În 2013, grupul Infortar a obținut un profit net de 20 de milioane EUR și deținea active în valoare de 432 de milioane EUR.

29

(30)  
  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

30

(31)  Factorul de mobilitate reprezintă numărul pasagerilor transportului aerian împărțit la populația țării.

31

(32)  Hotărârea din 12 decembrie 1996, Air France/Comisia, T-358/94, Rec., EU:T:1996:194, punctele 148 și 149.

32

(33)  Orientări privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației (JO C 350, 10.12.1994, p. 5).

33

(34)  Multiplicatorul VÎ/Vânzări este un indicator de evaluare care compară valoarea întreprinderii unei societăți în raport cu vânzările societății, oferind investitorilor o idee despre costurile achiziționării vânzărilor societății.

34

(35)  Hotărârea în cauza Franța/Comisia (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, punctul 52.

35

(36)  A se vedea planul de afaceri din 2010, paginile 16 și 17.

36

(37)  A se vedea evaluarea internă a companiei Estonian Air elaborată de autoritățile estoniene, „Evaluarea valorii companiei AS Estonian Air”, pagina 2.

37

(38)  A se vedea http://www.bloomberg.com/news/2010-04-22/estonia-government-nears-accord-on-buying-control-of-estonian-air-from-sas.html

38

(39)  A se vedea http://news.err.ee/v/economy/fe650a96-9daa-43e4-91eb-ab4396445593

39

(40)  Hotărârea în cauza Belgia/Comisia (Boch), C-40/85, EU:C:1986:305, punctul 13. A se vedea, de asemenea, hotărârea din 21 ianuarie 1999, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH/Comisia, T-129/95, T-2/96 și T-97/96, ECR, EU:T:1999:7, punctul 132.

40

(41)  Cel „de al treilea pachet” a inclus trei măsuri legislative: (i) Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind licențele operatorilor de transport aerieni (JO L 240, 24.8.1992, p. 1); (ii) Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerieni din Comunitate la liniile aeriene intracomunitare (JO L 240, 24.8.1992, p. 8); și (iii) Regulamentul (CEE) nr. 2409/92 din 23 iulie 1992 al Consiliului privind tarifele serviciilor aeriene pentru transportul de pasageri și de marfă (JO L 240, 24.8.1992, p. 15).

41

(42)  A se vedea http://www.iata.org/whatwedo/Documents/economics/Industry-Outlook-December2011.pdf

42

(43)  Decizia 2011/414/UE a Comisiei din 14 decembrie 2010 privind ajutorul de stat C 8/10 (ex N 21/09 și NN 15/10) pus în aplicare de Grecia în favoarea Varvaressos S.A. (JO L 184, 14.7.2011, p. 9). A se vedea, de asemenea, Decizia (UE) 2015/1091 a Comisiei din 9 iulie 2014 privind măsurile SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) puse în aplicare de Letonia pentru A/S Air Baltic Corporation (airBaltic) (JO L 183, 10.7.2015, p. 1).

43

(44)  O perioadă de restructurare de 5 ani și 6 luni a fost considerată ca fiind nejustificat de lungă în cazul ajutorului de restructurare acordat companiei Cyprus Airways – a se vedea Decizia (UE) 2015/1073 a Comisiei din 9 ianuarie 2015 privind ajutoarele de stat SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) puse în aplicare de Cipru în favoarea societății Cyprus Airways (Public) Ltd (JO L 179, 8.7.2015, p. 83), considerentele 144 și 157. În deciziile pozitive anterioare referitoare la ajutoare de restructurare acordate în favoarea companiilor aeriene, perioada de restructurare nu a depășit, în mod normal, 5 ani, a se vedea Decizia (UE) 2015/1091, considerentul 179; Decizia (UE) 2015/494 a Comisiei din 9 iulie 2014 privind ajutorul de stat SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) pus în aplicare de Slovenia în favoarea Adria Airways d.d. (JO L 78, 24.3.2015, p. 18), considerentul 131; Decizia 2013/151/UE a Comisiei din 19 septembrie 2012 privind ajutorul de stat SA.30908 (11/C) (ex N 176/10) acordat de Republica Cehă în favoarea České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – Plan de restructurare) (JO L 92, 3.4.2013, p. 16), considerentul 107; și Decizia 2012/661/UE a Comisiei din 27 iunie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.33015 (2012/C) pe care Malta intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Air Malta plc. (JO L 301, 30.10.2012, p. 29), considerentul 93; Decizia (UE) 2015/119 a Comisiei din 29 iulie 2014 privind ajutorul de stat SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N) pe care Polonia intenționează să îl pună în aplicare pentru LOT Polish Airlines S.A., precum și privind măsura SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP) pusă în aplicare de Polonia pentru LOT Polish Airlines S.A. (JO L 25, 30.1.2015, p. 1), considerentul 241.

44

(45)  Hotărârea în cauza Italia/Comisia, C-364/90, EU:C:1993:157, punctul 20.

45

(46)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (JO C 16, 22.1.2009, p. 1), astfel cum a fost modificată prin Comunicarea Comisiei privind modificarea cadrului comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (JO C 303, 15.12.2009, p. 6). Cadrul temporar a expirat în decembrie 2011.

46

(47)  La 1 august 2014, Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004 au fost înlocuite de Orientările privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (JO C 249, 31.7.2014, p. 1, „Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014”). În conformitate cu considerentul 136 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014, notificările înregistrate de Comisie înainte de 1 august 2014 sunt examinate în temeiul criteriilor în vigoare în momentul notificării. Întrucât măsura 6 a fost notificată la 20 iunie 2013, aceasta va fi evaluată în conformitate cu Orientările privind salvarea și restructurarea din 2004. De asemenea, în conformitate cu considerentele 137 și 138 din Orientările privind salvarea și restructurarea din 2014, Comisia va evalua compatibilitatea măsurilor 3 și 4 pe baza Orientărilor privind salvarea și restructurarea din 2004.

47

(48)  
  JO C 249, 31.7.2014, p. 1.

48

(49)  A se vedea, în acest sens, hotărârea Curții de Justiție a AELS în cauzele conexate E-10/11 și E-11/11 Hurtigruten ASA, Norvegia/Autoritatea AELS de Supraveghere, AELS Ct. Rep., 2012, p. 758, punctele 228, și 234-240.

49

(50)  A se vedea Decizia 2013/151/UE, considerentele 130 și 131; Decizia (UE) 2015/1091, considerentul 194; și Decizia (UE) 2015/494, considerentul 143.

50

(51)  Hotărârea Comisia/Germania, C-70/72, EU:C:1973:87, punctul 13.

51

(52)  Hotărârea Spania/Comisia, C-278/92, C-279/92 and C-280/92, EU:C:1994:325, punctul 75.

52

(53)  Cauza Belgia/Comisia, C-75/97, EU:C:1999:311, punctele 64-65.

53

(54)  Regulamentul (UE) nr. 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

54

(55)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

55

---

| 30.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 174/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 174/32

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1032 A COMISIEI

din 13 iunie 2016

de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului, pentru industria metalelor neferoase

[notificată cu numărul C(2016) 3563]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (1), în special articolul 13 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) reprezintă referința pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE; autoritățile competente trebuie să stabilească valori-limită de emisie care să asigure faptul că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, prevăzute în concluziile privind BAT. |
| --- | --- |

(1)

Concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) reprezintă referința pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE; autoritățile competente trebuie să stabilească valori-limită de emisie care să asigure faptul că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, prevăzute în concluziile privind BAT.

| (2) | Forumul compus din reprezentanții statelor membre, industriile implicate și organizațiile neguvernamentale care promovează protecția mediului, instituit prin Decizia Comisiei din 16 mai 2011 (2), a transmis Comisiei, la 4 decembrie 2014, avizul său referitor la conținutul propus al documentului de referință privind BAT pentru industria metalelor neferoase. Avizul forumului a fost pus la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(2)

Forumul compus din reprezentanții statelor membre, industriile implicate și organizațiile neguvernamentale care promovează protecția mediului, instituit prin Decizia Comisiei din 16 mai 2011 (2), a transmis Comisiei, la 4 decembrie 2014, avizul său referitor la conținutul propus al documentului de referință privind BAT pentru industria metalelor neferoase. Avizul forumului a fost pus la dispoziția publicului.

| (3) | Concluziile privind BAT stabilite în anexa la prezenta decizie constituie elementul esențial al documentului de referință respectiv privind BAT. |
| --- | --- |

(3)

Concluziile privind BAT stabilite în anexa la prezenta decizie constituie elementul esențial al documentului de referință respectiv privind BAT.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se adoptă concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru industria metalelor neferoase, care figurează în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 13 iunie 2016.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

1

(2)  
  JO C 146, 17.5.2011, p. 3.

2

---

ANEXĂ

CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU INDUSTRIA METALELOR NEFEROASE

DOMENIUL DE APLICARE

Prezentele concluzii privind BAT vizează anumite activități specificate în secțiunile 2.1, 2.5 și 6.8 din anexa I la Directiva 2010/75/UE, și anume:

—   2.1: Prăjirea sau sinterizarea minereurilor metalice (inclusiv a minereurilor de sulf);

—   2.5: Prelucrarea metalelor neferoase:

| (a) | producerea de metale neferoase brute din minereuri, concentrate sau materii prime secundare prin procese metalurgice, chimice sau electrolitice; |
| --- | --- |

(a)

producerea de metale neferoase brute din minereuri, concentrate sau materii prime secundare prin procese metalurgice, chimice sau electrolitice;

| (b) | topirea, inclusiv realizarea de aliaje, de metale neferoase, precum și de produse recuperate și exploatarea de turnătorii de metale neferoase, cu o capacitate de topire de peste 4 tone pe zi pentru plumb și cadmiu sau 20 de tone pe zi pentru toate celelalte metale; |
| --- | --- |

(b)

topirea, inclusiv realizarea de aliaje, de metale neferoase, precum și de produse recuperate și exploatarea de turnătorii de metale neferoase, cu o capacitate de topire de peste 4 tone pe zi pentru plumb și cadmiu sau 20 de tone pe zi pentru toate celelalte metale;

—   6.8: Producerea de cărbune (cărbune sărac în gaze) sau de electrografit prin incinerare sau grafitizare.

Prezentele concluzii privind BAT vizează, în special, următoarele procese și activități:

| — | producția primară și secundară a metalelor neferoase; |
| --- | --- |

—

producția primară și secundară a metalelor neferoase;

| — | producerea de oxid de zinc din vapori în timpul producerii altor metale; |
| --- | --- |

—

producerea de oxid de zinc din vapori în timpul producerii altor metale;

| — | producerea de compuși de nichel din soluții în timpul producerii unui metal; |
| --- | --- |

—

producerea de compuși de nichel din soluții în timpul producerii unui metal;

| — | producerea de silicat de calciu (CaSi) și siliciu (Si) în același furnal utilizat pentru producerea de ferosiliciu; |
| --- | --- |

—

producerea de silicat de calciu (CaSi) și siliciu (Si) în același furnal utilizat pentru producerea de ferosiliciu;

| — | producerea de oxid de aluminiu din bauxită înainte de producerea de aluminiu primar, în cazul în care aceasta este parte integrantă a procesului de producție a metalului; |
| --- | --- |

—

producerea de oxid de aluminiu din bauxită înainte de producerea de aluminiu primar, în cazul în care aceasta este parte integrantă a procesului de producție a metalului;

| — | reciclarea zgurii de săruri de aluminiu; |
| --- | --- |

—

reciclarea zgurii de săruri de aluminiu;

| — | producerea de carbon și/sau de electrozi din grafit. |
| --- | --- |

—

producerea de carbon și/sau de electrozi din grafit.

Prezentele concluzii privind BAT nu vizează următoarele activități sau procese:

| — | Sinterizarea minereului de fier. La această activitate se referă concluziile privind BAT pentru producerea fontei și oțelului. |
| --- | --- |

—

Sinterizarea minereului de fier. La această activitate se referă concluziile privind BAT pentru producerea fontei și oțelului.

| — | Producția de acid sulfuric din SO2 gazos provenit din producția de metale neferoase. La această activitate se referă concluziile privind BAT pentru produsele chimice anorganice în cantități mari – amoniac, acizi și îngrășăminte. |
| --- | --- |

—

Producția de acid sulfuric din SO2 gazos provenit din producția de metale neferoase. La această activitate se referă concluziile privind BAT pentru produsele chimice anorganice în cantități mari – amoniac, acizi și îngrășăminte.

| — | Topitorii, la care se referă concluziile privind BAT pentru sectorul forjelor și topitoriilor. |
| --- | --- |

—

Topitorii, la care se referă concluziile privind BAT pentru sectorul forjelor și topitoriilor.

Alte documente de referință care ar putea fi relevante pentru activitățile vizate de prezentele concluzii privind BAT sunt următoarele:

| Document de referință | Obiect |
| --- | --- |
| Eficiență energetică (ENE) | Aspecte generale privind eficiența energetică |
| Sisteme comune de tratare/gestionare a apelor uzate și a gazelor reziduale în sectorul chimic (CWW) | Tehnici de tratare a apelor uzate pentru reducerea emisiilor de metale în apă |
| Produse chimice anorganice în cantități mari – amoniac, acizi și îngrășăminte (LVIC-AAF) | Producerea acidului sulfuric |
| Sisteme industriale de răcire (ICS) | Răcirea indirectă cu apă și/sau aer |
| Emisii generate de depozitare (EFS) | Depozitarea și manipularea materialelor |
| Efecte economice și intersectoriale (ECM) | Efectele economice și intersectoriale ale tehnicilor |
| Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații DEI (ROM) | Monitorizarea emisiilor în aer și în apă |
| Industriile de tratare a deșeurilor (WT) | Manipularea și tratarea deșeurilor |
| Instalații de ardere mari (LCP) | Instalațiile de ardere care produc abur și/sau energie electrică |
| Tratamentul de suprafață cu solvenți organici (STS) | Decapare neacidă |
| Tratamentul de suprafață al metalelor și al materialelor plastice (STM) | Decapare acidă |

Document de referință

Obiect

Eficiență energetică (ENE)

Aspecte generale privind eficiența energetică

Sisteme comune de tratare/gestionare a apelor uzate și a gazelor reziduale în sectorul chimic (CWW)

Tehnici de tratare a apelor uzate pentru reducerea emisiilor de metale în apă

Produse chimice anorganice în cantități mari – amoniac, acizi și îngrășăminte (LVIC-AAF)

Producerea acidului sulfuric

Sisteme industriale de răcire (ICS)

Răcirea indirectă cu apă și/sau aer

Emisii generate de depozitare (EFS)

Depozitarea și manipularea materialelor

Efecte economice și intersectoriale (ECM)

Efectele economice și intersectoriale ale tehnicilor

Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații DEI (ROM)

Monitorizarea emisiilor în aer și în apă

Industriile de tratare a deșeurilor (WT)

Manipularea și tratarea deșeurilor

Instalații de ardere mari (LCP)

Instalațiile de ardere care produc abur și/sau energie electrică

Tratamentul de suprafață cu solvenți organici (STS)

Decapare neacidă

Tratamentul de suprafață al metalelor și al materialelor plastice (STM)

Decapare acidă

DEFINIȚII

În sensul prezentelor concluzii privind BAT, se aplică următoarele definiții:

| Termen utilizat | Definiție |
| --- | --- |
| Instalație nouă | O instalație autorizată pentru prima oară pe amplasamentul fabricii după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau înlocuirea completă a unei instalații de pe fundația existentă a fabricii, efectuată după publicarea prezentelor concluzii privind BAT |
| Instalație existentă | O instalație care nu este o instalație nouă |
| Modernizare majoră | O schimbare majoră a proiectării sau tehnologiei unei instalații și cu adaptări majore sau înlocuiri ale elementelor de proces și echipamentelor asociate |
| Emisii primare | Emisiile evacuate direct de la cuptoare, care nu se răspândesc în zonele din jurul cuptoarelor |
| Emisii secundare | Emisiile care emană din căptușeala cuptorului sau în timpul unor operațiuni precum încărcarea sau evacuarea și care sunt captate cu o hotă sau într-o incintă (de exemplu, de tip cușcă); |
| Producție primară | Producția de metale utilizând minereuri și concentrate |
| Producție secundară | Producția de metale utilizând reziduuri și/sau resturi, inclusiv prin procese de retopire și de aliere |
| Măsurare continuă | Măsurarea cu ajutorul unui „sistem de măsurare automată” instalat permanent în unitate pentru monitorizarea continuă a emisiilor |
| Măsurare periodică | Stabilirea unei mărimi măsurate (cantitate specifică supusă măsurării), la intervale de timp specificate, folosind metode manuale sau automate |

Termen utilizat

Definiție

Instalație nouă

O instalație autorizată pentru prima oară pe amplasamentul fabricii după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau înlocuirea completă a unei instalații de pe fundația existentă a fabricii, efectuată după publicarea prezentelor concluzii privind BAT

Instalație existentă

O instalație care nu este o instalație nouă

Modernizare majoră

O schimbare majoră a proiectării sau tehnologiei unei instalații și cu adaptări majore sau înlocuiri ale elementelor de proces și echipamentelor asociate

Emisii primare

Emisiile evacuate direct de la cuptoare, care nu se răspândesc în zonele din jurul cuptoarelor

Emisii secundare

Emisiile care emană din căptușeala cuptorului sau în timpul unor operațiuni precum încărcarea sau evacuarea și care sunt captate cu o hotă sau într-o incintă (de exemplu, de tip cușcă);

Producție primară

Producția de metale utilizând minereuri și concentrate

Producție secundară

Producția de metale utilizând reziduuri și/sau resturi, inclusiv prin procese de retopire și de aliere

Măsurare continuă

Măsurarea cu ajutorul unui „sistem de măsurare automată” instalat permanent în unitate pentru monitorizarea continuă a emisiilor

Măsurare periodică

Stabilirea unei mărimi măsurate (cantitate specifică supusă măsurării), la intervale de timp specificate, folosind metode manuale sau automate

CONSIDERAȚII GENERALE

Cele mai bune tehnici disponibile

Tehnicile indicate și descrise în prezentele concluzii privind BAT nu sunt nici prescriptive, nici exhaustive. Se pot utiliza și alte tehnici care asigură cel puțin un nivel echivalent de protecție a mediului.

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, concluziile privind BAT sunt general aplicabile.

Nivelurile de emisii în aer asociate BAT

Nivelurile de emisii asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) pentru emisiile în aer, indicate în prezentele concluzii privind BAT, se referă la condițiile standard: gaz uscat la o temperatură de 273,15 K și o presiune de 101,3 kPa.

Perioadele de calculare a valorilor medii pentru emisiile în aer

Pentru perioadele de calculare a valorilor medii pentru emisiile în aer, se aplică următoarele definiții.

| Media zilnică | Valoarea medie pe o perioadă de 24 de ore a mediilor valide pe jumătate de oră sau pe oră, obținute prin măsurare continuă |
| --- | --- |
| Media pe perioada de prelevare | Valoarea medie a trei măsurători consecutive de cel puțin 30 de minute fiecare, cu excepția cazului în care se specifică altfel (1) |

Media zilnică

Valoarea medie pe o perioadă de 24 de ore a mediilor valide pe jumătate de oră sau pe oră, obținute prin măsurare continuă

Media pe perioada de prelevare

Valoarea medie a trei măsurători consecutive de cel puțin 30 de minute fiecare, cu excepția cazului în care se specifică altfel (1)

Perioadele de calculare a valorilor medii pentru emisiile în apă

Pentru perioadele de calculare a valorilor medii pentru emisiile în apă, se aplică următoarele definiții.

| Media zilnică | Media pe o perioadă de prelevare de 24 de ore, calculată ca probă compozită proporțională cu debitul (sau ca probă compozită proporțională cu timpul, cu condiția să se demonstreze că debitul este suficient de stabil) (2) |
| --- | --- |

Media zilnică

Media pe o perioadă de prelevare de 24 de ore, calculată ca probă compozită proporțională cu debitul (sau ca probă compozită proporțională cu timpul, cu condiția să se demonstreze că debitul este suficient de stabil) (2)

ACRONIME

| Termen | Sens |
| --- | --- |
| BaP | Benzo[a]piren |
| ESP | Electrofiltru |
| I-TEQ | Indici de echivalență toxică obținuți prin aplicarea factorilor internaționali de echivalență toxică, astfel cum sunt definiți în anexa VI partea 2 la Directiva 2010/75/UE |
| NOX | Cantitatea totală de monoxid de azot (NO) și dioxid de azot (NO2) exprimată ca NO2 |
| PCDD/F | Dibenzo-p-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (17 congeneri) |
| HAP | Hidrocarburi aromatice policiclice |
| TCOV | Cantitatea totală de carbon organic volatil; cantitatea totală de compuși organici volatili măsurată cu ajutorul unui detector cu ionizare în flacără (FID) și exprimată sub forma cantității totale de carbon |
| COV | Compuși organici volatili, astfel cum sunt definiți la articolul 3 alineatul (45) din Directiva 2010/75/UE |

Termen

Sens

BaP

Benzo[a]piren

ESP

Electrofiltru

I-TEQ

Indici de echivalență toxică obținuți prin aplicarea factorilor internaționali de echivalență toxică, astfel cum sunt definiți în anexa VI partea 2 la Directiva 2010/75/UE

NOX

Cantitatea totală de monoxid de azot (NO) și dioxid de azot (NO2) exprimată ca NO2

PCDD/F

Dibenzo-p-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (17 congeneri)

HAP

Hidrocarburi aromatice policiclice

TCOV

Cantitatea totală de carbon organic volatil; cantitatea totală de compuși organici volatili măsurată cu ajutorul unui detector cu ionizare în flacără (FID) și exprimată sub forma cantității totale de carbon

COV

Compuși organici volatili, astfel cum sunt definiți la articolul 3 alineatul (45) din Directiva 2010/75/UE

1.1.   CONCLUZII GENERALE PRIVIND BAT

În plus față de concluziile generale privind BAT menționate în prezenta secțiune, se aplică concluziile privind BAT relevante specifice proceselor, incluse în secțiunile 1.2-1.9.

1.1.1.   Sisteme de management de mediu (EMS)

BAT 1.   În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în punerea în aplicare și aderarea la un sistem de management de mediu (EMS) care are toate caracteristicile următoare:

| (a) | angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare; |
| --- | --- |

(a)

angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare;

| (b) | definirea de către conducere a unei politici de mediu care include îmbunătățirea continuă a instalației; |
| --- | --- |

(b)

definirea de către conducere a unei politici de mediu care include îmbunătățirea continuă a instalației;

| (c) | planificarea și stabilirea procedurilor, a obiectivelor și a țintelor necesare, corelate cu planificarea financiară și investițiile; |
| --- | --- |

(c)

planificarea și stabilirea procedurilor, a obiectivelor și a țintelor necesare, corelate cu planificarea financiară și investițiile;

| (d) | punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:






  (i) | structurii și responsabilității; |
| --- | --- | --- |

(d)

punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:

(i)

structurii și responsabilității;

| (ii) | recrutării, formării, conștientizării și competenței; |
| --- | --- |

(ii)

recrutării, formării, conștientizării și competenței;

| (iii) | comunicării; |
| --- | --- |

(iii)

comunicării;

| (iv) | participării angajaților; |
| --- | --- |

(iv)

participării angajaților;

| (v) | documentării; |
| --- | --- |

(v)

documentării;

| (vi) | controlului eficient al proceselor; |
| --- | --- |

(vi)

controlului eficient al proceselor;

| (vii) | programelor de întreținere; |
| --- | --- |

(vii)

programelor de întreținere;

| (viii) | pregătirii și intervenției în caz de urgență; |
| --- | --- |

(viii)

pregătirii și intervenției în caz de urgență;

| (ix) | garantării respectării legislației de mediu; |
| --- | --- |

(ix)

garantării respectării legislației de mediu;

| (e) | verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:






  (i) | monitorizării și măsurării (a se vedea, de asemenea, Raportul de referință privind monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalațiile IED-ROM); |
| --- | --- | --- |

(e)

verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:

(i)

monitorizării și măsurării (a se vedea, de asemenea, Raportul de referință privind monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalațiile IED-ROM);

| (ii) | acțiunilor corective și preventive; |
| --- | --- |

(ii)

acțiunilor corective și preventive;

| (iii) | păstrării evidențelor; |
| --- | --- |

(iii)

păstrării evidențelor;

| (iv) | auditului intern sau extern independent (dacă este posibil), pentru a stabili dacă sistemul de management de mediu respectă sau nu dispozițiile prevăzute și dacă a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(iv)

auditului intern sau extern independent (dacă este posibil), pentru a stabili dacă sistemul de management de mediu respectă sau nu dispozițiile prevăzute și dacă a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător;

| (f) | revizuirea de către conducerea superioară a sistemului de management de mediu și a permanentei adecvări și eficacități a acestuia; |
| --- | --- |

(f)

revizuirea de către conducerea superioară a sistemului de management de mediu și a permanentei adecvări și eficacități a acestuia;

| (g) | urmărirea evoluției tehnologiilor curate; |
| --- | --- |

(g)

urmărirea evoluției tehnologiilor curate;

| (h) | luarea în considerare în etapa de proiectare a unei noi fabrici și pe tot parcursul perioadei de funcționare a acesteia, a efectelor produse asupra mediului de eventuala dezafectare a instalației; |
| --- | --- |

(h)

luarea în considerare în etapa de proiectare a unei noi fabrici și pe tot parcursul perioadei de funcționare a acesteia, a efectelor produse asupra mediului de eventuala dezafectare a instalației;

| (i) | aplicarea de evaluări comparative sectoriale în mod regulat. |
| --- | --- |

(i)

aplicarea de evaluări comparative sectoriale în mod regulat.

Stabilirea și punerea în aplicare a unui plan de acțiune pentru emisiile difuze de pulberi (a se vedea BAT 6) și aplicarea unui sistem de management al întreținerii care să vizeze în special performanța sistemelor de reducere a pulberilor (a se vedea BAT 4) reprezintă, de asemenea, o parte a sistemului de management de mediu.

Aplicabilitate

Domeniul de aplicare (de exemplu, nivelul de detalii) și natura EMS (de exemplu, standardizat sau nestandardizat) vor fi, în general, corelate cu natura, dimensiunea și complexitatea instalației, precum și cu gama de efecte pe care aceasta le-ar putea avea asupra mediului.

1.1.2.   Gestionarea energiei

BAT 2.   În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Sistem de gestionare a eficienței energetice (de exemplu, ISO 50001) | General aplicabilă |
| b | Arzătoare cu regenerare sau recuperare | General aplicabilă |
| c | Recuperarea căldurii (de exemplu, abur, apă caldă, aer cald) reziduale rezultate din procese | Se aplică numai pentru procesele pirometalurgice |
| d | Oxidant termic de regenerare | Se aplică numai atunci când este necesară reducerea emisiilor provenite de la un combustibil poluant |
| e | Preîncălzirea încărcăturii din cuptor, a aerului sau a combustibilului de ardere utilizând căldura recuperată din gazele fierbinți rezultate din etapa de topire | Se aplică numai pentru prăjirea sau topirea minereului/concentratului sulfidic și pentru alte procese pirometalurgice |
| f | Creșterea temperaturii soluțiilor de lixiviere folosind aburi sau apă caldă provenită din recuperarea căldurii reziduale | Se aplică numai pentru alumină sau procesele hidrometalurgice |
| g | Utilizarea gazelor fierbinți provenite din jgheabul de scurgere ca aer de combustie preîncălzit | Se aplică numai pentru procesele pirometalurgice |
| h | Utilizarea de aer îmbogățit cu oxigen sau de oxigen pur în arzătoare, pentru a reduce consumul de energie permițând topirea autogenă sau arderea completă a materialului carbonic | Se aplică numai pentru cuptoarele care utilizează materii prime ce conțin sulf sau carbon |
| i | Concentrate uscate și materii prime umede la temperaturi scăzute | Se aplică numai dacă are loc un proces de uscare |
| j | Recuperarea energiei chimice a monoxidului de carbon produs într-un cuptor electric sau într-un cuptor cu cuvă/furnal, prin utilizarea drept combustibil a gazelor reziduale, după îndepărtarea metalelor, în alte procese de producție sau pentru producerea de abur/apă caldă sau energie electrică | Se aplică numai pentru gazele reziduale cu un conținut de CO > 10 vol-%. Aplicabilitatea este, de asemenea, influențată de compoziția gazului rezidual și de lipsa unui debit continuu (de exemplu, în procesele discontinue) |
| k | Recircularea gazelor de ardere printr-un arzător cu oxicombustie, pentru recuperarea energiei conținute în carbonul organic total prezent | General aplicabilă |
| l | Izolarea adecvată a echipamentelor cu temperaturi ridicate, precum conductele de abur și de apă caldă | General aplicabilă |
| m | Utilizarea căldurii generate în producția de acid sulfuric din dioxid de sulf pentru a preîncălzi gazul trimis către fabrica de acid sulfuric sau pentru a genera abur și/sau apă caldă | Aplicabilă numai pentru fabricile de metale neferoase în care se produce acid sulfuric sau SO2 lichid |
| n | Utilizarea de motoare electrice cu randament ridicat, echipate cu convertizor de frecvență, pentru echipamente precum ventilatoarele | General aplicabilă |
| o | Utilizarea de sisteme de control care activează automat sistemul de extragere a aerului sau adaptează rata de extracție în funcție de emisiile reale | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Sistem de gestionare a eficienței energetice (de exemplu, ISO 50001)

General aplicabilă

b

Arzătoare cu regenerare sau recuperare

General aplicabilă

c

Recuperarea căldurii (de exemplu, abur, apă caldă, aer cald) reziduale rezultate din procese

Se aplică numai pentru procesele pirometalurgice

d

Oxidant termic de regenerare

Se aplică numai atunci când este necesară reducerea emisiilor provenite de la un combustibil poluant

e

Preîncălzirea încărcăturii din cuptor, a aerului sau a combustibilului de ardere utilizând căldura recuperată din gazele fierbinți rezultate din etapa de topire

Se aplică numai pentru prăjirea sau topirea minereului/concentratului sulfidic și pentru alte procese pirometalurgice

f

Creșterea temperaturii soluțiilor de lixiviere folosind aburi sau apă caldă provenită din recuperarea căldurii reziduale

Se aplică numai pentru alumină sau procesele hidrometalurgice

g

Utilizarea gazelor fierbinți provenite din jgheabul de scurgere ca aer de combustie preîncălzit

Se aplică numai pentru procesele pirometalurgice

h

Utilizarea de aer îmbogățit cu oxigen sau de oxigen pur în arzătoare, pentru a reduce consumul de energie permițând topirea autogenă sau arderea completă a materialului carbonic

Se aplică numai pentru cuptoarele care utilizează materii prime ce conțin sulf sau carbon

i

Concentrate uscate și materii prime umede la temperaturi scăzute

Se aplică numai dacă are loc un proces de uscare

j

Recuperarea energiei chimice a monoxidului de carbon produs într-un cuptor electric sau într-un cuptor cu cuvă/furnal, prin utilizarea drept combustibil a gazelor reziduale, după îndepărtarea metalelor, în alte procese de producție sau pentru producerea de abur/apă caldă sau energie electrică

Se aplică numai pentru gazele reziduale cu un conținut de CO > 10 vol-%. Aplicabilitatea este, de asemenea, influențată de compoziția gazului rezidual și de lipsa unui debit continuu (de exemplu, în procesele discontinue)

k

Recircularea gazelor de ardere printr-un arzător cu oxicombustie, pentru recuperarea energiei conținute în carbonul organic total prezent

General aplicabilă

l

Izolarea adecvată a echipamentelor cu temperaturi ridicate, precum conductele de abur și de apă caldă

General aplicabilă

m

Utilizarea căldurii generate în producția de acid sulfuric din dioxid de sulf pentru a preîncălzi gazul trimis către fabrica de acid sulfuric sau pentru a genera abur și/sau apă caldă

Aplicabilă numai pentru fabricile de metale neferoase în care se produce acid sulfuric sau SO2 lichid

n

Utilizarea de motoare electrice cu randament ridicat, echipate cu convertizor de frecvență, pentru echipamente precum ventilatoarele

General aplicabilă

o

Utilizarea de sisteme de control care activează automat sistemul de extragere a aerului sau adaptează rata de extracție în funcție de emisiile reale

General aplicabilă

1.1.3.   Controlul proceselor

BAT 3.   În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în asigurarea stabilității proceselor, prin utilizarea unui sistem de control al proceselor împreună cu o combinație a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Inspectarea și selectarea materialelor de intrare în funcție de proces și de tehnicile de reducere a emisiilor aplicate |
| b | O bună amestecare a materiilor prime pentru a atinge un nivel optim de eficiență a conversiei și a reduce emisiile și rebuturile |
| c | Sisteme de cântărire și de dozare a materiilor prime |
| d | Procesoare pentru reglarea vitezei de alimentare cu materii prime, a parametrilor și a condițiilor critice ale procesului, inclusiv a alarmei, a condițiilor de ardere și a adaosurilor de gaze |
| e | Monitorizarea online a temperaturii, presiunii și debitului de gaz al cuptorului |
| f | Monitorizarea parametrilor de proces critici din instalația de reducere a emisiilor în aer, cum ar fi temperatura gazelor, dozarea reactivului, căderea de presiune, curentul și tensiunea în ESP, debitul și pH-ul lichidului de epurare și componentele gazoase (de exemplu, O2, CO, COV) |
| g | Controlul pulberilor și mercurului din gazele reziduale înainte de a fi transferate către instalația de acid sulfuric, pentru instalațiile care includ producerea de acid sulfuric sau de SO2 lichid |
| h | Monitorizarea online a vibrațiilor pentru a detecta eventualele blocaje sau avarii ale echipamentului |
| i | Monitorizarea online a curentului electric, a tensiunii și temperaturii de contact electric în cazul proceselor electrolitice |
| j | Monitorizarea și controlul temperaturii în cuptoarele de topire și de fuziune pentru a împiedica emanațiile de vapori de metale și de oxizi metalici prin supraîncălzire |
| k | Procesor pentru reglarea alimentării cu reactivi și a performanței stației de tratare a apelor uzate, prin monitorizarea online a temperaturii, turbidității, pH-ului, conductivității și fluxului |

Tehnică

a

Inspectarea și selectarea materialelor de intrare în funcție de proces și de tehnicile de reducere a emisiilor aplicate

b

O bună amestecare a materiilor prime pentru a atinge un nivel optim de eficiență a conversiei și a reduce emisiile și rebuturile

c

Sisteme de cântărire și de dozare a materiilor prime

d

Procesoare pentru reglarea vitezei de alimentare cu materii prime, a parametrilor și a condițiilor critice ale procesului, inclusiv a alarmei, a condițiilor de ardere și a adaosurilor de gaze

e

Monitorizarea online a temperaturii, presiunii și debitului de gaz al cuptorului

f

Monitorizarea parametrilor de proces critici din instalația de reducere a emisiilor în aer, cum ar fi temperatura gazelor, dozarea reactivului, căderea de presiune, curentul și tensiunea în ESP, debitul și pH-ul lichidului de epurare și componentele gazoase (de exemplu, O2, CO, COV)

g

Controlul pulberilor și mercurului din gazele reziduale înainte de a fi transferate către instalația de acid sulfuric, pentru instalațiile care includ producerea de acid sulfuric sau de SO2 lichid

h

Monitorizarea online a vibrațiilor pentru a detecta eventualele blocaje sau avarii ale echipamentului

i

Monitorizarea online a curentului electric, a tensiunii și temperaturii de contact electric în cazul proceselor electrolitice

j

Monitorizarea și controlul temperaturii în cuptoarele de topire și de fuziune pentru a împiedica emanațiile de vapori de metale și de oxizi metalici prin supraîncălzire

k

Procesor pentru reglarea alimentării cu reactivi și a performanței stației de tratare a apelor uzate, prin monitorizarea online a temperaturii, turbidității, pH-ului, conductivității și fluxului

BAT 4.   În vederea reducerii emisiilor dirijate de pulberi și de metale în aer, BAT constă în utilizarea unui sistem de management al întreținerii care vizează, în special, performanța sistemelor de reducere a pulberilor, ca parte a sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1).

1.1.4.   Emisii difuze

1.1.4.1.   Abordare generală a prevenirii emisiilor difuze

BAT 5.   Pentru a preveni sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, pentru a reduce emisiile difuze în aer și în apă, BAT constă în colectarea emisiilor difuze cât mai aproape de sursă și tratarea acestora.

BAT 6.   Pentru a preveni sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, pentru a reduce emisiile difuze în aer, BAT constă în elaborarea și punerea în aplicare a unui plan de acțiune privind emisiile difuze de pulberi, ca parte a sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1), care cuprinde următoarele măsuri:

| (a) | identificarea celor mai relevante surse de emisii difuze de pulberi (utilizând, de exemplu, standardul EN 15445); |
| --- | --- |

(a)

identificarea celor mai relevante surse de emisii difuze de pulberi (utilizând, de exemplu, standardul EN 15445);

| (b) | definirea și punerea în aplicare de măsuri și tehnici adecvate pentru prevenirea sau reducerea emisiilor difuze pe parcursul unei anumite perioade. |
| --- | --- |

(b)

definirea și punerea în aplicare de măsuri și tehnici adecvate pentru prevenirea sau reducerea emisiilor difuze pe parcursul unei anumite perioade.

1.1.4.2.   Emisii difuze provenite din depozitarea, manipularea și transportul materiilor prime

BAT 7.   Pentru a preveni emisiile difuze provenite din depozitarea materiilor prime, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Clădiri sau silozuri/compartimente închise pentru depozitarea materialelor care produc pulberi, cum ar fi concentratele, materialele pentru sudură sau lipire și materialele fine |
| b | Depozite acoperite pentru materialele care nu produc pulberi, cum ar fi concentratele, materialele pentru sudură sau lipire, combustibilii solizi, materialele în vrac și cocsul, precum și materialele secundare care conțin compuși organici solubili în apă |
| c | Ambalaje sigilate pentru materialele care produc pulberi sau materialele secundare care conțin compuși organici solubili în apă |
| d | Zone de depozitare acoperite pentru materialele care au fost peletizate sau aglomerate |
| e | Utilizarea de dispozitive de stropire cu apă sau de dispozitive care produc ceață, cu sau fără aditivi cum ar fi latexul, pentru materialele care produc pulberi |
| f | Dispozitive de extragere a pulberilor/gazelor, instalate la punctele de transfer și basculare a materialelor care formează pulberi |
| g | Vase sub presiune certificate, destinate depozitării clorului gazos sau amestecurilor care conțin clor |
| h | Materiale de construcție pentru rezervoare, rezistente la materialele depozitate în rezervoare |
| i | Sisteme fiabile de detectare a scurgerilor și de afișare a nivelului din rezervor, cu alarmă pentru prevenirea umplerii excesive |
| j | Depozitarea materialelor reactive în rezervoare cu pereți dubli sau în rezervoare amplasate în cuve rezistente la acțiunea substanțelor chimice, de aceeași capacitate, și utilizarea unei zone de depozitare impermeabile și rezistente la materialul depozitat |
| k | Proiectarea de zone de depozitare astfel încât:






  — | orice scurgere din rezervoare și din sistemele de alimentare să fie interceptată și izolată în cuve cu o capacitate de depozitare cel puțin egală cu volumul celui mai mare rezervor de depozitare; |

Tehnică

a

Clădiri sau silozuri/compartimente închise pentru depozitarea materialelor care produc pulberi, cum ar fi concentratele, materialele pentru sudură sau lipire și materialele fine

b

Depozite acoperite pentru materialele care nu produc pulberi, cum ar fi concentratele, materialele pentru sudură sau lipire, combustibilii solizi, materialele în vrac și cocsul, precum și materialele secundare care conțin compuși organici solubili în apă

c

Ambalaje sigilate pentru materialele care produc pulberi sau materialele secundare care conțin compuși organici solubili în apă

d

Zone de depozitare acoperite pentru materialele care au fost peletizate sau aglomerate

e

Utilizarea de dispozitive de stropire cu apă sau de dispozitive care produc ceață, cu sau fără aditivi cum ar fi latexul, pentru materialele care produc pulberi

f

Dispozitive de extragere a pulberilor/gazelor, instalate la punctele de transfer și basculare a materialelor care formează pulberi

g

Vase sub presiune certificate, destinate depozitării clorului gazos sau amestecurilor care conțin clor

h

Materiale de construcție pentru rezervoare, rezistente la materialele depozitate în rezervoare

i

Sisteme fiabile de detectare a scurgerilor și de afișare a nivelului din rezervor, cu alarmă pentru prevenirea umplerii excesive

j

Depozitarea materialelor reactive în rezervoare cu pereți dubli sau în rezervoare amplasate în cuve rezistente la acțiunea substanțelor chimice, de aceeași capacitate, și utilizarea unei zone de depozitare impermeabile și rezistente la materialul depozitat

k

Proiectarea de zone de depozitare astfel încât:

—

orice scurgere din rezervoare și din sistemele de alimentare să fie interceptată și izolată în cuve cu o capacitate de depozitare cel puțin egală cu volumul celui mai mare rezervor de depozitare;

| — | punctele de distribuție să fie amplasate în interiorul cuvei, pentru a se putea colecta materialele deversate în mod accidental |
| --- | --- |

—

punctele de distribuție să fie amplasate în interiorul cuvei, pentru a se putea colecta materialele deversate în mod accidental

l

Utilizarea unui gaz inert ca izolator pentru depozitarea materialelor care reacționează cu aerul

m

Colectarea și tratarea emisiilor provenite de la depozitare, cu ajutorul unui sistem de reducere proiectat să trateze compușii stocați. Colectarea și tratarea înainte de deversare a apei utilizate la îndepărtarea pulberilor.

n

Curățarea periodică a zonei de depozitare și, dacă este necesar, umezirea cu apă

o

În cazul depozitării în aer liber, amplasarea axei longitudinale a haldei paralel cu direcția predominantă a vântului

p

În cazul depozitării în aer liber, amplasarea de garduri de protecție împotriva vântului sau de bariere în direcția opusă vântului, în vederea atenuării vitezei vântului

q

În cazul depozitării în aer liber, amplasarea unei singure halde în loc de mai multe acolo unde acest lucru este fezabil

r

Utilizarea de interceptori de ulei și de solide pentru drenarea zonelor de depozitare în aer liber. Utilizarea de zone betonate care să dispună de borduri sau de alte dispozitive de izolare pentru depozitarea materialelor care pot elibera ulei, cum ar fi șpanul

Aplicabilitate

BAT 7.e nu este aplicabilă pentru procesele care necesită materii uscate sau minereuri/concentrate care au în mod natural suficientă umiditate pentru a preveni formarea pulberilor. Aplicabilitatea poate fi limitată în regiunile cu deficit de apă sau cu temperaturi foarte scăzute.

BAT 8.   Pentru a preveni emisiile difuze provenite de la manipularea și transportul materiilor prime, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Benzi transportoare sau sisteme pneumatice închise, care să transfere și să manipuleze concentrate, materiale pentru sudură sau lipire și materiale cu granulație fină, care formează pulberi |
| b | Benzi transportoare acoperite pentru manipularea materialelor solide care nu formează pulberi |
| c | Extracția pulberilor de la punctele de distribuție, de la aerisirile pentru silozuri, de la sistemele de transfer pneumatice și de la punctele de transfer cu benzi transportoare și conectarea la un sistem de filtrare (pentru materialele care formează pulberi) |
| d | Saci sau cilindri închiși pentru manipularea materialelor cu componente dispersabile sau hidrosolubile |
| e | Containere adecvate pentru manipularea materialelor peletizate |
| f | Stropire pentru umezirea materialelor la punctele de manevră |
| g | Reducerea la minimum a distanțelor de transport |
| h | Diminuarea înălțimii de cădere în cazul benzilor transportoare, a lopeților mecanice sau a graiferelor |
| i | Reglarea vitezei benzilor transportoare deschise (< 3,5 m/s) |
| j | Reducerea la minimum a vitezei de coborâre sau a înălțimii de cădere liberă a materialelor |
| k | Amplasarea benzilor transportoare și a conductelor în zone sigure și deschise, deasupra solului, astfel încât scurgerile să poată fi detectate rapid, iar deteriorările provocate de vehicule și de alte echipamente să poată fi prevenite. Dacă se utilizează conducte îngropate pentru materialele nepericuloase, se documentează și se marchează traseul acestora și se adoptă sisteme sigure de excavare |
| l | Reizolarea automată a racordurilor de distribuție pentru manipularea lichidelor și a gazelor lichefiate |
| m | Ventilarea gazelor emise spre vehiculul de distribuție pentru a reduce emisiile de COV |
| n | Spălarea roților și a șasiului vehiculelor utilizate la livrarea sau manipularea materialelor care produc pulberi |
| o | Campanii planificate de măturare a drumurilor |
| p | Separarea materialelor incompatibile (de exemplu, agenții oxidanți și materiile organice) |
| q | Reducerea la minimum a transferurilor de materiale între procese |

Tehnică

a

Benzi transportoare sau sisteme pneumatice închise, care să transfere și să manipuleze concentrate, materiale pentru sudură sau lipire și materiale cu granulație fină, care formează pulberi

b

Benzi transportoare acoperite pentru manipularea materialelor solide care nu formează pulberi

c

Extracția pulberilor de la punctele de distribuție, de la aerisirile pentru silozuri, de la sistemele de transfer pneumatice și de la punctele de transfer cu benzi transportoare și conectarea la un sistem de filtrare (pentru materialele care formează pulberi)

d

Saci sau cilindri închiși pentru manipularea materialelor cu componente dispersabile sau hidrosolubile

e

Containere adecvate pentru manipularea materialelor peletizate

f

Stropire pentru umezirea materialelor la punctele de manevră

g

Reducerea la minimum a distanțelor de transport

h

Diminuarea înălțimii de cădere în cazul benzilor transportoare, a lopeților mecanice sau a graiferelor

i

Reglarea vitezei benzilor transportoare deschise (< 3,5 m/s)

j

Reducerea la minimum a vitezei de coborâre sau a înălțimii de cădere liberă a materialelor

k

Amplasarea benzilor transportoare și a conductelor în zone sigure și deschise, deasupra solului, astfel încât scurgerile să poată fi detectate rapid, iar deteriorările provocate de vehicule și de alte echipamente să poată fi prevenite. Dacă se utilizează conducte îngropate pentru materialele nepericuloase, se documentează și se marchează traseul acestora și se adoptă sisteme sigure de excavare

l

Reizolarea automată a racordurilor de distribuție pentru manipularea lichidelor și a gazelor lichefiate

m

Ventilarea gazelor emise spre vehiculul de distribuție pentru a reduce emisiile de COV

n

Spălarea roților și a șasiului vehiculelor utilizate la livrarea sau manipularea materialelor care produc pulberi

o

Campanii planificate de măturare a drumurilor

p

Separarea materialelor incompatibile (de exemplu, agenții oxidanți și materiile organice)

q

Reducerea la minimum a transferurilor de materiale între procese

Aplicabilitate

BAT 8.n. poate să nu fie aplicabilă în cazul formării gheții.

1.1.4.3.   Emisii difuze provenite din producția de metale

BAT 9.   Pentru prevenirea sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, pentru reducerea emisiilor difuze provenite din producția de metale, BAT constă în optimizarea eficienței colectării și tratării gazelor reziduale, prin utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Pretratarea termică sau mecanică a materiilor prime secundare în vederea reducerii la minimum a contaminării cu substanțe organice a încărcăturii cuptorului | General aplicabilă |
| b | Utilizarea unui cuptor închis cu un sistem bine conceput de desprăfuire sau etanșarea cuptorului și a altor elemente de proces cu un sistem de ventilație adecvat | Aplicabilitatea poate fi limitată de constrângeri legate de siguranță (de exemplu, tipul/proiectarea cuptorului, risc de explozie) |
| c | Utilizarea unei hote secundare pentru încărcarea și evacuarea cuptorului | Aplicabilitatea poate fi limitată de constrângeri legate de siguranță (de exemplu, tipul/proiectarea cuptorului, risc de explozie) |
| d | Colectarea pulberilor sau a fumului la transferarea materialelor care produc pulberi (de exemplu, puncte de încărcare și de evacuare ale cuptorului, jgheaburi acoperite) | General aplicabilă |
| e | Optimizarea proiectării și funcționării hotelor și a conductelor de captare a fumului generat la portul de alimentare și la descărcarea și evacuarea de metal fierbinte, mată sau zgură în jgheaburi acoperite | Pentru instalațiile existente, aplicabilitatea poate fi limitată de restricții legate de configurarea spațiului și a instalațiilor |
| f | Incinte pentru cuptoare/reactoare, de tipul „incintă în incintă” sau „cușcă”, pentru operațiunile de evacuare și încărcare | Pentru instalațiile existente, aplicabilitatea poate fi limitată de restricții legate de configurarea spațiului și a instalațiilor |
| g | Optimizarea fluxului de gaze reziduale din cuptor, cu ajutorul studiilor pe calculator de dinamica fluidelor și al marcatorilor | General aplicabilă |
| h | Sisteme de încărcare pentru cuptoare semiînchise pentru adăugarea de materii prime în cantități mici | General aplicabilă |
| i | Tratarea emisiilor colectate într-un sistem de reducere adecvat | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Pretratarea termică sau mecanică a materiilor prime secundare în vederea reducerii la minimum a contaminării cu substanțe organice a încărcăturii cuptorului

General aplicabilă

b

Utilizarea unui cuptor închis cu un sistem bine conceput de desprăfuire sau etanșarea cuptorului și a altor elemente de proces cu un sistem de ventilație adecvat

Aplicabilitatea poate fi limitată de constrângeri legate de siguranță (de exemplu, tipul/proiectarea cuptorului, risc de explozie)

c

Utilizarea unei hote secundare pentru încărcarea și evacuarea cuptorului

Aplicabilitatea poate fi limitată de constrângeri legate de siguranță (de exemplu, tipul/proiectarea cuptorului, risc de explozie)

d

Colectarea pulberilor sau a fumului la transferarea materialelor care produc pulberi (de exemplu, puncte de încărcare și de evacuare ale cuptorului, jgheaburi acoperite)

General aplicabilă

e

Optimizarea proiectării și funcționării hotelor și a conductelor de captare a fumului generat la portul de alimentare și la descărcarea și evacuarea de metal fierbinte, mată sau zgură în jgheaburi acoperite

Pentru instalațiile existente, aplicabilitatea poate fi limitată de restricții legate de configurarea spațiului și a instalațiilor

f

Incinte pentru cuptoare/reactoare, de tipul „incintă în incintă” sau „cușcă”, pentru operațiunile de evacuare și încărcare

Pentru instalațiile existente, aplicabilitatea poate fi limitată de restricții legate de configurarea spațiului și a instalațiilor

g

Optimizarea fluxului de gaze reziduale din cuptor, cu ajutorul studiilor pe calculator de dinamica fluidelor și al marcatorilor

General aplicabilă

h

Sisteme de încărcare pentru cuptoare semiînchise pentru adăugarea de materii prime în cantități mici

General aplicabilă

i

Tratarea emisiilor colectate într-un sistem de reducere adecvat

General aplicabilă

1.1.5   Monitorizarea emisiilor în aer

BAT 10.   BAT constă în monitorizarea emisiilor la coș, cel puțin cu frecvența indicată mai jos și în conformitate cu standardele EN. Dacă nu sunt disponibile standarde EN, BAT constă în utilizarea de standarde ISO, standarde naționale sau alte standarde internaționale, care asigură furnizarea de date de o calitate științifică echivalentă.

| Parametru | Monitorizare asociată cu | Frecvență minimă de monitorizare | Standard (e) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pulberi (4) | Cupru:

  BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Aluminiu:

  BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 67, BAT 81, BAT 88

  Plumb, staniu:

  BAT 94, BAT 96, BAT 97

  Zinc, cadmiu:

  BAT 119, BAT 122

  Metale prețioase:

  BAT 140

  Feroaliaje:

  BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

  Nichel, cobalt:

  BAT 171

  Alte metale neferoase:

  emisiile provenite din etapele de producție, cum ar fi pretratarea materiilor prime, încărcarea, fuziunea, topirea și evacuarea | Continuă (3) | EN 13284-2 |
| Cupru:

  BAT 37, BAT 38, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Aluminiu:

  BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 66, BAT 67, BAT 68, BAT 80, BAT 81, BAT 82, BAT 88

  Plumb, staniu:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Zinc, cadmiu:

  BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

  Metale prețioase:

  BAT 140

  Feroaliaje:

  BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

  Nichel, cobalt:

  BAT 171

  Carbon/grafit:

  BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181

  Alte metale neferoase:

  emisiile provenite din etapele de producție, cum ar fi pretratarea materiilor prime, încărcarea, fuziunea, topirea și evacuarea | O dată pe an (3) | EN 13284-1 |
| Stibiul și compușii acestuia, exprimat ca Sb | Plumb, staniu:

  BAT 96, BAT 97 | O dată pe an | EN 14385 |
| Arsen și compușii acestuia, exprimat ca As | Cupru:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Plumb, staniu:

  BAT 96, BAT 97

  Zinc:

  BAT 122 | O dată pe an | EN 14385 |
| Cadmiu și compușii acestuia, exprimat ca Cd | Cupru:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Plumb, staniu:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Zinc, cadmiu:

  BAT 122, BAT 132

  Feroaliaje:

  BAT 156 | O dată pe an | EN 14385 |
| Crom (VI) | Feroaliaje:

  BAT 156 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| Cupru și compușii acestuia, exprimat ca Cu | Cupru:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Plumb, staniu:

  BAT 96, BAT 97 | O dată pe an | EN 14385 |
| Nichel și compușii acestuia, exprimat ca Ni | Nichel, cobalt:

  BAT 172, BAT 173 | O dată pe an | EN 14385 |
| Plumb și compușii acestuia, exprimat ca Pb | Cupru:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Plumb, staniu:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Feroaliaje:

  BAT 156 | O dată pe an | EN 14385 |
| Taliu și compușii acestuia, exprimat ca Tl | Feroaliaje:

  BAT 156 | O dată pe an | EN 14385 |
| Zinc și compușii acestuia, exprimat ca Zn | Zinc, cadmiu:

  BAT 113, BAT 114, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132 | O dată pe an | EN 14385 |
| Alte metale, dacă este cazul (5) | Cupru:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Plumb, staniu:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Zinc, cadmiu:

  BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

  Metale prețioase:

  BAT 140

  Feroaliaje:

  BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

  Nichel, cobalt:

  BAT 171

  Alte metale neferoase: | O dată pe an | EN 14385 |
| Mercur și compușii acestuia, exprimat ca Hg | Cupru, aluminiu, plumb, staniu, zinc, cadmiu, feroaliaje, nichel, cobalt, alte metale neferoase:

  BAT 11 | Continuă sau o dată pe an (3) | EN 14884
  EN 13211 |
| SO2 | Cupru: BAT 49

  Aluminiu: BAT 60, BAT 69

  Plumb, staniu: BAT 100

  Metale prețioase: BAT 142, BAT 143

  Nichel, cobalt: BAT 174

  Alte metale neferoase
   (8)
   (9) | Continuă sau o dată pe an (3)
   (6) | EN 14791 |
| Zinc, cadmiu: BAT 120 | Continuă |
| Carbon/grafit: BAT 182 | O dată pe an |
| NOx, exprimat ca NO2 | Cupru, aluminiu, plumb, staniu, FeSi, Si (procese pirometalurgice): BAT 13

  Metale prețioase: BAT 141

  Alte metale neferoase
   (9) | Continuă sau o dată pe an (3) | EN 14792 |
| Carbon/grafit | O dată pe an |
| TCOV | Cupru: BAT 46

  Aluminiu: BAT 83

  Plumb, staniu: BAT 98

  Zinc, cadmiu: BAT 123

  Alte metale neferoase
   (10) | Continuă sau o dată pe an (3) | EN 12619 |
| Feroaliaje: BAT 160

  Carbon/grafit: BAT 183 | O dată pe an |
| Formaldehidă | Carbon/grafit:

  BAT 183 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| Fenol | Carbon/grafit: BAT 183 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| PCDD/F | Cupru: BAT 48

  Aluminiu: BAT 83

  Plumb, staniu: BAT 99

  Zinc, cadmiu: BAT 123

  Metale prețioase: BAT 146

  Feroaliaje: BAT 159

  Alte metale neferoase
   (7)
   (9) | O dată pe an | EN 1948, părțile 1, 2 și 3 |
| H2SO4 | Cupru: BAT 50

  Zinc, cadmiu: BAT 114 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| NH3 | Aluminiu: BAT 89

  Metale prețioase: BAT 145

  Nichel, cobalt: BAT 175 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| Benzo[a]piren | Aluminiu:

  BAT 59, BAT 60, BAT 61

  Feroaliaje:

  BAT 160

  Carbon/grafit:

  BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181 | O dată pe an | ISO 11338-1
  ISO 11338-2 |
| Fluoruri gazoase, exprimate ca HF | Aluminiu: BAT 60, BAT 61, BAT 67 | Continuă (3) | ISO 15713 |
| Aluminiu: BAT 60, BAT 67, BAT 84

  Zinc, cadmiu: BAT 124 | O dată pe an (3) |
| Fluoruri totale | Aluminiu: BAT 60, BAT 67 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| Cloruri gazoase, exprimate ca HCl | Aluminiu: BAT 84 | Continuă sau o dată pe an (3) | EN 1911 |
| Zinc, cadmiu: BAT 124

  Metale prețioase: BAT 144 | O dată pe an |
| Cl2 | Aluminiu: BAT 84

  Metale prețioase: BAT 144

  Nichel, cobalt: BAT 172 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| H2S | Aluminiu: BAT 89 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| PH3 | Aluminiu: BAT 89 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| Sumă de AsH3 și SbH3 | Zinc, cadmiu: BAT 114 | O dată pe an | Nu sunt disponibile standarde EN |
| Notă: | „alte metale neferoase” înseamnă producția de metale neferoase, altele decât cele menționate în mod specific în secțiunile 1.2-1.8. |

Parametru

Monitorizare asociată cu

Frecvență minimă de monitorizare

Standard (e)

Pulberi (4)

Cupru:

BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Aluminiu:

BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 67, BAT 81, BAT 88

Plumb, staniu:

BAT 94, BAT 96, BAT 97

Zinc, cadmiu:

BAT 119, BAT 122

Metale prețioase:

BAT 140

Feroaliaje:

BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

Nichel, cobalt:

BAT 171

Alte metale neferoase:

emisiile provenite din etapele de producție, cum ar fi pretratarea materiilor prime, încărcarea, fuziunea, topirea și evacuarea

Continuă (3)

EN 13284-2

Cupru:

BAT 37, BAT 38, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Aluminiu:

BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 66, BAT 67, BAT 68, BAT 80, BAT 81, BAT 82, BAT 88

Plumb, staniu:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Zinc, cadmiu:

BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

Metale prețioase:

BAT 140

Feroaliaje:

BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

Nichel, cobalt:

BAT 171

Carbon/grafit:

BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181

Alte metale neferoase:

emisiile provenite din etapele de producție, cum ar fi pretratarea materiilor prime, încărcarea, fuziunea, topirea și evacuarea

O dată pe an (3)

EN 13284-1

Stibiul și compușii acestuia, exprimat ca Sb

Plumb, staniu:

BAT 96, BAT 97

O dată pe an

EN 14385

Arsen și compușii acestuia, exprimat ca As

Cupru:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Plumb, staniu:

BAT 96, BAT 97

Zinc:

BAT 122

O dată pe an

EN 14385

Cadmiu și compușii acestuia, exprimat ca Cd

Cupru:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Plumb, staniu:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Zinc, cadmiu:

BAT 122, BAT 132

Feroaliaje:

BAT 156

O dată pe an

EN 14385

Crom (VI)

Feroaliaje:

BAT 156

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

Cupru și compușii acestuia, exprimat ca Cu

Cupru:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Plumb, staniu:

BAT 96, BAT 97

O dată pe an

EN 14385

Nichel și compușii acestuia, exprimat ca Ni

Nichel, cobalt:

BAT 172, BAT 173

O dată pe an

EN 14385

Plumb și compușii acestuia, exprimat ca Pb

Cupru:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Plumb, staniu:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Feroaliaje:

BAT 156

O dată pe an

EN 14385

Taliu și compușii acestuia, exprimat ca Tl

Feroaliaje:

BAT 156

O dată pe an

EN 14385

Zinc și compușii acestuia, exprimat ca Zn

Zinc, cadmiu:

BAT 113, BAT 114, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

O dată pe an

EN 14385

Alte metale, dacă este cazul (5)

Cupru:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Plumb, staniu:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Zinc, cadmiu:

BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

Metale prețioase:

BAT 140

Feroaliaje:

BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

Nichel, cobalt:

BAT 171

Alte metale neferoase:

O dată pe an

EN 14385

Mercur și compușii acestuia, exprimat ca Hg

Cupru, aluminiu, plumb, staniu, zinc, cadmiu, feroaliaje, nichel, cobalt, alte metale neferoase:

BAT 11

Continuă sau o dată pe an (3)

EN 14884

EN 13211

SO2

Cupru: BAT 49

Aluminiu: BAT 60, BAT 69

Plumb, staniu: BAT 100

Metale prețioase: BAT 142, BAT 143

Nichel, cobalt: BAT 174

Alte metale neferoase
   (8)
   (9)

Continuă sau o dată pe an (3)
   (6)

EN 14791

Zinc, cadmiu: BAT 120

Continuă

Carbon/grafit: BAT 182

O dată pe an

NOx, exprimat ca NO2

Cupru, aluminiu, plumb, staniu, FeSi, Si (procese pirometalurgice): BAT 13

Metale prețioase: BAT 141

Alte metale neferoase
   (9)

Continuă sau o dată pe an (3)

EN 14792

Carbon/grafit

O dată pe an

TCOV

Cupru: BAT 46

Aluminiu: BAT 83

Plumb, staniu: BAT 98

Zinc, cadmiu: BAT 123

Alte metale neferoase
   (10)

Continuă sau o dată pe an (3)

EN 12619

Feroaliaje: BAT 160

Carbon/grafit: BAT 183

O dată pe an

Formaldehidă

Carbon/grafit:

BAT 183

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

Fenol

Carbon/grafit: BAT 183

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

PCDD/F

Cupru: BAT 48

Aluminiu: BAT 83

Plumb, staniu: BAT 99

Zinc, cadmiu: BAT 123

Metale prețioase: BAT 146

Feroaliaje: BAT 159

Alte metale neferoase
   (7)
   (9)

O dată pe an

EN 1948, părțile 1, 2 și 3

H2SO4

Cupru: BAT 50

Zinc, cadmiu: BAT 114

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

NH3

Aluminiu: BAT 89

Metale prețioase: BAT 145

Nichel, cobalt: BAT 175

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

Benzo[a]piren

Aluminiu:

BAT 59, BAT 60, BAT 61

Feroaliaje:

BAT 160

Carbon/grafit:

BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181

O dată pe an

ISO 11338-1

ISO 11338-2

Fluoruri gazoase, exprimate ca HF

Aluminiu: BAT 60, BAT 61, BAT 67

Continuă (3)

ISO 15713

Aluminiu: BAT 60, BAT 67, BAT 84

Zinc, cadmiu: BAT 124

O dată pe an (3)

Fluoruri totale

Aluminiu: BAT 60, BAT 67

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

Cloruri gazoase, exprimate ca HCl

Aluminiu: BAT 84

Continuă sau o dată pe an (3)

EN 1911

Zinc, cadmiu: BAT 124

Metale prețioase: BAT 144

O dată pe an

Cl2

Aluminiu: BAT 84

Metale prețioase: BAT 144

Nichel, cobalt: BAT 172

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

H2S

Aluminiu: BAT 89

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

PH3

Aluminiu: BAT 89

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

Sumă de AsH3 și SbH3

Zinc, cadmiu: BAT 114

O dată pe an

Nu sunt disponibile standarde EN

Notă:

„alte metale neferoase” înseamnă producția de metale neferoase, altele decât cele menționate în mod specific în secțiunile 1.2-1.8.

1.1.6.   Emisiile de mercur

BAT 11.   Pentru a reduce emisiile de mercur în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) rezultate în urma unui proces pirometalurgic, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea de materii prime cu un conținut scăzut de mercur, inclusiv prin cooperarea cu furnizorii, astfel încât să se elimine mercurul din materialele secundare. |
| b | Utilizarea de adsorbanți (de exemplu, cărbune activat, seleniu) în combinație cu filtrarea pulberilor (11) |

Tehnică

a

Utilizarea de materii prime cu un conținut scăzut de mercur, inclusiv prin cooperarea cu furnizorii, astfel încât să se elimine mercurul din materialele secundare.

b

Utilizarea de adsorbanți (de exemplu, cărbune activat, seleniu) în combinație cu filtrarea pulberilor (11)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 1.

Tabelul 1

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de mercur în aer (altele decât cele direcționate către fabrica de acid sulfuric) provenite dintr-un proces pirometalurgic ce utilizează materii prime care conțin mercur

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (12)
   (13) |
| --- | --- |
| Mercur și compușii acestuia, exprimat ca Hg | 0,01-0,05 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (12)
   (13)

Mercur și compușii acestuia, exprimat ca Hg

0,01-0,05

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.1.7.   Emisiile de dioxid de sulf

BAT 12.   Pentru a reduce emisiile de SO2 din gazele reziduale cu conținut ridicat de SO2 și pentru a evita generarea de deșeuri provenite din sistemul de epurare a gazelor de ardere, BAT constă în recuperarea sulfului pentru a produce acid sulfuric sau SO2 lichid.

Aplicabilitate

Se aplică numai la instalațiile care produc cupru, plumb, zinc primar, argint, nichel și/sau molibden.

1.1.8.   Emisiile de NOx

BAT 13.   Pentru a preveni emisiile de NOX în aer provenite dintr-un proces pirometalurgic, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (14) |
| --- | --- |
| a | Arzătoare cu nivel redus de NOX |
| b | Arzătoare cu oxicombustibil |
| c | Recircularea gazelor de ardere (prin arzător pentru a reduce temperatura flăcării) în cazul arzătoarelor cu ardere cu oxicombustibil |

Tehnică (14)

a

Arzătoare cu nivel redus de NOX

b

Arzătoare cu oxicombustibil

c

Recircularea gazelor de ardere (prin arzător pentru a reduce temperatura flăcării) în cazul arzătoarelor cu ardere cu oxicombustibil

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.1.9.   Emisiile în apă, inclusiv monitorizarea acestora

BAT 14.   Pentru a preveni sau a reduce generarea de ape uzate, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Măsurarea cantității de apă dulce utilizată și a cantității de ape uzate evacuate | General aplicabilă |
| b | Reutilizarea, în cadrul aceluiași proces, a apelor uzate provenite din operațiunile de curățare (inclusiv apa de clătire a anodului și catodului), precum și a apei deversate | General aplicabilă |
| c | Reutilizarea fluxurilor de acizi slabi generați într-un electrofiltru umed sau în epuratoare umede | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metale și de solide din apele uzate |
| d | Reutilizarea apelor uzate provenite din granularea zgurii | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metale și de solide din apele uzate |
| e | Reutilizarea apei de scurgere de suprafață | General aplicabilă |
| f | Utilizarea unui sistem de răcire cu circuit închis | Aplicabilitatea poate fi limitată dacă, din motive legate de proces, este necesară o temperatură scăzută |
| g | Reutilizarea apei tratate din instalația de tratare a apelor uzate | Aplicabilitatea poate fi limitată de conținutul de sare |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Măsurarea cantității de apă dulce utilizată și a cantității de ape uzate evacuate

General aplicabilă

b

Reutilizarea, în cadrul aceluiași proces, a apelor uzate provenite din operațiunile de curățare (inclusiv apa de clătire a anodului și catodului), precum și a apei deversate

General aplicabilă

c

Reutilizarea fluxurilor de acizi slabi generați într-un electrofiltru umed sau în epuratoare umede

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metale și de solide din apele uzate

d

Reutilizarea apelor uzate provenite din granularea zgurii

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metale și de solide din apele uzate

e

Reutilizarea apei de scurgere de suprafață

General aplicabilă

f

Utilizarea unui sistem de răcire cu circuit închis

Aplicabilitatea poate fi limitată dacă, din motive legate de proces, este necesară o temperatură scăzută

g

Reutilizarea apei tratate din instalația de tratare a apelor uzate

Aplicabilitatea poate fi limitată de conținutul de sare

BAT 15.   Pentru a preveni contaminarea apei și a reduce emisiile în apă, BAT constă în separarea fluxurilor de apă uzată necontaminată de fluxurile de apă uzată care necesită tratare.

Aplicabilitate

Separarea apelor pluviale necontaminate ar putea să nu fie aplicabilă în cazul sistemelor existente de colectare a apelor uzate.

BAT 16.   BAT constă în aplicarea standardului ISO 5667 pentru prelevarea de probe de apă și pentru monitorizarea, cel puțin o dată pe lună (15), a emisiilor în apă în punctul de ieșire din instalație, în conformitate cu standardele EN. Dacă nu sunt disponibile standarde EN, BAT constă în utilizarea de standarde ISO, standarde naționale sau alte standarde internaționale, care asigură furnizarea de date de o calitate științifică echivalentă.

| Parametru | Se aplică în cazul producției de (16) | Standard (e) |
| --- | --- | --- |
| Mercur (Hg) | Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, feroaliaje, nichel, cobalt și alte metale neferoase | EN ISO 17852,
  EN ISO 12846 |
| Fier (Fe) | Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, feroaliaje, nichel, cobalt și alte metale neferoase | EN ISO 11885
  EN ISO 15586
  EN ISO 17294-2 |
| Arsen (As) | Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, feroaliaje, nichel și cobalt |
| Cadmiu (Cd) |
| Cupru (Cu) |
| Nichel (Ni) |
| Plumb (Pb) |
| Zinc (Zn) |
| Argint (Ag) | Metale prețioase |
| Aluminiu (Al) | Aluminiu |
| Cobalt (Co) | Nichel și cobalt |
| Crom total (Cr) | Feroaliaje |
| Crom (VI) [Cr (VI)] | Feroaliaje | EN ISO 10304-3
  EN ISO 23913 |
| Stibiu (Sb) | Cupru, plumb și staniu | EN ISO 11885
  EN ISO 15586
  EN ISO 17294-2 |
| Staniu (Sn) | Cupru, plumb și staniu |
| Alte metale, dacă este cazul (17) | Aluminiu, feroaliaje și alte metale neferoase |
| Sulfat (SO4
  2-) | Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, nichel, cobalt și alte metale neferoase | EN ISO 10304-1 |
| Fluor (F-) | Aluminiu primar |
| Totalul materiilor solide în suspensie (TSS) | Aluminiu | EN 872 |

Parametru

Se aplică în cazul producției de (16)

Standard (e)

Mercur (Hg)

Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, feroaliaje, nichel, cobalt și alte metale neferoase

EN ISO 17852,

EN ISO 12846

Fier (Fe)

Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, feroaliaje, nichel, cobalt și alte metale neferoase

EN ISO 11885

EN ISO 15586

EN ISO 17294-2

Arsen (As)

Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, feroaliaje, nichel și cobalt

Cadmiu (Cd)

Cupru (Cu)

Nichel (Ni)

Plumb (Pb)

Zinc (Zn)

Argint (Ag)

Metale prețioase

Aluminiu (Al)

Aluminiu

Cobalt (Co)

Nichel și cobalt

Crom total (Cr)

Feroaliaje

Crom (VI) [Cr (VI)]

Feroaliaje

EN ISO 10304-3

EN ISO 23913

Stibiu (Sb)

Cupru, plumb și staniu

EN ISO 11885

EN ISO 15586

EN ISO 17294-2

Staniu (Sn)

Cupru, plumb și staniu

Alte metale, dacă este cazul (17)

Aluminiu, feroaliaje și alte metale neferoase

Sulfat (SO4
  2-)

Cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, nichel, cobalt și alte metale neferoase

EN ISO 10304-1

Fluor (F-)

Aluminiu primar

Totalul materiilor solide în suspensie (TSS)

Aluminiu

EN 872

BAT 17.   Pentru a reduce emisiile în apă, BAT constă în tratarea scurgerilor din depozitele de lichide și a apelor uzate provenite din producția de metale neferoase, inclusiv din etapa de spălare inclusă în procesul Waelz și, de asemenea, în eliminarea metalelor și a sulfaților prin utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică (18) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Precipitare chimică | General aplicabilă |
| b | Sedimentare | General aplicabilă |
| c | Filtrare | General aplicabilă |
| d | Flotație | General aplicabilă |
| e | Ultrafiltrare | Se aplică doar unor fluxuri specifice în producția de metale neferoase |
| f | Filtrare cu cărbune activat | General aplicabilă |
| g | Osmoză inversă | Se aplică doar unor fluxuri specifice în producția de metale neferoase |

Tehnică (18)

Aplicabilitate

a

Precipitare chimică

General aplicabilă

b

Sedimentare

General aplicabilă

c

Filtrare

General aplicabilă

d

Flotație

General aplicabilă

e

Ultrafiltrare

Se aplică doar unor fluxuri specifice în producția de metale neferoase

f

Filtrare cu cărbune activat

General aplicabilă

g

Osmoză inversă

Se aplică doar unor fluxuri specifice în producția de metale neferoase

Nivelurile de emisii asociate BAT

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile directe către un corp de apă receptor, provenite din producția de cupru, plumb, staniu, zinc, cadmiu, metale prețioase, nichel, cobalt și feroaliaje sunt prezentate în tabelul 2.

Aceste BAT-AEL se aplică în punctul în care emisiile ies din instalație.

Tabelul 2

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile directe într-un corp de apă receptor, provenite din producția de cupru, plumb, staniu, zinc (inclusiv din etapa de spălare inclusă în procesul Waelz), cadmiu, metale prețioase, nichel, cobalt și feroaliaje

| BAT-AEL (mg/l) (medie zilnică) |
| --- |
| Parametru | Producție de |
| Cupru | Plumb și/sau staniu | Zinc și/sau cadmiu | Metale prețioase | Nichel și/sau cobalt | Feroaliaje |
| Argint (Ag) | NR | ≤ 0,6 | NR |
| Arsen (As) | ≤ 0,1 (19) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,3 | ≤ 0,1 |
| Cadmiu (Cd) | 0,02-0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,05 | ≤ 0,1 | ≤ 0,05 |
| Cobalt (Co) | NR | ≤ 0,1 | NR | 0,1-0,5 | NR |
| Crom total (Cr) | NR | ≤ 0,2 |
| Crom (VI) [Cr (VI)] | NR | ≤ 0,05 |
| Cupru (Cu) | 0,05-0,5 | ≤ 0,2 | ≤ 0,1 | ≤ 0,3 | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 |
| Mercur (Hg) | 0,005-0,02 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 |
| Nichel (Ni) | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,1 | ≤ 0,5 | ≤ 2 | ≤ 2 |
| Plumb (Pb) | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,2 | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,2 |
| Zinc (Zn) | ≤ 1 | ≤ 1 | ≤ 1 | ≤ 0,4 | ≤ 1 | ≤ 1 |
| NR: | Nu se aplică |

BAT-AEL (mg/l) (medie zilnică)

Parametru

Producție de

Cupru

Plumb și/sau staniu

Zinc și/sau cadmiu

Metale prețioase

Nichel și/sau cobalt

Feroaliaje

Argint (Ag)

NR

≤ 0,6

NR

Arsen (As)

≤ 0,1 (19)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,3

≤ 0,1

Cadmiu (Cd)

0,02-0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,05

≤ 0,1

≤ 0,05

Cobalt (Co)

NR

≤ 0,1

NR

0,1-0,5

NR

Crom total (Cr)

NR

≤ 0,2

Crom (VI) [Cr (VI)]

NR

≤ 0,05

Cupru (Cu)

0,05-0,5

≤ 0,2

≤ 0,1

≤ 0,3

≤ 0,5

≤ 0,5

Mercur (Hg)

0,005-0,02

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

Nichel (Ni)

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 0,5

≤ 2

≤ 2

Plumb (Pb)

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,2

Zinc (Zn)

≤ 1

≤ 1

≤ 1

≤ 0,4

≤ 1

≤ 1

NR:

Nu se aplică

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 16.

1.1.10.   Zgomot

BAT 18.   Pentru a reduce emisiile de zgomot, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea de terasamente pentru a ecrana sursa de zgomot |
| b | Închiderea instalațiilor sau a componentelor generatoare de zgomot în structuri fonoabsorbante |
| c | Utilizarea de suporturi și interconexiuni antivibrații pentru echipamente |
| d | Orientarea echipamentelor generatoare de zgomot |
| e | Schimbarea frecvenței sunetului |

Tehnică

a

Utilizarea de terasamente pentru a ecrana sursa de zgomot

b

Închiderea instalațiilor sau a componentelor generatoare de zgomot în structuri fonoabsorbante

c

Utilizarea de suporturi și interconexiuni antivibrații pentru echipamente

d

Orientarea echipamentelor generatoare de zgomot

e

Schimbarea frecvenței sunetului

1.1.11.   Miros

BAT 19.   Pentru a reduce emisiile de mirosuri, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Depozitarea și manipularea corespunzătoare a materialelor urât mirositoare | General aplicabilă |
| b | Reducerea la minimum a utilizării de materiale urât mirositoare | General aplicabilă |
| c | Proiectarea, exploatarea și întreținerea atente ale oricărui echipament care ar putea genera emisii de mirosuri | General aplicabilă |
| d | Tehnici postardere sau de filtrare, inclusiv filtre biologice | Aplicabilă numai în cazuri limitate (de exemplu, în etapa de impregnare în procesul de producție specifică din sectorul carbonului și grafitului) |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Depozitarea și manipularea corespunzătoare a materialelor urât mirositoare

General aplicabilă

b

Reducerea la minimum a utilizării de materiale urât mirositoare

General aplicabilă

c

Proiectarea, exploatarea și întreținerea atente ale oricărui echipament care ar putea genera emisii de mirosuri

General aplicabilă

d

Tehnici postardere sau de filtrare, inclusiv filtre biologice

Aplicabilă numai în cazuri limitate (de exemplu, în etapa de impregnare în procesul de producție specifică din sectorul carbonului și grafitului)

1.2.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE CUPRU

1.2.1.   Materiale secundare

BAT 20.   Pentru a crește randamentul de recuperare a materialelor secundare din deșeuri, BAT constă în separarea componentelor nemetalice de metale, altele decât cuprul, prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Separarea manuală a componentelor vizibile mari |
| b | Separarea magnetică a metalelor feroase |
| c | Separarea optică sau prin curenți turbionari a aluminiului |
| d | Separarea pe baza densității relative a diferitelor componente metalice și nemetalice (utilizând un lichid cu densitate diferită sau aerul) |

Tehnică

a

Separarea manuală a componentelor vizibile mari

b

Separarea magnetică a metalelor feroase

c

Separarea optică sau prin curenți turbionari a aluminiului

d

Separarea pe baza densității relative a diferitelor componente metalice și nemetalice (utilizând un lichid cu densitate diferită sau aerul)

1.2.2.   Energie

BAT 21.   În vederea utilizării eficiente a energiei în producția de cupru primar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Optimizarea utilizării energiei conținute în concentrat cu ajutorul unui cuptor de fuziune-fulger | Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente |
| b | Utilizarea gazelor fierbinți rezultate din etapele de topire pentru încălzirea încărcăturii cuptorului | Aplicabilă numai cuptoarelor cu cuvă |
| c | Acoperirea concentratelor în timpul transportului și al depozitării | General aplicabilă |
| d | Utilizarea surplusului de căldură produsă în timpul etapelor de fuziune sau prelucrare primară pentru topirea materialelor secundare care conțin cupru | General aplicabilă |
| e | Utilizarea căldurii din gazele provenite de la cuptoarele a anozilor în cascadă pentru alte procese, cum ar fi uscarea | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Optimizarea utilizării energiei conținute în concentrat cu ajutorul unui cuptor de fuziune-fulger

Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente

b

Utilizarea gazelor fierbinți rezultate din etapele de topire pentru încălzirea încărcăturii cuptorului

Aplicabilă numai cuptoarelor cu cuvă

c

Acoperirea concentratelor în timpul transportului și al depozitării

General aplicabilă

d

Utilizarea surplusului de căldură produsă în timpul etapelor de fuziune sau prelucrare primară pentru topirea materialelor secundare care conțin cupru

General aplicabilă

e

Utilizarea căldurii din gazele provenite de la cuptoarele a anozilor în cascadă pentru alte procese, cum ar fi uscarea

General aplicabilă

BAT 22.   În vederea utilizării eficiente a energiei în producția de cupru secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Reducerea conținutului de apă din materiile prime | Aplicabilitatea este limitată atunci când conținutul de umiditate al materialelor este utilizat ca o tehnică de reducere a emisiilor difuze |
| b | Producerea de abur prin recuperarea excesului de energie termică de la cuptorul de fuziune pentru a încălzi electrolitul în rafinării și/sau pentru a produce electricitate în instalații de cogenerare | Se aplică în cazul în care există o cerere de abur viabilă din punct de vedere economic |
| c | Topirea resturilor utilizând excesul de căldură produsă în timpul procesului de fuziune sau de transformare | General aplicabilă |
| d | Menținerea metalului topit la temperatura necesară în cuptor între etapele de prelucrare | Se aplică numai în cazul topitoarelor cu funcționare discontinuă, în care este necesară o capacitate-tampon de material topit |
| e | Preîncălzirea încărcăturii cuptorului cu ajutorul gazelor fierbinți de proces provenite din etapele de topire | Aplicabilă numai în cazul cuptoarelor cu cuvă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Reducerea conținutului de apă din materiile prime

Aplicabilitatea este limitată atunci când conținutul de umiditate al materialelor este utilizat ca o tehnică de reducere a emisiilor difuze

b

Producerea de abur prin recuperarea excesului de energie termică de la cuptorul de fuziune pentru a încălzi electrolitul în rafinării și/sau pentru a produce electricitate în instalații de cogenerare

Se aplică în cazul în care există o cerere de abur viabilă din punct de vedere economic

c

Topirea resturilor utilizând excesul de căldură produsă în timpul procesului de fuziune sau de transformare

General aplicabilă

d

Menținerea metalului topit la temperatura necesară în cuptor între etapele de prelucrare

Se aplică numai în cazul topitoarelor cu funcționare discontinuă, în care este necesară o capacitate-tampon de material topit

e

Preîncălzirea încărcăturii cuptorului cu ajutorul gazelor fierbinți de proces provenite din etapele de topire

Aplicabilă numai în cazul cuptoarelor cu cuvă

BAT 23.   În vederea utilizării eficiente a energiei în operațiunile de electrorafinare sau de extragere electrolitică, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Izolarea și acoperirea rezervoarelor de electroliză | General aplicabilă |
| b | Adăugarea de agenți tensioactivi în celulele de extragere electrolitică | General aplicabilă |
| c | Proiectarea îmbunătățită a celulelor pentru un consum redus de energie prin optimizarea următorilor parametri: spațiul dintre anod și catod, geometria anodului, densitatea curentului, compoziția și temperatura electrolitului | Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente |
| d | Utilizarea de eboșe de catod din oțel inoxidabil | Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente |
| e | Modificări automate ale catodului/anodului pentru a realiza o amplasare exactă a electrozilor în celulă | Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente |
| f | Detectarea scurtcircuitelor și controlul calității pentru a se asigura că electrozii sunt drepți și plani și că anodul are greutatea exactă | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Izolarea și acoperirea rezervoarelor de electroliză

General aplicabilă

b

Adăugarea de agenți tensioactivi în celulele de extragere electrolitică

General aplicabilă

c

Proiectarea îmbunătățită a celulelor pentru un consum redus de energie prin optimizarea următorilor parametri: spațiul dintre anod și catod, geometria anodului, densitatea curentului, compoziția și temperatura electrolitului

Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente

d

Utilizarea de eboșe de catod din oțel inoxidabil

Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente

e

Modificări automate ale catodului/anodului pentru a realiza o amplasare exactă a electrozilor în celulă

Aplicabilă numai pentru instalații noi și pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente

f

Detectarea scurtcircuitelor și controlul calității pentru a se asigura că electrozii sunt drepți și plani și că anodul are greutatea exactă

General aplicabilă

1.2.3.   Emisiile în aer

BAT 24.   Pentru a reduce emisiile în aer secundare, provenite de la cuptoarele și de la dispozitivele auxiliare utilizate în producția de cupru primar, și pentru a îmbunătăți performanța sistemului de reducere a emisiilor, BAT constă în colectarea, amestecarea și tratarea emisiilor secundare într-un sistem centralizat de epurare a gazelor reziduale.

Descriere

Emisiile secundare provenite din diverse surse sunt colectate, amestecate și tratate într-un singur sistem centralizat de epurare a gazelor reziduale, destinat tratării eficace a poluanților prezenți în fiecare dintre fluxuri. Se are în vedere evitarea amestecării fluxurilor incompatibile din punct de vedere chimic și a reacțiilor chimice nedorite între diferitele fluxuri colectate.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea poate fi limitată pentru instalațiile existente, în funcție de proiectarea și structura acestora.

1.2.3.1.   Emisiile difuze

BAT 25.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze, provenite din operațiunile de pretratare (cum ar fi malaxarea, uscarea, amestecarea, omogenizarea, trierea și peletizarea) a materialelor primare și secundare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea de benzi transportoare sau de sisteme pneumatice de transfer acoperite pentru materialele care produc pulberi | General aplicabilă |
| b | Desfășurarea într-un spațiu închis a activităților cu materiale care produc pulberi, cum ar fi amestecarea | Pentru instalațiile existente, aplicarea poate fi dificilă din cauza cerințelor de spațiu |
| c | Utilizarea de sisteme de suprimare a prafului, cum ar fi tunuri de apă sau aspersoare de apă | Nu este aplică în cazul operațiunilor de amestecare efectuate în spații închise. Nu este aplică în cazul proceselor care necesită materiale uscate. Aplicarea este, de asemenea, limitată în regiunile cu deficit de apă sau cu temperaturi foarte scăzute |
| d | Utilizarea echipamentului închis pentru operațiunile cu materiale care produc pulberi (precum uscarea, amestecarea, măcinarea, separarea pe bază de aer și peletizarea) cu un sistem de extracție a aerului conectat la un sistem de reducere a emisiilor | General aplicabilă |
| e | Utilizarea unui sistem de extracție pentru emisiile de pulberi și gaze, cum ar fi o hotă în combinație cu un sistem de reducere a emisiilor de pulberi și gaze | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizarea de benzi transportoare sau de sisteme pneumatice de transfer acoperite pentru materialele care produc pulberi

General aplicabilă

b

Desfășurarea într-un spațiu închis a activităților cu materiale care produc pulberi, cum ar fi amestecarea

Pentru instalațiile existente, aplicarea poate fi dificilă din cauza cerințelor de spațiu

c

Utilizarea de sisteme de suprimare a prafului, cum ar fi tunuri de apă sau aspersoare de apă

Nu este aplică în cazul operațiunilor de amestecare efectuate în spații închise. Nu este aplică în cazul proceselor care necesită materiale uscate. Aplicarea este, de asemenea, limitată în regiunile cu deficit de apă sau cu temperaturi foarte scăzute

d

Utilizarea echipamentului închis pentru operațiunile cu materiale care produc pulberi (precum uscarea, amestecarea, măcinarea, separarea pe bază de aer și peletizarea) cu un sistem de extracție a aerului conectat la un sistem de reducere a emisiilor

General aplicabilă

e

Utilizarea unui sistem de extracție pentru emisiile de pulberi și gaze, cum ar fi o hotă în combinație cu un sistem de reducere a emisiilor de pulberi și gaze

General aplicabilă

BAT 26.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze generate de operațiunile de încărcare, topire și evacuare care au loc în topitoarele de cupru primar și secundar și în cuptoarele de topire și de menținere a metalului topit la temperatura necesară, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Brichetarea și peletizarea materiilor prime | Se aplică numai în cazul în care procesul și cuptorul pot utiliza materii prime peletizate |
| b | Sistem de încărcare închis, cum ar fi arzător cu un singur jet, ușă etanșă (20) sau sisteme de transportare sau de alimentare acoperite, prevăzute cu un sistem de extracție a aerului în combinație cu un sistem de reducere a emisiilor de pulberi și gaze | Arzătorul cu jet este aplicabil numai pentru cuptoarele de topire-fulger |
| c | Operarea cuptorului și a traseului gazelor sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazelor pentru a preveni presurizarea | General aplicabilă |
| d | Hote de captare/incinte închise la punctele de încărcare și evacuare în combinație cu un sistem de reducere a emisiilor de gaze reziduale (de exemplu, carcasă/tunel pentru operarea oalei de turnare în timpul evacuării și care se închide cu o ușă/barieră mobilă echipată cu un sistem de ventilație și de reducere a emisiilor) | General aplicabilă |
| e | Încastrarea cuptorului într-o carcasă ventilată | General aplicabilă |
| f | Menținerea etanșeității cuptorului | General aplicabilă |
| g | Menținerea temperaturii în cuptor la nivelul minim necesar | General aplicabilă |
| h | Sisteme cu aspirație stimulată (20) | General aplicabilă |
| i | Spațiu închis în combinație cu alte tehnici de colectare a emisiilor difuze | General aplicabilă |
| j | Sistem de încărcare cu dublu clopot pentru cuptoarele cu cuvă/furnale | General aplicabilă |
| k | Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de tipul de cuptor utilizat și de tehnicile folosite pentru reducerea emisiilor | General aplicabilă |
| l | Utilizarea unor capace pe gâturile rotative ale cuptoarelor de coacere a anozilor | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Brichetarea și peletizarea materiilor prime

Se aplică numai în cazul în care procesul și cuptorul pot utiliza materii prime peletizate

b

Sistem de încărcare închis, cum ar fi arzător cu un singur jet, ușă etanșă (20) sau sisteme de transportare sau de alimentare acoperite, prevăzute cu un sistem de extracție a aerului în combinație cu un sistem de reducere a emisiilor de pulberi și gaze

Arzătorul cu jet este aplicabil numai pentru cuptoarele de topire-fulger

c

Operarea cuptorului și a traseului gazelor sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazelor pentru a preveni presurizarea

General aplicabilă

d

Hote de captare/incinte închise la punctele de încărcare și evacuare în combinație cu un sistem de reducere a emisiilor de gaze reziduale (de exemplu, carcasă/tunel pentru operarea oalei de turnare în timpul evacuării și care se închide cu o ușă/barieră mobilă echipată cu un sistem de ventilație și de reducere a emisiilor)

General aplicabilă

e

Încastrarea cuptorului într-o carcasă ventilată

General aplicabilă

f

Menținerea etanșeității cuptorului

General aplicabilă

g

Menținerea temperaturii în cuptor la nivelul minim necesar

General aplicabilă

h

Sisteme cu aspirație stimulată (20)

General aplicabilă

i

Spațiu închis în combinație cu alte tehnici de colectare a emisiilor difuze

General aplicabilă

j

Sistem de încărcare cu dublu clopot pentru cuptoarele cu cuvă/furnale

General aplicabilă

k

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de tipul de cuptor utilizat și de tehnicile folosite pentru reducerea emisiilor

General aplicabilă

l

Utilizarea unor capace pe gâturile rotative ale cuptoarelor de coacere a anozilor

General aplicabilă

BAT 27.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite din producția de cupru primar și secundar, de la cuptorul convertor de tip Peirce-Smith (PS), BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Operarea cuptorului și a traseului gazelor sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazelor pentru a preveni presurizarea |
| b | Îmbogățire cu oxigen |
| c | Hotă primară deasupra gurii convertorului pentru colectarea și transferul emisiilor primare spre un sistem de reducere a emisiilor |
| d | Adăugarea de materiale (de exemplu, resturi și flux de sudură sau de lipire) prin hotă |
| e | Sistem de hote secundare în plus față de hota principală care să capteze emisiile produse în cursul operațiunilor de încărcare și evacuare |
| f | Cuptor situat într-un spațiu închis |
| g | Se aplică în cazul hotelor secundare mobile, în vederea deplasării lor în funcție de etapa procesului și a creșterii eficienței colectării emisiilor secundare |
| h | Sisteme cu aspirație stimulată (21) și control automat pentru a preveni suflarea atunci când convertorul este „desfășurat” sau „strâns” |

Tehnică

a

Operarea cuptorului și a traseului gazelor sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazelor pentru a preveni presurizarea

b

Îmbogățire cu oxigen

c

Hotă primară deasupra gurii convertorului pentru colectarea și transferul emisiilor primare spre un sistem de reducere a emisiilor

d

Adăugarea de materiale (de exemplu, resturi și flux de sudură sau de lipire) prin hotă

e

Sistem de hote secundare în plus față de hota principală care să capteze emisiile produse în cursul operațiunilor de încărcare și evacuare

f

Cuptor situat într-un spațiu închis

g

Se aplică în cazul hotelor secundare mobile, în vederea deplasării lor în funcție de etapa procesului și a creșterii eficienței colectării emisiilor secundare

h

Sisteme cu aspirație stimulată (21) și control automat pentru a preveni suflarea atunci când convertorul este „desfășurat” sau „strâns”

BAT 28.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite din producția de cupru primar, de la un cuptor convertor de tip Hoboken, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Operarea sub presiune negativă a cuptorului și a traseului gazelor în timpul operațiunilor de încărcare, îndepărtare a zgurii și evacuare |
| b | Îmbogățire cu oxigen |
| c | Gura convertorului cu capacele închise în timpul funcționării |
| d | Sisteme cu aspirație stimulată (22) |

Tehnică

a

Operarea sub presiune negativă a cuptorului și a traseului gazelor în timpul operațiunilor de încărcare, îndepărtare a zgurii și evacuare

b

Îmbogățire cu oxigen

c

Gura convertorului cu capacele închise în timpul funcționării

d

Sisteme cu aspirație stimulată (22)

BAT 29.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite din procesul de transformare a matei, BAT constă în utilizarea unui cuptor de convertire-fulger.

Aplicabilitate

Aplicabilă numai pentru instalații noi sau pentru modernizări substanțiale ale instalațiilor existente.

BAT 30.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite din producția de cupru secundar, de la un cuptor convertor rotativ cu injecție superioară (TBRC), BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Operarea cuptorului și a traseului gazelor sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazelor pentru a preveni presurizarea | General aplicabilă |
| b | Îmbogățire cu oxigen | General aplicabilă |
| c | Cuptor situat într-un spațiu închis în combinație cu tehnici de colectare și transferare a emisiilor difuze provenite în urma operațiunilor de încărcare și de evacuare, către un sistem de reducere a emisiilor | General aplicabilă |
| d | Hotă primară deasupra gurii convertorului pentru colectarea și transferul emisiilor primare către un sistem de reducere a emisiilor | General aplicabilă |
| e | Hote sau o hotă montată pe podul rulant pentru colectarea și transferul emisiilor provenite din operațiunile de încărcare și de evacuare către un sistem de reducere a emisiilor | Pentru instalațiile existente, o hotă montată pe podul rulant poate fi introdusă numai cu ocazia unor modernizări semnificative ale halei cuptorului |
| f | Adăugarea de materiale (de exemplu, resturi și flux de sudură sau de lipire) prin hotă | General aplicabilă |
| g | Sistem de aspirație stimulată (23) | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Operarea cuptorului și a traseului gazelor sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazelor pentru a preveni presurizarea

General aplicabilă

b

Îmbogățire cu oxigen

General aplicabilă

c

Cuptor situat într-un spațiu închis în combinație cu tehnici de colectare și transferare a emisiilor difuze provenite în urma operațiunilor de încărcare și de evacuare, către un sistem de reducere a emisiilor

General aplicabilă

d

Hotă primară deasupra gurii convertorului pentru colectarea și transferul emisiilor primare către un sistem de reducere a emisiilor

General aplicabilă

e

Hote sau o hotă montată pe podul rulant pentru colectarea și transferul emisiilor provenite din operațiunile de încărcare și de evacuare către un sistem de reducere a emisiilor

Pentru instalațiile existente, o hotă montată pe podul rulant poate fi introdusă numai cu ocazia unor modernizări semnificative ale halei cuptorului

f

Adăugarea de materiale (de exemplu, resturi și flux de sudură sau de lipire) prin hotă

General aplicabilă

g

Sistem de aspirație stimulată (23)

General aplicabilă

BAT 31.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite de la recuperarea cuprului cu un concentrator de zgură, BAT constă în utilizarea tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Tehnici de suprimare a pulberilor, cum ar fi pulverizarea de apă în vederea manipulării, depozitării și concasării zgurii |
| b | Măcinare și flotație efectuate cu ajutorul apei |
| c | Transportarea zgurii în zona de depozitare finală prin intermediul transportului apei într-o conductă închisă |
| d | Menținerea unui strat de apă în iaz sau utilizarea unui inhibitor de praf, precum laptele de var în zonele aride |

Tehnică

a

Tehnici de suprimare a pulberilor, cum ar fi pulverizarea de apă în vederea manipulării, depozitării și concasării zgurii

b

Măcinare și flotație efectuate cu ajutorul apei

c

Transportarea zgurii în zona de depozitare finală prin intermediul transportului apei într-o conductă închisă

d

Menținerea unui strat de apă în iaz sau utilizarea unui inhibitor de praf, precum laptele de var în zonele aride

BAT 32.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite de la tratarea în cuptor a zgurilor bogate în cupru, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Tehnici de suprimare a pulberilor, cum ar fi pulverizarea de apă în vederea manipulării, depozitării și concasării zgurii finale |
| b | Funcționarea cuptorului sub presiune negativă |
| c | Cuptor închis |
| d | Carcasă, incintă și hotă pentru colectarea și transferul emisiilor către un sistem de reducere a emisiilor |
| e | Jgheab acoperit |

Tehnică

a

Tehnici de suprimare a pulberilor, cum ar fi pulverizarea de apă în vederea manipulării, depozitării și concasării zgurii finale

b

Funcționarea cuptorului sub presiune negativă

c

Cuptor închis

d

Carcasă, incintă și hotă pentru colectarea și transferul emisiilor către un sistem de reducere a emisiilor

e

Jgheab acoperit

BAT 33.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite de la turnarea anodului în producția de cupru primar și secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea unui distribuitor închis |
| b | Utilizarea unei oale de turnare intermediare închise |
| c | Utilizarea unei hote, echipată cu un sistem de extracție a aerului, situată deasupra oalei de turnare și a discului de turnare |

Tehnică

a

Utilizarea unui distribuitor închis

b

Utilizarea unei oale de turnare intermediare închise

c

Utilizarea unei hote, echipată cu un sistem de extracție a aerului, situată deasupra oalei de turnare și a discului de turnare

BAT 34.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite de la celulele de electroliză, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Adăugarea de agenți tensioactivi în celulele de extragere electrolitică | General aplicabilă |
| b | Utilizarea de capote sau hote pentru a colecta și a transfera emisiile către un sistem de reducere a emisiilor | Se aplică numai celulelor de extragere electrolitică sau celulelor de rafinare pentru anozii de o puritate redusă. Nu se aplică atunci când celula trebuie să rămână neacoperită pentru ca temperatura acesteia să se mențină la niveluri de funcționare (aproximativ 65 °C) |
| c | Conducte închise și fixe pentru transferul de soluții electrolitice | General aplicabilă |
| d | Extracția de gaze din camerele de spălare ale instalației de curățare a catodului și ale instalației de spălare a resturilor de pe anod | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Adăugarea de agenți tensioactivi în celulele de extragere electrolitică

General aplicabilă

b

Utilizarea de capote sau hote pentru a colecta și a transfera emisiile către un sistem de reducere a emisiilor

Se aplică numai celulelor de extragere electrolitică sau celulelor de rafinare pentru anozii de o puritate redusă. Nu se aplică atunci când celula trebuie să rămână neacoperită pentru ca temperatura acesteia să se mențină la niveluri de funcționare (aproximativ 65 °C)

c

Conducte închise și fixe pentru transferul de soluții electrolitice

General aplicabilă

d

Extracția de gaze din camerele de spălare ale instalației de curățare a catodului și ale instalației de spălare a resturilor de pe anod

General aplicabilă

BAT 35.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite de la turnarea aliajelor de cupru, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea de incinte sau de hote pentru a colecta și a transfera emisiile către un sistem de reducere a emisiilor |
| b | Utilizarea de capace pentru materiile topite din cuptoarele pentru menținerea metalului topit la temperatura necesară și pentru cele de topit |
| c | Sistem cu aspirație stimulată (24) |

Tehnică

a

Utilizarea de incinte sau de hote pentru a colecta și a transfera emisiile către un sistem de reducere a emisiilor

b

Utilizarea de capace pentru materiile topite din cuptoarele pentru menținerea metalului topit la temperatura necesară și pentru cele de topit

c

Sistem cu aspirație stimulată (24)

BAT 36.   Pentru a reduce emisiile difuze provenite din decaparea acidă și neacidă, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Introducerea liniei de decapare într-o soluție de izopropanol, în circuit închis | Se aplică numai în cazul decapării sârmei de cupru în operațiuni continue |
| b | Introducerea într-o incintă a liniei de decapare în vederea colectării și transferului emisiilor către un sistem de reducere a emisiilor | Se aplică numai pentru operațiunile continue de decapare acidă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Introducerea liniei de decapare într-o soluție de izopropanol, în circuit închis

Se aplică numai în cazul decapării sârmei de cupru în operațiuni continue

b

Introducerea într-o incintă a liniei de decapare în vederea colectării și transferului emisiilor către un sistem de reducere a emisiilor

Se aplică numai pentru operațiunile continue de decapare acidă

1.2.3.2.   Emisiile dirijate de pulberi

Descrierile tehnicilor menționate în această secțiune sunt incluse în secțiunea 1.10.

Nivelurile de emisii asociate BAT sunt furnizate în tabelul 3.

BAT 37.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite din operațiunile de recepție, depozitare, manipulare, transportare, dozare, amestecare, malaxare, concasare, uscare, tăiere și sortare a materiilor prime, precum și din tratarea pirolitică a șpanului de cupru în producția de cupru primar și secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

BAT 38.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite din uscarea concentratelor în producția de cupru primar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Aplicabilitate

În cazul unui conținut ridicat de carbon organic în concentrate (de exemplu, aproximativ 10 wt-%), filtrele cu saci ar putea să nu fie aplicabile (din cauza colmatării sacilor), putând fi folosite alte tehnici (de exemplu, electrofiltrul).

BAT 39.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2 sau către centrala electrică) provenite de la topitorul și convertorul de cupru primar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac și/sau a unui epurator umed.

BAT 40.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) provenite de la topitorul și convertorul de cupru secundar și din prelucrarea intermediarilor de cupru secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

BAT 41.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite de la cuptorul de menținere a cuprului secundar topit la temperatura necesară, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

BAT 42.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite din prelucrarea în cuptor a zgurii bogate în cupru, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac sau unui epurator în combinație cu un electrofiltru.

BAT 43.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite de la cuptorul de coacere a anozilor în producția de cupru primar și secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac sau a unui epurator în combinație cu un electrofiltru.

BAT 44.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite din turnarea anodului în producția de cupru primar și secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac sau, în cazul gazelor reziduale cu un conținut de apă aproape de punctul de condens, a unui epurator umed sau a unui separator de picături.

BAT 45.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite de la cuptorul de topire a cuprului, BAT constă în selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de tipul cuptorului și de sistemul de reducere a emisiilor utilizat, precum și în utilizarea unui filtru cu sac.

Tabelul 3

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi în aer generate de producția de cupru

| Parametru | BAT | Proces | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pulberi | BAT 37 | Recepția, depozitarea, manipularea, transportul, dozarea, amestecarea, malaxarea, concasarea, uscarea, tăierea și sortarea materiilor prime, precum și tratarea pirolitică a șpanului de cupru în producția de cupru primar și secundar | 2-5 (25)
   (28) |
| BAT 38 | Uscarea concentratului în producția de cupru primar | 3-5 (26)
   (28)
   (29) |
| BAT 39 | Topitoarea și convertorul de cupru primar (alte emisii decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2 sau către centrala electrică) | 2-5 (27)
   (28) |
| BAT 40 | Topitoarea și convertorul de cupru secundar și prelucrarea intermediarilor de cupru secundar (alte emisii decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) | 2-4 (26)
   (28) |
| BAT 41 | Cuptorul pentru menținerea cuprului secundar topit la temperatura necesară | ≤ 5 (25) |
| BAT 42 | Prelucrarea în cuptor a zgurii bogate în cupru | 2-5 (25)
   (30) |
| BAT 43 | Cuptorul de coacere a anozilor (în producția de cupru primar și secundar) | 2-5 (26)
   (30) |
| BAT 44 | Turnarea anodului (în producția de cupru primar și secundar) | (31) |
| BAT 45 | Cuptorul de topire a cuprului | 2 –5 (26)
   (32) |

Parametru

BAT

Proces

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

BAT 37

Recepția, depozitarea, manipularea, transportul, dozarea, amestecarea, malaxarea, concasarea, uscarea, tăierea și sortarea materiilor prime, precum și tratarea pirolitică a șpanului de cupru în producția de cupru primar și secundar

2-5 (25)
   (28)

BAT 38

Uscarea concentratului în producția de cupru primar

3-5 (26)
   (28)
   (29)

BAT 39

Topitoarea și convertorul de cupru primar (alte emisii decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2 sau către centrala electrică)

2-5 (27)
   (28)

BAT 40

Topitoarea și convertorul de cupru secundar și prelucrarea intermediarilor de cupru secundar (alte emisii decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric)

2-4 (26)
   (28)

BAT 41

Cuptorul pentru menținerea cuprului secundar topit la temperatura necesară

≤ 5 (25)

BAT 42

Prelucrarea în cuptor a zgurii bogate în cupru

2-5 (25)
   (30)

BAT 43

Cuptorul de coacere a anozilor (în producția de cupru primar și secundar)

2-5 (26)
   (30)

BAT 44

Turnarea anodului (în producția de cupru primar și secundar)

(31)

BAT 45

Cuptorul de topire a cuprului

2 –5 (26)
   (32)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.2.3.3.   Emisiile de compuși organici

BAT 46.   Pentru a reduce emisiile de compuși organici în aer provenite din tratarea pirolitică a șpanului de cupru și din uscarea, fuziunea și topirea materiilor prime secundare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (33) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Postarzător sau cameră de postcombustie sau oxidant termic de regenerare | Aplicabilitatea este limitată de aportul de energie al gazelor reziduale, care trebuie să fie tratate, întrucât gazele reziduale cu un conținut mai redus de energie necesită utilizarea unei cantități mai mari de combustibil |
| b | Injectarea de adsorbant în combinație cu un filtru cu sac | General aplicabilă |
| c | Proiectarea cuptorului și a tehnicilor de reducere a emisiilor în funcție de materiile prime disponibile | Aplicabilă numai în cazul cuptoarelor noi sau al modernizărilor semnificative ale cuptoarelor existente |
| d | Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptorul și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate | General aplicabilă |
| e | Distrugerea termică a TCOV la temperaturi înalte în cuptor (> 1 000  °C) | General aplicabilă |

Tehnică (33)

Aplicabilitate

a

Postarzător sau cameră de postcombustie sau oxidant termic de regenerare

Aplicabilitatea este limitată de aportul de energie al gazelor reziduale, care trebuie să fie tratate, întrucât gazele reziduale cu un conținut mai redus de energie necesită utilizarea unei cantități mai mari de combustibil

b

Injectarea de adsorbant în combinație cu un filtru cu sac

General aplicabilă

c

Proiectarea cuptorului și a tehnicilor de reducere a emisiilor în funcție de materiile prime disponibile

Aplicabilă numai în cazul cuptoarelor noi sau al modernizărilor semnificative ale cuptoarelor existente

d

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptorul și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate

General aplicabilă

e

Distrugerea termică a TCOV la temperaturi înalte în cuptor (> 1 000  °C)

General aplicabilă

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 4.

Tabelul 4

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de TCOV în aer provenite din tratarea pirolitică a șpanului de cupru și din uscarea, fuziunea și topirea materiilor prime secundare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (34)
   (35) |
| --- | --- |
| TCOV | 3-30 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (34)
   (35)

TCOV

3-30

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 47.   Pentru a reduce emisiile de compuși organici în aer provenite din extracția cu solvenți în producția hidrometalurgică a cuprului, BAT constă în utilizarea ambelor tehnici indicate mai jos și în determinarea anuală a emisiilor de COV, de exemplu, cu ajutorul bilanțului masic.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Reactiv în proces (solvent) cu un nivel scăzut de presiune a aburului |
| b | Echipamente închise, cum ar fi rezervoare de amestecare închise, rezervoare de decantare închise și rezervoare de depozitare închise |

Tehnică

a

Reactiv în proces (solvent) cu un nivel scăzut de presiune a aburului

b

Echipamente închise, cum ar fi rezervoare de amestecare închise, rezervoare de decantare închise și rezervoare de depozitare închise

BAT 48.   Pentru a reduce emisiile de PCDD/F în aer provenite din tratarea pirolitică a șpanului de cupru, din operațiunile de fuziune, topire, rafinare termică și conversie în producția de cupru secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptorul și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate |
| b | Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici |
| c | Utilizarea de sisteme de încărcare, pentru cuptoare semiînchise, care să realizeze mici adăugări de materii prime |
| d | Distrugerea termică a PCDD/F în cuptor la temperaturi înalte (> 850 °C) |
| e | Utilizarea injectării de oxigen în zona superioară a cuptorului |
| f | Sistem de arzătoare interne |
| g | Cameră de postcombustie sau postarzător sau oxidant termic de regenerare (36) |
| h | Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C |
| i | Stingere rapidă (36) |
| j | Injectarea unui agent de adsorbție în combinație cu un sistem eficient de colectare a pulberilor (36) |

Tehnică

a

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptorul și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate

b

Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici

c

Utilizarea de sisteme de încărcare, pentru cuptoare semiînchise, care să realizeze mici adăugări de materii prime

d

Distrugerea termică a PCDD/F în cuptor la temperaturi înalte (> 850 °C)

e

Utilizarea injectării de oxigen în zona superioară a cuptorului

f

Sistem de arzătoare interne

g

Cameră de postcombustie sau postarzător sau oxidant termic de regenerare (36)

h

Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C

i

Stingere rapidă (36)

j

Injectarea unui agent de adsorbție în combinație cu un sistem eficient de colectare a pulberilor (36)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 5.

Tabelul 5

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de PCDD/F în aer provenite din tratarea pirolitică a șpanului de cupru, din operațiunile de fuziune, topire, rafinare termică și conversie în producția de cupru secundar

| Parametru | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (37) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,1 |

Parametru

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (37)

PCDD/F

≤ 0,1

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.2.3.4.   Emisiile de dioxid de sulf

Descrierile tehnicilor menționate în această secțiune sunt incluse în secțiunea 1.10.

BAT 49.   Pentru a reduce emisiile de SO2 (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2 sau către centrala electrică) provenite din producția de cupru primar și secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Epurator uscat sau semiuscat | General aplicabilă |
| b | Epurator umed | Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:






  — | debite foarte ridicate ale gazelor reziduale (ca urmare a cantităților considerabile de deșeuri și de ape uzate generate) |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Epurator uscat sau semiuscat

General aplicabilă

b

Epurator umed

Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:

—

debite foarte ridicate ale gazelor reziduale (ca urmare a cantităților considerabile de deșeuri și de ape uzate generate)

| — | în zonele aride (ca urmare a volumului mare de apă necesar, precum și a nevoii de tratare a apelor uzate) |
| --- | --- |

—

în zonele aride (ca urmare a volumului mare de apă necesar, precum și a nevoii de tratare a apelor uzate)

c

Sistem de adsorbție/desorbție bazat pe polieter

Nu se aplică în cazul producției de cupru secundar.

Nu se aplică în absența unei instalații de acid sulfuric sau de SO2 lichid

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 6.

Tabelul 6

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2 sau către centrala electrică) provenite din producția de cupru primar și secundar

| Parametru | Proces | BAT-AEL (mg/Nm3) (38) |
| --- | --- | --- |
| SO2 | Producerea cuprului primar | 50-500 (39) |
| Producerea cuprului secundar | 50-300 |

Parametru

Proces

BAT-AEL (mg/Nm3) (38)

SO2

Producerea cuprului primar

50-500 (39)

Producerea cuprului secundar

50-300

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.2.3.5.   Emisiile de acid

BAT 50.   Pentru a reduce emisiile de gaz acid în aer provenite din gazele de evacuare emanate din celulele de extragere electrolitică, celulele de electrorafinare, camera de spălare a instalației de curățare a catodului și a instalației de spălare a resturilor de pe anod, BAT constă în utilizarea unui epurator umed sau a unui separator de picături.

1.2.4.   Solul și apele subterane

BAT 51.   Pentru prevenirea contaminării solului și a apelor subterane, generate de recuperarea cuprului în concentratorul de zgură, BAT constă în utilizarea unui sistem de evacuare în zonele de răcire, precum și în proiectarea corectă a spațiului de depozitare a zgurii finale pentru colectarea apei în exces și pentru evitarea scurgerilor de lichid.

BAT 52.   Pentru prevenirea contaminării solului și a apelor subterane ca urmare a electrolizei în producția cuprului primar și secundar, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea unui sistem etanș de evacuare |
| b | Utilizarea de pardoseli impermeabile și rezistente la acizi |
| c | Utilizarea de rezervoare cu pereți dubli sau amplasarea în zone îndiguite și cu pardoseli impermeabile |

Tehnică

a

Utilizarea unui sistem etanș de evacuare

b

Utilizarea de pardoseli impermeabile și rezistente la acizi

c

Utilizarea de rezervoare cu pereți dubli sau amplasarea în zone îndiguite și cu pardoseli impermeabile

1.2.5.   Generarea de ape uzate

BAT 53.   Pentru a preveni generarea de ape uzate provenite din producția de cupru primar și secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea aburului condensat pentru încălzirea celulelor de electroliză, pentru spălarea catozilor din cupru sau retrimiterea acestui abur înapoi în cazan |
| b | Reutilizarea apei colectate din zona de răcire, din procesul de flotație și din transportarea pe apă a zgurii finale în cadrul procesului de concentrare a zgurii |
| c | Reciclarea soluțiilor de decapare și a apei de clătire |
| d | Tratarea reziduurilor (brute) provenite din etapa extracției cu solvent în producția hidrometalurgică a cuprului pentru a recupera conținutul soluției organice |
| e | Centrifugarea suspensiei din etapa de curățare și decantorii din etapa extracției cu solvent în producția hidrometalurgică a cuprului |
| f | Reutilizarea scurgerilor de la electroliză după etapa de eliminare a metalelor în procesul de extragere electrolitică și/sau de percolare |

Tehnică

a

Utilizarea aburului condensat pentru încălzirea celulelor de electroliză, pentru spălarea catozilor din cupru sau retrimiterea acestui abur înapoi în cazan

b

Reutilizarea apei colectate din zona de răcire, din procesul de flotație și din transportarea pe apă a zgurii finale în cadrul procesului de concentrare a zgurii

c

Reciclarea soluțiilor de decapare și a apei de clătire

d

Tratarea reziduurilor (brute) provenite din etapa extracției cu solvent în producția hidrometalurgică a cuprului pentru a recupera conținutul soluției organice

e

Centrifugarea suspensiei din etapa de curățare și decantorii din etapa extracției cu solvent în producția hidrometalurgică a cuprului

f

Reutilizarea scurgerilor de la electroliză după etapa de eliminare a metalelor în procesul de extragere electrolitică și/sau de percolare

1.2.6.   Deșeuri

BAT 54.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri, provenite din producția de cupru primar și secundar, trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Recuperarea metalelor din pulberi și materii vâscoase provenite din sistemul de reducere a emisiilor de pulberi | General aplicabilă |
| b | Reutilizarea sau vânzarea compușilor de calciu (de exemplu, gips) generați prin reducerea emisiilor de SO2 | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe |
| c | Regenerarea sau reciclarea catalizatorilor uzați | General aplicabilă |
| d | Recuperarea metalelor din nămolul rezultat din tratarea apelor uzate | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces |
| e | Utilizarea unui acid slab în procesul de percolare sau pentru producția de gips | General aplicabilă |
| f | Recuperarea conținutului de cupru din zgura bogată în cupru din cuptorul pentru zgură sau din instalația de flotație a zgurii |
| g | Utilizarea zgurii finale provenite din cuptoare ca material abraziv sau ca material de construcții (pentru drumuri) sau dându-i o altă utilizare viabilă | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe |
| h | Utilizarea căptușelii cuptorului pentru recuperarea metalelor sau pentru reutilizarea ca material refractar |
| i | Utilizarea zgurii provenite din procesul de flotație a zgurii ca material abraziv sau ca material de construcții sau dându-i o altă utilizare viabilă |
| j | Utilizarea zgurii îndepărtate din cuptoarele de topire pentru recuperarea conținutului de metal | General aplicabilă |
| k | Utilizarea scurgerii electrolitului uzat pentru recuperarea cuprului și a nichelului. Reutilizarea acidului rămas pentru formarea unui nou electrolit sau pentru producerea de gips |
| l | Utilizarea anodului uzat ca material de răcire în rafinarea sau retopirea pirometalurgică a cuprului |
| m | Utilizarea nămolului anodic pentru recuperarea metalelor prețioase |
| n | Utilizarea gipsului din instalația de tratare a apelor uzate în cadrul procesului pirometalurgic sau în scopul comercializării | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de calitatea gipsului generat |
| o | Recuperarea metalelor din nămol | General aplicabilă |
| p | Reutilizarea electrolitului sărăcit în urma procesului de hidrometalurgie a cuprului ca agent de percolare | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces |
| q | Reciclarea solzilor de cupru de la rotirea într-un topitor de cupru | General aplicabilă |
| r | Recuperarea metalelor din soluția de decapare a acidului uzat și reutilizarea soluției de acid curățat |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Recuperarea metalelor din pulberi și materii vâscoase provenite din sistemul de reducere a emisiilor de pulberi

General aplicabilă

b

Reutilizarea sau vânzarea compușilor de calciu (de exemplu, gips) generați prin reducerea emisiilor de SO2

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe

c

Regenerarea sau reciclarea catalizatorilor uzați

General aplicabilă

d

Recuperarea metalelor din nămolul rezultat din tratarea apelor uzate

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces

e

Utilizarea unui acid slab în procesul de percolare sau pentru producția de gips

General aplicabilă

f

Recuperarea conținutului de cupru din zgura bogată în cupru din cuptorul pentru zgură sau din instalația de flotație a zgurii

g

Utilizarea zgurii finale provenite din cuptoare ca material abraziv sau ca material de construcții (pentru drumuri) sau dându-i o altă utilizare viabilă

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe

h

Utilizarea căptușelii cuptorului pentru recuperarea metalelor sau pentru reutilizarea ca material refractar

i

Utilizarea zgurii provenite din procesul de flotație a zgurii ca material abraziv sau ca material de construcții sau dându-i o altă utilizare viabilă

j

Utilizarea zgurii îndepărtate din cuptoarele de topire pentru recuperarea conținutului de metal

General aplicabilă

k

Utilizarea scurgerii electrolitului uzat pentru recuperarea cuprului și a nichelului. Reutilizarea acidului rămas pentru formarea unui nou electrolit sau pentru producerea de gips

l

Utilizarea anodului uzat ca material de răcire în rafinarea sau retopirea pirometalurgică a cuprului

m

Utilizarea nămolului anodic pentru recuperarea metalelor prețioase

n

Utilizarea gipsului din instalația de tratare a apelor uzate în cadrul procesului pirometalurgic sau în scopul comercializării

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de calitatea gipsului generat

o

Recuperarea metalelor din nămol

General aplicabilă

p

Reutilizarea electrolitului sărăcit în urma procesului de hidrometalurgie a cuprului ca agent de percolare

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces

q

Reciclarea solzilor de cupru de la rotirea într-un topitor de cupru

General aplicabilă

r

Recuperarea metalelor din soluția de decapare a acidului uzat și reutilizarea soluției de acid curățat

1.3.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE ALUMINIU, INCLUSIV PENTRU PRODUCȚIA DE ALUMINĂ ȘI ANOZI

1.3.1.   Producția de aluminiu

1.3.1.1.   Energie

BAT 55.   În vederea utilizării eficiente a energiei în producerea aluminei din bauxită, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Schimbătoare de căldură cu plăci | Schimbătoarele de căldură cu plăci permit o mai bună recuperare a căldurii din lichidul care curge pe suprafața de precipitare, în comparație cu alte tehnici, cum ar fi instalațiile de răcire rapidă | Aplicabile în cazul în care energia din lichidul de răcire poate fi reutilizată în cadrul procesului și dacă echilibrul condensatului și condițiile lichidului permit acest lucru |
| b | Cuptoare de ardere pe pat fluidizat circulant | Cuptoarele de ardere pe pat fluidizat circulant au o eficiență energetică mult mai mare decât cuptoarele rotative, întrucât recuperarea căldurii din alumină și din gazele de ardere este mai mare | Se aplică numai în cazul aluminiului metalurgic. Nu se aplică în cazul aluminiului nemetalurgic sau specializat, deoarece acesta necesită un grad mai ridicat de calcinare, care, în prezent, poate fi obținut doar într-un cuptor rotativ |
| c | Modelul tratării cu abur în flux unic | Nămolul se încălzește într-un singur circuit fără a utiliza abur viu, deci fără diluarea nămolului (spre deosebire de modelul tratării cu abur în dublu flux) | Aplicabilă numai la instalațiile noi |
| d | Selectarea bauxitei | Bauxita cu un conținut mai ridicat de umiditate aduce mai multă apă în proces, ceea ce sporește nevoia energie pentru evaporare. În plus, bauxitele cu un înalt conținut de monohidrat (boehmită și/sau diaspor) necesită o presiune și o temperatură mai mari în procesul de tratare cu abur, conducând la un consum sporit de energie | Aplicabilă în limitele impuse referitoare la proiectarea specifică a instalației, deoarece unele instalații sunt concepute special pentru bauxită de o anumită calitate, ceea ce limitează utilizarea de surse alternative de bauxită |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

a

Schimbătoare de căldură cu plăci

Schimbătoarele de căldură cu plăci permit o mai bună recuperare a căldurii din lichidul care curge pe suprafața de precipitare, în comparație cu alte tehnici, cum ar fi instalațiile de răcire rapidă

Aplicabile în cazul în care energia din lichidul de răcire poate fi reutilizată în cadrul procesului și dacă echilibrul condensatului și condițiile lichidului permit acest lucru

b

Cuptoare de ardere pe pat fluidizat circulant

Cuptoarele de ardere pe pat fluidizat circulant au o eficiență energetică mult mai mare decât cuptoarele rotative, întrucât recuperarea căldurii din alumină și din gazele de ardere este mai mare

Se aplică numai în cazul aluminiului metalurgic. Nu se aplică în cazul aluminiului nemetalurgic sau specializat, deoarece acesta necesită un grad mai ridicat de calcinare, care, în prezent, poate fi obținut doar într-un cuptor rotativ

c

Modelul tratării cu abur în flux unic

Nămolul se încălzește într-un singur circuit fără a utiliza abur viu, deci fără diluarea nămolului (spre deosebire de modelul tratării cu abur în dublu flux)

Aplicabilă numai la instalațiile noi

d

Selectarea bauxitei

Bauxita cu un conținut mai ridicat de umiditate aduce mai multă apă în proces, ceea ce sporește nevoia energie pentru evaporare. În plus, bauxitele cu un înalt conținut de monohidrat (boehmită și/sau diaspor) necesită o presiune și o temperatură mai mari în procesul de tratare cu abur, conducând la un consum sporit de energie

Aplicabilă în limitele impuse referitoare la proiectarea specifică a instalației, deoarece unele instalații sunt concepute special pentru bauxită de o anumită calitate, ceea ce limitează utilizarea de surse alternative de bauxită

1.3.1.2.   Emisiile în aer

BAT 56.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal provenite din calcinarea aluminei, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac sau a unui electrofiltru.

1.3.1.3.   Deșeuri

BAT 57.   Pentru a reduce cantitățile de deșeuri trimise spre eliminare și pentru a îmbunătăți eliminarea reziduurilor de bauxită provenite din fabricarea aluminei, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Reducerea volumului de reziduuri de bauxită prin compactare în scopul reducerii la minimum a conținutului de umiditate, de exemplu cu ajutorul filtrelor de înaltă presiune sau vid pentru a forma un calup semiuscat |
| b | Reducerea/minimizarea nivelului de alcalinitate rămasă în reziduurile de bauxită în scopul de a permite eliminarea reziduurilor într-un depozit de deșeuri |

Tehnică

a

Reducerea volumului de reziduuri de bauxită prin compactare în scopul reducerii la minimum a conținutului de umiditate, de exemplu cu ajutorul filtrelor de înaltă presiune sau vid pentru a forma un calup semiuscat

b

Reducerea/minimizarea nivelului de alcalinitate rămasă în reziduurile de bauxită în scopul de a permite eliminarea reziduurilor într-un depozit de deșeuri

1.3.2.   Producția de anozi

1.3.2.1.   Emisiile în aer

1.3.2.1.1.   Emisiile de pulberi, HAP și fluoruri provenite de la instalația de pastă

BAT 58.   Pentru a reduce emisiile de pulberi în aer provenite de la o instalație de pastă (îndepărtarea pulberii de cocs rezultate din operațiuni cum ar fi depozitarea și măcinarea cocsului), BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 7.

BAT 59.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și HAP în aer provenite de la o instalație de pastă (depozitarea smoalei fierbinți, amestecarea, răcirea și formarea pastei), BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (40) |
| --- | --- |
| a | Un epurator uscat care utilizează cocsul ca agent adsorbant, cu sau fără prerăcire, urmată de utilizarea unui filtru cu sac |
| b | Oxidant termic de regenerare |
| c | Oxidant termic de catalizare |

Tehnică (40)

a

Un epurator uscat care utilizează cocsul ca agent adsorbant, cu sau fără prerăcire, urmată de utilizarea unui filtru cu sac

b

Oxidant termic de regenerare

c

Oxidant termic de catalizare

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 7.

Tabelul 7

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi și BaP (ca indicator al HAP) în aer provenite de la instalația de pastă

| Parametru | Proces | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Pulberi | — | Depozitarea smoalei fierbinți, amestecarea, răcirea și formarea pastei |

Parametru

Proces

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

—

Depozitarea smoalei fierbinți, amestecarea, răcirea și formarea pastei

| — | Îndepărtarea pulberii de cocs rezultate din operațiuni cum ar fi depozitarea și măcinarea cocsului |
| --- | --- |

—

Îndepărtarea pulberii de cocs rezultate din operațiuni cum ar fi depozitarea și măcinarea cocsului

2-5 (41)

BaP

Depozitarea smoalei fierbinți, amestecarea, răcirea și formarea pastei

0,001-0,01 (42)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.2.1.2.   Emisiile de pulberi, dioxid de sulf, HAP și fluoruri provenite de la instalația de coacere

BAT 60.   Pentru a reduce emisiile de pulberi, dioxid de sulf, HAP și fluoruri în aer, provenite de la o instalație de coacere utilizată într-o instalație de producere a anozilor integrată cu o instalație de topire a aluminiului primar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (43) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea de materii prime și combustibili cu un conținut scăzut de sulf | General aplicabilă pentru reducerea emisiilor de SO2 |
| b | Epurator uscat care utilizează alumina ca agent adsorbant urmat de utilizarea unui filtru cu sac | General aplicabilă pentru reducerea emisiilor de pulberi, HAP și fluoruri |
| c | Epurator umed | Aplicabilitatea în ceea ce privește reducerea emisiilor de pulberi, SO2, HAP și fluoruri poate fi limitată în următoarele cazuri:






  — | debit foarte ridicat al gazelor reziduale (ca urmare a cantităților considerabile de deșeuri și de ape uzate generate) |

Tehnică (43)

Aplicabilitate

a

Utilizarea de materii prime și combustibili cu un conținut scăzut de sulf

General aplicabilă pentru reducerea emisiilor de SO2

b

Epurator uscat care utilizează alumina ca agent adsorbant urmat de utilizarea unui filtru cu sac

General aplicabilă pentru reducerea emisiilor de pulberi, HAP și fluoruri

c

Epurator umed

Aplicabilitatea în ceea ce privește reducerea emisiilor de pulberi, SO2, HAP și fluoruri poate fi limitată în următoarele cazuri:

—

debit foarte ridicat al gazelor reziduale (ca urmare a cantităților considerabile de deșeuri și de ape uzate generate)

| — | în zonele aride (ca urmare a volumului mare de apă necesar, precum și a nevoii de tratare a apelor uzate) |
| --- | --- |

—

în zonele aride (ca urmare a volumului mare de apă necesar, precum și a nevoii de tratare a apelor uzate)

d

Oxidant termic de regenerare în combinație cu un sistem de reducere a pulberilor

General aplicabilă pentru reducerea emisiilor de pulberi și HAP.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 8.

Tabelul 8

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi, BaP (ca indicator al HAP) și fluoruri în aer provenite de la o instalație de coacere utilizată într-o instalație de producere a anozilor integrată cu o instalație de topire a aluminiului primar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 (44) |
| BaP | 0,001-0,01 (45) |
| HF | 0,3-0,5 (44) |
| Fluoruri totale | ≤ 0,8 (45) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

2-5 (44)

BaP

0,001-0,01 (45)

HF

0,3-0,5 (44)

Fluoruri totale

≤ 0,8 (45)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 61.   Pentru a reduce emisiile de pulberi, HAP și fluoruri în aer, provenite de la o instalație de coacere utilizată într-o instalație individuală de producere a anozilor, BAT constă în utilizarea unei unități de prefiltrare și a unui oxidant termic de regenerare, urmată de un epurator uscat (de exemplu, pat de var).

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 9.

Tabelul 9

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi, BaP (ca indicator al HAP) și fluoruri în aer provenite de la o instalație de coacere utilizată într-o instalație individuală de producere a anozilor

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 (46) |
| BaP | 0,001-0,01 (47) |
| HF | ≤ 3 (46) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

2-5 (46)

BaP

0,001-0,01 (47)

HF

≤ 3 (46)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.2.2.   Generarea de ape uzate

BAT 62.   Pentru a preveni generarea de ape uzate în urma coacerii anozilor, BAT constă în utilizarea unui ciclu de apă închis.

Aplicabilitate

General aplicabilă în cazul instalațiilor noi și al modernizărilor semnificative. Aplicabilitatea poate fi limitată de calitatea apei și/sau de cerințele de calitate a produsului.

1.3.2.3.   Deșeuri

BAT 63.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constă în reciclarea pulberilor de carbon generate de filtrul de cocs ca mediu de epurare.

Aplicabilitate

Pot exista restricții privind aplicabilitatea în funcție de conținutul de cenușă al pulberii de carbon.

1.3.3.   Producția de aluminiu primar

1.3.3.1.   Emisii în aer

BAT 64.   Pentru a preveni sau a colecta emisiile difuze provenite de la celulele electrolitice utilizate în producția de aluminiu primar prin tehnologia Søderberg, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea unei paste cu un conținut de smoală între 25 % și 28 % (pastă uscată) |
| b | Modernizarea metodei de colectare astfel încât să permită operațiuni de alimentare într-un punct închis și o eficiență sporită a operațiunilor de colectare a gazelor reziduale |
| c | Punctul de alimentare cu alumină |
| d | Creșterea înălțimii anodului combinată cu tratarea descrisă în BAT 67 |
| e | Acoperirea anodului în partea superioară dacă se utilizează anozi cu o densitate mare a curentului, legată de tratarea descrisă în BAT 67 |

Tehnică

a

Utilizarea unei paste cu un conținut de smoală între 25 % și 28 % (pastă uscată)

b

Modernizarea metodei de colectare astfel încât să permită operațiuni de alimentare într-un punct închis și o eficiență sporită a operațiunilor de colectare a gazelor reziduale

c

Punctul de alimentare cu alumină

d

Creșterea înălțimii anodului combinată cu tratarea descrisă în BAT 67

e

Acoperirea anodului în partea superioară dacă se utilizează anozi cu o densitate mare a curentului, legată de tratarea descrisă în BAT 67

Descriere

BAT 64 (c): Alimentarea cu alumină prin punctul de alimentare evită sfărâmarea obișnuită a crustei (ca în cazul alimentării laterale manuale sau a alimentării de bare sfărâmate), reducând astfel emisiile aferente de fluoruri și pulberi.

BAT 64 (d): Creșterea înălțimii anodului contribuie la obținerea unei temperaturi mai scăzute în partea superioară a anodului, ceea ce conduce la reducerea emisiilor în aer.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 12.

BAT 65.   Pentru a preveni sau a colecta emisiile difuze provenite de la celulele electrolitice utilizate în producția de aluminiu primar cu anozi precopți, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Alimentarea automată cu alumină în mai multe puncte |
| b | Acoperirea completă a celulei cu o hotă și rate corespunzătoare de extracție a gazelor reziduale (pentru a trece gazele reziduale la tratarea descrisă în BAT 67), ținând seama de generarea de fluoruri în baie și de consumul anodului de carbon |
| c | Sistem cu aspirație stimulată conectat la tehnicile de reducere a emisiilor indicate în BAT 67 |
| d | Reducerea la minimum a timpului necesar pentru schimbarea anozilor și pentru alte activități care necesită îndepărtarea hotelor de deasupra celulelor |
| e | Sistem eficient de control al proceselor pentru a evita abaterile de la proces care, în caz contrar, ar putea conduce la creșterea evoluției și emisiilor celulelor |
| f | Utilizarea unui sistem programat pentru operarea și întreținerea celulelor |
| g | Utilizarea unor metode stabilite de curățare eficiente în cadrul instalației de întărire pentru recuperarea fluorurilor și a carbonului |
| h | Depozitarea anozilor scoși într-un compartiment în apropierea celulei, conectați la tratarea descrisă în BAT 67 sau depozitarea capetelor în cutii închise |

Tehnică

a

Alimentarea automată cu alumină în mai multe puncte

b

Acoperirea completă a celulei cu o hotă și rate corespunzătoare de extracție a gazelor reziduale (pentru a trece gazele reziduale la tratarea descrisă în BAT 67), ținând seama de generarea de fluoruri în baie și de consumul anodului de carbon

c

Sistem cu aspirație stimulată conectat la tehnicile de reducere a emisiilor indicate în BAT 67

d

Reducerea la minimum a timpului necesar pentru schimbarea anozilor și pentru alte activități care necesită îndepărtarea hotelor de deasupra celulelor

e

Sistem eficient de control al proceselor pentru a evita abaterile de la proces care, în caz contrar, ar putea conduce la creșterea evoluției și emisiilor celulelor

f

Utilizarea unui sistem programat pentru operarea și întreținerea celulelor

g

Utilizarea unor metode stabilite de curățare eficiente în cadrul instalației de întărire pentru recuperarea fluorurilor și a carbonului

h

Depozitarea anozilor scoși într-un compartiment în apropierea celulei, conectați la tratarea descrisă în BAT 67 sau depozitarea capetelor în cutii închise

Aplicabilitate

BAT 65 c și h nu sunt aplicabile în cazul instalațiilor existente

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 12.

1.3.3.1.1.   Emisiile dirijate de pulberi și fluoruri

BAT 66.   Pentru a reduce emisiile de pulberi rezultate din depozitarea, manipularea și transportul materiilor prime, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 10.

Tabelul 10

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru pulberile rezultate din depozitarea, manipularea și transportul materiilor prime

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (48) |
| --- | --- |
| Pulberi | ≤ 5-10 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (48)

Pulberi

≤ 5-10

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 67.   Pentru a reduce emisiile de pulberi, metale și fluoruri în aer provenite din celulele electrolitice, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (49) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Epurator uscat care utilizează alumina ca agent de adsorbant, urmată de utilizarea unui filtru cu sac | General aplicabilă |
| b | Epurator uscat care utilizează alumina ca agent de adsorbant urmat de utilizarea unui filtru cu sac și a unui epurator umed | Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:






  — | debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate) |

Tehnică (49)

Aplicabilitate

a

Epurator uscat care utilizează alumina ca agent de adsorbant, urmată de utilizarea unui filtru cu sac

General aplicabilă

b

Epurator uscat care utilizează alumina ca agent de adsorbant urmat de utilizarea unui filtru cu sac și a unui epurator umed

Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:

—

debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate)

| — | în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate) |
| --- | --- |

—

în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 11 și tabelul 12.

Tabelul 11

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi și fluoruri în aer provenite din celulele electrolitice

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 (50) |
| HF | ≤ 1,0 (50) |
| Fluoruri totale | ≤ 1,5 (51) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

2-5 (50)

HF

≤ 1,0 (50)

Fluoruri totale

≤ 1,5 (51)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.3.1.2.   Emisiile totale de pulberi și fluoruri

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile totale de pulberi și fluoruri în aer provenite de la camera de electroliză (colectate de la celulele electrolitice și de la gurile de aerisire din acoperiș): a se vedea tabelul 12.

Tabelul 12

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile totale de pulberi și de fluoruri în aer provenite de la camera de electroliză (colectate de la celulele electrolitice și de la gurile de aerisire din acoperiș)

| Parametru | BAT | BAT-AEL pentru instalațiile existente (kg/t Al) (52)
   (53) | BAT-AELs pentru instalațiile noi (kg/t Al) (52) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pulberi | Combinație a BAT 64, BAT 65 și BAT 67 | ≤ 1,2 | ≤ 0,6 |
| Fluoruri totale | ≤ 0,6 | ≤ 0,35 |

Parametru

BAT

BAT-AEL pentru instalațiile existente (kg/t Al) (52)
   (53)

BAT-AELs pentru instalațiile noi (kg/t Al) (52)

Pulberi

Combinație a BAT 64, BAT 65 și BAT 67

≤ 1,2

≤ 0,6

Fluoruri totale

≤ 0,6

≤ 0,35

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 68.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer, generate de procesele de topire și de tratare și turnare a metalelor topite în producția de aluminiu primar, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea de metal lichid din electroliză și material de aluminiu necontaminat, și anume materiale solide care nu prezintă alte substanțe cum ar fi vopsea, materiale plastice sau ulei (de exemplu, partea superioară și partea inferioară ale țaglelor tăiate din motive de calitate) |
| b | Filtru cu sac (54) |

Tehnică

a

Utilizarea de metal lichid din electroliză și material de aluminiu necontaminat, și anume materiale solide care nu prezintă alte substanțe cum ar fi vopsea, materiale plastice sau ulei (de exemplu, partea superioară și partea inferioară ale țaglelor tăiate din motive de calitate)

b

Filtru cu sac (54)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 13.

Tabelul 13

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer provenite din procesele de topire și de tratare și turnare a metalului topit în producția de aluminiu primar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (55)
   (56) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-25 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (55)
   (56)

Pulberi

2-25

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.3.1.3.   Emisiile de dioxid de sulf

BAT 69.   Pentru a reduce emisiile în aer provenite de la celulele electrolitice, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizare de anozi cu un conținut redus de sulf | General aplicabilă |
| b | Epurator umed (57) | Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:






  — | debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate) |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizare de anozi cu un conținut redus de sulf

General aplicabilă

b

Epurator umed (57)

Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:

—

debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate)

| — | în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate) |
| --- | --- |

—

în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate)

Descriere

BAT 69 (a): Anozi care conțin mai puțin de 1,5 % sulf ca medie anuală pot fi obținuți printr-o combinare adecvată a materiilor prime utilizate. Un conținut minim de sulf de 0,9 % ca medie anuală este necesar pentru viabilitatea procesul de electroliză.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 14.

Tabelul 14

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de SO2 în aer provenite de la celulele electrolitice

| Parametru | BAT-AEL (kg/t Al) (58)
   (59) |
| --- | --- |
| SO2 | ≤ 2,5-15 |

Parametru

BAT-AEL (kg/t Al) (58)
   (59)

SO2

≤ 2,5-15

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.3.1.4.   Emisiile de perfluorocarbură

BAT 70.   Pentru a reduce emisiile de perfluorocarbură în aer provenite din producția de aluminiu primar, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Alimentarea automată cu alumină în mai multe puncte | General aplicabilă |
| b | Controlul, prin intermediul calculatorului, al procesului de electroliză bazată pe baze de date privind celulele active și pe monitorizarea parametrilor de funcționare a celulelor | General aplicabilă |
| c | Eliminarea automată a efectului anodic | Nu se aplică în cazul celulelor Søderberg deoarece modul de proiectare a anodului (numai o singură bucată) nu permite fluxul de baie asociat cu această tehnică |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Alimentarea automată cu alumină în mai multe puncte

General aplicabilă

b

Controlul, prin intermediul calculatorului, al procesului de electroliză bazată pe baze de date privind celulele active și pe monitorizarea parametrilor de funcționare a celulelor

General aplicabilă

c

Eliminarea automată a efectului anodic

Nu se aplică în cazul celulelor Søderberg deoarece modul de proiectare a anodului (numai o singură bucată) nu permite fluxul de baie asociat cu această tehnică

Descriere

BAT 70 (c): Efectul anodic are loc atunci când conținutul de alumină din electrolit scade sub 1-2 %. Pe durata efectelor anodice, în loc de alumină în descompunere, baia de criolit se descompune în ioni de metal și ioni de fluoruri, aceștia din urmă formând perfluorocarburi gazoase care reacționează cu anodul de carbon.

1.3.3.1.5.   Emisiile de HAP și de CO

BAT 71.   Pentru a reduce emisiile de CO și HAP în aer provenite din producția de aluminiu primar utilizând tehnologia Søderberg, BAT constă în aprinderea CO și HAP în gazele evacuate în celulă.

1.3.3.2.   Generarea de ape uzate

BAT 72.   Pentru a preveni generarea de ape uzate, BAT constă în reutilizarea sau reciclarea, în cadrul procesului, a apei de răcire și a apei uzate tratate, inclusiv a apei pluviale.

Aplicabilitate

General aplicabilă în cazul instalațiilor noi și al modernizărilor semnificative. Aplicabilitatea poate fi limitată de calitatea apei și/sau de cerințele de calitate a produsului. Cantitatea de apă de răcire, de ape uzate tratate și de apă pluvială care sunt reutilizate sau reciclate nu poate fi mai mare decât cantitatea de apă necesară pentru acest proces.

1.3.3.3.   Deșeuri

BAT 73.   Pentru a reduce eliminarea căptușelii uzate a creuzetului, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reciclarea externă a acesteia, cum ar fi în producția de ciment în procesul de recuperare a zgurilor saline, ca agent de carburare în industria oțelului sau a feroaliajelor sau ca materie primă secundară (de exemplu, azbest), în funcție de cerințele consumatorului final.

1.3.4.   Producția de aluminiu secundar

1.3.4.1.   Materiale secundare

BAT 74.   În vederea creșterii randamentului materiilor prime, BAT constă în separarea componentelor nemetalice de metale, altele decât aluminiul, prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora, în funcție de componentele materialelor tratate.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Separarea magnetică a metalelor feroase |
| b | Separare prin curenți turbionari (utilizând câmpuri electromagnetice mobile) a aluminiului de alți compuși |
| c | Separarea pe baza densității relative (utilizând un lichid cu densitate diferită) a diferitelor metale și a compușilor nemetalici |

Tehnică

a

Separarea magnetică a metalelor feroase

b

Separare prin curenți turbionari (utilizând câmpuri electromagnetice mobile) a aluminiului de alți compuși

c

Separarea pe baza densității relative (utilizând un lichid cu densitate diferită) a diferitelor metale și a compușilor nemetalici

1.3.4.2.   Energie

BAT 75.   În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Preîncălzirea încărcăturii din cuptor folosind gazele de evacuare | Se aplică doar în cazul cuptoarelor nerotative |
| b | Recircularea gazelor cu hidrocarburi nearse înapoi în sistemul arzătorului | Se aplică numai în cazul cuptoarelor și uscătoarelor cu reverberație |
| c | Furnizarea de metal lichid pentru turnare directă | Aplicabilitatea este limitată din cauza timpului necesar pentru transport (maximum 4-5 ore) |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Preîncălzirea încărcăturii din cuptor folosind gazele de evacuare

Se aplică doar în cazul cuptoarelor nerotative

b

Recircularea gazelor cu hidrocarburi nearse înapoi în sistemul arzătorului

Se aplică numai în cazul cuptoarelor și uscătoarelor cu reverberație

c

Furnizarea de metal lichid pentru turnare directă

Aplicabilitatea este limitată din cauza timpului necesar pentru transport (maximum 4-5 ore)

1.3.4.3.   Emisii în aer

BAT 76.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile în aer, BAT constă în îndepărtarea uleiului și a compușilor organici din șpan înainte de etapa de fuziune utilizând centrifugarea și/sau uscarea (60).

Aplicabilitate

Centrifugarea se aplică doar șpanului extrem de contaminat cu ulei, dacă are loc înainte de uscare. Ar putea să nu fie necesară eliminarea uleiului și compușilor organici în cazul în care cuptorul și sistemul de reducere a emisiilor sunt concepute pentru a funcționa cu materiile organice.

1.3.4.3.1.   Emisii difuze

BAT 77.   Pentru a preveni și a reduce emisiile difuze provenite din pretratarea deșeurilor, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Benzi transportoare închise sau pneumatice, cu sistem de extracție a aerului |
| b | Incinte sau hote pentru punctele de încărcare și de evacuare, cu sistem de extracție a aerului |

Tehnică

a

Benzi transportoare închise sau pneumatice, cu sistem de extracție a aerului

b

Incinte sau hote pentru punctele de încărcare și de evacuare, cu sistem de extracție a aerului

BAT 78.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze provenite din procesele de încărcare și descărcare/evacuare a cuptoarelor de topire, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Amplasarea unei hote în partea superioară a ușii cuptorului și la gura de evacuare unde are loc extracția de gaze reziduale, conectate la un sistem de filtrare | General aplicabilă |
| b | Incintă de colectare a fumului care să acopere atât zonele de încărcare, cât și zonele de evacuare | Se aplică doar în cazul cuptoarelor cu tambure fixe |
| c | Ușa cuptorului închisă etanș (61) | General aplicabilă |
| d | Cărucior de încărcare etanș | Aplicabilă numai în cazul cuptoarelor nerotative |
| e | Sistem cu aspirație stimulată care poate fi modificat în conformitate cu procesul necesar (61) | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Amplasarea unei hote în partea superioară a ușii cuptorului și la gura de evacuare unde are loc extracția de gaze reziduale, conectate la un sistem de filtrare

General aplicabilă

b

Incintă de colectare a fumului care să acopere atât zonele de încărcare, cât și zonele de evacuare

Se aplică doar în cazul cuptoarelor cu tambure fixe

c

Ușa cuptorului închisă etanș (61)

General aplicabilă

d

Cărucior de încărcare etanș

Aplicabilă numai în cazul cuptoarelor nerotative

e

Sistem cu aspirație stimulată care poate fi modificat în conformitate cu procesul necesar (61)

General aplicabilă

Descriere

BAT 78 (a) și (b): constau în aplicarea unei capote prevăzute cu un sistem de extracție pentru colectarea și gestionarea gazelor reziduale generate de proces.

BAT 78 (d): Schipul se cuplează etanș la ușa cuptorului în cursul descărcării deșeurilor și menține cuptorul etanș în această etapă.

BAT 79.   Pentru a reduce emisiile generate de tratarea zgurii/scoriei, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Răcirea zgurii/scorii de îndată ce este îndepărtată din cuptor, în recipiente etanșe sub un gaz inert |
| b | Prevenirea umezirii zgurii/scorii |
| c | Compactarea zgurii/scorii cu un sistem de extracție a aerului și de reducere a emisiilor de pulberi |

Tehnică

a

Răcirea zgurii/scorii de îndată ce este îndepărtată din cuptor, în recipiente etanșe sub un gaz inert

b

Prevenirea umezirii zgurii/scorii

c

Compactarea zgurii/scorii cu un sistem de extracție a aerului și de reducere a emisiilor de pulberi

1.3.4.3.2.   Emisiile dirijate de pulberi

BAT 80.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal rezultate din uscarea șpanului și îndepărtarea uleiului și a compușilor organici din acesta, din concasarea, măcinarea și separarea uscată a compușilor nemetalici și a metalelor, altele decât aluminiul, precum și din depozitarea, manipularea și transportul în cadrul producției de aluminiu secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 15.

Tabelul 15

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi în aer rezultate din uscarea șpanului și îndepărtarea uleiului și a compușilor organici din acesta, din zdrobirea, măcinarea și separarea uscată a compușilor nemetalici și a metalelor, altele decât aluminiul, precum și din depozitarea, manipularea și transportarea în cadrul producției de aluminiu secundar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (62) |
| --- | --- |
| Pulberi | ≤ 5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (62)

Pulberi

≤ 5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 81.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer rezultate din procesele care țin de cuptor, precum încărcarea, topirea, evacuarea și tratarea metalului topit în cadrul producției de aluminiu secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 16.

Tabelul 16

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer rezultate din procesele de cuptor, precum încărcarea, topirea, evacuarea și tratarea metalului topit în cadrul producției de aluminiu secundar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (63) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (63)

Pulberi

2-5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 82.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite din procesele de retopire din producția de aluminiu secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea de material de aluminiu necontaminat, adică material solid care nu prezintă alte substanțe cum ar fi vopsea, materiale plastice sau ulei (de exemplu, țagle) |
| b | Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de pulberi |
| c | Filtru cu sac |

Tehnică

a

Utilizarea de material de aluminiu necontaminat, adică material solid care nu prezintă alte substanțe cum ar fi vopsea, materiale plastice sau ulei (de exemplu, țagle)

b

Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de pulberi

c

Filtru cu sac

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 17.

Tabelul 17

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru pulberi provenite din procesele de retopire în cadrul producției secundare de aluminiu

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (64)
   (65) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (64)
   (65)

Pulberi

2-5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.4.3.3.   Emisiile de compuși organici

BAT 83.   Pentru a reduce emisiile de compuși organici și de PCDD/F în aer generate de tratamentul termic al materiilor prime secundare contaminate (de exemplu, șpan) și de cuptorul de topire, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac, în combinație cu cel puțin una dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (66) |
| --- | --- |
| a | Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate |
| b | Sistem cu arzător intern pentru cuptoare de topire |
| c | Postarzător |
| d | Stingere rapidă |
| e | Injectare cu cărbune activat |

Tehnică (66)

a

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate

b

Sistem cu arzător intern pentru cuptoare de topire

c

Postarzător

d

Stingere rapidă

e

Injectare cu cărbune activat

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 18.

Tabelul 18

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de TCOV și PCDD/F în aer generate de tratamentul termic al materiilor prime secundare contaminate (de exemplu, șpanul) și de cuptorul de topire

| Parametru | Unitate | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| TCOV | mg/Nm3 | ≤ 10-30 (67) |
| PCDD/F | ng I-TEQ/Nm3 | ≤ 0,1 (68) |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

TCOV

mg/Nm3

≤ 10-30 (67)

PCDD/F

ng I-TEQ/Nm3

≤ 0,1 (68)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.4.3.4.   Emisiile de acid

BAT 84.   Pentru a reduce emisiile de HCl, Cl2 și HF în aer provenite din tratamentul termic al materiilor prime secundare contaminate (de exemplu, șpanul), din cuptorul de topire, precum și din retopirea și tratamentul metalului topit, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică |
| --- |
| a | Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate (69) |
| b | Injectarea de Ca (OH)2 sau de bicarbonat de sodiu în combinație cu un filtru cu sac (69) |
| c | Controlul procesului de rafinare, adaptând cantitatea gazului de rafinare utilizat pentru îndepărtarea impurităților prezente în metalele topite |
| d | Utilizarea clorului diluat cu gaz inert în procesul de rafinare |

Tehnică

a

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate (69)

b

Injectarea de Ca (OH)2 sau de bicarbonat de sodiu în combinație cu un filtru cu sac (69)

c

Controlul procesului de rafinare, adaptând cantitatea gazului de rafinare utilizat pentru îndepărtarea impurităților prezente în metalele topite

d

Utilizarea clorului diluat cu gaz inert în procesul de rafinare

Descriere

BAT 84 (d): Utilizarea clorului diluat cu gaze inerte și nu doar a clorului simplu, în vederea reducerii emisiilor de clor. De asemenea, rafinarea poate fi efectuată folosind doar gazul inert.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 19.

Tabelul 19

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru HCl, Cl2 și HF în aer provenite din tratamentul termic al materiilor prime secundare contaminate (de exemplu, șpanul), din cuptorul de topire, precum și din retopirea și tratamentul metalului topit

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 5-10 (70) |
| Cl2 | ≤ 1 (71)
   (72) |
| HF | ≤ 1 (73) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3)

HCl

≤ 5-10 (70)

Cl2

≤ 1 (71)
   (72)

HF

≤ 1 (73)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.4.4.   Deșeuri

BAT 85.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri din producția de aluminiu secundar trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Reutilizarea pulberilor colectate în proces, în cazul unui cuptor de topire care utilizează acoperirea cu sare, sau în procesul de recuperare a zgurilor de săruri |
| b | Reciclarea completă a zgurii de săruri |
| c | Aplicarea tratării zgurii în vederea recuperării aluminiului în cazul cuptoarelor care nu utilizează înveliș de sare |

Tehnică

a

Reutilizarea pulberilor colectate în proces, în cazul unui cuptor de topire care utilizează acoperirea cu sare, sau în procesul de recuperare a zgurilor de săruri

b

Reciclarea completă a zgurii de săruri

c

Aplicarea tratării zgurii în vederea recuperării aluminiului în cazul cuptoarelor care nu utilizează înveliș de sare

BAT 86.   Pentru a reduce cantitățile de zgură de săruri rezultate în urma producerii de aluminiu secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Creșterea calității materiei prime utilizate prin separarea compușilor nemetalici și a altor metale, cu excepția aluminiului, în cazul deșeurilor care conțin aluminiu amestecat cu alți compuși | General aplicabilă |
| b | Eliminarea uleiului și a compușilor organici din șpanul contaminat înainte de topire | General aplicabilă |
| c | Pomparea sau amestecarea de metal | Nu se aplică în cazul cuptoarelor rotative |
| d | Cuptor rotativ basculant | Pot exista restricții privind utilizarea acestui cuptor, dată fiind dimensiunea materialelor cu care este alimentat |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Creșterea calității materiei prime utilizate prin separarea compușilor nemetalici și a altor metale, cu excepția aluminiului, în cazul deșeurilor care conțin aluminiu amestecat cu alți compuși

General aplicabilă

b

Eliminarea uleiului și a compușilor organici din șpanul contaminat înainte de topire

General aplicabilă

c

Pomparea sau amestecarea de metal

Nu se aplică în cazul cuptoarelor rotative

d

Cuptor rotativ basculant

Pot exista restricții privind utilizarea acestui cuptor, dată fiind dimensiunea materialelor cu care este alimentat

1.3.5.   Procesul de reciclare a zgurilor de săruri

1.3.5.1.   Emisii difuze

BAT 87.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze provenite din procesul de reciclare a zgurilor de săruri, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Echipament închis prevăzut cu dispozitiv de extracție a gazelor conectat la un sistem de filtrare |
| b | Hotă cu dispozitiv de extracție a gazelor conectat la un sistem de filtrare |

Tehnică

a

Echipament închis prevăzut cu dispozitiv de extracție a gazelor conectat la un sistem de filtrare

b

Hotă cu dispozitiv de extracție a gazelor conectat la un sistem de filtrare

1.3.5.2.   Emisiile dirijate de pulberi

BAT 88.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer generate de concasare și măcinarea uscată asociate procesului de recuperare a zgurilor de săruri, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 20.

Tabelul 20

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer generate de concasarea și măcinarea uscată asociate procesului de recuperare a zgurilor de săruri

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (74) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (74)

Pulberi

2-5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.3.5.3.   Compuși gazoși

BAT 89.   Pentru a reduce emisiile de gaze în aer generate de măcinarea umedă și de percolare în cadrul procesului de recuperare a zgurilor de săruri, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (75) |
| --- | --- |
| a | Injectare cu cărbune activat |
| b | Postarzător |
| c | Epurator umed cu soluție de H2SO4 |

Tehnică (75)

a

Injectare cu cărbune activat

b

Postarzător

c

Epurator umed cu soluție de H2SO4

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 21.

Tabelul 21

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de gaze în aer generate de măcinarea umedă și de percolare în cadrul procesului de recuperare a zgurilor de săruri

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (76) |
| --- | --- |
| NH3 | ≤ 10 |
| PH3 | ≤ 0,5 |
| H2S | ≤ 2 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (76)

NH3

≤ 10

PH3

≤ 0,5

H2S

≤ 2

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.4.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE PLUMB ȘI/SAU DE STANIU

1.4.1.   Emisii în aer

1.4.1.1.   Emisii difuze

BAT 90.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze generate la pregătirea (cum ar fi dozarea, amestecarea, malaxarea, concasarea, tăierea, sortarea) materialelor primare și secundare (excluzând bateriile), BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Bandă transportoare acoperită sau sistem pneumatic închis pentru transferul de materiale care produc pulberi | General aplicabilă |
| b | Echipamente închise. În cazul în care sunt utilizate materiale care produc pulberi, emisiile sunt colectate și trimise către un sistem de reducere a emisiilor | Aplicabilă numai pentru amestecuri de încărcare pregătite cu ajutorul unui recipient de dozare sau a unui sistem de dozare gravimetrică |
| c | Amestecul de materii prime se efectuează într-un spațiu închis | Se aplică numai în cazul materialelor care produc pulberi. Pentru instalațiile existente, aplicarea sa poate fi dificilă din cauza spațiului necesar |
| d | Sisteme de suprimare a prafului, precum cele de pulverizare a apei | Se aplică numai în cazul în care operațiunile de amestecare se desfășoară în exterior |
| e | Peletizarea materiilor prime | Se aplică numai în cazul în care procesul și cuptorul pot utiliza materii prime sub formă de granule |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Bandă transportoare acoperită sau sistem pneumatic închis pentru transferul de materiale care produc pulberi

General aplicabilă

b

Echipamente închise. În cazul în care sunt utilizate materiale care produc pulberi, emisiile sunt colectate și trimise către un sistem de reducere a emisiilor

Aplicabilă numai pentru amestecuri de încărcare pregătite cu ajutorul unui recipient de dozare sau a unui sistem de dozare gravimetrică

c

Amestecul de materii prime se efectuează într-un spațiu închis

Se aplică numai în cazul materialelor care produc pulberi. Pentru instalațiile existente, aplicarea sa poate fi dificilă din cauza spațiului necesar

d

Sisteme de suprimare a prafului, precum cele de pulverizare a apei

Se aplică numai în cazul în care operațiunile de amestecare se desfășoară în exterior

e

Peletizarea materiilor prime

Se aplică numai în cazul în care procesul și cuptorul pot utiliza materii prime sub formă de granule

BAT 91.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze generate de pretratarea materialului (cum ar fi uscarea, spargerea, sinterizarea, brichetarea, peletizarea, precum și concasarea, sortarea și clasificarea bateriilor) în cadrul producției de plumb primar și a producției de plumb secundar și/sau de staniu secundar, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Bandă transportoare acoperită sau sistem pneumatic închis pentru transferul de materiale care produc pulberi |
| b | Echipamente închise. În cazul în care sunt utilizate materiale care produc pulberi, emisiile sunt colectate și trimise către un sistem de reducere a emisiilor |

Tehnică

a

Bandă transportoare acoperită sau sistem pneumatic închis pentru transferul de materiale care produc pulberi

b

Echipamente închise. În cazul în care sunt utilizate materiale care produc pulberi, emisiile sunt colectate și trimise către un sistem de reducere a emisiilor

BAT 92.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze rezultate din operațiunile de încărcare, fuziune și evacuare din producția de plumb și/sau de staniu, precum și din operațiunile preliminare de îndepărtare a stratului de cupru în producția de plumb primar, BAT constă în utilizarea unei combinații adecvate a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Sistem de încărcare încastrat prevăzut cu un sistem de extracție a aerului | General aplicabilă |
| b | Cuptoare etanșe sau închise cu uși etanșe (77) pentru procesele cu alimentare și producere discontinuă | General aplicabilă |
| c | Operarea cuptorului și a rutelor de gaze sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazului pentru a preveni presurizarea | General aplicabilă |
| d | Hotă/incinte de captare la punctele de încărcare și de evacuare | General aplicabilă |
| e | Spațiu închis | General aplicabilă |
| f | Hotă cu acoperire completă prevăzută cu un sistem de extracție a aerului | În cazul instalațiilor existente sau a unei modernizări semnificative a instalațiilor existente, aplicarea poate întâmpina dificultăți din cauza cerințelor de spațiu |
| g | Menținerea etanșării cuptorului | General aplicabilă |
| h | Menținerea temperaturii în cuptor la cel mai mic nivel necesar | General aplicabilă |
| i | Aplicarea unei hote la punctul de evacuare, la oala de turnare și în zona de formare a zgurii, cu un sistem de extracție a aerului | General aplicabilă |
| j | Pretratarea materiilor prime care produc pulberi, cum ar fi peletizarea | Aplicabilă numai în cazul în care procesul și cuptorul pot utiliza materii prime peletizate |
| k | Se aplică o tehnică de tip „cușcă” pentru oala de turnare în timpul evacuării | General aplicabilă |
| l | Un sistem de extracție a aerului pentru zona de încărcare și de evacuare, conectat la un sistem de filtrare | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Sistem de încărcare încastrat prevăzut cu un sistem de extracție a aerului

General aplicabilă

b

Cuptoare etanșe sau închise cu uși etanșe (77) pentru procesele cu alimentare și producere discontinuă

General aplicabilă

c

Operarea cuptorului și a rutelor de gaze sub presiune negativă și la un ritm suficient de extracție a gazului pentru a preveni presurizarea

General aplicabilă

d

Hotă/incinte de captare la punctele de încărcare și de evacuare

General aplicabilă

e

Spațiu închis

General aplicabilă

f

Hotă cu acoperire completă prevăzută cu un sistem de extracție a aerului

În cazul instalațiilor existente sau a unei modernizări semnificative a instalațiilor existente, aplicarea poate întâmpina dificultăți din cauza cerințelor de spațiu

g

Menținerea etanșării cuptorului

General aplicabilă

h

Menținerea temperaturii în cuptor la cel mai mic nivel necesar

General aplicabilă

i

Aplicarea unei hote la punctul de evacuare, la oala de turnare și în zona de formare a zgurii, cu un sistem de extracție a aerului

General aplicabilă

j

Pretratarea materiilor prime care produc pulberi, cum ar fi peletizarea

Aplicabilă numai în cazul în care procesul și cuptorul pot utiliza materii prime peletizate

k

Se aplică o tehnică de tip „cușcă” pentru oala de turnare în timpul evacuării

General aplicabilă

l

Un sistem de extracție a aerului pentru zona de încărcare și de evacuare, conectat la un sistem de filtrare

General aplicabilă

BAT 93.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile difuze generate de operațiunile de retopire, de rafinare și de turnare în cadrul producției de plumb și/sau staniu primar și secundar, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Hotă dispusă pe cuptorul cu creuzet sau pe cazan, prevăzută cu un sistem de extracție a aerului |
| b | Capace pentru închiderea cazanului în timpul reacțiilor de rafinare și la adăugarea de substanțe chimice |
| c | Hotă cu sistem de extracție a aerului la jgheaburi și la punctele de evacuare |
| d | Controlul temperaturii materialului topit |
| e | Dispozitive mecanice închise de îndepărtare a zgurii pentru eliminarea reziduurilor sau a zgurii generatoare de pulberi |

Tehnică

a

Hotă dispusă pe cuptorul cu creuzet sau pe cazan, prevăzută cu un sistem de extracție a aerului

b

Capace pentru închiderea cazanului în timpul reacțiilor de rafinare și la adăugarea de substanțe chimice

c

Hotă cu sistem de extracție a aerului la jgheaburi și la punctele de evacuare

d

Controlul temperaturii materialului topit

e

Dispozitive mecanice închise de îndepărtare a zgurii pentru eliminarea reziduurilor sau a zgurii generatoare de pulberi

1.4.1.2.   Emisiile dirijate de pulberi

BAT 94.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer rezultate din pregătirea materiilor prime (de exemplu, primirea, manipularea, depozitarea, dozarea, amestecarea, malaxarea, uscarea, concasarea, tăierea și sortarea) în producția de plumb și/sau de staniu primar și secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 22.

Tabelul 22

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi în aer rezultate din pregătirea materiilor prime în producția de plumb și/sau de staniu primar și secundar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (78) |
| --- | --- |
| Pulberi | ≤ 5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (78)

Pulberi

≤ 5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 95.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite din pregătirea bateriei (concasare, sortare și clasificare), BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac sau a unui epurator umed.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 23.

Tabelul 23

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi în aer provenite din pregătirea bateriei (concasare, sortare și clasificare)

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (79) |
| --- | --- |
| Pulberi | ≤ 5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (79)

Pulberi

≤ 5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 96.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2) rezultate din operațiunile de încărcare, fuziune și descărcare din producția de plumb și/sau de staniu primar și secundar, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 24.

Tabelul 24

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi și plumb (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2) în aer rezultate din operațiunile de încărcare, fuziune și evacuare în cadrul producției de plumb și/sau de staniu primar și secundar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-4 (80)
   (81) |
| Pb | ≤ 1 (82) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

2-4 (80)
   (81)

Pb

≤ 1 (82)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 97.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer rezultate din procesele de retopire, de rafinare și de turnare din producția de plumb și/sau staniu primar și secundar, BAT constă în utilizarea tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | În cazul proceselor pirometalurgice: se menține temperatura băii de topire la cel mai scăzut nivel posibil, în conformitate cu etapa procesului, împreună cu utilizarea unui filtru cu sac |
| b | În cazul proceselor hidrometalurgice, se va utiliza un epurator umed |

Tehnică

a

În cazul proceselor pirometalurgice: se menține temperatura băii de topire la cel mai scăzut nivel posibil, în conformitate cu etapa procesului, împreună cu utilizarea unui filtru cu sac

b

În cazul proceselor hidrometalurgice, se va utiliza un epurator umed

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 25.

Tabelul 25

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi și de plumb în aer rezultate din procesele de retopire, rafinare și turnare în producția de plumb și/sau staniu primar și secundar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-4 (83)
   (84) |
| Pb | ≤ 1 (85) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

2-4 (83)
   (84)

Pb

≤ 1 (85)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.4.1.3.   Emisii de compuși organici

BAT 98.   Pentru a reduce emisiile de compuși organici în aer generate de procesul de uscare și fuziune a materiilor prime din producția de plumb și/sau de staniu secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (86) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate | General aplicabilă |
| b | Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici | General aplicabilă |
| c | Postarzător sau oxidant termic de regenerare | Aplicabilitatea este limitată de conținutul de energie din gazele reziduale care trebuie tratate, întrucât utilizarea de gaze reziduale cu un conținut mai scăzut de energie conduce la un consum crescut de combustibili |

Tehnică (86)

Aplicabilitate

a

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate

General aplicabilă

b

Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici

General aplicabilă

c

Postarzător sau oxidant termic de regenerare

Aplicabilitatea este limitată de conținutul de energie din gazele reziduale care trebuie tratate, întrucât utilizarea de gaze reziduale cu un conținut mai scăzut de energie conduce la un consum crescut de combustibili

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 26.

Tabelul 26

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de TCOV în aer generate în urma procesului de uscare și fuziune a materiilor prime în producția de plumb și/sau de staniu secundar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (87) |
| --- | --- |
| TCOV | 10-40 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (87)

TCOV

10-40

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 99.   Pentru a reduce emisiile de PCDD/F în aer provenite din fuziunea materiilor prime în producția de plumb și/sau de staniu secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică |
| --- |
| a | Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate (88) |
| b | Utilizarea unor sisteme de încărcare, pentru cuptorul semiînchis, care să adauge cantități suplimentare mici de materii prime (88) |
| c | Sistem de ardere internă (88) pentru cuptoare de topire |
| d | Postarzător sau oxidant termic de regenerare (88) |
| e | Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C (88) |
| f | Stingere rapidă (88) |
| g | Injectarea de agenți de adsorbție în combinație cu un sistem eficient de colectare a pulberilor (88) |
| h | Utilizarea unui sistem eficient de colectare a pulberilor |
| i | Utilizarea injectării de oxigen în zona superioară a cuptorului |
| j | Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici (88) |

Tehnică

a

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate (88)

b

Utilizarea unor sisteme de încărcare, pentru cuptorul semiînchis, care să adauge cantități suplimentare mici de materii prime (88)

c

Sistem de ardere internă (88) pentru cuptoare de topire

d

Postarzător sau oxidant termic de regenerare (88)

e

Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C (88)

f

Stingere rapidă (88)

g

Injectarea de agenți de adsorbție în combinație cu un sistem eficient de colectare a pulberilor (88)

h

Utilizarea unui sistem eficient de colectare a pulberilor

i

Utilizarea injectării de oxigen în zona superioară a cuptorului

j

Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici (88)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 27.

Tabelul 27

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de PCDD/F în aer provenite de la fuziunea de materii prime pentru obținerea de plumb și/sau de staniu secundar

| Parametru | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (89) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,1 |

Parametru

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (89)

PCDD/F

≤ 0,1

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.4.1.4.   Emisii de dioxid de sulf

BAT 100.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2 lichid) generate de procesele de încărcare, fuziune și evacuare din producția de plumb și/sau de staniu primar și secundar, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Percolare alcalină a materiilor prime care conțin sulf sub formă de sulfat | General aplicabilă |
| b | Epurator uscat sau semiuscat (90) | General aplicabilă |
| c | Epurator umed (90) | Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:






  — | debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate) |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Percolare alcalină a materiilor prime care conțin sulf sub formă de sulfat

General aplicabilă

b

Epurator uscat sau semiuscat (90)

General aplicabilă

c

Epurator umed (90)

Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:

—

debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate)

| — | în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate) |
| --- | --- |

—

în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate)

d

Fixarea sulfului în faza de fuziune

Se aplică numai pentru producția de plumb secundar

Descriere

BAT 100 (a): Înainte fuziunii, se utilizează o soluție alcalină de sare pentru îndepărtarea sulfaților din materialele secundare.

BAT 100 (d): Fixarea sulfului în faza de fuziune se obține prin adăugarea de fier și de carbonat de sodiu (Na2CO3) în topitoare, care reacționează cu sulful conținut în materiile prime pentru a forma o zgură de Na2S-FeS.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 28.

Tabelul 28

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric sau de SO2 lichid) generate de operațiunile de încărcare, fuziune și evacuare în producția de plumb și/sau de staniu secundar

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (91)
   (92) |
| --- | --- |
| SO2 | 50-350 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (91)
   (92)

SO2

50-350

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.4.2.   Protecția solului și a apelor subterane

BAT 101.   În scopul de a evita contaminarea solului și a apelor subterane în urma operațiunilor de depozitare, concasare, sortare și clasificare a bateriilor, BAT constă în utilizarea unei suprafețe de pardoseală rezistente la acid și a unui sistem de colectare a deversărilor de acid.

1.4.3.   Generarea și tratarea apelor uzate

BAT 102.   Pentru a preveni generarea de ape uzate în urma procesului de percolare alcalină, BAT constă în reutilizarea apei rezultate din cristalizarea sulfatului de sodiu pentru soluția de sare alcalină.

BAT 103.   Pentru a reduce emisiile în apă provenite din pregătirea bateriei atunci când particulele de acid sunt trimise în instalația de tratare a apelor uzate, BAT constă în utilizarea unei stații de tratare a apelor uzate, proiectată în mod corespunzător, pentru a reduce agenții poluanți care se regăsesc în acest flux.

1.4.4.   Deșeuri

BAT 104.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri din producția de plumb primar trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Reutilizarea pulberilor din sistemul de îndepărtare a prafului în procesul de producție a plumbului | General aplicabilă |
| b | Recuperarea de Se și Te în urma curățării pulberilor/nămolului folosind gaz uscat sau umed | Aplicabilitatea poate fi limitată prin cantitatea de mercur prezentă |
| c | Recuperarea de Ag, Au, Bi, Sb și Cu din zgura de rafinare | General aplicabilă |
| d | Recuperarea metalelor din nămolul rezultat din tratarea apelor uzate | Fuziunea directă a nămolului rezultat din tratarea apelor uzate ar putea fi limitată de prezența unor elemente cum ar fi As, Tl și Cd |
| e | Adăugarea de materiale de flux care fac zgura mai potrivită pentru utilizare externă | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Reutilizarea pulberilor din sistemul de îndepărtare a prafului în procesul de producție a plumbului

General aplicabilă

b

Recuperarea de Se și Te în urma curățării pulberilor/nămolului folosind gaz uscat sau umed

Aplicabilitatea poate fi limitată prin cantitatea de mercur prezentă

c

Recuperarea de Ag, Au, Bi, Sb și Cu din zgura de rafinare

General aplicabilă

d

Recuperarea metalelor din nămolul rezultat din tratarea apelor uzate

Fuziunea directă a nămolului rezultat din tratarea apelor uzate ar putea fi limitată de prezența unor elemente cum ar fi As, Tl și Cd

e

Adăugarea de materiale de flux care fac zgura mai potrivită pentru utilizare externă

General aplicabilă

BAT 105.   Pentru a permite recuperarea conținutului de polipropilenă și polietilenă din bateria de plumb, BAT constă în separarea acestora de baterie înainte de fuziune.

Aplicabilitate

Acest lucru ar putea să nu fie aplicabil pentru cuptoarele cu cuvă, având în vedere permeabilitatea față de gaz a bateriilor nedemontate (întregi) de baterii, necesară pentru operațiunile realizate în cuptor.

BAT 106.   Pentru a reutiliza sau a recupera acidul sulfuric colectat în procesul de recuperare a bateriei, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea sau reciclarea internă sau externă a acestuia, utilizând una dintre tehnicile indicate mai jos sau o combinație a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Reutilizarea ca agent de decapare | General aplicabilă în funcție de condițiile locale, cum ar fi existența procesului de decapare și compatibilitatea impurităților prezente în acid cu acest proces |
| b | Reutilizarea ca materii prime într-o instalație chimică | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de disponibilitatea la nivel local a unei instalații chimice |
| c | Regenerarea acidului prin cracare | Aplicabilă numai în cazul prezenței de acid sulfuric sau de dioxid de sulf lichid |
| d | Producția de ghips | Se aplică numai în cazul în care impuritățile prezente în acidul de recuperare nu afectează calitatea gipsului sau dacă gipsul de o calitate inferioară poate fi utilizat în alte scopuri, de exemplu, ca agent de flux |
| e | Producția de sulfat de sodiu | Se aplică numai în cazul procesului de percolare alcalină |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Reutilizarea ca agent de decapare

General aplicabilă în funcție de condițiile locale, cum ar fi existența procesului de decapare și compatibilitatea impurităților prezente în acid cu acest proces

b

Reutilizarea ca materii prime într-o instalație chimică

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de disponibilitatea la nivel local a unei instalații chimice

c

Regenerarea acidului prin cracare

Aplicabilă numai în cazul prezenței de acid sulfuric sau de dioxid de sulf lichid

d

Producția de ghips

Se aplică numai în cazul în care impuritățile prezente în acidul de recuperare nu afectează calitatea gipsului sau dacă gipsul de o calitate inferioară poate fi utilizat în alte scopuri, de exemplu, ca agent de flux

e

Producția de sulfat de sodiu

Se aplică numai în cazul procesului de percolare alcalină

BAT 107.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri, provenite din producția de plumb și/sau de staniu secundar, trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Reutilizarea reziduurilor în procesul de fuziune în vederea recuperării plumbului și a altor metale |
| b | Tratarea reziduurilor și deșeurilor în instalații speciale destinate recuperării materialelor |
| c | Tratarea reziduurilor și deșeurilor astfel încât acestea să poată fi utilizate pentru alte aplicații |

Tehnică

a

Reutilizarea reziduurilor în procesul de fuziune în vederea recuperării plumbului și a altor metale

b

Tratarea reziduurilor și deșeurilor în instalații speciale destinate recuperării materialelor

c

Tratarea reziduurilor și deșeurilor astfel încât acestea să poată fi utilizate pentru alte aplicații

1.5.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE ZINC ȘI/SAU DE CADMIU

1.5.1.   Producția de zinc primar

1.5.1.1.   Producția hidrometalurgică a zincului

1.5.1.1.1.   Energie

BAT 108.   În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în recuperarea căldurii din gazele reziduale produse în cuptorul de prăjire utilizând una dintre tehnicile indicate mai jos sau o combinație a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală și a unor turbine pentru producerea de energie electrică | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de prețurile la energie și de politica energetică a statului membru |
| b | Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală și a unor turbine pentru a produce energie mecanică destinată procesului | General aplicabilă |
| c | Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală pentru a produce energie termică destinată procesului și/sau încălzirii birourilor | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală și a unor turbine pentru producerea de energie electrică

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de prețurile la energie și de politica energetică a statului membru

b

Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală și a unor turbine pentru a produce energie mecanică destinată procesului

General aplicabilă

c

Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală pentru a produce energie termică destinată procesului și/sau încălzirii birourilor

General aplicabilă

1.5.1.1.2.   Emisii în aer

1.5.1.1.2.1.   Emisii difuze

BAT 109.   Pentru a reduce emisiile difuze de pulberi în aer generate de pregătirea și alimentarea cuptorului de prăjire, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Alimentare umedă |
| b | Echipamente de proces complet închise și conectate la un sistem de reducere a emisiilor |

Tehnică

a

Alimentare umedă

b

Echipamente de proces complet închise și conectate la un sistem de reducere a emisiilor

BAT 110.   Pentru a reduce emisiile difuze de pulberi în aer rezultate în urma calcinării, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Efectuarea operațiunilor sub presiune negativă |
| b | Echipamente de proces complet închise și conectate la un sistem de reducere a emisiilor |

Tehnică

a

Efectuarea operațiunilor sub presiune negativă

b

Echipamente de proces complet închise și conectate la un sistem de reducere a emisiilor

BAT 111.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer provenite din percolare, din separarea solid-lichid și din purificare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Acoperirea cu capac a rezervoarelor | General aplicabilă |
| b | Acoperirea jgheaburilor de intrare și de ieșire a lichidului de proces | General aplicabilă |
| c | Conectarea rezervoarelor la un sistem mecanic central de reducere a tirajului sau la un singur rezervor cu sistem de reducere a emisiilor | General aplicabilă |
| d | Acoperirea cu hote a filtrelor cu vid și conectarea acestora la un sistem de reducere a emisiilor | Se aplică numai pentru filtrarea de lichide fierbinți în etapele de percolare și de separare solid-lichid |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Acoperirea cu capac a rezervoarelor

General aplicabilă

b

Acoperirea jgheaburilor de intrare și de ieșire a lichidului de proces

General aplicabilă

c

Conectarea rezervoarelor la un sistem mecanic central de reducere a tirajului sau la un singur rezervor cu sistem de reducere a emisiilor

General aplicabilă

d

Acoperirea cu hote a filtrelor cu vid și conectarea acestora la un sistem de reducere a emisiilor

Se aplică numai pentru filtrarea de lichide fierbinți în etapele de percolare și de separare solid-lichid

BAT 112.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer provenite din extragerea electrolitică, BAT constă în utilizarea de aditivi, în special agenți de spumare, în celulele de extragere electrolitică.

1.5.1.1.2.2.   Emisiile dirijate

BAT 113.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer rezultate în urma manipulării și a depozitării materiilor prime, a pregătirii alimentării cuptorului de prăjire uscată, a alimentării pentru prăjirea uscată și a calcinării, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 29.

Tabelul 29

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi în aer provenite din manipularea și depozitarea materiilor prime, pregătirea alimentării cuptorului de prăjire uscată, alimentarea pentru prăjirea uscată și calcinare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (93) |
| --- | --- |
| Pulberi | ≤ 5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (93)

Pulberi

≤ 5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 114.   Pentru a reduce emisiile de zinc și de acid sulfuric în aer provenite din precolare, purificare și electroliză, cât și pentru a reduce emisiile de arsină și stibină din etapa de purificare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (94) |
| --- | --- |
| a | Epurator umed |
| b | Separator de picături |
| c | Sistem centrifugal |

Tehnică (94)

a

Epurator umed

b

Separator de picături

c

Sistem centrifugal

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 30.

Tabelul 30

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de zinc și de acid sulfuric în aer provenite din precolare, purificare și electroliză, cât și pentru a reduce emisiile de arsină și stibină din etapa de purificare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (95) |
| --- | --- |
| Zn | ≤ 1 |
| H2SO4 | < 10 |
| Suma AsH3 și SbH3 | ≤ 0,5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (95)

Zn

≤ 1

H2SO4

< 10

Suma AsH3 și SbH3

≤ 0,5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.5.1.1.3.   Protecția solului și a apelor subterane

BAT 115.   Pentru a preveni contaminarea solului și a apelor subterane, BAT constă în utilizarea unui spațiu îndiguit etanș pentru rezervoarele folosite în timpul proceselor de percolare sau purificare și a unui sistem de reținere secundar al camerei celulelor.

1.5.1.1.4.   Generarea de ape uzate

BAT 116.   Pentru a reduce consumul de apă dulce și a preveni generarea de ape uzate, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Direcționarea scurgerilor din cazan și a apei din circuitele de răcire închise ale cuptorului de prăjit în etapa de curățare umedă a gazelor sau de percolare |
| b | Direcționarea apelor uzate provenite din operațiuni de curățare sau din scurgeri din cuptorul de prăjit, din procesul de electroliză și din operațiunea de turnare în etapa de percolare |
| c | Direcționarea apelor uzate provenite din operațiuni de curățare sau din scurgeri în etapa de percolare și purificare, din spălarea turtei de filtrare și din epurarea umedă a gazelor pentru etapa de percolare și/sau de purificare |

Tehnică

a

Direcționarea scurgerilor din cazan și a apei din circuitele de răcire închise ale cuptorului de prăjit în etapa de curățare umedă a gazelor sau de percolare

b

Direcționarea apelor uzate provenite din operațiuni de curățare sau din scurgeri din cuptorul de prăjit, din procesul de electroliză și din operațiunea de turnare în etapa de percolare

c

Direcționarea apelor uzate provenite din operațiuni de curățare sau din scurgeri în etapa de percolare și purificare, din spălarea turtei de filtrare și din epurarea umedă a gazelor pentru etapa de percolare și/sau de purificare

1.5.1.1.5.   Deșeuri

BAT 117.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Reutilizarea pulberilor colectate în depozitarea și manipularea concentratelor în cadrul procesului (și a concentratelor de alimentare) | General aplicabilă |
| b | Reutilizarea pulberilor colectate în procesul de prăjire prin intermediul silozului de calcinare | General aplicabilă |
| c | Reciclarea reziduurilor care conțin plumb și argint ca materii prime într-o instalație externă | Aplicabilă în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces |
| d | Reciclarea reziduurilor care conțin Cu, Co, Ni, Cd, MN ca materii prime într-o instalație externă în vederea obținerii unui produs comercializabil | Aplicabilă în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Reutilizarea pulberilor colectate în depozitarea și manipularea concentratelor în cadrul procesului (și a concentratelor de alimentare)

General aplicabilă

b

Reutilizarea pulberilor colectate în procesul de prăjire prin intermediul silozului de calcinare

General aplicabilă

c

Reciclarea reziduurilor care conțin plumb și argint ca materii prime într-o instalație externă

Aplicabilă în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces

d

Reciclarea reziduurilor care conțin Cu, Co, Ni, Cd, MN ca materii prime într-o instalație externă în vederea obținerii unui produs comercializabil

Aplicabilă în funcție de conținutul de metal și de disponibilitatea unei piețe/unui proces

BAT 118.   Pentru a pregăti deșeurile de percolare destinate eliminării finale, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Tratamentul pirometalurgic în cuptorul Waelz | Aplicabilă numai în cazul deșeurilor neutre de percolare care nu conțin prea multe ferite de zinc și/sau nu conțin concentrații ridicate de metale prețioase |
| b | Procesul Jarofix | Aplicabil numai în cazul reziduurilor de fier jarosit. Aplicabilitate limitată din cauza unui brevet existent |
| c | Procesul de sulfidare | Se aplică numai în cazul reziduurilor de fier jarosit și al reziduurilor din percolarea directă |
| d | Compactarea reziduurilor de fier | Se aplică numai în cazul reziduurilor de goethit și al nămolurilor bogate în gips rezultate din instalația de tratare a apelor uzate |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Tratamentul pirometalurgic în cuptorul Waelz

Aplicabilă numai în cazul deșeurilor neutre de percolare care nu conțin prea multe ferite de zinc și/sau nu conțin concentrații ridicate de metale prețioase

b

Procesul Jarofix

Aplicabil numai în cazul reziduurilor de fier jarosit. Aplicabilitate limitată din cauza unui brevet existent

c

Procesul de sulfidare

Se aplică numai în cazul reziduurilor de fier jarosit și al reziduurilor din percolarea directă

d

Compactarea reziduurilor de fier

Se aplică numai în cazul reziduurilor de goethit și al nămolurilor bogate în gips rezultate din instalația de tratare a apelor uzate

Descriere

BAT 118 (b): Procesul Jarofix constă în amestecarea precipitatului de jarosit cu ciment Portland, var și apă.

BAT 118 (c): Procesul de sulfidare constă în adăugarea de NaOH și Na2S la reziduuri într-un rezervor de decantare și în reactoare de sulfidare.

BAT 118 (d): Compactarea reziduurilor de fier constă în reducerea conținutului de umiditate prin intermediul filtrelor și adăugarea de var sau de alți agenți.

1.5.1.2.   Producția de zinc prin pirometalurgie

1.5.1.2.1.   Emisii în aer

1.5.1.2.1.1.   Emisiile dirijate de pulberi

BAT 119.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) generate de producția de zinc prin pirometalurgie, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Aplicabilitate

În cazul unui conținut ridicat de carbon organic în concentrate (de exemplu, aproximativ 10 wt-%), filtrele cu saci ar putea să nu fie aplicabile din cauza colmatării sacilor, putând fi folosite alte tehnici (de exemplu, epuratorul umed).

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 31.

Tabelul 31

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) generate de producția de zinc prin pirometalurgie

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (96)
   (97) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (96)
   (97)

Pulberi

2-5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 120.   Pentru a reduce emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) generate de producția de zinc prin pirometalurgie, BAT constă în utilizarea unei tehnici de desulfurare umedă.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 32.

Tabelul 32

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) generate de producția de zinc prin pirometalurgie

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (98) |
| --- | --- |
| SO2 | ≤ 500 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (98)

SO2

≤ 500

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.5.2.   Producția de zinc secundar

1.5.2.1.   Emisii în aer

1.5.2.1.1.   Emisiile dirijate de pulberi

BAT 121.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer generate de peletizare și de procesarea zgurii, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 33.

Tabelul 33

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer generate de peletizare și de procesarea zgurii

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (99) |
| --- | --- |
| Pulberi | ≤ 5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (99)

Pulberi

≤ 5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 122.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer provenite de la topirea fluxurilor metalice și a celor mixte metal/oxid, de la cuptorul de tratare cu vapori a zgurii și de la cuptorul Waelz, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Aplicabilitate

Filtrul cu sac ar putea să nu fie aplicabil în cazul operațiunilor cu clincher (pentru care trebuie reduse clorurile, în locul oxizilor metalici).

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 34.

Tabelul 34

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer provenite de la topirea fluxurilor metalice și a celor mixte metal/oxid, de la cuptorul de tratare cu vapori a zgurii și de la cuptorul Waelz

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (100)
   (101)
   (102) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (100)
   (101)
   (102)

Pulberi

2-5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.5.2.1.2.   Emisii de compuși organici

BAT 123.   Pentru a reduce emisiile de compuși organici în aer provenite de la topirea fluxurilor metalice și a celor mixte metal/oxid, de la cuptorul de tratare cu vapori a zgurii și de la cuptorul Waelz, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (103) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Injectarea de adsorbant (cărbune activat sau cocs de lignit) urmată de utilizarea unui filtru cu sac și/sau a unui electrofiltru | General aplicabilă |
| b | Oxidant termic | General aplicabilă |
| c | Oxidant termic de regenerare | Ar putea să nu fie aplicabilă din motive de siguranță |

Tehnică (103)

Aplicabilitate

a

Injectarea de adsorbant (cărbune activat sau cocs de lignit) urmată de utilizarea unui filtru cu sac și/sau a unui electrofiltru

General aplicabilă

b

Oxidant termic

General aplicabilă

c

Oxidant termic de regenerare

Ar putea să nu fie aplicabilă din motive de siguranță

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 35.

Tabelul 35

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile în aer de TCOV și PCDD/F provenite din topirea fluxurilor metalice și a celor mixte metal/oxid, de la cuptorul de tratare cu vapori a zgurii și de la cuptorul Waelz

| Parametru | Unitate | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| TCOV | mg/Nm3 | 2-20 (104) |
| PCDD/F | ng I-TEQ/Nm3 | ≤ 0,1 (105) |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

TCOV

mg/Nm3

2-20 (104)

PCDD/F

ng I-TEQ/Nm3

≤ 0,1 (105)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.5.2.1.3.   Emisii de acid

BAT 124.   Pentru a reduce emisiile de HCl și HF în aer provenite de la topirea fluxurilor metalice și a celor mixte metal/oxid, de la cuptorul de tratare cu vapori a zgurii și de la cuptorul Waelz, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (106) | Proces |
| --- | --- | --- |
| a | Injectarea de adsorbant urmată de utilizarea unui filtru cu sac | — | Topirea de fluxuri metalice și mixte metal/oxid |

Tehnică (106)

Proces

a

Injectarea de adsorbant urmată de utilizarea unui filtru cu sac

—

Topirea de fluxuri metalice și mixte metal/oxid

| — | Cuptor Waelz |
| --- | --- |

—

Cuptor Waelz

b

Epurator umed

| — | Cuptor de tratare cu vapori a zgurii |
| --- | --- |

—

Cuptor de tratare cu vapori a zgurii

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 36.

Tabelul 36

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de HCl și HF în aer provenite de la topirea fluxurilor metalice și a celor mixte metal/oxid, de la cuptorul de tratare cu vapori a zgurii și de la cuptorul Waelz

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (107) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 1,5 |
| HF | ≤ 0,3 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (107)

HCl

≤ 1,5

HF

≤ 0,3

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.5.2.2.   Generarea și tratarea apelor uzate

BAT 125.   Pentru a reduce consumul de apă dulce în procesele aferente cuptorului Waelz, BAT constă în utilizarea spălării contracurent în mai multe etape.

Descriere

Apa provenită dintr-o etapă anterioară de spălare este filtrată și reutilizată în etapa de spălare următoare. Se pot utiliza două sau trei etape, astfel încât consumul de apă poate fi până la de trei ori mai mic decât consumul de apă în spălarea contracurent într-o singură etapă.

BAT 126.   Pentru a preveni sau a reduce emisiile de halogenuri în apă provenite din etapa de spălare din cadrul proceselor în cuptorul Waelz, BAT constă în utilizarea cristalizării.

1.5.3.   Topirea, alierea și turnarea de lingouri de zinc și producția de pulbere de zinc

1.5.3.1.   Emisii în aer

1.5.3.1.1.   Emisii difuze de pulberi

BAT 127.   Pentru a reduce emisiile difuze de pulberi în aer generate de topirea, alierea și turnarea de lingouri de zinc, BAT constă în utilizarea echipamentelor sub presiune negativă.

1.5.3.1.2.   Emisii dirijate de pulberi

BAT 128.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer generate de topirea, alierea și turnarea de lingouri de zinc și producția de pulbere de zinc, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 37.

Tabelul 37

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer generate de topirea, alierea și turnarea de lingouri de zinc și producția de pulbere de zinc

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (108) |
| --- | --- |
| Pulberi | ≤ 5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (108)

Pulberi

≤ 5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.5.3.2.   Ape uzate

BAT 129.   Pentru a preveni generarea de ape uzate din topirea și turnarea de lingouri de zinc, BAT constă în reutilizarea apei de răcire.

1.5.3.3.   Deșeuri

BAT 130.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri, rezultate din topirea lingourilor de zinc, trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea fracțiunii oxidate a zgurii de zinc și a pulberilor care conțin zinc din cuptoarele de topire în cuptoarele de prăjire sau în procesul hidrometalurgic de producție a zincului |
| b | Utilizarea fracțiunii metalice a zgurii de zinc și a zgurii metalice rezultate din turnarea catodului în cuptorul de topire sau recuperarea sub formă de pulbere de zinc sau de oxid de zinc în instalațiile de rafinare a zincului |

Tehnică

a

Utilizarea fracțiunii oxidate a zgurii de zinc și a pulberilor care conțin zinc din cuptoarele de topire în cuptoarele de prăjire sau în procesul hidrometalurgic de producție a zincului

b

Utilizarea fracțiunii metalice a zgurii de zinc și a zgurii metalice rezultate din turnarea catodului în cuptorul de topire sau recuperarea sub formă de pulbere de zinc sau de oxid de zinc în instalațiile de rafinare a zincului

1.5.4.   Producția de cadmiu

1.5.4.1.   Emisii în aer

1.5.4.1.1.   Emisii difuze

BAT 131.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Un sistem central de extracție conectat la un sistem de reducere a emisiilor pentru percolare și pentru separarea solid-lichid din producția hidrometalurgică; pentru brichetare/peletizare și tratare cu vapori în producția pirometalurgică și, de asemenea, pentru procesele de topire, aliere și turnare |
| b | Acoperirea celulelor pentru etapa de electroliză producția hidrometalurgică |

Tehnică

a

Un sistem central de extracție conectat la un sistem de reducere a emisiilor pentru percolare și pentru separarea solid-lichid din producția hidrometalurgică; pentru brichetare/peletizare și tratare cu vapori în producția pirometalurgică și, de asemenea, pentru procesele de topire, aliere și turnare

b

Acoperirea celulelor pentru etapa de electroliză producția hidrometalurgică

1.5.4.1.2.   Emisii dirijate de pulberi

BAT 132.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer generate de producția pirometalurgică a cadmiului și de topirea, alierea și turnarea lingourilor de cadmiu, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (109) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Filtru cu sac | General aplicabilă |
| b | Electrofiltru | General aplicabilă |
| c | Epurator umed | Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:






  — | debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate) |

Tehnică (109)

Aplicabilitate

a

Filtru cu sac

General aplicabilă

b

Electrofiltru

General aplicabilă

c

Epurator umed

Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:

—

debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate)

| — | în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate) |
| --- | --- |

—

în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 38.

Tabelul 38

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile în aer de pulberi și cadmiu, provenite din producția pirometalurgică a cadmiului și din topirea, alierea și turnarea lingourilor de cadmiu

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (110) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-3 |
| Cd | ≤ 0,1 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (110)

Pulberi

2-3

Cd

≤ 0,1

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.5.4.2.   Deșeuri

BAT 133.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri din producția hidrometalurgică a cadmiului trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile menționate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Extragerea cadmiului din procesul de zinc ca un produs de cementare bogat în cadmiu în etapa de purificare, urmată de concentrarea suplimentară și rafinarea acesteia (prin electroliză sau printr-un proces pirometalurgic) și, în cele din urmă, transformarea în cadmiu metalic ce poate fi comercializat sau în compuși ai cadmiului | Aplicabilă numai în cazul în care există o cerere justificată din punct de vedere economic |
| b | Extragerea cadmiului din procesul de zinc ca un produs de cementare bogat în cadmiu în etapa de purificare, urmată de aplicarea unei serii de operațiuni hidrometalurgice cu scopul de a obține un precipitat bogat în cadmiu [de exemplu, ciment (Cd metal), Cd (OH)2] care se depozitează, în timp ce toate celelalte fluxuri de proces sunt reciclate în instalația de cadmiu sau în fluxul instalației de zinc | Se aplică numai în cazul în care există un depozit de deșeuri disponibil |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Extragerea cadmiului din procesul de zinc ca un produs de cementare bogat în cadmiu în etapa de purificare, urmată de concentrarea suplimentară și rafinarea acesteia (prin electroliză sau printr-un proces pirometalurgic) și, în cele din urmă, transformarea în cadmiu metalic ce poate fi comercializat sau în compuși ai cadmiului

Aplicabilă numai în cazul în care există o cerere justificată din punct de vedere economic

b

Extragerea cadmiului din procesul de zinc ca un produs de cementare bogat în cadmiu în etapa de purificare, urmată de aplicarea unei serii de operațiuni hidrometalurgice cu scopul de a obține un precipitat bogat în cadmiu [de exemplu, ciment (Cd metal), Cd (OH)2] care se depozitează, în timp ce toate celelalte fluxuri de proces sunt reciclate în instalația de cadmiu sau în fluxul instalației de zinc

Se aplică numai în cazul în care există un depozit de deșeuri disponibil

1.6.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE METALE PREȚIOASE

1.6.1.   Emisii în aer

1.6.1.1.   Emisii difuze

BAT 134.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer rezultate dintr-o operațiune de pretratare (cum ar fi concasarea, cernerea și amestecarea), BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Închiderea zonelor de pretratare și a sistemelor de transfer pentru materialele generatoare de pulberi |
| b | Conectarea operațiunilor de pretratare și manipulare la colectoare sau extractoare de pulberi prin intermediul unor hote sau al unui sistem de conducte pentru materiale generatoare de pulberi |
| c | Interblocarea electrică a echipamentului de pretratare și de manipulare și a colectorului sau extractorului de pulberi, pentru a garanta faptul că niciun echipament nu poate fi operat fără ca sistemul de colectare a pulberilor și de filtrare să fie, de asemenea, în funcțiune |

Tehnică

a

Închiderea zonelor de pretratare și a sistemelor de transfer pentru materialele generatoare de pulberi

b

Conectarea operațiunilor de pretratare și manipulare la colectoare sau extractoare de pulberi prin intermediul unor hote sau al unui sistem de conducte pentru materiale generatoare de pulberi

c

Interblocarea electrică a echipamentului de pretratare și de manipulare și a colectorului sau extractorului de pulberi, pentru a garanta faptul că niciun echipament nu poate fi operat fără ca sistemul de colectare a pulberilor și de filtrare să fie, de asemenea, în funcțiune

BAT 135.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer generate de procesele de fuziune și topire (operațiuni de tip Doré și non-Doré), BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Spații închise și/sau zonă a cuptorului de topire |
| b | Efectuarea operațiunilor sub presiune negativă |
| c | Conectarea operațiunilor în cuptor la colectoare sau extractoare de pulberi prin intermediul unor hote și al unui sistem de conducte |
| d | Interblocarea electrică a echipamentului cuptorului și a colectorului sau extractorului de pulberi, pentru a garanta faptul că niciun echipament nu poate fi operat fără ca sistemul de colectare a pulberilor și de filtrare să fie, de asemenea, în funcțiune |

Tehnică

a

Spații închise și/sau zonă a cuptorului de topire

b

Efectuarea operațiunilor sub presiune negativă

c

Conectarea operațiunilor în cuptor la colectoare sau extractoare de pulberi prin intermediul unor hote și al unui sistem de conducte

d

Interblocarea electrică a echipamentului cuptorului și a colectorului sau extractorului de pulberi, pentru a garanta faptul că niciun echipament nu poate fi operat fără ca sistemul de colectare a pulberilor și de filtrare să fie, de asemenea, în funcțiune

BAT 136.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer generate de procesele de percolare și de electroliza aurului, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Rezervoare/vase închise și conducte închise pentru transferul soluțiilor |
| b | Hote și sisteme de extracție pentru celulele electrolitice |
| c | Perdele de apă pentru producția de aur, pentru a preveni emisiile gaz de clor în timpul percolării nămolului anodic cu acid clorhidric sau cu alți solvenți |

Tehnică

a

Rezervoare/vase închise și conducte închise pentru transferul soluțiilor

b

Hote și sisteme de extracție pentru celulele electrolitice

c

Perdele de apă pentru producția de aur, pentru a preveni emisiile gaz de clor în timpul percolării nămolului anodic cu acid clorhidric sau cu alți solvenți

BAT 137.   Pentru a reduce emisiile difuze dintr-o operațiune hidrometalurgică, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Măsuri de izolare, cum ar fi recipiente de reacție sau rezervoare de depozitare etanșe sau închise, echipament de extracție cu solvenți și filtre, recipiente și rezervoare prevăzute regulator de nivel, conduce închise, sisteme de drenare etanșe și programe de întreținere stabilite |
| b | Recipiente de reacție și rezervoare și conectate la un sistem comun de conducte prevăzut cu extracția gazelor reziduale (unitate automată de rezervă/în așteptare disponibilă în caz de defecțiune) |

Tehnică

a

Măsuri de izolare, cum ar fi recipiente de reacție sau rezervoare de depozitare etanșe sau închise, echipament de extracție cu solvenți și filtre, recipiente și rezervoare prevăzute regulator de nivel, conduce închise, sisteme de drenare etanșe și programe de întreținere stabilite

b

Recipiente de reacție și rezervoare și conectate la un sistem comun de conducte prevăzut cu extracția gazelor reziduale (unitate automată de rezervă/în așteptare disponibilă în caz de defecțiune)

BAT 138.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer generate de procesele de incinerare, calcinare și uscarea, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate de mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Conectarea tuturor cuptoarelor de calcinare, incineratoarelor și cuptoarelor de uscare la un sistem de conducte pentru extragerea gazelor de evacuare rezultate din proces |
| b | Instalație de epurare cu circuit electric prioritar, deservită de un generator de rezervă pentru eventualitatea unei pene de curent |
| c | Sistem automat de control pentru operațiunile de pornire și de oprire, de eliminare a acidului uzat și de adăugare de acid proaspăt din epuratoare |

Tehnică

a

Conectarea tuturor cuptoarelor de calcinare, incineratoarelor și cuptoarelor de uscare la un sistem de conducte pentru extragerea gazelor de evacuare rezultate din proces

b

Instalație de epurare cu circuit electric prioritar, deservită de un generator de rezervă pentru eventualitatea unei pene de curent

c

Sistem automat de control pentru operațiunile de pornire și de oprire, de eliminare a acidului uzat și de adăugare de acid proaspăt din epuratoare

BAT 139.   Pentru a reduce emisiile difuze în aer generate de topirea produselor finale din metal în cursul rafinării, BAT constă în utilizarea ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Cuptor închis cu presiune negativă |
| b | Amplasare, incinte și hote adecvate prevăzute cu extracție/ventilare eficientă |

Tehnică

a

Cuptor închis cu presiune negativă

b

Amplasare, incinte și hote adecvate prevăzute cu extracție/ventilare eficientă

1.6.1.2.   Emisii dirijate de pulberi

BAT 140.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer rezultate din toate operațiunile care produc pulberi, cum ar fi concasarea, cernerea, amestecarea, topirea, fuziunea, incinerarea, calcinarea, uscarea și rafinarea, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (111) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Filtru cu sac | Ar putea să nu fie aplicabilă în cazul gazelor reziduale cu conținut ridicat de seleniu volatilizat |
| b | Epurator umed în combinație cu un electrofiltru, care să permită recuperarea seleniului | Aplicabilă numai gazelor reziduale care conțin seleniu volatilizat (de exemplu, producția de metal Doré) |

Tehnică (111)

Aplicabilitate

a

Filtru cu sac

Ar putea să nu fie aplicabilă în cazul gazelor reziduale cu conținut ridicat de seleniu volatilizat

b

Epurator umed în combinație cu un electrofiltru, care să permită recuperarea seleniului

Aplicabilă numai gazelor reziduale care conțin seleniu volatilizat (de exemplu, producția de metal Doré)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 39.

Tabelul 39

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer rezultate din toate operațiunile care produc pulberi, cum ar fi concasarea, cernerea, amestecarea, topirea, fuziunea, incinerarea, calcinarea, uscarea și rafinarea

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (112) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (112)

Pulberi

2-5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.6.1.3.   Emisii de NOX

BAT 141.   Pentru a reduce emisiile de NOX în aer generate de procesele hidrometalurgice care presupun dizolvarea/percolarea cu acid azotic, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică (113) |
| --- | --- |
| a | Epurator alcalin cu sodă caustică |
| b | Epurare cu agenți de oxidare (de exemplu, oxigen, peroxid de hidrogen) și agenți reducători (de exemplu, acid azotic, uree) pentru recipientele implicate în operațiuni de hidrometalurgie cu potențialul de a genera concentrații ridicate de NOX Aceasta este aplicată adesea în combinație cu BAT 141 (a) |

Tehnică (113)

a

Epurator alcalin cu sodă caustică

b

Epurare cu agenți de oxidare (de exemplu, oxigen, peroxid de hidrogen) și agenți reducători (de exemplu, acid azotic, uree) pentru recipientele implicate în operațiuni de hidrometalurgie cu potențialul de a genera concentrații ridicate de NOX Aceasta este aplicată adesea în combinație cu BAT 141 (a)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 40.

Tabelul 40

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de NOX în aer generate de procesele hidrometalurgice care presupun dizolvarea/percolarea cu acid azotic

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (114) |
| --- | --- |
| NOX | 70-150 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (114)

NOX

70-150

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.6.1.4.   Emisii de dioxid de sulf

BAT 142.   Pentru a reduce emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) generate de operațiunile de topire și fuziune pentru producția de metal Doré, inclusiv operațiunile aferente de incinerare, calcinare și uscare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (115) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Injectarea de var în combinație cu un filtru cu sac | General aplicabilă |
| b | Epurator umed | Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:






  — | debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate) |

Tehnică (115)

Aplicabilitate

a

Injectarea de var în combinație cu un filtru cu sac

General aplicabilă

b

Epurator umed

Aplicabilitatea poate fi limitată în următoarele cazuri:

—

debit foarte ridicat al gazelor reziduale (date fiind cantitățile considerabile de deșeuri și de ape uzate generate)

| — | în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate) |
| --- | --- |

—

în zonele aride (dat fiind volumul mare de apă necesar, precum și nevoia tratării apelor uzate)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 41.

Tabelul 41

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate în instalația de acid sulfuric) generate de operațiunile de topire și fuziune pentru producția de metal Doré, inclusiv operațiunile aferente de incinerare, calcinare și uscare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (116) |
| --- | --- |
| SO2 | 50-480 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (116)

SO2

50-480

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 143.   Pentru a reduce emisiile de SO2 în aer provenite dintr-o operațiune hidrometalurgică, inclusiv operațiunile aferente de incinerare, calcinare și uscare, BAT constă în utilizarea unui epurator umed.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 42.

Tabelul 42

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de SO2 în aer provenite dintr-o operațiune hidrometalurgică, inclusiv operațiunile aferente de incinerare, calcinare și uscare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (117) |
| --- | --- |
| SO2 | 50-100 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (117)

SO2

50-100

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.6.1.5.   Emisii de HCl și Cl2

BAT 144.   Pentru a reduce emisiile de HCl și Cl2 în aer provenite dintr-o operațiune hidrometalurgică, inclusiv din operațiunile aferente de incinerare, calcinare și uscare, BAT constă în utilizarea unui epurator alcalin.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 43.

Tabelul 43

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru HCl și Cl2 în aer provenite dintr-o operațiune hidrometalurgică, inclusiv operațiunile aferente de incinerare, calcinare și uscare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (118) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 5-10 |
| Cl2 | 0,5-2 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (118)

HCl

≤ 5-10

Cl2

0,5-2

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.6.1.6.   Emisii de NH3

BAT 145.   Pentru a reduce emisiile de NH3 în aer provenite dintr-o operațiune hidrometalurgică prin utilizarea de amoniac sau de clorură de amoniu, BAT constă în utilizarea unui epurator umed cu acid sulfuric.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 44.

Tabelul 44

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de NH3 în aer provenite dintr-o operațiune hidrometalurgică prin utilizarea de amoniac sau de clorură de amoniu

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (119) |
| --- | --- |
| NH3 | 1-3 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (119)

NH3

1-3

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.6.1.7.   Emisiile de PCDD/F

BAT 146.   Pentru a reduce emisiile de PCDD/F în aer, provenite de la o operațiune de uscare a materiilor prime care conțin compuși organici, halogeni sau alți precursori de PCDD/F, de la o operațiune de incinerare și de la o operațiune de calcinare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Postarzător sau oxidant termic de regenerare (120) |
| b | Injectarea unui agent de adsorbție în combinație cu un sistem eficient de colectare a pulberilor (120) |
| c | Optimizarea arderii sau a condițiilor de proces pentru reducerea emisiilor de compuși organici (120) |
| d | Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C (120) |
| e | Stingere rapidă (120) |
| f | Distrugerea termică de PCDD/F în cuptor la temperaturi înalte (> 850 °C) |
| g | Utilizarea injectării de oxigen în zona superioară a cuptorului |
| h | Sistem de arzătoare interne (120) |

Tehnică

a

Postarzător sau oxidant termic de regenerare (120)

b

Injectarea unui agent de adsorbție în combinație cu un sistem eficient de colectare a pulberilor (120)

c

Optimizarea arderii sau a condițiilor de proces pentru reducerea emisiilor de compuși organici (120)

d

Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C (120)

e

Stingere rapidă (120)

f

Distrugerea termică de PCDD/F în cuptor la temperaturi înalte (> 850 °C)

g

Utilizarea injectării de oxigen în zona superioară a cuptorului

h

Sistem de arzătoare interne (120)

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 45.

Tabelul 45

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de PCDD/F în aer generate de operațiunile de uscare în cadrul cărora materiile prime conțin compuși organici, halogeni sau alți precursori ai PCDD/F, provenite de la o operațiune de incinerare, precum și dintr-o operațiune de calcinare

| Parametru | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (121) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,1 |

Parametru

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (121)

PCDD/F

≤ 0,1

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.6.2.   Protecția solului și a apelor subterane

BAT 147.   Pentru a preveni contaminarea solului și a apelor subterane, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea unor sisteme de drenaj etanșe |
| b | Utilizarea rezervoarelor cu pereți dubli sau amplasarea în zone cu îndiguire rezistentă |
| c | Utilizarea de pardoseli impermeabile și rezistente la acizi |
| d | Regulator de nivel automat pentru vasele în care au loc reacții |

Tehnică

a

Utilizarea unor sisteme de drenaj etanșe

b

Utilizarea rezervoarelor cu pereți dubli sau amplasarea în zone cu îndiguire rezistentă

c

Utilizarea de pardoseli impermeabile și rezistente la acizi

d

Regulator de nivel automat pentru vasele în care au loc reacții

1.6.3.   Generarea de ape uzate

BAT 148.   Pentru a preveni generarea de ape uzate, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Reciclarea lichidelor de epurare folosite/recuperate și a altor reactivi hidrometalurgici în procesul de percolare și în alte operațiuni de rafinare |
| b | Reciclarea soluțiilor rezultate din operațiunile de percolare, extracție și precipitare |

Tehnică

a

Reciclarea lichidelor de epurare folosite/recuperate și a altor reactivi hidrometalurgici în procesul de percolare și în alte operațiuni de rafinare

b

Reciclarea soluțiilor rezultate din operațiunile de percolare, extracție și precipitare

1.6.4.   Deșeuri

BAT 149.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Proces |
| --- | --- | --- |
| a | Recuperarea conținutului de metal din zgură, praf de filtru și reziduuri din sistemul de eliminare umedă a pulberilor | Producția Doré |
| b | Recuperarea seleniului colectat în gazele reziduale cu conținut de seleniu volatilizat din sistemul de eliminare umedă a pulberilor |
| c | Recuperarea argintului provenit din soluțiile de spălare a electrolitului folosit și a nămolului folosit | Rafinarea electrolitică a argintului |
| d | Recuperarea metalelor din reziduurile generate de purificarea electrolitică (de exemplu, ciment cu argint, reziduuri din cupru pe bază de carbonați) |
| e | Recuperarea de aur din electrolit, nămoluri și soluții provenite din procesele de percolare a aurului | Rafinarea electrolitică a aurului |
| f | Recuperarea metalelor din anozii uzați | Rafinarea electrolitică a aurului sau argintului |
| g | Recuperarea metalelor din grupa platinei din soluțiile îmbogățite cu metal din grupa platinei |
| h | Recuperarea metalelor din tratarea soluțiilor finale ale proceselor | Toate procesele |

Tehnică

Proces

a

Recuperarea conținutului de metal din zgură, praf de filtru și reziduuri din sistemul de eliminare umedă a pulberilor

Producția Doré

b

Recuperarea seleniului colectat în gazele reziduale cu conținut de seleniu volatilizat din sistemul de eliminare umedă a pulberilor

c

Recuperarea argintului provenit din soluțiile de spălare a electrolitului folosit și a nămolului folosit

Rafinarea electrolitică a argintului

d

Recuperarea metalelor din reziduurile generate de purificarea electrolitică (de exemplu, ciment cu argint, reziduuri din cupru pe bază de carbonați)

e

Recuperarea de aur din electrolit, nămoluri și soluții provenite din procesele de percolare a aurului

Rafinarea electrolitică a aurului

f

Recuperarea metalelor din anozii uzați

Rafinarea electrolitică a aurului sau argintului

g

Recuperarea metalelor din grupa platinei din soluțiile îmbogățite cu metal din grupa platinei

h

Recuperarea metalelor din tratarea soluțiilor finale ale proceselor

Toate procesele

1.7.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE FEROALIAJE

1.7.1.   Energie

BAT 150.   În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în recuperarea energiei din gazele de evacuare bogate în CO generate într-un cuptor cu arc electric scufundat închis sau într-un proces închis al pulberilor de plasmă, utilizând una dintre tehnicile indicate mai jos sau o combinație a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea unui cazan cu abur și a unor turbine pentru recuperarea conținutului de energie al gazelor de evacuare și producerea de energie electrică | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de prețurile la energie și de politica energetică a statului membru |
| b | Utilizarea directă a gazelor de evacuare sub formă de combustibil în cadrul procesului (de exemplu, pentru uscarea materiilor prime, preîncălzirea materialelor de încărcare, sinterizarea, încălzirea oalelor de turnare) | Se aplică numai în cazul în care există o cerere de căldură de proces |
| c | Utilizarea gazelor de evacuare sub formă de combustibili în instalații învecinate | Se aplică numai în cazul în care există o cerere viabilă din punct de vedere economic pentru acest tip de combustibil |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizarea unui cazan cu abur și a unor turbine pentru recuperarea conținutului de energie al gazelor de evacuare și producerea de energie electrică

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de prețurile la energie și de politica energetică a statului membru

b

Utilizarea directă a gazelor de evacuare sub formă de combustibil în cadrul procesului (de exemplu, pentru uscarea materiilor prime, preîncălzirea materialelor de încărcare, sinterizarea, încălzirea oalelor de turnare)

Se aplică numai în cazul în care există o cerere de căldură de proces

c

Utilizarea gazelor de evacuare sub formă de combustibili în instalații învecinate

Se aplică numai în cazul în care există o cerere viabilă din punct de vedere economic pentru acest tip de combustibil

BAT 151.   În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în recuperarea energiei din gazele fierbinți de evacuare generate într-un cuptor cu arc electric semiînchis, prin utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală și a unor turbine pentru recuperarea conținutului energetic din gazele de evacuare și producerea de energie electrică | Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de prețurile la energie și de politica energetică a statului membru |
| b | Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală pentru a produce apă caldă | Se aplică numai în cazul în care există o cerere justificată din punct de vedere economic |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală și a unor turbine pentru recuperarea conținutului energetic din gazele de evacuare și producerea de energie electrică

Aplicabilitatea poate fi limitată în funcție de prețurile la energie și de politica energetică a statului membru

b

Utilizarea unui cazan pe căldură reziduală pentru a produce apă caldă

Se aplică numai în cazul în care există o cerere justificată din punct de vedere economic

BAT 152.   În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în recuperarea de energie din gazele fierbinți de evacuare generate într-un cuptor cu arc electric semiînchis prin producerea de apă caldă.

Aplicabilitate

Se aplică numai în cazul în care există o cerere viabilă din punct de vedere economic pentru furnizarea de apă caldă.

1.7.2.   Emisii în aer

1.7.2.1.   Emisii difuze de pulberi

BAT 153.   Pentru a preveni sau a reduce și a colecta emisiile difuze în aer provenite de la evacuare și turnare, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea unui sistem de acoperire | Pentru instalațiile existente, aplicabilitatea depinde de configurația instalației |
| b | Evitarea turnării utilizând feroaliaje în stare lichidă | Se aplică doar atunci când consumatorul (de exemplu, producătorul de oțel) este integrat cu producătorul de feroaliaje |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizarea unui sistem de acoperire

Pentru instalațiile existente, aplicabilitatea depinde de configurația instalației

b

Evitarea turnării utilizând feroaliaje în stare lichidă

Se aplică doar atunci când consumatorul (de exemplu, producătorul de oțel) este integrat cu producătorul de feroaliaje

1.7.2.2.   Emisii dirijate de pulberi

BAT 154.   În vederea reducerii emisiilor de pulberi și de metal în aer generate de depozitarea, manipularea și transportul materialelor solide, precum și de operațiuni de pretratare cum ar fi dozarea, amestecarea, malaxarea și degresarea, precum și evacuarea, turnarea și ambalarea, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 46.

BAT 155.   În vederea reducerii emisiilor de pulberi și de metal în aer generate de concasare, brichetare, peletizare și sinterizare, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac sau a unui filtru cu sac în combinație cu alte tehnici.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea unui filtru cu sac poate fi limitată în cazul unor temperaturi ambientale scăzute (între – 20 °C și – 40 °C) și al unei umidități ridicate a gazelor reziduale, precum și în ceea ce privește concasarea CaSi din motive de siguranță (și anume pericol de explozie).

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 46.

BAT 156.   În vederea reducerii emisiilor de pulberi și de metal în aer rezultate în urma unui proces deschis sau semiînchis folosind un cuptor cu arc electric, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 46.

BAT 157.   În vederea reducerii emisiilor de pulberi și de metal în aer generate de un cuptor cu arc electric închis sau a unui proces închis cu pulbere de plasmă, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (122) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Epurator umed în combinație cu un electrofiltru | General aplicabilă |
| b | Filtru cu sac | General aplicabilă, cu excepția cazului în care există preocupări legate de siguranță în raport cu conținutul de CO și H2 din gazele de evacuare |

Tehnică (122)

Aplicabilitate

a

Epurator umed în combinație cu un electrofiltru

General aplicabilă

b

Filtru cu sac

General aplicabilă, cu excepția cazului în care există preocupări legate de siguranță în raport cu conținutul de CO și H2 din gazele de evacuare

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 46.

BAT 158.   În vederea reducerii emisiilor de pulberi și de metal în aer provenite de la un creuzet cu căptușeală refractară pentru producția de feromolibden și ferovanadiu, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 46.

Tabelul 46

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer generate de producția de feroaliaje

| Parametru | Proces | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Pulberi | — | depozitarea, manipularea și transportul materialelor solide |

Parametru

Proces

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pulberi

—

depozitarea, manipularea și transportul materialelor solide

| — | operațiuni de pretratare cum ar fi dozarea, amestecarea, malaxarea și degresarea |
| --- | --- |

—

operațiuni de pretratare cum ar fi dozarea, amestecarea, malaxarea și degresarea

| — | descărcarea, turnarea și ambalarea |
| --- | --- |

—

descărcarea, turnarea și ambalarea

2-5 (123)

Concasare, brichetare, peletizare și sinterizare

2-5 (124)
   (125)

Cuptor cu arc electric deschis sau semiînchis

2-5 (124)
   (126)
   (127)

| — | cuptor cu arc electric închis sau proces închis cu pulbere de plasmă |
| --- | --- |

—

cuptor cu arc electric închis sau proces închis cu pulbere de plasmă

| — | creuzet cu căptușeală refractară pentru producția de feromolibden și ferovanadiu |
| --- | --- |

—

creuzet cu căptușeală refractară pentru producția de feromolibden și ferovanadiu

2-5 (124)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.7.2.3.   Emisii de PCDD/F

BAT 159.   În vederea reducerii emisiilor de PCDD/F în aer provenite de la un cuptor de producere de feroaliaje, BAT constă în injectarea de adsorbanți și în utilizarea unui electrofiltru și/sau a unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 47.

Tabelul 47

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de PCDD/F în aer provenite de la un cuptor de producere de feroaliaje

| Parametru | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,05 (128) |

Parametru

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3)

PCDD/F

≤ 0,05 (128)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.7.2.4.   Emisiile de HAP și de compuși organici

BAT 160.   În vederea reducerii emisiilor de HAP și de compuși organici în aer provenite din degresarea șpanului de titan în cuptoare rotative, BAT constă în utilizarea unui oxidant termic.

1.7.3.   Deșeuri

BAT 161.   Pentru a reduce cantitățile de zgură trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea zgurii sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea zgurii, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea zgurii în aplicații din domeniul construcțiilor | Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de FeCr și SiMn cu emisii ridicate de carbon, al zgurilor provenite din recuperarea aliajelor din reziduurile de oțelărie și al zgurii standard de evacuare provenită din producția de FeMn și FeMo |
| b | Utilizarea zgurii ca nisip de sablare | Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de FeCr cu emisii ridicate de carbon |
| c | Utilizarea zgurii pentru produse refractare apte pentru turnare | Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de FeCr cu emisii ridicate de carbon |
| d | Utilizarea zgurii în procesul de fuziune | Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de silico-calciu |
| e | Utilizarea zgurii ca materie primă pentru producția de silico-mangan sau pentru alte aplicații metalurgice | Se aplică numai în cazul zgurii bogate (conținut ridicat de MnO) provenite din producția de FeMn |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizarea zgurii în aplicații din domeniul construcțiilor

Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de FeCr și SiMn cu emisii ridicate de carbon, al zgurilor provenite din recuperarea aliajelor din reziduurile de oțelărie și al zgurii standard de evacuare provenită din producția de FeMn și FeMo

b

Utilizarea zgurii ca nisip de sablare

Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de FeCr cu emisii ridicate de carbon

c

Utilizarea zgurii pentru produse refractare apte pentru turnare

Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de FeCr cu emisii ridicate de carbon

d

Utilizarea zgurii în procesul de fuziune

Se aplică numai în cazul zgurilor provenite din producția de silico-calciu

e

Utilizarea zgurii ca materie primă pentru producția de silico-mangan sau pentru alte aplicații metalurgice

Se aplică numai în cazul zgurii bogate (conținut ridicat de MnO) provenite din producția de FeMn

BAT 162.   Pentru a reduce cantitățile de pulberi și de nămol de filtru trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea pulberilor și a nămolurilor de filtru sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea pulberilor și a nămolurilor de filtru, utilizând una dintre tehnicile indicate mai jos sau o combinație a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate (129) |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea pulberilor de filtru în procesul de fuziune | Se aplică numai pentru pulberile de filtru rezultate din producția de FeCr și FeMo |
| b | Utilizarea pulberilor de filtru în producția de oțel inoxidabil | Se aplică numai în cazul pulberilor de filtru rezultate din operațiunile de concasare și sortare în producția de FeCr cu emisii ridicate de carbon |
| c | Utilizarea pulberilor de filtru și a nămolului ca un concentrat pentru alimentare | Se aplică numai în cazul pulberilor de filtru și al nămolurilor provenite de la epurarea gazelor reziduale generate de prăjirea Mo |
| d | Utilizarea pulberilor de filtru în alte industrii | Se aplică numai în cazul producției de FeMn, SiMn, FeNi și FeV |
| e | Utilizarea de microsilica drept aditiv în industria cimentului | Se aplică numai în cazul microsilica rezultat din producția de FeSi și Si |
| f | Utilizarea pulberilor și a nămolului de filtru în industria zincului | Se aplică numai în cazul pulberilor de cuptor și a nămolului provenit de la un epurator umed în urma recuperării reziduurilor de aliaj provenite de la oțelărie |

Tehnică

Aplicabilitate (129)

a

Utilizarea pulberilor de filtru în procesul de fuziune

Se aplică numai pentru pulberile de filtru rezultate din producția de FeCr și FeMo

b

Utilizarea pulberilor de filtru în producția de oțel inoxidabil

Se aplică numai în cazul pulberilor de filtru rezultate din operațiunile de concasare și sortare în producția de FeCr cu emisii ridicate de carbon

c

Utilizarea pulberilor de filtru și a nămolului ca un concentrat pentru alimentare

Se aplică numai în cazul pulberilor de filtru și al nămolurilor provenite de la epurarea gazelor reziduale generate de prăjirea Mo

d

Utilizarea pulberilor de filtru în alte industrii

Se aplică numai în cazul producției de FeMn, SiMn, FeNi și FeV

e

Utilizarea de microsilica drept aditiv în industria cimentului

Se aplică numai în cazul microsilica rezultat din producția de FeSi și Si

f

Utilizarea pulberilor și a nămolului de filtru în industria zincului

Se aplică numai în cazul pulberilor de cuptor și a nămolului provenit de la un epurator umed în urma recuperării reziduurilor de aliaj provenite de la oțelărie

1.8.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE NICHEL ȘI/SAU COBALT

1.8.1.   Energie

BAT 163.   În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea aerului îmbogățit cu oxigen în cuptoare de fuziune și convertoare cu oxigen |
| b | Utilizarea de cazane cu recuperare de căldură |
| c | Utilizarea gazelor de ardere generate în cuptor în cadrul procesului (de exemplu, pentru uscare) |
| d | Utilizarea de schimbătoare de căldură |

Tehnică

a

Utilizarea aerului îmbogățit cu oxigen în cuptoare de fuziune și convertoare cu oxigen

b

Utilizarea de cazane cu recuperare de căldură

c

Utilizarea gazelor de ardere generate în cuptor în cadrul procesului (de exemplu, pentru uscare)

d

Utilizarea de schimbătoare de căldură

1.8.2.   Emisii în aer

1.8.2.1.   Emisii difuze

BAT 164.   Pentru a reduce emisiile difuze de pulberi în aer provenite din încărcarea unui cuptor, BAT constă în utilizarea unor sisteme de benzi transportoare închise.

BAT 165.   Pentru a reduce emisiile difuze de pulberi în aer provenite din procesul de fuziune, BAT constă în utilizarea de jgheaburi acoperite și prevăzute cu hote conectate la un sistem de reducere a emisiilor.

BAT 166.   Pentru a reduce emisiile difuze de pulberi generate de procesele de prelucrare, BAT constă în operarea sub presiune negativă și în existența de hote conectate la un sistem de reducere a emisiilor.

BAT 167.   Pentru a reduce emisiile difuze rezultate din percolarea atmosferică și sub presiune, BAT constă în utilizarea ambelor tehnici indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Reactoare, decantoare și autoclave/vase sub presiune, etanșe sau închise |
| b | Utilizarea oxigenului sau a clorului în locul aerului în etapele de percolare |

Tehnică

a

Reactoare, decantoare și autoclave/vase sub presiune, etanșe sau închise

b

Utilizarea oxigenului sau a clorului în locul aerului în etapele de percolare

BAT 168.   Pentru a reduce emisiile difuze generate de rafinarea extracției cu solvenți, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Utilizarea de dispozitive de amestecare cu deformare redusă sau ridicată pentru solvent/amestecul apos |
| b | Utilizarea unor capace pentru mixer și separator |
| c | Utilizarea de rezervoare complet etanșe conectate la un sistem de reducere a emisiilor |

Tehnică

a

Utilizarea de dispozitive de amestecare cu deformare redusă sau ridicată pentru solvent/amestecul apos

b

Utilizarea unor capace pentru mixer și separator

c

Utilizarea de rezervoare complet etanșe conectate la un sistem de reducere a emisiilor

BAT 169.   Pentru a reduce emisiile difuze generate de extragerea electrolitică, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Colectarea și reutilizarea clorului gazos | Se aplică numai în cazul extragerii electrolitice pe bază de clorură |
| b | Utilizarea de granule de polistiren pentru acoperirea celulelor | General aplicabilă |
| c | Utilizarea de agenți de spumare pentru acoperirea celulelor cu un strat de spumă stabilă | Se aplică numai în cazul extragerii electrolitice pe bază de sulfat |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Colectarea și reutilizarea clorului gazos

Se aplică numai în cazul extragerii electrolitice pe bază de clorură

b

Utilizarea de granule de polistiren pentru acoperirea celulelor

General aplicabilă

c

Utilizarea de agenți de spumare pentru acoperirea celulelor cu un strat de spumă stabilă

Se aplică numai în cazul extragerii electrolitice pe bază de sulfat

BAT 170.   Pentru a reduce emisiile difuze generate de procesul de reducere a hidrogenului în producția de pulbere de nichel și nichel sub formă de brichete (procese sub presiune), BAT constă în utilizarea unui reactor etanș sau închis, a unui decantor și a unei autoclave/unui recipient sub presiune, a unei benzi transportoare pentru pulberi și a unui siloz pentru produse.

1.8.2.2.   Emisii dirijate de pulberi

BAT 171.   La procesarea minereurilor sulfidice, pentru a reduce emisiile de pulberi și de metal în aer generate de manipularea și depozitarea materiilor prime, de procesele de pretratare a materialelor (cum ar fi prepararea minereului și uscarea minereului/concentratului), încărcarea cuptorului, fuziune, procesare, rafinare termică și producerea de pulbere și de brichete de nichel, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac sau a unei combinații de electrofiltru și filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 48.

Tabelul 48

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisii de pulberi în aer generate de manipularea și depozitarea materiilor prime, de procesele de pretratare a materialelor (cum ar fi prepararea minereului și uscarea minereului/concentratului), încărcarea cuptorului, fuziune, procesare, rafinare termică și producerea de pulbere și de brichete de nichel, la procesarea minereurilor sulfidice

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (130) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (130)

Pulberi

2-5

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.8.2.3.   Emisii de nichel și de clor

BAT 172.   Pentru a reduce emisiile de nichel și de clor în aer, provenite din procesele de percolare atmosferică sau sub presiune, BAT constă în utilizarea unui epurator umed.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 49.

Tabelul 49

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru clor nichel și emisiile în aer generate de procesele de percolare atmosferică sau sub presiune

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (131) |
| --- | --- |
| Ni | ≤ 1 |
| Cl2 | ≤ 1 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (131)

Ni

≤ 1

Cl2

≤ 1

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 173.   Pentru a reduce emisiile de nichel în aer, provenite din procesul de rafinare a matei de nichel utilizând clorură ferică în prezența clorului, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 50.

Tabelul 50

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de nichel în aer provenite din procesul de rafinare a matei de nichel utilizând clorură ferică cu clor

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (132) |
| --- | --- |
| Ni | ≤ 1 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (132)

Ni

≤ 1

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.8.2.4.   Emisii de dioxid de sulf

BAT 174.   La procesarea minereurilor sulfidice, pentru a reduce emisiile de SO2 în aer (altele decât cele direcționate către instalația de acid sulfuric) provenite din procesele de fuziune și prelucrare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (133) |
| --- | --- |
| a | Injectarea de var, urmată de utilizarea unui filtru cu sac |
| b | Epurator umed |

Tehnică (133)

a

Injectarea de var, urmată de utilizarea unui filtru cu sac

b

Epurator umed

1.8.2.5.   Emisii de NH3

BAT 175.   Pentru a reduce emisiile de NH3 în aer provenite din producția de pulbere și de brichete de nichel, BAT constă în utilizarea unui epurator umed.

1.8.3.   Deșeuri

BAT 176.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Utilizarea zgurii granulate generate în cuptorul cu arc electric (utilizat în fuziune) ca abraziv sau ca material de construcții | Aplicabilitatea depinde de conținutul de metal al zgurii |
| b | Utilizarea pulberilor de gaze reziduale recuperate de la cuptorul cu arc electric (utilizat pentru fuziune) ca materie primă pentru producția de zinc | General aplicabilă |
| c | Utilizarea pulberilor de gaze reziduale rezultate din granularea matei, recuperate din cuptorul cu arc electric (utilizat pentru fuziune) ca materie primă pentru rafinarea/refuziunea nichelului | General aplicabilă |
| d | Utilizarea reziduurilor de sulf obținute după filtrarea matei în procesul de percolare pe bază de clor ca materie primă pentru producerea de acid sulfuric | General aplicabilă |
| e | Utilizarea de reziduuri de fier obținute după percolarea pe bază de sulfat ca materie pentru alimentarea topitoarei de nichel | Aplicabilitatea depinde de conținutul de metal din deșeuri |
| f | Utilizarea reziduurilor de carbonat de zinc obținute în urma rafinării extracției cu solvent, ca materii prime pentru producția de zinc | Aplicabilitatea depinde de conținutul de metal din deșeuri |
| g | Utilizarea reziduurilor de cupru obținute în urma percolării scurgerilor pe bază de sulfat și de clor, ca materie primă pentru producția de cupru | General aplicabilă |

Tehnică

Aplicabilitate

a

Utilizarea zgurii granulate generate în cuptorul cu arc electric (utilizat în fuziune) ca abraziv sau ca material de construcții

Aplicabilitatea depinde de conținutul de metal al zgurii

b

Utilizarea pulberilor de gaze reziduale recuperate de la cuptorul cu arc electric (utilizat pentru fuziune) ca materie primă pentru producția de zinc

General aplicabilă

c

Utilizarea pulberilor de gaze reziduale rezultate din granularea matei, recuperate din cuptorul cu arc electric (utilizat pentru fuziune) ca materie primă pentru rafinarea/refuziunea nichelului

General aplicabilă

d

Utilizarea reziduurilor de sulf obținute după filtrarea matei în procesul de percolare pe bază de clor ca materie primă pentru producerea de acid sulfuric

General aplicabilă

e

Utilizarea de reziduuri de fier obținute după percolarea pe bază de sulfat ca materie pentru alimentarea topitoarei de nichel

Aplicabilitatea depinde de conținutul de metal din deșeuri

f

Utilizarea reziduurilor de carbonat de zinc obținute în urma rafinării extracției cu solvent, ca materii prime pentru producția de zinc

Aplicabilitatea depinde de conținutul de metal din deșeuri

g

Utilizarea reziduurilor de cupru obținute în urma percolării scurgerilor pe bază de sulfat și de clor, ca materie primă pentru producția de cupru

General aplicabilă

1.9.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU PRODUCȚIA DE CARBON ȘI/SAU GRAFIT

1.9.1.   Emisii în aer

1.9.1.1.   Emisiile difuze

BAT 177.   Pentru a reduce emisiile difuze de HAP în aer generate de depozitarea, manipularea și transportul smoalei lichide, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică |
| --- | --- |
| a | Ventilarea rezervorului de depozitare a smoalei lichide |
| b | Condensarea prin intermediul răcirii externe și/sau interne cu aer și/sau al unor sisteme de apă (de exemplu, turnuri de climatizare), urmată de tehnici de filtrare (epuratoare sau electrofiltre de adsorbție) |
| c | Colectarea și transferul gazelor reziduale colectate către sistemele de reducere a emisiilor (epurare uscată sau oxidant termic/oxidant termic de regenerare) disponibile în alte etape ale procesului (de exemplu, amestecarea și formarea sau coacerea) |

Tehnică

a

Ventilarea rezervorului de depozitare a smoalei lichide

b

Condensarea prin intermediul răcirii externe și/sau interne cu aer și/sau al unor sisteme de apă (de exemplu, turnuri de climatizare), urmată de tehnici de filtrare (epuratoare sau electrofiltre de adsorbție)

c

Colectarea și transferul gazelor reziduale colectate către sistemele de reducere a emisiilor (epurare uscată sau oxidant termic/oxidant termic de regenerare) disponibile în alte etape ale procesului (de exemplu, amestecarea și formarea sau coacerea)

1.9.1.2.   Emisii de pulberi și de HAP

BAT 178.   Pentru a reduce emisiile de pulberi în aer generate de depozitarea, manipularea și transportarea cocsului și smoalei, precum și de procese mecanice (cum ar fi măcinarea), grafitizare și prelucrare, BAT constă în utilizarea unui filtru cu sac.

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 51.

Tabelul 51

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi și de BaP (ca indicator al HAP) în aer generate de depozitarea, manipularea și transportarea cocsului și smoalei, precum și de procese mecanice (cum ar fi măcinarea), grafitizare și prelucrare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (134) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-5 |
| BaP | ≤ 0,01 (135) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (134)

Pulberi

2-5

BaP

≤ 0,01 (135)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 179.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de HAP în aer provenite din producția de pastă netratată și de forme neîntărite, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (136) |
| --- | --- |
| a | Epurator uscat care utilizează cocsul ca agent adsorbant, cu sau fără prerăcire, urmat de un filtru cu sac |
| b | Filtru cu cocs |
| c | Oxidant termic de regenerare |
| d | Oxidant termic |

Tehnică (136)

a

Epurator uscat care utilizează cocsul ca agent adsorbant, cu sau fără prerăcire, urmat de un filtru cu sac

b

Filtru cu cocs

c

Oxidant termic de regenerare

d

Oxidant termic

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 52.

Tabelul 52

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi și de BaP (ca indicator al HAP) în aer provenite din producția de pastă netratată și de forme neîntărite

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (137) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-10 (138) |
| BaP | 0,001-0,01 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (137)

Pulberi

2-10 (138)

BaP

0,001-0,01

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 180.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de HAP în aer provenite de la coacere, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (139) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| a | Electrofiltru, în combinație cu o etapă de oxidare termică (de exemplu, oxidant termic de regenerare) atunci când se preconizează existența de compuși foarte volatili | General aplicabilă |
| b | Oxidant termic de regenerare, în combinație cu o pretratare (de exemplu, electrofiltru) în cazul unui conținut ridicat de pulberi în gazele de evacuare | General aplicabilă |
| c | Oxidant termic | Nu se aplică în cazul cuptoarelor circulare continue |

Tehnică (139)

Aplicabilitate

a

Electrofiltru, în combinație cu o etapă de oxidare termică (de exemplu, oxidant termic de regenerare) atunci când se preconizează existența de compuși foarte volatili

General aplicabilă

b

Oxidant termic de regenerare, în combinație cu o pretratare (de exemplu, electrofiltru) în cazul unui conținut ridicat de pulberi în gazele de evacuare

General aplicabilă

c

Oxidant termic

Nu se aplică în cazul cuptoarelor circulare continue

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 53.

Tabelul 53

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi și de BaP (ca indicator al HAP) în aer provenite de la coacere și recoacere

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (140) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-10 (141) |
| BaP | 0,005-0,015 (142)
   (143) |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (140)

Pulberi

2-10 (141)

BaP

0,005-0,015 (142)
   (143)

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

BAT 181.   Pentru a reduce emisiile de pulberi și de HAP în aer provenite din impregnare, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| | Tehnică (144) |
| --- | --- |
| a | Epurator uscat urmat de un filtru cu sac |
| b | Filtru cu cocs |
| c | Oxidant termic |

Tehnică (144)

a

Epurator uscat urmat de un filtru cu sac

b

Filtru cu cocs

c

Oxidant termic

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 54.

Tabelul 54

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de pulberi și de BaP (ca indicator al HAP) în aer provenite din impregnare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (145) |
| --- | --- |
| Pulberi | 2-10 |
| BaP | 0,001-0,01 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (145)

Pulberi

2-10

BaP

0,001-0,01

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.9.1.3.   Emisii de dioxid de sulf

BAT 182.   Pentru a reduce emisiile de SO2 în aer atunci când în proces se adaugă sulf, BAT constă în utilizarea unui epurator uscat și/sau umed.

1.9.1.4.   Emisii de compuși organici

BAT 183.   Pentru a reduce emisiile de compuși organici în aer, inclusiv de fenol și de formaldehidă, provenite din etapa de impregnare în cazul folosirii agenților speciali de impregnare, cum sunt rășinile și solvenții biodegradabili, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos.

| | Tehnică (146) |
| --- | --- |
| a | Oxidant termic de regenerare, în combinație cu un electrofiltru pentru etapele de amestecare, coacere și impregnare |
| b | Biofiltru și/sau epurator biologic pentru etapa de impregnare, în care se folosesc agenți speciali de impregnare, cum ar fi rășinile și solvenții biodegradabili |

Tehnică (146)

a

Oxidant termic de regenerare, în combinație cu un electrofiltru pentru etapele de amestecare, coacere și impregnare

b

Biofiltru și/sau epurator biologic pentru etapa de impregnare, în care se folosesc agenți speciali de impregnare, cum ar fi rășinile și solvenții biodegradabili

Nivelurile de emisii asociate BAT: a se vedea tabelul 55.

Tabelul 55

Nivelurile de emisii asociate BAT pentru emisiile de TCOV în aer provenite din amestecare, coacere și impregnare

| Parametru | BAT-AEL (mg/Nm3) (147)
   (148) |
| --- | --- |
| TVOC | ≤ 10-40 |

Parametru

BAT-AEL (mg/Nm3) (147)
   (148)

TVOC

≤ 10-40

Monitorizarea aferentă este indicată în BAT 10.

1.9.2.   Deșeuri

BAT 184.   Pentru a reduce cantitatea de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constă în organizarea operațiunilor de la fața locului astfel încât să se faciliteze reutilizarea reziduurilor de proces sau, dacă acest lucru nu este posibil, reciclarea reziduurilor de proces, inclusiv prin refolosirea sau reciclarea carbonului și a altor reziduuri provenite din procesele de producție din cadrul procesului sau din alte procese externe.

1.10.   DESCRIEREA TEHNICILOR

1.10.1.   Emisii în aer

Tehnicile descrise mai jos sunt grupate în funcție de principalul poluant (principalii poluanți) pe care îl (îi) reduc.

1.10.1.1.   Emisii de pulberi

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Filtru cu sac | Filtrele cu saci, denumite adesea filtre textile, sunt construite dintr-un material poros țesut sau din pâslă, prin care trec gazele în vederea eliminării particulelor. Utilizarea unui filtru cu sac necesită o selecție a materialului textil potrivit pentru caracteristicile gazelor reziduale și pentru temperatura maximă de funcționare. |
| Electrofiltru (ESP) | Electrofiltrele acționează astfel încât particulele sunt încărcate și separate sub influența unui câmp electric. Sunt capabile să funcționeze într-o gamă largă de condiții. În cazul electrofiltrelor uscate, materialul colectat este îndepărtat prin mijloace mecanice (de exemplu, prin agitare, vibrații, aer comprimat), în timp ce, în cazul celor umede, se clătește cu un lichid potrivit, de obicei apă. |
| Epurator umed | Epurarea umedă implică separarea pulberilor prin amestecare intensă cu apă a gazului epurat, de obicei împreună cu eliminarea particulelor grosiere prin utilizarea forței centrifuge. Pulberile eliminate sunt colectate în partea de jos a epuratorului. În plus, pot fi eliminate substanțe cum ar fi SO2, NH3, anumiți COV și metale grele. |

Tehnică

Descriere

Filtru cu sac

Filtrele cu saci, denumite adesea filtre textile, sunt construite dintr-un material poros țesut sau din pâslă, prin care trec gazele în vederea eliminării particulelor. Utilizarea unui filtru cu sac necesită o selecție a materialului textil potrivit pentru caracteristicile gazelor reziduale și pentru temperatura maximă de funcționare.

Electrofiltru (ESP)

Electrofiltrele acționează astfel încât particulele sunt încărcate și separate sub influența unui câmp electric. Sunt capabile să funcționeze într-o gamă largă de condiții. În cazul electrofiltrelor uscate, materialul colectat este îndepărtat prin mijloace mecanice (de exemplu, prin agitare, vibrații, aer comprimat), în timp ce, în cazul celor umede, se clătește cu un lichid potrivit, de obicei apă.

Epurator umed

Epurarea umedă implică separarea pulberilor prin amestecare intensă cu apă a gazului epurat, de obicei împreună cu eliminarea particulelor grosiere prin utilizarea forței centrifuge. Pulberile eliminate sunt colectate în partea de jos a epuratorului. În plus, pot fi eliminate substanțe cum ar fi SO2, NH3, anumiți COV și metale grele.

1.10.1.2.   Emisii de NOX

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Arzător cu emisii reduse de NOX | Arzătoarele cu emisii reduse de NOX diminuează formarea de NOX prin reducerea temperaturii de vârf a flăcării, întârziind, dar finalizând arderea și intensificând transferul de căldură (emisivitate mărită a flăcării). Arzătoarele cu emisii extrem de reduse de NOX includ eșalonarea arderii (aer/combustibil) și recircularea gazelor de ardere |
| Arzătorul cu oxicombustibil | Tehnica presupune înlocuirea aerului de ardere cu oxigen, având drept consecință eliminarea/reducerea formării termice de NOX generat de azotul care intră în cuptor. Conținutul de azot rezidual din cuptor depinde de puritatea oxigenul furnizat, de calitatea combustibilului și de posibila pătrundere a aerului |
| Recircularea gazelor de ardere | Acest lucru presupune reinjectarea gazelor de ardere din cuptor în flacără pentru a reduce conținutul de oxigen și, prin urmare, temperatura flăcării. Utilizarea de arzătoare speciale se bazează pe recircularea internă a gazelor de ardere care răcesc baza flăcărilor și reduc conținutul de oxigen în partea cea mai fierbinte a flăcărilor |

Tehnică

Descriere

Arzător cu emisii reduse de NOX

Arzătoarele cu emisii reduse de NOX diminuează formarea de NOX prin reducerea temperaturii de vârf a flăcării, întârziind, dar finalizând arderea și intensificând transferul de căldură (emisivitate mărită a flăcării). Arzătoarele cu emisii extrem de reduse de NOX includ eșalonarea arderii (aer/combustibil) și recircularea gazelor de ardere

Arzătorul cu oxicombustibil

Tehnica presupune înlocuirea aerului de ardere cu oxigen, având drept consecință eliminarea/reducerea formării termice de NOX generat de azotul care intră în cuptor. Conținutul de azot rezidual din cuptor depinde de puritatea oxigenul furnizat, de calitatea combustibilului și de posibila pătrundere a aerului

Recircularea gazelor de ardere

Acest lucru presupune reinjectarea gazelor de ardere din cuptor în flacără pentru a reduce conținutul de oxigen și, prin urmare, temperatura flăcării. Utilizarea de arzătoare speciale se bazează pe recircularea internă a gazelor de ardere care răcesc baza flăcărilor și reduc conținutul de oxigen în partea cea mai fierbinte a flăcărilor

1.10.1.3.   Emisii de SO2, HCl și HF

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Scruber uscat sau semiuscat | În fluxul de gaze reziduale sunt introduse și dispersate pulberea uscată sau o suspensie/soluție a unui reactiv alcalin (de exemplu, var sau bicarbonat de sodiu). Materialul reacționează cu speciile gazoase acide (de exemplu, SO2) pentru a forma un solid care este eliminat prin filtrare (filtru cu saci sau electrofiltru). Utilizarea unui turn de reacție îmbunătățește eficiența sistemului de epurare în ceea ce privește îndepărtarea particulelor. De asemenea, se poate realiza adsorbția prin folosirea unor coloane cu umplutură (de exemplu, filtru cu cocs).
  Pentru instalațiile existente, performanțele depind de parametrii de proces cum ar fi temperatura (minimum 60 °C), conținutul de umiditate, durata de contact, fluctuațiile gazelor și capacitatea sistemului de filtrare a pulberilor (de exemplu, filtru cu sac) de a face față sarcinii suplimentare de pulberi. |
| Epurator umed | În procesul de epurare umedă, compușii gazoși se dizolvă într-o soluție de epurare (de exemplu, o soluție alcalină care conține var, NaOH sau H2O2). În aval de epurarea umedă, gazele reziduale sunt saturate cu apă și se realizează o separare a picăturilor înainte de eliminarea gazelor reziduale. Lichidul rezultat este tratat în continuare printr-un proces pentru ape uzate, iar materia insolubilă este colectată prin sedimentare sau filtrare.
  Pentru instalațiile existente, această tehnică poate necesita un spațiu amplu disponibil |
| Utilizarea de combustibili cu conținut redus de sulf | Utilizarea gazului natural sau a păcurii cu conținut scăzut de sulf reduce emisiile de SO2 și SO3 rezultate din oxidarea sulfului din combustibil în timpul arderii |
| Sistem de absorbție/desorbție bazat pe polieter | Un solvent bazat pe polieter este utilizat pentru a absorbi selectiv SO2 din gazele de evacuare. Ulterior, SO2 absorbit este izolat în altă coloană, solventul fiind complet regenerat. SO2 izolat este utilizat pentru producerea de SO2 lichid sau de acid sulfuric. |

Tehnică

Descriere

Scruber uscat sau semiuscat

În fluxul de gaze reziduale sunt introduse și dispersate pulberea uscată sau o suspensie/soluție a unui reactiv alcalin (de exemplu, var sau bicarbonat de sodiu). Materialul reacționează cu speciile gazoase acide (de exemplu, SO2) pentru a forma un solid care este eliminat prin filtrare (filtru cu saci sau electrofiltru). Utilizarea unui turn de reacție îmbunătățește eficiența sistemului de epurare în ceea ce privește îndepărtarea particulelor. De asemenea, se poate realiza adsorbția prin folosirea unor coloane cu umplutură (de exemplu, filtru cu cocs).

Pentru instalațiile existente, performanțele depind de parametrii de proces cum ar fi temperatura (minimum 60 °C), conținutul de umiditate, durata de contact, fluctuațiile gazelor și capacitatea sistemului de filtrare a pulberilor (de exemplu, filtru cu sac) de a face față sarcinii suplimentare de pulberi.

Epurator umed

În procesul de epurare umedă, compușii gazoși se dizolvă într-o soluție de epurare (de exemplu, o soluție alcalină care conține var, NaOH sau H2O2). În aval de epurarea umedă, gazele reziduale sunt saturate cu apă și se realizează o separare a picăturilor înainte de eliminarea gazelor reziduale. Lichidul rezultat este tratat în continuare printr-un proces pentru ape uzate, iar materia insolubilă este colectată prin sedimentare sau filtrare.

Pentru instalațiile existente, această tehnică poate necesita un spațiu amplu disponibil

Utilizarea de combustibili cu conținut redus de sulf

Utilizarea gazului natural sau a păcurii cu conținut scăzut de sulf reduce emisiile de SO2 și SO3 rezultate din oxidarea sulfului din combustibil în timpul arderii

Sistem de absorbție/desorbție bazat pe polieter

Un solvent bazat pe polieter este utilizat pentru a absorbi selectiv SO2 din gazele de evacuare. Ulterior, SO2 absorbit este izolat în altă coloană, solventul fiind complet regenerat. SO2 izolat este utilizat pentru producerea de SO2 lichid sau de acid sulfuric.

1.10.1.4.   Emisii de mercur

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Adsorbția pe cărbune activat | Acest proces se bazează pe adsorbția de mercur cu ajutorul cărbunelui activat. Atunci când suprafața a adsorbit cantitatea maximă posibilă, conținutul este desorbit în cadrul procesului de regenerare a adsorbantului. |
| Adsorbția cu seleniu | Acest proces se bazează pe utilizarea unei sfere cu înveliș de seleniu în strat compact. Seleniul roșu amorf reacționează cu mercurul din gaz, formând HgSe. Filtrul este apoi tratat pentru regenerarea seleniului. |

Tehnică

Descriere

Adsorbția pe cărbune activat

Acest proces se bazează pe adsorbția de mercur cu ajutorul cărbunelui activat. Atunci când suprafața a adsorbit cantitatea maximă posibilă, conținutul este desorbit în cadrul procesului de regenerare a adsorbantului.

Adsorbția cu seleniu

Acest proces se bazează pe utilizarea unei sfere cu înveliș de seleniu în strat compact. Seleniul roșu amorf reacționează cu mercurul din gaz, formând HgSe. Filtrul este apoi tratat pentru regenerarea seleniului.

1.10.1.5.   Emisii de COV, HAP și PCDD/F

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Postarzător sau oxidant termic | Sistemul de ardere în care poluantul din fluxul gazelor de evacuare reacționează cu oxigenul într-un mediu cu temperatură controlată pentru a crea o reacție de oxidare. |
| Oxidant termic de regenerare | Sistem de ardere care utilizează un proces de regenerare pentru a valorifica energia termică din compușii de gaz și carbon prin utilizarea de paturi de sprijin refractare. Este necesar un sistem multiplu pentru a schimba direcția fluxului de gaz în vederea curățării patului. Este cunoscut și sub denumirea de postarzător regenerativ. |
| Oxidant termic de catalizare | Sistem de ardere în care descompunerea se realizează pe o suprafață metalică catalizatoare la temperaturi mai scăzute, de regulă, cuprinse între 350 °C și 400 °C. Este cunoscut și sub denumirea de postarzător catalitic. |
| Biofiltru | Acesta constă dintr-un strat de material organic sau inert în care poluanții din fluxurile de gaze reziduale sunt oxidați biologic de microorganisme |
| Epurator biologic | Acesta combină epurarea umedă a gazelor (absorbție) și biodegradarea, apa de epurare conținând o populație de microorganisme care oxidează componentele nocive ale gazelor. |
| Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate. | Materiile prime sunt selectate astfel încât cuptorul și sistemul de reducere a emisiilor, utilizate pentru atingerea performanțelor de reducere necesare să poată trata în mod corespunzător contaminanții conținuți în materiile cu care se va realiza alimentarea |
| Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici | O bună amestecare a aerului sau a oxigenului și a conținutului de carbon, controlul temperaturii gazelor și timpul de rezidență la temperaturi înalte pentru oxidarea carbonului organic care cuprinde PCDD/F. Tehnica poate include, de asemenea, utilizarea de aer îmbogățit sau de oxigen pur |
| Utilizarea de sisteme de încărcare, pentru cuptoare semiînchise, care să realizeze mici adăugări de materii prime | Se adaugă cantități mici de materii prime în cuptoarele semiînchise pentru a reduce efectul de răcire a cuptorului în timpul încărcării. Astfel se menține o temperatură mai mare a gazului și se împiedică o nouă formare de PCDD/F |
| Sistem de arzătoare interne | Gazul de evacuare este direcționat prin flacăra arzătorului și carbonul organic este transformat, împreună cu oxigenul, în CO2. |
| Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C | Prezența pulberilor la temperaturi de peste 250 °C favorizează formarea de PCDD/F prin sinteză de novo |
| Injectarea de agenți de adsorbție în combinație cu sisteme eficiente de colectare a pulberilor | PCDD/F este adsorbit în pulberi și, prin urmare, emisiile se pot reduce cu ajutorul unui sistem eficient de filtrare a pulberilor. Utilizarea unui agent de adsorbție specific promovează acest proces și reduce emisiile de PCDD/F |
| Stingere rapidă | Sinteza de novo de PCDD/F este împiedicată prin răcirea rapidă a gazelor de la 400 °C la 200 °C |

Tehnică

Descriere

Postarzător sau oxidant termic

Sistemul de ardere în care poluantul din fluxul gazelor de evacuare reacționează cu oxigenul într-un mediu cu temperatură controlată pentru a crea o reacție de oxidare.

Oxidant termic de regenerare

Sistem de ardere care utilizează un proces de regenerare pentru a valorifica energia termică din compușii de gaz și carbon prin utilizarea de paturi de sprijin refractare. Este necesar un sistem multiplu pentru a schimba direcția fluxului de gaz în vederea curățării patului. Este cunoscut și sub denumirea de postarzător regenerativ.

Oxidant termic de catalizare

Sistem de ardere în care descompunerea se realizează pe o suprafață metalică catalizatoare la temperaturi mai scăzute, de regulă, cuprinse între 350 °C și 400 °C. Este cunoscut și sub denumirea de postarzător catalitic.

Biofiltru

Acesta constă dintr-un strat de material organic sau inert în care poluanții din fluxurile de gaze reziduale sunt oxidați biologic de microorganisme

Epurator biologic

Acesta combină epurarea umedă a gazelor (absorbție) și biodegradarea, apa de epurare conținând o populație de microorganisme care oxidează componentele nocive ale gazelor.

Selectarea și alimentarea cu materii prime în funcție de cuptor și de tehnicile de reducere a emisiilor utilizate.

Materiile prime sunt selectate astfel încât cuptorul și sistemul de reducere a emisiilor, utilizate pentru atingerea performanțelor de reducere necesare să poată trata în mod corespunzător contaminanții conținuți în materiile cu care se va realiza alimentarea

Optimizarea condițiilor de ardere pentru a reduce emisiile de compuși organici

O bună amestecare a aerului sau a oxigenului și a conținutului de carbon, controlul temperaturii gazelor și timpul de rezidență la temperaturi înalte pentru oxidarea carbonului organic care cuprinde PCDD/F. Tehnica poate include, de asemenea, utilizarea de aer îmbogățit sau de oxigen pur

Utilizarea de sisteme de încărcare, pentru cuptoare semiînchise, care să realizeze mici adăugări de materii prime

Se adaugă cantități mici de materii prime în cuptoarele semiînchise pentru a reduce efectul de răcire a cuptorului în timpul încărcării. Astfel se menține o temperatură mai mare a gazului și se împiedică o nouă formare de PCDD/F

Sistem de arzătoare interne

Gazul de evacuare este direcționat prin flacăra arzătorului și carbonul organic este transformat, împreună cu oxigenul, în CO2.

Evitarea sistemelor de evacuare cu acumulare mare de pulberi la temperaturi > 250 °C

Prezența pulberilor la temperaturi de peste 250 °C favorizează formarea de PCDD/F prin sinteză de novo

Injectarea de agenți de adsorbție în combinație cu sisteme eficiente de colectare a pulberilor

PCDD/F este adsorbit în pulberi și, prin urmare, emisiile se pot reduce cu ajutorul unui sistem eficient de filtrare a pulberilor. Utilizarea unui agent de adsorbție specific promovează acest proces și reduce emisiile de PCDD/F

Stingere rapidă

Sinteza de novo de PCDD/F este împiedicată prin răcirea rapidă a gazelor de la 400 °C la 200 °C

1.10.2.   Emisii în apă

| Tehnici | Descriere |
| --- | --- |
| Precipitare chimică | Conversia unei substanțe poluante dizolvate într-un compus insolubil prin adăugarea de precipitate chimice. Precipitatele solide formate sunt separate ulterior prin sedimentare, flotație sau filtrare. Dacă este necesar, această etapă poate fi urmată de ultrafiltrare sau de osmoză inversă. Substanțe chimice tipice utilizate pentru precipitarea metalelor sunt varul, hidroxidul de sodiu și sulfura de sodiu. |
| Sedimentare | Separarea particulelor în suspensie și a materiilor în suspensie prin decantare gravitațională |
| Flotație | Separarea particulelor solide sau lichide de apele uzate prin atașarea lor la bule fine de gaz, de obicei aer. Particulele plutitoare se acumulează la suprafața apei și se colectează cu spumiere |
| Filtrare | Separarea particulelor solide de apele uzate prin trecerea acestora printr-un mediu poros. Cel mai utilizat mediul de filtrare este nisipul. |
| Ultrafiltrare | Proces de filtrare prin care, ca mediu de filtrare, se folosesc membrane cu pori cu dimensiunea de aproximativ 10 μm |
| Filtrare cu cărbune activat | Proces de filtrare prin care cărbunele activat este utilizat ca mediu de filtrare. |
| Osmoză inversă | Un proces pe bază de membrane, prin care se aplică o diferență de presiune între compartimente separate de membrane, ceea ce determină curgerea apei dinspre soluția mai concentrată spre o soluție cu o concentrație mai mică. |

Tehnici

Descriere

Precipitare chimică

Conversia unei substanțe poluante dizolvate într-un compus insolubil prin adăugarea de precipitate chimice. Precipitatele solide formate sunt separate ulterior prin sedimentare, flotație sau filtrare. Dacă este necesar, această etapă poate fi urmată de ultrafiltrare sau de osmoză inversă. Substanțe chimice tipice utilizate pentru precipitarea metalelor sunt varul, hidroxidul de sodiu și sulfura de sodiu.

Sedimentare

Separarea particulelor în suspensie și a materiilor în suspensie prin decantare gravitațională

Flotație

Separarea particulelor solide sau lichide de apele uzate prin atașarea lor la bule fine de gaz, de obicei aer. Particulele plutitoare se acumulează la suprafața apei și se colectează cu spumiere

Filtrare

Separarea particulelor solide de apele uzate prin trecerea acestora printr-un mediu poros. Cel mai utilizat mediul de filtrare este nisipul.

Ultrafiltrare

Proces de filtrare prin care, ca mediu de filtrare, se folosesc membrane cu pori cu dimensiunea de aproximativ 10 μm

Filtrare cu cărbune activat

Proces de filtrare prin care cărbunele activat este utilizat ca mediu de filtrare.

Osmoză inversă

Un proces pe bază de membrane, prin care se aplică o diferență de presiune între compartimente separate de membrane, ceea ce determină curgerea apei dinspre soluția mai concentrată spre o soluție cu o concentrație mai mică.

1.10.3.   Altele

| Tehnici | Descriere |
| --- | --- |
| Separator de picături | Separatoarele de picături sunt dispozitive de filtrare care elimină picăturile lichide antrenate dintr-un flux de gaze. Acestea constau dintr-o structură țesută de fire din metal sau plastic, cu o suprafață specifică de mari dimensiuni. Prin impulsul dat de mișcare, picăturile mici prezente în fluxul de gaz se lovesc de fire și formează picături mai mari. |
| Sistem centrifugal | Sistemele centrifugale utilizează inerția pentru a elimina picăturile mici din fluxurile de gaz prin aplicarea de forțe centrifuge. |
| Sistem cu aspirație stimulată | Sisteme proiectate să modifice capacitatea de extracție a ventilatorului în funcție de sursele de fum, care variază pe parcursul ciclurilor de încărcare, topire și evacuare. Controlul automat al intensității arderii în timpul încărcării este folosit, de asemenea, pentru a asigura un nivel minim de flux de gaz în timpul operațiunilor care se realizează cu ușa cuptorului deschisă. |
| Centrifugarea șpanului | Centrifugarea este o metodă mecanică de separare a uleiului de șpan. Pentru a spori viteza procesului de sedimentare, se aplică o forță de centrifugare, uleiul fiind astfel separat de șpan. |
| Uscarea șpanului | Procesul de uscare a șpanului utilizează un tambur rotativ încălzit indirect. Pentru a elimina uleiul, are loc un proces pirolitic la o temperatură cuprinsă între 300 °C și 400 °C. |
| Ușa etanșă a cuptorului și etanșeizarea ușii cuptorului | Ușa cuptorului are menirea de a oferi o etanșeizare eficientă care să prevină scurgerile de emisii difuze și să mențină o presiune pozitivă în interiorul cuptorului în etapa de fuziune/topire |

Tehnici

Descriere

Separator de picături

Separatoarele de picături sunt dispozitive de filtrare care elimină picăturile lichide antrenate dintr-un flux de gaze. Acestea constau dintr-o structură țesută de fire din metal sau plastic, cu o suprafață specifică de mari dimensiuni. Prin impulsul dat de mișcare, picăturile mici prezente în fluxul de gaz se lovesc de fire și formează picături mai mari.

Sistem centrifugal

Sistemele centrifugale utilizează inerția pentru a elimina picăturile mici din fluxurile de gaz prin aplicarea de forțe centrifuge.

Sistem cu aspirație stimulată

Sisteme proiectate să modifice capacitatea de extracție a ventilatorului în funcție de sursele de fum, care variază pe parcursul ciclurilor de încărcare, topire și evacuare. Controlul automat al intensității arderii în timpul încărcării este folosit, de asemenea, pentru a asigura un nivel minim de flux de gaz în timpul operațiunilor care se realizează cu ușa cuptorului deschisă.

Centrifugarea șpanului

Centrifugarea este o metodă mecanică de separare a uleiului de șpan. Pentru a spori viteza procesului de sedimentare, se aplică o forță de centrifugare, uleiul fiind astfel separat de șpan.

Uscarea șpanului

Procesul de uscare a șpanului utilizează un tambur rotativ încălzit indirect. Pentru a elimina uleiul, are loc un proces pirolitic la o temperatură cuprinsă între 300 °C și 400 °C.

Ușa etanșă a cuptorului și etanșeizarea ușii cuptorului

Ușa cuptorului are menirea de a oferi o etanșeizare eficientă care să prevină scurgerile de emisii difuze și să mențină o presiune pozitivă în interiorul cuptorului în etapa de fuziune/topire

---

(1)  Pentru seturile de procese, poate fi utilizată valoarea medie a unui număr reprezentativ de măsurători efectuate pe întreaga perioadă de desfășurare a setului sau rezultatul unei măsurători efectuate pe întreaga perioadă de desfășurare a setului.

(2)  Pentru debite discontinue, poate fi utilizată o altă procedură de prelevare, care furnizează rezultate reprezentative (de exemplu, prelevarea spontană).

(3)  Pentru sursele de emisii în volum semnificativ, BAT constă în măsurători continue sau, dacă nu se poate efectua o măsurare continuă, în monitorizarea periodică mai frecventă.

(4)  Pentru sursele mici (< 10 000 Nm3/h) de emisii de pulberi rezultate din depozitarea și manipularea materiilor prime, monitorizarea s-ar putea efectua prin măsurarea parametrilor surogat (cum ar fi căderea de presiune).

(5)  Metalele care se monitorizează depind de compoziția materiilor prime utilizate.

(6)  În ceea ce privește BAT 69 (a), se poate utiliza bilanțul masic pentru a calcula emisiile de SO2 pe baza măsurării conținutului de sulf din fiecare lot de anozi consumat.

(7)  Dacă este relevant, având în vedere factori precum conținutul de compuși organici halogenați din materiile prime utilizate, evoluția temperaturii etc.

(8)  Monitorizarea este relevantă dacă materiile prime conțin sulf.

(9)  Monitorizarea ar putea să nu fie relevantă pentru procesele hidrometalurgice.

(10)  Dacă este relevant, având în vedere conținutul de compuși organici din materiile prime utilizate.

(11)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(12)  Ca medie zilnică sau ca medie pe perioada de prelevare a probelor

(13)  Cu excepția proceselor care folosesc cuptoare Waeltz, valorile inferioare sunt asociate cu utilizarea adsorbanților (de exemplu, cărbune activ, seleniu) în combinație cu filtrarea pulberilor

(14)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(15)  Frecvența monitorizării poate fi adaptată dacă seriile de date demonstrează în mod clar că emisiile sunt suficient de stabile.

(16)  
  Notă:
  „Alte metale neferoase” reprezintă producția de metale neferoase, altele decât cele menționate în mod specific în secțiunile 1.2-1.8.

(17)  Metalele monitorizate depind de compoziția materiilor prime utilizate.

(18)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(19)  În cazul unui conținut ridicat de arsen în materialul introdus în instalație, BAT-AEL pot fi de până la 0,2 mg/l.

(20)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(21)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(22)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(23)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(24)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(25)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(26)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(27)  Ca medie zilnică.

(28)  Emisiile de pulberi ar trebui să tindă spre limita inferioară a intervalului dacă emisiile de metale grele depășesc următoarele niveluri: 1 mg/Nm3 pentru plumb, 1 mg/Nm3 pentru cupru, 0,05 mg/Nm3 pentru arsen, 0,05 mg/Nm3 pentru cadmiu.

(29)  Dacă concentratele utilizate au un conținut ridicat de carbon organic (de exemplu, aproximativ 10 wt-%), se preconizează emisii de până la 10 mg/Nm3.

(30)  Emisiile de pulberi ar trebui să tindă spre limita inferioară a intervalului atunci când emisiile de plumb depășesc 1 mg/Nm3.

(31)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea filtrului cu sac.

(32)  Emisiile de pulberi ar trebui să tindă spre limita inferioară a intervalului dacă emisiile de cupru depășesc 1 mg/Nm3.

(33)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(34)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(35)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui oxidant termic de regenerare.

(36)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(37)  Ca medie pe o perioadă de eșantionare de minimum șase ore.

(38)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(39)  În cazul utilizării unui epurator umed sau a unui concentrat cu un conținut redus de sulf, BAT-AEL pot fi de până la 350 mg/Nm3.

(40)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(41)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(42)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(43)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(44)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(45)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(46)  Ca medie zilnică.

(47)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(48)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(49)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(50)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(51)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(52)  Ca masă de poluant emis pe parcursul unui an din camera de electroliză împărțită la masa de aluminiu lichid produs în decursul aceluiași an.

(53)  Prezentele BAT-AEL nu se aplică în cazul instalațiilor care, din cauza configurației, nu pot măsura emisiile la acoperiș.

(54)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(55)  Ca o medie a probelor obținute pe parcursul unui an.

(56)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea filtrului cu sac.

(57)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(58)  Ca masă de poluant emis pe parcursul unui an, împărțită la masa aluminiului lichid produs în același an.

(59)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui epurator umed. Limita superioară a intervalului este asociată cu utilizarea de anozi cu conținut redus de sulf.

(60)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(61)  Tehnica este descrisă în secțiunea 1.10.

(62)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(63)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(64)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(65)  Pentru cuptoarele concepute pentru utilizarea exclusivă de materii prime necontaminate și care chiar le utilizează, pentru care cantitatea de emisii de pulberi este mai mică de 1 kg/h, limita superioară a intervalului este de 25 mg/Nm3 ca medie a probelor obținute pe parcursul unui an.

(66)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(67)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(68)  Ca medie pe parcursul unei perioade de eșantionare de minimum șase ore.

(69)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(70)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare. Pentru rafinarea realizată cu substanțe chimice care conțin clor, BAT-AEL se referă la concentrația medie în timpul clorinării.

(71)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare. Pentru rafinarea realizată cu substanțe chimice care conțin clor, BAT-AEL se referă la concentrația medie pe durata clorinării.

(72)  Se aplică numai la emisiile provenite din procesele de rafinare realizate cu substanțe chimice care conțin clor.

(73)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(74)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(75)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(76)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(77)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(78)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(79)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(80)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(81)  Se așteaptă ca emisiile de pulberi să tindă spre limita inferioară a intervalului dacă emisiile depășesc următoarele niveluri: 1 mg/Nm3 pentru cupru, 0,05 mg/Nm3 pentru arsen, 0,05 mg/Nm3 pentru cadmiu.

(82)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(83)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(84)  Se așteaptă ca emisiile de pulberi să tindă spre limita inferioară a intervalului dacă emisiile depășesc următoarele niveluri: 1 mg/Nm3 pentru cupru, 1 mg/Nm3 pentru stibiu, 0,05 mg/Nm3 pentru arsen, 0,05 mg/Nm3 pentru cadmiu.

(85)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(86)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(87)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(88)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(89)  Ca medie pe parcursul unei perioade de eșantionare de minimum șase ore.

(90)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(91)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(92)  Atunci când nu pot fi aplicate epuratoare umede, limita superioară a intervalului este de 500 mg/Nm3.

(93)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(94)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(95)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(96)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(97)  În cazul în care nu se poate aplica un filtru cu sac, limita superioară a intervalului este de 10 mg/Nm3.

(98)  Ca medie zilnică.

(99)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(100)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(101)  În cazul în care nu se poate aplica un filtru cu sac, limita superioară a intervalului poate fi mai mare, până la 15 mg/Nm3.

(102)  Emisiile de pulberi ar trebui să tindă spre limita inferioară a intervalului dacă emisiile de arsen sau cadmiu depășesc 0,05 mg/Nm3.

(103)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(104)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(105)  Ca medie pe parcursul unei perioade de eșantionare de minimum șase ore.

(106)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(107)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(108)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(109)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(110)  Ca medie pe parcursul perioadei de prelevare a probelor.

(111)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(112)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(113)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(114)  Ca medie orară sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(115)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(116)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(117)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(118)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(119)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(120)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(121)  Ca medie pe parcursul unei perioade de eșantionare de minimum șase ore.

(122)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(123)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(124)  Ca medie zilnică sau ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(125)  Limita superioară a intervalului poate fi de până la 10 mg/Nm3 pentru cazurile în care nu se poate folosi un filtru cu sac.

(126)  Limita superioară a intervalului poate fi de până la 15 mg/Nm3 pentru producția de FeMn, SiMn, CaSi ca urmare a caracterului lipicios al pulberilor (cauzat, de exemplu, de capacitatea sa higroscopică sau de caracteristicile sale chimice) care afectează eficiența filtrului cu sac.

(127)  Emisiile de pulberi ar trebui tindă spre limita inferioară a intervalului dacă emisiile de metale depășesc următoarele niveluri: 1 mg/Nm3 pentru plumb, 0,05 mg/Nm3 pentru cadmiu, 0,05 mg/Nm3 pentru cromVI, 0,05 mg/Nm3 pentru taliu.

(128)  Ca medie pe o perioadă de eșantionare de minimum șase ore.

(129)  Pulberile și nămolurile puternic contaminate nu pot fi reutilizate sau reciclate. Reutilizarea și reciclarea ar mai putea fi limitate și de problemele de acumulare (de exemplu reutilizarea pulberilor provenite din producția de FeCr ar putea conduce la acumularea de Zn în cuptor).

(130)  Ca medie zilnică sau ca medie pe perioada de eșantionare.

(131)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(132)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(133)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(134)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(135)  Se prevede generarea de particule de BaP numai în cazul în care se prelucrează smoală solidă.

(136)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(137)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(138)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui epurator uscat care folosește cocsul ca agent adsorbant urmat de utilizarea unui filtru cu sac. Limita superioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui oxidant termic.

(139)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(140)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(141)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea unei combinații între un electrofiltru și un oxidant termic de regenerare. Limita superioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui oxidant termic.

(142)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui oxidant termic. Limita superioară a intervalului este asociată cu utilizarea unei combinații între un electrofiltru și un oxidant termic de regenerare.

(143)  Pentru producția de catozi, limita superioară a intervalului este de 0,05 mg/Nm3.

(144)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(145)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(146)  Tehnicile sunt descrise în secțiunea 1.10.

(147)  Ca medie pe parcursul perioadei de eșantionare.

(148)  Limita inferioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui electrofiltru în combinație cu un oxidant termic de regenerare. Limita superioară a intervalului este asociată cu utilizarea unui biofiltru și/sau a unui epurator ecologic.

---