# Az Európai Unió L 225/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 225 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. augusztus 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 225

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. augusztus 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1392 határozata (2016. július 12.) az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | Módosító jegyzőkönyv az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1393 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 4.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 41 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1394 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló 809/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 50 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 18.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd., a Buildyet Shoes Mfg., a DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, a Dongguan Stella Footwear Co Ltd, a Dongguan Taiway Sports Goods Limited, a Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., a Jianle Footwear Industrial, a Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, a Synfort Shoes Co. Ltd., a Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd., a Wei Hao Shoe Co. Ltd., a Wei Hua Shoe Co. Ltd., a Win Profile Industries Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint az Európai Unió Bírósága által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról | 52 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1396 rendelete (2016. augusztus 18.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes mellékleteinek módosításáról (
  1
  ) | 76 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1397 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 100 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2016/1392 határozata (2016. július 12.) az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

1

Módosító jegyzőkönyv az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/1393 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 4.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

41

*

A Bizottság (EU) 2016/1394 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 16.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló 809/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

50

*

A Bizottság (EU) 2016/1395 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 18.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd., a Buildyet Shoes Mfg., a DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, a Dongguan Stella Footwear Co Ltd, a Dongguan Taiway Sports Goods Limited, a Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., a Jianle Footwear Industrial, a Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, a Synfort Shoes Co. Ltd., a Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd., a Wei Hao Shoe Co. Ltd., a Wei Hua Shoe Co. Ltd., a Win Profile Industries Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint az Európai Unió Bírósága által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról

52

*

A Bizottság (EU) 2016/1396 rendelete (2016. augusztus 18.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes mellékleteinek módosításáról (
  1
  )

1

76

A Bizottság (EU) 2016/1397 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2016.8.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 225/1

---

A TANÁCS (EU) 2016/1392 HATÁROZATA

(2016. július 12.)

az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 115. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Monacói Hercegséggel az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: megállapodás) módosításáról annak érdekében, hogy a megállapodás összhangba kerüljön a közelmúlt nemzetközi fejleményeivel, melyek értelmében nemzetközi standardként ösztönözni kell az automatikus információcserét. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Monacói Hercegséggel az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: megállapodás) módosításáról annak érdekében, hogy a megállapodás összhangba kerüljön a közelmúlt nemzetközi fejleményeivel, melyek értelmében nemzetközi standardként ösztönözni kell az automatikus információcserét.

| (2) | A megállapodás módosító jegyzőkönyve (a továbbiakban: módosító jegyzőkönyv), mely a tárgyalások eredményeképpen született, hűen tükrözi a Tanács tárgyalási irányelveit, mivel összhangba hozza a megállapodást az automatikus információcserére vonatkozó közelmúltbeli nemzetközi fejleményekkel, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standarddal. Az Unió, annak tagállamai és a Monacói Hercegség tevékenyen részt vettek a nemzetközi OECD-fórumnak a standard kidolgozására és végrehajtására irányuló munkájában. A megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel módosított szövege a jogalapja a nemzetközi standard Unió–Monacói Hercegség viszonylatban történő végrehajtásának. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás módosító jegyzőkönyve (a továbbiakban: módosító jegyzőkönyv), mely a tárgyalások eredményeképpen született, hűen tükrözi a Tanács tárgyalási irányelveit, mivel összhangba hozza a megállapodást az automatikus információcserére vonatkozó közelmúltbeli nemzetközi fejleményekkel, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standarddal. Az Unió, annak tagállamai és a Monacói Hercegség tevékenyen részt vettek a nemzetközi OECD-fórumnak a standard kidolgozására és végrehajtására irányuló munkájában. A megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel módosított szövege a jogalapja a nemzetközi standard Unió–Monacói Hercegség viszonylatban történő végrehajtásának.

| (3) | A módosító jegyzőkönyvet alá kell írni. |
| --- | --- |

(3)

A módosító jegyzőkönyvet alá kell írni.

| (4) | Tekintettel a Monacói Hercegség által a nemzetközi OECD-fórum keretében nyújtott iránymutatásokra, a módosító jegyzőkönyvet 2017. január 1-jétől a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a Monacói Hercegség által a nemzetközi OECD-fórum keretében nyújtott iránymutatásokra, a módosító jegyzőkönyvet 2017. január 1-jétől a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a módosító jegyzőkönyv megkötésére.

A módosító jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a módosító jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A viszonosságra is figyelemmel, a módosító jegyzőkönyvet 2017. január 1-jétől a megkötéséhez szükséges eljárások befejezésig ideiglenesen alkalmazni kell.

A Tanács elnöke az Unió nevében értesíti a Monacói Hercegséget a módosító jegyzőkönyv 2017. január 1-jétől történő viszonossághoz kötött, ideiglenesalkalmazására irányuló uniós szándékról.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  HL L 19., 2005.1.21., 55. o.

1

---

| 2016.8.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 225/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 225/3

---

MÓDOSÍTÓ JEGYZŐKÖNYV

az Európai Közösség és a Monacói Hercegség között a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz

AZ EURÓPAI UNIÓ,

valamint

A MONACÓI HERCEGSÉG,

a továbbiakban mindkettő: Szerződő Fél, vagy együttesen: Szerződő Felek,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kidolgozott, a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standardját végrehajtsák egy olyan együttműködés keretében, amely figyelembe veszi mindkét Szerződő Fél jogos érdekeit,

MIVEL a Szerződő Felek régóta fennálló és szoros kapcsolatban állnak egymással az adóügyekkel kapcsolatos együttműködés tekintetében, különösen a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK irányelvben (1) meghatározottakkal egyenértékű intézkedések alkalmazása tekintetében, és e kapcsolatra alapozva elő kívánják mozdítani a nemzetközi adóügyi megfelelést,

MIVEL a Szerződő Felek egy olyan megállapodásra kívánnak jutni, amely a kölcsönös automatikus információcserére alapozva előmozdítja a nemzetközi adóügyi megfelelést, a bizalmas jelleg védelme és az e módosító jegyzőkönyvben található egyéb biztosítékok – a megosztott információk használatát korlátozó rendelkezéseket is beleértve – fenntartása mellett,

MIVEL a Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodásnak meg kell felelnie az OECD számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standardjának (a továbbiakban: nemzetközi standard),

MIVEL az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 12. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatát (2), amely a megkeresés alapján történő információcserét adócsalásra korlátozva írja elő, összhangba kell hozni az OECD adóügyi átláthatóságra és információcserére vonatkozó standardjával annak érdekében, hogy az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodás 5. cikkének (1) bekezdésében részletezett módon szolgálja az említett standard célkitűzéseit, tiszteletben tartva az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodás 6. cikkében és III. mellékletében az adatvédelmi biztosítékokra és a személyes adatok bizalmas kezelésére és védelmére vonatkozóan meghatározottakat.

MIVEL a tagállamok tekintetében a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) különleges adatvédelmi szabályokat állapít meg az Európai Unióban, amelyek az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodás által érintett, a tagállamok által végrehajtott információcserékre is vonatkoznak,

MIVEL a személyes adatok védelméről szóló, 1993. december 23-i 1165. sz. törvény (amelyet a 2001. július 2-i 1240 sz. törvény és a 2009. április 1-jén hatályba lépett, 2008. december 4-i 1353 sz. törvény módosított, a 2009. június 19-i 2230 sz. uralkodói rendeletben (4) szereplő végrehajtási feltételeket is beleértve) szabályozza a személyes adatok védelmét a Monacói Hercegségben,

MIVEL az Európai Bizottság e módosító jegyzőkönyv aláírásának dátumáig nem fogadott el a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában olyan határozatot, amelyben megállapítaná, hogy a Monacói Hercegség megfelelő szinten biztosítja a személyes adatok védelmét,

MIVEL a Szerződő Felek vállalják, hogy alkalmazzák és tiszteletben tartják az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodásban – a III. mellékletét is beleértve – szereplő különleges adatvédelmi biztosítékokat, és biztosítják, hogy egyik Szerződő Fél se használhasson fel semmilyen indokot a másik Szerződő Féllel történő információcsere megtagadása érdekében,

MIVEL az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények, valamint az adatokat továbbító, illetve fogadó államok Hatáskörrel rendelkező hatóságai – mint adatkezelők – az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodással összhangban feldolgozott adatokat nem tárolhatják a megállapodás céljainak eléréséhez szükségesnél hosszabb ideig, és tekintettel a különböző tagállamok és a Monacói Hercegség jogszabályai közötti eltérésekre, az adatmegőrzési időnek az egyes Szerződő Felekre vonatkozó maximumát mindig az adatkezelő országában hatályos adójog elévülési időre vonatkozó előírásai alapján kell megállapítani,

MIVEL az „Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény” és az „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla” kategóriák kialakításával az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodás korlátozni törekszik az olyan lehetőségeket, amikor az adóalany az eszközeinek az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodás hatálya alá nem tartozó Pénzügyi intézményekhez való áthelyezése vagy a szóban forgó megállapodás hatálya alá nem tartozó pénzügyi termékekbe való befektetés révén próbál kikerülni az adatszolgáltatási kötelezettség hatálya alól. Mindazonáltal bizonyos Pénzügyi intézményeket és számlákat, amelyek adókikerülési céllal való felhasználásának csekély a kockázata, ki kell venni a megállapodás hatálya alól. Általános szabályként nem tartalmazhat küszöbértékeket, mivel azok a számlák különböző Pénzügyi intézmények között való felosztása révén könnyen megkerülhetők lennének. Adatszolgáltatási, illetve információcsere-kötelezettség hatálya alá tartozó pénzügyi adatnak kell tekinteni nemcsak minden érintett jövedelmet (kamat, osztalék és hasonló típusú jövedelmek), hanem a számlaegyenlegeket és a Pénzügyi eszközök értékesítéséből származó bevételeket is az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor az adóalany olyan, szintén jövedelemnek vagy eszköznek minősülő tőkét szándékozik elrejteni, amely tekintetében nem fizette meg az adót. Ennek megfelelően az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodás alapján történő adatfeldolgozás szükséges és arányos azon cél elérése érdekében, hogy a tagállamok és a Monacói Hercegség adóhatóságai helyesen és egyértelműen azonosítani tudják az érintett adóalanyokat, valamint hogy adótörvényeiket a határokon átnyúló helyzetekben is érvényesíteni tudják, illetve be tudják tartatni, továbbá hogy fel tudják mérni az adókikerülés elkövetésének valószínűségét, és hogy el tudják kerülni a szükségtelen további vizsgálatokat,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) a következőképpen módosul:

| 1) | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Megállapodás az Európai Unió és a Monacói Hercegség között a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelésnek a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standarddal összhangban történő előmozdítására irányuló információcseréről” |
| --- | --- |

1)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„Megállapodás az Európai Unió és a Monacói Hercegség között a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelésnek a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standarddal összhangban történő előmozdítására irányuló információcseréről”

| 2) | az 1–21. cikkek helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Fogalommeghatározások

  1.   E megállapodás alkalmazásában:






  a) | „Európai Unió”: az Európai Unióról szóló szerződéssel létrehozott Unió; azokat a területeket foglalja magában, amelyek esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételekkel; |
| --- | --- | --- |

2)

az 1–21. cikkek helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E megállapodás alkalmazásában:

a)

„Európai Unió”: az Európai Unióról szóló szerződéssel létrehozott Unió; azokat a területeket foglalja magában, amelyek esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételekkel;

| b) | „Tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama; |
| --- | --- |

b)

„Tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama;

| c) | „Monaco”: a Monacói Hercegség, a beltenger, a parti tenger, belelértve a talajt és az altalajt is, a felette elhelyezkedő légtér, a kizárólagos gazdasági övezet és a kontinentális talapzat, amely területeken a nemzetközi jog rendelkezéseinek megfelelően és a nemzeti jogszabályok szerint a Monacói Hercegség szuverén jogokat és joghatóságot gyakorol; |
| --- | --- |

c)

„Monaco”: a Monacói Hercegség, a beltenger, a parti tenger, belelértve a talajt és az altalajt is, a felette elhelyezkedő légtér, a kizárólagos gazdasági övezet és a kontinentális talapzat, amely területeken a nemzetközi jog rendelkezéseinek megfelelően és a nemzeti jogszabályok szerint a Monacói Hercegség szuverén jogokat és joghatóságot gyakorol;

| d) | „Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságai” és „a tagállamok Hatáskörrel rendelkező hatóságai” a IV. melléklet a) és b)–ac) pontjában felsorolt hatóságok. A IV. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A IV. mellékletben a Hatáskörrel rendelkező hatóságok felsorolását Monaco az említett melléklet a) pontjában szereplő hatóság esetében a másik Szerződő Fél egyszerű értesítésével módosíthatja, az Európai Unió pedig ugyanígy módosíthatja a felsorolást az említett melléklet b)–ac) pontjában felsorolt egyéb hatóságok esetében. Az Európai Bizottság valamennyi erre vonatkozóan kapott értesítésről tájékoztatja a tagállamokat és Monacót; |
| --- | --- |

d)

„Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságai” és „a tagállamok Hatáskörrel rendelkező hatóságai” a IV. melléklet a) és b)–ac) pontjában felsorolt hatóságok. A IV. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A IV. mellékletben a Hatáskörrel rendelkező hatóságok felsorolását Monaco az említett melléklet a) pontjában szereplő hatóság esetében a másik Szerződő Fél egyszerű értesítésével módosíthatja, az Európai Unió pedig ugyanígy módosíthatja a felsorolást az említett melléklet b)–ac) pontjában felsorolt egyéb hatóságok esetében. Az Európai Bizottság valamennyi erre vonatkozóan kapott értesítésről tájékoztatja a tagállamokat és Monacót;

| e) | „Tagállami pénzügyi intézmény”: i) minden olyan Pénzügyi intézmény, amely tagállami illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott tagállamon kívül találhatók, valamint ii) a nem tagállami illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott tagállamban találhatók; |
| --- | --- |

e)

„Tagállami pénzügyi intézmény”: i) minden olyan Pénzügyi intézmény, amely tagállami illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott tagállamon kívül találhatók, valamint ii) a nem tagállami illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott tagállamban találhatók;

| f) | „Monacói pénzügyi intézmény”: i) minden olyan Pénzügyi intézmény, amely monacói illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek Monacón kívül találhatók, valamint ii) a nem monacói illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek Monacóban találhatók; |
| --- | --- |

f)

„Monacói pénzügyi intézmény”: i) minden olyan Pénzügyi intézmény, amely monacói illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek Monacón kívül találhatók, valamint ii) a nem monacói illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek Monacóban találhatók;

| g) | „Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény”: minden olyan Tagállami pénzügyi intézmény vagy Monacói pénzügyi intézmény – az érintett joghatóság területi hatályától függően –, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek; |
| --- | --- |

g)

„Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény”: minden olyan Tagállami pénzügyi intézmény vagy Monacói pénzügyi intézmény – az érintett joghatóság területi hatályától függően –, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek;

| h) | „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla vagy Monacói adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla (az adott esettől függően), feltéve, hogy a számlát az I. és a II. mellékletnek megfelelő, az adott tagállamban vagy Monacóban alkalmazandó átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették; |
| --- | --- |

h)

„Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla vagy Monacói adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla (az adott esettől függően), feltéve, hogy a számlát az I. és a II. mellékletnek megfelelő, az adott tagállamban vagy Monacóban alkalmazandó átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették;

| i) | „Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: olyan Pénzügyi számla, amelyet Monaco valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Tagállami személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Tagállami személy; |
| --- | --- |

i)

„Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: olyan Pénzügyi számla, amelyet Monaco valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Tagállami személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Tagállami személy;

| j) | „Monacói adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: olyan Pénzügyi számla, amelyet valamely tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Monacói személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Monacói személy; |
| --- | --- |

j)

„Monacói adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: olyan Pénzügyi számla, amelyet valamely tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Monacói személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Monacói személy;

| k) | „Tagállami személy”: olyan természetes személy vagy Szervezet, aki vagy amely Monaco valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében tagállambeli illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki tagállambeli illetőségű volt; |
| --- | --- |

k)

„Tagállami személy”: olyan természetes személy vagy Szervezet, aki vagy amely Monaco valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében tagállambeli illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki tagállambeli illetőségű volt;

| l) | „Monacói személy”: olyan természetes személy vagy Szervezet, aki vagy amely egy tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében monacói illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki monacói illetőségű volt. |
| --- | --- |

l)

„Monacói személy”: olyan természetes személy vagy Szervezet, aki vagy amely egy tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében monacói illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki monacói illetőségű volt.

2.   Bármely, az e megállapodásban másképp meg nem határozott, nagy kezdőbetűvel írt fogalom jelentése megegyezik a korábbi jelentésével, i) ez a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben (5), vagy adott esetben az e megállapodást alkalmazó tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentés, és ii) Monaco esetében annak nemzeti jogában meghatározott, az I. és a II. mellékletben szereplő jelentéssel összhangban álló jelentés.

Ha e megállapodás eltérően meg nem határozza, és hacsak a kontextus másként meg nem kívánja, illetve ha egy tagállam Hatáskörrel rendelkező hatósága és Monaco Hatáskörrel rendelkező hatósága a 7. cikk rendelkezései szerint (a nemzeti jog által megengedettek szerint) egy közös jelentésről meg nem állapodik, a fogalmak jelentése megegyezik a fogalomnak az e megállapodást alkalmazó, érintett, joghatósággal rendelkező terület joga szerint az adott időpontban irányadó jelentésével; i) ez a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben, vagy adott esetben az érintett tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentés, és ii) Monaco esetében a Monaco nemzeti jogában meghatározott jelentés, azzal, hogy az érintett, joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Monaco) hatályos adójoga szerinti jelentést kell irányadónak tekinteni az adott joghatósággal rendelkező terület egyéb jogágában meghatározott jelentéssel szemben.

2. cikk

Automatikus információcsere az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlákra vonatkozóan

1.   E cikk rendelkezéseinek, valamint az I. és a II. mellékletben foglalt, alkalmazandó adatszolgáltatási és átvilágítási szabályoknak megfelelően, amelyek e megállapodás szerves részét képezik, Monaco Hatáskörrel rendelkező hatósága minden tagállam Hatáskörrel rendelkező hatóságával évente, és minden tagállam Hatáskörrel rendelkező hatósága Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságával évente automatikusan megosztja az e szabályok szerint összegyűjtött, a (2) bekezdésben meghatározott információkat.

2.   Valamely tagállam esetében minden, Monacói adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla tekintetében, és Monaco esetében minden, Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla tekintetében az alábbi információkat kell megosztani:

| a) | minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, címe, Adóazonosító száma, természetes személyek esetében születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az I. és II. melléklettel összhangban elvégzett átvilágításkor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe és Adóazonosító száma, valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, címe, Adóazonosító száma, születési helye és ideje. Monacóban a Monacói személyek nem rendelkeznek Adóazonosító számmala módosító jegyzőkönyv aláírásának időpontjában, azaz 2016. július 12-én; |
| --- | --- |

a)

minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, címe, Adóazonosító száma, természetes személyek esetében születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az I. és II. melléklettel összhangban elvégzett átvilágításkor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe és Adóazonosító száma, valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, címe, Adóazonosító száma, születési helye és ideje. Monacóban a Monacói személyek nem rendelkeznek Adóazonosító számmala módosító jegyzőkönyv aláírásának időpontjában, azaz 2016. július 12-én;

| b) | számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); |
| --- | --- |

b)

számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító);

| c) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); |
| --- | --- |

c)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van);

| d) | a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetésekor; |
| --- | --- |

d)

a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetésekor;

| e) | Letéti számla esetében:






  i) | a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint |
| --- | --- | --- |

e)

Letéti számla esetében:

i)

a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint

| ii) | a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; |
| --- | --- |

ii)

a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre;

| f) | Betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint |
| --- | --- |

f)

Betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint

| g) | a (2) bekezdés e) vagy f) pontjában nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. |
| --- | --- |

g)

a (2) bekezdés e) vagy f) pontjában nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét.

3. cikk

Az automatikus információcsere időpontja és módja

1.   A 2. cikkben említett információcsere céljából az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódóan teljesített kifizetések összege és jellemzői az információt megosztó joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Monaco) hatályos adójogával összhangban határozhatók meg.

2.   A 2. cikkben említett információcsere céljából a megosztott információnak tartalmaznia kell az egyes érintett összegek pénznemét.

3.   A 2. cikk (2) bekezdése tekintetében az információcserét a 2017. év vonatkozásában, valamint minden ezt követő évben el kell végezni, azon naptári év végét követő kilenc hónapon belül, amelyre az információ vonatkozik.

4.   A Hatáskörrel rendelkező hatóságok a 2. cikkben leírt információkat közös adatszolgáltatási standard rendszerben bővíthető jelölőnyelven (XML) automatikusan megosztják.

5.   A Hatáskörrel rendelkező hatóságok megállapodnak az adatátvitel módszeréről vagy módszereiről, beleértve a titkosítási szabványokat is.

4. cikk

Együttműködés a megfelelés és végrehajtás terén

Egy tagállam Hatáskörrel rendelkező hatósága értesíti Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságát és Monaco Hatáskörrel rendelkező hatósága értesíti egy adott tagállam Hatáskörrel rendelkező hatóságát, amennyiben az (az értesítést küldő Hatáskörrel rendelkező hatóság) alappal feltételezi, hogy hiba következtében a 2. cikk keretében pontatlan vagy hiányos információ került bejelentésre, vagy hogy valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem felel meg az I. és a II. melléklettel összhangban alkalmazandó jelentési követelményeknek és átvilágítási eljárásoknak. Az értesített Hatáskörrel rendelkező hatóság minden, nemzeti jogában rendelkezésre álló megfelelő intézkedést megtesz az értesítésben leírt hibák vagy megfelelési problémák kiküszöbölésére.

5. cikk

Információcsere megkeresés alapján

1.   A 2. cikkben foglalt rendelkezések, valamint bármely más, Monaco és bármely tagállam közötti megkeresés alapján történő információcserét biztosító megállapodás ellenére, Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságának és bármely tagállam Hatáskörrel rendelkező hatóságának megkeresés alapján meg kell osztania a másik féllel minden olyan információt, amely előreláthatólag releváns e megállapodás végrehajtása vagy Monaco és a tagállamok vagy azok politikai alegysége vagy helyi hatósága által előírt bármely adónemre, illetve bármely megjelölésű adóra vonatkozó nemzeti jogszabályok alkalmazása vagy végrehajtása szempontjából, amennyiben az e nemzeti jogszabályok keretében való adózás nem ütközik a Monaco és az adott tagállam közötti kettős adózásról szóló megállapodásba.

2.   E cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek a rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők oly módon, hogy azok Monacót vagy egy tagállamot az alábbiakra köteleznék:

| a) | Monaco, illetve az adott tagállam jogszabályaitól vagy igazgatási gyakorlatától eltérő államigazgatási intézkedések meghozatala; |
| --- | --- |

a)

Monaco, illetve az adott tagállam jogszabályaitól vagy igazgatási gyakorlatától eltérő államigazgatási intézkedések meghozatala;

| b) | olyan információ átadása, amely Monaco, illetve az adott tagállam jogszabályai szerint vagy a közigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be; |
| --- | --- |

b)

olyan információ átadása, amely Monaco, illetve az adott tagállam jogszabályai szerint vagy a közigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be;

| c) | olyan információ átadása, amely kereskedelmi, üzleti, ipari, szakmai titkot, kereskedelmi folyamatot vagy olyan információt fedne fel, amely a közrendbe ütközne. |
| --- | --- |

c)

olyan információ átadása, amely kereskedelmi, üzleti, ipari, szakmai titkot, kereskedelmi folyamatot vagy olyan információt fedne fel, amely a közrendbe ütközne.

3.   Ha egy tagállam vagy Monaco ezzel a cikkel összhangban kérelmező joghatósággal rendelkező területként információt kér, Monacónak vagy az adott tagállamnak felkért joghatósággal rendelkező területként a kért információ megszerzése érdekében alkalmaznia kell az információgyűjtésre szolgáló intézkedéseit, még akkor is, ha saját adózási célokból ezekre az információkra nincs szüksége. Az előző mondatban foglalt kötelezettségre vonatkoznak a (2) bekezdésben előírt korlátozások, de ezek a korlátozások semmiképpen sem értelmezhetők oly módon, hogy azok lehetővé tennék a megkeresett joghatóság számára az információnyújtás megtagadását kizárólag azon az alapon, hogy az adott Félnek nem fűződik hazai érdeke az információhoz.

4.   A (2) bekezdés rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők úgy, hogy azok lehetővé tennék Monaco vagy egy tagállam számára az információszolgáltatás megtagadását kizárólag azon az alapon, hogy az információ bank, más pénzügyi intézmény, megbízott, illetve meghatalmazottként vagy vagyonkezelőként eljáró személy birtokában van, vagy egy személyben fennálló tulajdoni érdekeltségére vonatkozik.

5.   A Hatáskörrel rendelkező hatóságok megállapodnak az adatátvitel módszeréről vagy módszereiről, beleértve a titkosítási szabványokat is, valamint adott esetben az alkalmazandó formanyomtatványokról.

6. cikk

A személyes adatok bizalmas kezelése és védelme

1.   Az e megállapodás alapján történő információgyűjtés és információcsere tekintetében az adatok bizalmas kezelésére és az adatvédelemre vonatkozóan e megállapodásban, többek között annak III. mellékletében meghatározott szabályokon és más biztosítékokon túl i) a tagállamokban a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelvet átültető tagállami törvények és rendeletek is, ii) Monacóban pedig a személyes adatok védelméről szóló, 1993. december 23-i 1165. sz. törvény (amelyet a 2001. július 2-i 1240 sz. törvény és a 2009. április 1-jén hatályba lépett, 2008. december 4-i 1353 sz. törvény módosított, a 2009. június 19-i 2230 sz. uralkodói rendeletben szereplő végrehajtási feltételeket is beleértve) rendelkezései is alkalmazandók.

A tagállamok az 5. cikk helyes alkalmazásának érdekében korlátozzák a 95/46/EK irányelv 10. cikkében, 11. cikke (1) bekezdésében, 12. cikkében és 21. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét, amennyiben az az irányelv 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében szükséges. Monaco a saját jogának megfelelő, ezzel egyenértékű intézkedéseket tesz.

Az előző albekezdés ellenére minden tagállam és Monaco gondoskodik arról, hogy a joghatósága alá tartozó minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az összes Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó természetes személyt (Monacói személyt vagy Tagállami személyt) egyenként tájékoztassa arról, hogy az őt érintő, a 2. cikkben említett adatokat e megállapodással összhangban össze fogják gyűjteni és továbbítani fogják, továbbá gondoskodik arról, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az érintett személynek minden olyan tájékoztatást megadjon, amelyhez az adott személynek az irányadó nemzeti adatvédelmi jogszabályok értelmében joga van, és legalább a következő információkat:

| a) | személyes adatai feldolgozásának célja; |
| --- | --- |

a)

személyes adatai feldolgozásának célja;

| b) | az adatfeldolgozás jogalapja; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás jogalapja;

| c) | a személyes adatok címzettjei; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok címzettjei;

| d) | az adatkezelők személye; |
| --- | --- |

d)

az adatkezelők személye;

| e) | az adattárolás időtartama; |
| --- | --- |

e)

az adattárolás időtartama;

| f) | az, hogy jogában áll kérelmezni az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokba való betekintést, azok helyesbítését vagy törlését; |
| --- | --- |

f)

az, hogy jogában áll kérelmezni az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokba való betekintést, azok helyesbítését vagy törlését;

| g) | a közigazgatási és/vagy bírósági jogorvoslat kéréséhez fűződő jogról szóló tájékoztatás; |
| --- | --- |

g)

a közigazgatási és/vagy bírósági jogorvoslat kéréséhez fűződő jogról szóló tájékoztatás;

| h) | a közigazgatási és/vagy bírósági jogorvoslat kéréséhez fűződő jog gyakorlására vonatkozó eljárásról szóló tájékoztatás; |
| --- | --- |

h)

a közigazgatási és/vagy bírósági jogorvoslat kéréséhez fűződő jog gyakorlására vonatkozó eljárásról szóló tájékoztatás;

| i) | az, hogy jogában áll az illetékes adatvédelmi felügyelő hatósághoz vagy hatóságokhoz fordulni, és az adott hatóság(ok) elérhetőségei. |
| --- | --- |

i)

az, hogy jogában áll az illetékes adatvédelmi felügyelő hatósághoz vagy hatóságokhoz fordulni, és az adott hatóság(ok) elérhetőségei.

A szóban forgó tájékoztatást megfelelő időn belül kell megadni ahhoz, hogy az érintett élhessen adatvédelmi jogaival, de mindenképpen még azt megelőzően, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény továbbítaná a 2. cikkben említett adatokat az illetősége szerinti állam (valamely tagállam vagy Monaco) Hatáskörrel rendelkező hatósága részére.

A tagállamok és Monaco gondoskodnak arról, hogy az adatai biztonságának megsértéséről minden Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó természetes személy (Monacói személy vagy Tagállami személy) értesítést kapjon, ha valószínűsíthető, hogy az adatbiztonság megsértése hátrányosan érinti a személyes adatai vagy a magánélete védelmét.

2.   Az e megállapodással összhangban feldolgozott adatok legfeljebb az e megállapodás céljainak teljesüléséhez szükséges ideig – de mindenképpen az adatkezelőre vonatkozó nemzeti jogi előírásokban foglalt elévülési idő betartásával – őrizhetők meg.

Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények, valamint a tagállamok és Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságai az e megállapodás keretében általuk feldolgozott személyes adatok vonatkozásában adatkezelőknek minősülnek. Az adatkezelők felelnek a személyes adatok védelmére irányuló, e megállapodásban meghatározott biztosítékok betartásának biztosításáért, valamint az érintettek jogainak tiszteletben tartásáért.

3.   Egy joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Monaco) által, e megállapodás keretében beszerzett minden információt bizalmasan kell kezelni és ugyanolyan módon kell védeni, mint az adott joghatósággal rendelkező terület által a nemzeti jog keretében megszerzett információt, valamint – a személyes adatok védelme érdekében szükséges mértékben – az alkalmazandó nemzeti törvényekkel és rendeletekkel, valamint azon biztosítékokkal összhangban, amelyeket az információt biztosító joghatósággal rendelkező terület határozhat meg a nemzeti törvényekben és rendeletekben előírtak szerint.

4.   Az információ minden esetben csak olyan személyeknek vagy hatóságoknak (beleértve a bíróságokat és közigazgatási vagy felügyelő testületeket) adható ki, akik/amelyek a joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Monaco) adóinak megállapításával, behajtásával és beszedésével, az adóügyekkel kapcsolatos határozatok végrehajtásával vagy büntetőeljárással, a fellebbezések elbírálásával, illetve mindezek felügyeletével foglalkoznak. Kizárólag a fent említett személyek vagy hatóságok használhatják az információkat, és kizárólag az előző mondatban megjelölt célokból. A (3) bekezdés sérelme nélkül e személyek vagy hatóságok az információkat az érintett adókkal kapcsolatos nyilvános bírósági eljárásokonvagy bírósági határozatokban nyilvánosságra hozhatják, az adóbehajtás vonatkozásában azzal a feltétellel, hogy az információkat biztosító Hatáskörrel rendelkező hatóság (Monaco, illetve egy adott tagállam Hatáskörrel rendelkező hatósága) ehhez előzetesen hozzájárult.

5.   Az előző bekezdések rendelkezései ellenére egy joghatósággal rendelkező területre (valamely tagállam vagy Monaco) beérkező információk felhasználhatók más célokra is, amennyiben az ilyen információk az információt átadó joghatósággal rendelkező terület (Monaco, illetve egy tagállam) – többek között a személyes adatok védelmére vonatkozó – jogszabályai alapján felhasználhatók az adott célokra, és a joghatósággal rendelkező terület Hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezi az ilyen felhasználást. Egy joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Monaco) által egy másik joghatósággal rendelkező terület (Monaco, illetve egy tagállam) számára biztosított információkat az utóbbi átadhatja egy harmadik, joghatósággal rendelkező terület (valamely másik tagállam) részére, ha alkalmazásra kerülnek az e cikkben előírt biztosítékok, és ha ahhoz annak az elsőként említett, joghatósággal rendelkező területnek, amelytől az információ származott, a Hatáskörrel rendelkező hatósága előzetesen hozzájárult, amelynek ehhez meg kell kapnia a szóban forgó biztosítékok alkalmazásának értékeléséhez szükséges információkat. Egy tagállam által, annak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvet átültető hatályos jogszabálya alapján egy másik tagállam részére biztosított információ átadható Monaco számára, ha ahhoz annak a tagállamnak, amelytől az információ származott, a Hatáskörrel rendelkező hatósága előzetesen hozzájárult.

6.   Egy tagállam vagy Monaco valamennyi Hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul értesíti Monaco, illetve az érintett tagállam Hatáskörrel rendelkező hatóságát az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó követelmények megsértéséről, az adatvédelmi biztosítékok hiányáról vagy az adatvédelmi szabályok bármely más megsértéséről, továbbá az ennek következtében kiszabott szankciókról és korrekciós intézkedésekről.

7. cikk

Konzultációk és e megállapodás felfüggesztése

1.   Amennyiben e megállapodás alkalmazása vagy értelmezése terén nehézségek lépnek fel, Monaco vagy egy tagállam bármely Hatáskörrel rendelkező hatósága Monaco Hatáskörrel rendelkező hatósága és a tagállamok egy vagy több Hatáskörrel rendelkező hatósága közötti konzultációt kérhet olyan megfelelő intézkedések kidolgozása érdekében, amelyek biztosítják e megállapodás betartását. Az említett, Hatáskörrel rendelkező hatóságok a konzultációk eredményeiről haladéktalanul értesítik az Európai Bizottságot és a többi tagállam Hatáskörrel rendelkező hatóságait. Értelmezési kérdésekkel kapcsolatosan az Európai Bizottság a Hatáskörrel rendelkező hatóságok bármelyikének kérésére részt vehet a konzultációban.

2.   Amennyiben a konzultáció e megállapodás rendelkezéseinek jelentős mértékű megszegésére vonatkozik, és az (1) bekezdésben ismertetett eljárás nem biztosít megfelelő megoldást, valamely tagállam vagy Monaco Hatáskörrel rendelkező hatósága felfüggesztheti az e megállapodás szerinti, Monacóval, illetve egy bizonyos tagállammal folytatott információcserét, a másik, érintett Hatáskörrel rendelkező hatóságnak küldött írásbeli értesítés útján. A felfüggesztés azonnali hatályú. E bekezdés alkalmazásában a rendelkezések jelentős mértékű megszegésének minősül többek között: i) az e megállapodásban – ideértve annak III. mellékletét –, a 95/46/EK irányelvben és a személyes adatok védelméről szóló, 1993. december 23-i 1165. sz. törvényben (amelyet a 2001. július 2-i 1240 sz. törvény és a 2009. április 1-jén hatályba lépett, 2008. december 4-i 1353 sz. törvény módosított, a 2009. június 19-i 2230 sz. uralkodói rendeletben szereplő végrehajtási feltételeket is beleértve) foglalt, az adatok bizalmas kezelésére és az adatvédelemi biztosítékokra vonatkozó rendelkezések megszegése, ii) ha egy tagállam vagy Monaco Hatáskörrel rendelkező hatósága nem nyújt az e megállapodás által előírtak szerint időben, illetve megfelelő módon információt, és iii) ha a Szervezeteknek vagy számláknak Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való meghatározása oly módon történik, amely ellentétes e megállapodás céljaival.

8. cikk

Módosítások

1.   A Szerződő Felek minden olyan alkalommal konzultálnak egymással, amikor az OECD számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standardjának (a továbbiakban: nemzetközi standard) az OECD szintjén jelentős módosítása kerül elfogadásra, illetve amikor – a Szerződő Felek megítélése szerint – e megállapodás technikai működésének javítása érdekében vagy más nemzetközi folyamatok értékelése és mérlegelése céljából szükség van konzultációra. A konzultációkat bármelyik Szerződő Fél erre vonatkozó kérelmétől számított egy hónapon belül, vagy sürgős esetben a lehető leghamarabb meg kell tartani.

2.   E kapcsolatfelvétel keretében a szerződő felek konzultálhatnak egymással annak megvizsgálása céljából, hogy szükség van-e e megállapodás módosítására.

3.   Az (1) és a (2) bekezdésben említett konzultáció alkalmazása céljából a Szerződő Felek értesítik egymást az e megállapodás megfelelő működését esetlegesen befolyásoló lehetséges fejleményekről. A Szerződő Felek továbbá értesítik egymást bármely, a Szerződő Fél és egy harmadik állam közötti releváns megállapodásról.

4.   A konzultációkat követően e megállapodás a Szerződő Felek közötti jegyzőkönyv vagy új megállapodás útján módosítható.

5.   Amennyiben egy Szerződő Fél végrehajtott egy, az OECD által a nemzetközi standardra vonatkozóan elfogadott módosítást, és ennek megfelelően módosítani kívánja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletét, arról értesítenie kell a másik Szerződő Felet. Az értesítéstől számítva egy hónapon belül konzultációs eljárást kell lefolytatni a Szerződő Felek között. A (4) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a Szerződő Felek e konzultációs eljárás keretében megegyezésre jutnak e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének módosításáról, a módosítást kérő Szerződő Fél a fent említett eljárás lezárását követő év januárjának első napjától – a módosításnak a megállapodás hivatalos módosítása útján történő végrehajtásához szükséges időszak folyamán – ideiglenesen alkalmazhatja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének a konzultációs eljárás során jóváhagyott módosított változatát.

Egy Szerződő Fél esetében akkor tekinthető végrehajtottnak egy, az OECD által a nemzetközi standardra vonatkozóan elfogadott módosítás:

| a) | a tagállamok esetében: ha a módosítás az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvbe átültetésre került; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok esetében: ha a módosítás az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvbe átültetésre került;

| b) | Monaco esetében: ha a módosítás egy harmadik országgal megkötött megállapodásba vagy a nemzeti jogba átültetésre került. |
| --- | --- |

b)

Monaco esetében: ha a módosítás egy harmadik országgal megkötött megállapodásba vagy a nemzeti jogba átültetésre került.

9. cikk

Megszüntetés

Ezt a megállapodást a Szerződő Felek bármelyike megszüntetheti a másik Szerződő Félnek küldött írásbeli felmondás útján. A felmondás a felmondásról szóló írásbeli értesítés keltétől számított 12 hónap elteltét követő hónap első napján lép hatályba. Felmondás esetén minden, e megállapodás keretében már megkapott információ bizalmas marad, és továbbra is i) a tagállamokban a 95/46/EK irányelvet átültető tagállami törvények és rendeletek rendelkezései, ii) Monacóban pedig a személyes adatok védelméről szóló, 1993. december 23-i 1165. sz. törvény (amelyet a 2001. július 2-i 1240 sz. törvény és a 2009. április 1-jén hatályba lépett, 2008. december 4-i 1353 sz. törvény módosított, a 2009. június 19-i 2230 sz. uralkodói rendeletben szereplő végrehajtási feltételeket is beleértve) rendelkezései, valamint mindkét esetben az e megállapodásban, többek között annak III. mellékletében meghatározott különleges adatvédelmi biztosítékok hatálya alá tartozik.

10. cikk

Területi hatály

Ezt a megállapodást egyrészről a tagállamok azon területein kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Monacónak az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott területén.”;

| 3) | a mellékletek helyébe a következő szöveg lép:


  „I. MELLÉKLET

  A PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ADATAIRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS ÁTVILÁGÍTÁSI KÖZÖS STANDARD (A TOVÁBBIAKBAN: KÖZÖS ADATSZOLGÁLTATÁSI STANDARD)

  I. SZAKASZ
  ÁLTALÁNOS ADATSZOLGÁLTATÁSI ELŐÍRÁSOK








  A. | A C–E. pontban foglaltakra is figyelemmel minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles minden egyes, általa vezetett, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlával kapcsolatban az alábbi adatokat szolgáltatni a megfelelő joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Monaco) Hatáskörrel rendelkező hatóságának:






  1. | magánszemélyek esetében minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Monaco), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az V., a VI. és a VII. szakasszal összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe, az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek), továbbá az Adóazonosító száma(i), valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Monaco), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

a mellékletek helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

A PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ADATAIRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS ÁTVILÁGÍTÁSI KÖZÖS STANDARD (A TOVÁBBIAKBAN: KÖZÖS ADATSZOLGÁLTATÁSI STANDARD)

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ADATSZOLGÁLTATÁSI ELŐÍRÁSOK

A.

1.

magánszemélyek esetében minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Monaco), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az V., a VI. és a VII. szakasszal összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe, az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek), továbbá az Adóazonosító száma(i), valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Monaco), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje;

| 2. | számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); |
| --- | --- |

2.

számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító);

| 3. | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); |
| --- | --- |

3.

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van);

| 4. | a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetésekor; |
| --- | --- |

4.

a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetésekor;

| 5. | Letéti számla esetében:






  a) | a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint |
| --- | --- | --- |

5.

Letéti számla esetében:

a)

a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint

| b) | a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; |
| --- | --- |

b)

a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre;

| 6. | Betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint |
| --- | --- |

6.

Betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint

| 7. | az A. 5. vagy A. 6. pontban nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. |
| --- | --- |

7.

az A. 5. vagy A. 6. pontban nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét.

| B. | A szolgáltatott információnak tartalmaznia kell az egyes összegek pénznemét. |
| --- | --- |

B.

| C. | Az A. 1. pont ellenére az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó olyan számlákhoz kapcsolódóan, amelyek Meglévő számlák, az Adóazonosító szám(ok)ról vagy a születési időről nem kötelező adatot szolgáltatni, ha ezek nincsenek meg az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában, és a nemzeti jog vagy valamely európai uniós jogi eszköz (adott esetben) nem írja elő az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számára, hogy gyűjtse be ezt az információt. Mindazonáltal az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles ésszerű intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy az azon évet követő második naptári év végéig, amelyben a Meglévő számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették, a Meglévő számlákhoz kapcsolódóan beszerezze az Adóazonosító számo(ka)t és a születési időt. |
| --- | --- |

C.

| D. | Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni az Adóazonosító számról, amennyiben az érintett tagállam, Monaco vagy az adóügyi illetőség szerinti, joghatósággal rendelkező terület nem ad ki Adóazonosító számot. |
| --- | --- |

D.

| E. | Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni a születési helyről, kivéve, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a nemzeti jog értelmében egyébként is köteles beszerezni ezt az információt, és adatot szolgáltatni róla, és az információ rendelkezésre áll az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisában. |
| --- | --- |

E.

II. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

| A. | Egy számla attól a naptól kezelendő Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként, amelyen a II–VII. szakaszban megállapított átvilágítási eljárások alapján annak minősítették, és – ellenkező rendelkezések hiányában – az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódó információkról évente kell adatot szolgáltatni, mégpedig az azon évet követő naptári évben, amelyre az információ vonatkozik. |
| --- | --- |

A.

| B. | A számla egyenlegét vagy értékét a naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni. |
| --- | --- |

B.

| C. | Amennyiben egy egyenleg- vagy értékhatárt valamely naptári év utolsó napján kell meghatározni, az érintett egyenleget vagy értéket azon adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni, amely a szóban forgó naptári évvel vagy éven belül zárul. |
| --- | --- |

C.

| D. | Minden tagállam vagy Monaco a nemzeti jogában foglaltaknak megfelelően engedélyezheti, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények szolgáltatót vegyenek igénybe a rájuk háruló adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségek teljesítéséhez, de a kötelezettségek teljesítéséért továbbra is az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények viselik a felelősséget. |
| --- | --- |

D.

| E. | Az egyes tagállamok vagy Monaco engedélyezhetik, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák a Meglévő számlákra, illetve a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák az Alacsony egyenlegű számlákra. Amennyiben egy tagállam vagy Monaco engedélyezi az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárások alkalmazását a Meglévő számlákra, a Meglévő számlákra egyébként érvényes szabályok továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

E.

III. SZAKASZ

MAGÁNSZEMÉLY TULAJDONÁBAN LÉVŐ, MEGLÉVŐ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

| A. | Annak meghatározására, hogy a Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlák közül melyek az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák, az alábbi eljárásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

A.

| B. | Alacsony egyenlegű számlák. Az Alacsony egyenlegű számlák esetében az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:






  1. | Lakcím. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény annak meghatározása céljából, hogy ez a magánszemély Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, úgy tekintheti, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból abban a tagállamban vagy Monacóban vagy más joghatósággal rendelkező területen rendelkezik illetőséggel, amelyben a cím található. |
| --- | --- | --- |

B.

1.

Lakcím. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény annak meghatározása céljából, hogy ez a magánszemély Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, úgy tekintheti, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból abban a tagállamban vagy Monacóban vagy más joghatósággal rendelkező területen rendelkezik illetőséggel, amelyben a cím található.

| 2. | Elektronikus keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme alapján jár el a B. 1. pontban foglaltak szerint, akkor az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában az alábbi szempontok valamelyike alapján kell keresnie, és a B. 3.–B.6. pontban foglaltakat kell alkalmaznia:






  a) | a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik-e; |
| --- | --- | --- |

2.

Elektronikus keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme alapján jár el a B. 1. pontban foglaltak szerint, akkor az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában az alábbi szempontok valamelyike alapján kell keresnie, és a B. 3.–B.6. pontban foglaltakat kell alkalmaznia:

a)

a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik-e;

| b) | jelenlegi levelezési vagy lakcíme (postafiók is) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül; |
| --- | --- |

b)

jelenlegi levelezési vagy lakcíme (postafiók is) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül;

| c) | egy vagy több telefonszám valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, viszont nem található telefonszám adott esetben Monacóban vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában; |
| --- | --- |

c)

egy vagy több telefonszám valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, viszont nem található telefonszám adott esetben Monacóban vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában;

| d) | (nem Betétszámlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára; |
| --- | --- |

d)

(nem Betétszámlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára;

| e) | valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül címmel rendelkező személynek adott, jelenleg érvényes meghatalmazás vagy aláírási jog; vagy |
| --- | --- |

e)

valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül címmel rendelkező személynek adott, jelenleg érvényes meghatalmazás vagy aláírási jog; vagy

| f) | „postán maradó küldemény” megbízás vagy „kézbesítési megbízott (c/o cím)” Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem rendelkezik a Számlatulajdonos egyéb címével. |
| --- | --- |

f)

„postán maradó küldemény” megbízás vagy „kézbesítési megbízott (c/o cím)” Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem rendelkezik a Számlatulajdonos egyéb címével.

| 3. | Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. pontban felsorolt egyetlen szempontra sem ad ki találatot, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, vagy a számla Magas egyenlegű számlává válik. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. pontban felsorolt egyetlen szempontra sem ad ki találatot, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, vagy a számla Magas egyenlegű számlává válik.

| 4. | Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. a)–B.2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek adózási szempontból minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságban illetőséggel rendelkezőnek kell tekintenie a Számlatulajdonost, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az ott megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. a)–B.2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek adózási szempontból minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságban illetőséggel rendelkezőnek kell tekintenie a Számlatulajdonost, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az ott megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| 5. | Amennyiben az elektronikus keresés „postán maradó küldemény” megbízásra vagy „kézbesítési megbízott (c/o címre)” hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben a papíralapú nyilvántartásában keresni a C. 2. pontban foglaltak szerint, illetve meg kell kísérelnie, hogy a Számlatulajdonostól beszerezzen egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben a papíralapú keresés nem vezet eredményre, és nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot sem sikerül beszerezni, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles jelenteni az adott esettől függően a tagállama vagy Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az elektronikus keresés „postán maradó küldemény” megbízásra vagy „kézbesítési megbízott (c/o címre)” hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben a papíralapú nyilvántartásában keresni a C. 2. pontban foglaltak szerint, illetve meg kell kísérelnie, hogy a Számlatulajdonostól beszerezzen egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben a papíralapú keresés nem vezet eredményre, és nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot sem sikerül beszerezni, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles jelenteni az adott esettől függően a tagállama vagy Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla.

| 6. | Annak ellenére, hogy a B. 2. pontban felsorolt szempontokra a keresés találatot adott ki, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles a Számlatulajdonost Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezőnek tekinteni, ha:






  a) | a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül található, naprakész levelezési cím vagy lakcím, egy vagy több telefonszám az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül (viszont nem található telefonszám – az adott esettől függően – Monacóban vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában) vagy (Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:






  i) | a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; valamint |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Annak ellenére, hogy a B. 2. pontban felsorolt szempontokra a keresés találatot adott ki, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles a Számlatulajdonost Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezőnek tekinteni, ha:

a)

a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül található, naprakész levelezési cím vagy lakcím, egy vagy több telefonszám az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül (viszont nem található telefonszám – az adott esettől függően – Monacóban vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában) vagy (Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:

i)

a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; valamint

| ii) | a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett; |
| --- | --- |

ii)

a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett;

| b) | a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli címmel rendelkező személynek adott, hatályos meghatalmazás vagy aláírási jog, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:






  i) | a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli címmel rendelkező személynek adott, hatályos meghatalmazás vagy aláírási jog, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:

i)

a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóügyi illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; vagy

| ii) | a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett; |
| --- | --- |

ii)

a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett;

| C. | Magas egyenlegű számlák esetében elvégezendő kiterjesztett ellenőrzési eljárás. Magas egyenlegű számlák esetében az alábbi kiterjesztett ellenőrzési eljárásokat kell alkalmazni:






  1. | Elektronikus keresés az adatállományban. Magas egyenlegű számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell vizsgálnia a birtokában lévő, elektronikusan lekérdezhető adatokat annak megállapítására, hogy van-e találat a B. 2. pontban szereplő szempontok valamelyikére. |
| --- | --- | --- |

C.

1.

Elektronikus keresés az adatállományban. Magas egyenlegű számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell vizsgálnia a birtokában lévő, elektronikusan lekérdezhető adatokat annak megállapítására, hogy van-e találat a B. 2. pontban szereplő szempontok valamelyikére.

| 2. | Papíralapú keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisa a C. 3. pontban felsorolt összes adatmezőt tartalmazza és az összes adat megtalálható benne, akkor nincs szükség papíralapú keresésre. Amennyiben az elektronikus adatbázisban nem található meg az összes információ, akkor Magas egyenlegű számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ellenőriznie kell az érvényes központi ügyfélnyilvántartást is, és ha az információk abban sem találhatók, akkor a számlához kapcsolódó, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által az előző öt év folyamán beszerzett alábbi dokumentumokat is, hogy tartalmazzák-e a B. 2. pontban felsorolt valamely szempontot:






  a) | a számlához kapcsolódóan beszerzett legutóbbi Bizonyító okiratok; |
| --- | --- | --- |

2.

Papíralapú keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisa a C. 3. pontban felsorolt összes adatmezőt tartalmazza és az összes adat megtalálható benne, akkor nincs szükség papíralapú keresésre. Amennyiben az elektronikus adatbázisban nem található meg az összes információ, akkor Magas egyenlegű számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ellenőriznie kell az érvényes központi ügyfélnyilvántartást is, és ha az információk abban sem találhatók, akkor a számlához kapcsolódó, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által az előző öt év folyamán beszerzett alábbi dokumentumokat is, hogy tartalmazzák-e a B. 2. pontban felsorolt valamely szempontot:

a)

a számlához kapcsolódóan beszerzett legutóbbi Bizonyító okiratok;

| b) | a legutóbbi számlanyitási szerződés vagy dokumentáció; |
| --- | --- |

b)

a legutóbbi számlanyitási szerződés vagy dokumentáció;

| c) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások (AML/KYC) keretében vagy egyéb jogszabályban előírt célból beszerzett legutóbbi dokumentáció; |
| --- | --- |

c)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások (AML/KYC) keretében vagy egyéb jogszabályban előírt célból beszerzett legutóbbi dokumentáció;

| d) | hatályos meghatalmazás vagy aláírási jogosultságot igazoló okirat; valamint |
| --- | --- |

d)

hatályos meghatalmazás vagy aláírási jogosultságot igazoló okirat; valamint

| e) | (nem Betétszámlához kapcsolódó) hatályos, rendszeres átutalási megbízás. |
| --- | --- |

e)

(nem Betétszámlához kapcsolódó) hatályos, rendszeres átutalási megbízás.

| 3. | Mentesség, amennyiben az adatbázisok elegendő információt tartalmaznak. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles elvégezni a C. 2. pontban ismertetett papíralapú keresést, amennyiben az elektronikusan lekérdezhető adatbázisa tartalmazza a következőket:






  a) | a Számlatulajdonos illetőséggel rendelkezőként való minősítése; |
| --- | --- | --- |

3.

Mentesség, amennyiben az adatbázisok elegendő információt tartalmaznak. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles elvégezni a C. 2. pontban ismertetett papíralapú keresést, amennyiben az elektronikusan lekérdezhető adatbázisa tartalmazza a következőket:

a)

a Számlatulajdonos illetőséggel rendelkezőként való minősítése;

| b) | a Számlatulajdonos lakcíme és levelezési címe, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; |
| --- | --- |

b)

a Számlatulajdonos lakcíme és levelezési címe, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel;

| c) | a Számlatulajdonos telefonszáma(i), ha van ilyen, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; |
| --- | --- |

c)

a Számlatulajdonos telefonszáma(i), ha van ilyen, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel;

| d) | Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlák esetében, vannak-e a számlán lévő pénz másik számlára történő átutalására szóló rendszeres megbízások (beleértve az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másik fiókjánál vagy egy másik Pénzügyi intézménynél vezetett számlákat); |
| --- | --- |

d)

Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlák esetében, vannak-e a számlán lévő pénz másik számlára történő átutalására szóló rendszeres megbízások (beleértve az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másik fiókjánál vagy egy másik Pénzügyi intézménynél vezetett számlákat);

| e) | adott-e a Számlatulajdonos „postán maradó küldemény” megbízást vagy „kézbesítési megbízott (c/o)” címet; valamint |
| --- | --- |

e)

adott-e a Számlatulajdonos „postán maradó küldemény” megbízást vagy „kézbesítési megbízott (c/o)” címet; valamint

| f) | kapcsolódik-e a számlához meghatalmazás vagy aláírási jog. |
| --- | --- |

f)

kapcsolódik-e a számlához meghatalmazás vagy aláírási jog.

| 4. | Az ügyfélkapcsolati felelős megkérdezése a tényleges ismereteiről. A C. 1. és C. 2. pontban ismertetett elektronikus és papíralapú keresések mellett az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelnie minden, valamely ügyfélkapcsolati felelőshöz rendelt Magas egyenlegű számlát (beleértve a Magas egyenlegű számlával összevont Pénzügyi számlákat is), amennyiben az ügyfélkapcsolati felelősnek tudomása van arról, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

4.

Az ügyfélkapcsolati felelős megkérdezése a tényleges ismereteiről. A C. 1. és C. 2. pontban ismertetett elektronikus és papíralapú keresések mellett az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelnie minden, valamely ügyfélkapcsolati felelőshöz rendelt Magas egyenlegű számlát (beleértve a Magas egyenlegű számlával összevont Pénzügyi számlákat is), amennyiben az ügyfélkapcsolati felelősnek tudomása van arról, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 5. | A találat következményei






  a) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. pontban szereplő egyetlen szempontra sem eredményez találatot, és a C. 4. pont alapján a számla tulajdonosa nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik. |
| --- | --- | --- |

5.

A találat következményei

a)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. pontban szereplő egyetlen szempontra sem eredményez találatot, és a C. 4. pont alapján a számla tulajdonosa nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik.

| b) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben később olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben később olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| c) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés „postán maradó küldemény” megbízásra vagy „kézbesítési megbízottra (c/o címre)” hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles beszerezni a Számlatulajdonostól egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem tudja beszerezni a nyilatkozatot vagy a Bizonyító okiratot, akkor köteles jelenteni – az adott esettől függően – tagállama vagy Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés „postán maradó küldemény” megbízásra vagy „kézbesítési megbízottra (c/o címre)” hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles beszerezni a Számlatulajdonostól egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem tudja beszerezni a nyilatkozatot vagy a Bizonyító okiratot, akkor köteles jelenteni – az adott esettől függően – tagállama vagy Monaco Hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla.

| 6. | Amennyiben egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla 2016. december 31-én nem minősül Magas egyenlegű számlának, de valamely azt követő naptári év utolsó napján Magas egyenlegű számlává válik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az azon évet követő naptári év folyamán, amelyben a számla Magas egyenlegű számlává vált, köteles lefolytatni a számlára vonatkozóan a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást. Amennyiben az ellenőrzés megállapítja, hogy a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles adatot szolgáltatni az érintett számláról arra az évre vonatkozóan, amelyben a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként került azonosításra, valamint – éves rendszerességgel – az azt követő évekre vonatkozóan is, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla 2016. december 31-én nem minősül Magas egyenlegű számlának, de valamely azt követő naptári év utolsó napján Magas egyenlegű számlává válik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az azon évet követő naptári év folyamán, amelyben a számla Magas egyenlegű számlává vált, köteles lefolytatni a számlára vonatkozóan a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást. Amennyiben az ellenőrzés megállapítja, hogy a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles adatot szolgáltatni az érintett számláról arra az évre vonatkozóan, amelyben a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként került azonosításra, valamint – éves rendszerességgel – az azt követő évekre vonatkozóan is, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek.

| 7. | Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy Magas egyenlegű számla esetében elvégezte a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást, ugyanazon Magas egyenlegű számlával kapcsolatban – az ügyfélkapcsolati felelősnek a C. 4. pont szerinti megkérdezése kivételével – egyetlen következő évben sem köteles az eljárást megismételni, kivéve, ha nem dokumentált számláról van szó, amely esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek mindaddig évente újra el kell végeznie az ellenőrzést, amíg a számla nem dokumentált jellege meg nem szűnik. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy Magas egyenlegű számla esetében elvégezte a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást, ugyanazon Magas egyenlegű számlával kapcsolatban – az ügyfélkapcsolati felelősnek a C. 4. pont szerinti megkérdezése kivételével – egyetlen következő évben sem köteles az eljárást megismételni, kivéve, ha nem dokumentált számláról van szó, amely esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek mindaddig évente újra el kell végeznie az ellenőrzést, amíg a számla nem dokumentált jellege meg nem szűnik.

| 8. | Amennyiben egy Magas egyenlegű számla esetében a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen a B. 2. pontban felsorolt egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben egy Magas egyenlegű számla esetében a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen a B. 2. pontban felsorolt egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| 9. | Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek olyan eljárásokat kell végrehajtania, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélkapcsolati felelős észlelje az adott számlához kapcsolódó körülmények megváltozását. Például, ha egy ügyfélkapcsolati felelős arról értesül, hogy a Számlatulajdonosnak új levelezési címe van valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az új címet a körülmények megváltozásának kell tekintenie, és amennyiben a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentációt. |
| --- | --- |

9.

Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek olyan eljárásokat kell végrehajtania, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélkapcsolati felelős észlelje az adott számlához kapcsolódó körülmények megváltozását. Például, ha egy ügyfélkapcsolati felelős arról értesül, hogy a Számlatulajdonosnak új levelezési címe van valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az új címet a körülmények megváltozásának kell tekintenie, és amennyiben a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentációt.

| D. | A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő magas egyenlegű számlák ellenőrzését legkésőbb 2017. december 31-ig le kell zárni. A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő alacsony egyenlegű számlák ellenőrzését legkésőbb 2018. december 31-ig le kell zárni. |
| --- | --- |

D.

| E. | Az e szakasz értelmében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősített, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlákat minden további évben is Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekinteni, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. |
| --- | --- |

E.

IV. SZAKASZ

ÁTVILÁGÍTÁS MAGÁNSZEMÉLY TULAJDONÁBAN LÉVŐ ÚJ SZÁMLÁK ESETÉBEN

A Magánszemély tulajdonában lévő új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni.

| A. | A. Magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a számlanyitáskor nyilatkozatot kell bekérnie, amire sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. |
| --- | --- |

A.

A. Magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a számlanyitáskor nyilatkozatot kell bekérnie, amire sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e.

| B. | Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, és a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Számlatulajdonosnak az érintett Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén kiadott Adóazonosító számát (az I. szakasz D. pontjára is figyelemmel) és a születési idejét. |
| --- | --- |

B.

Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, és a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Számlatulajdonosnak az érintett Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén kiadott Adóazonosító számát (az I. szakasz D. pontjára is figyelemmel) és a születési idejét.

| C. | Ha egy Magánszemély tulajdonában lévő új számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti nyilatkozat hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem hagyatkozhat az eredeti nyilatkozatra, hanem olyan érvényes nyilatkozatot kell beszereznie, amelyből megállapítható a Számlatulajdonos adóügyi illetősége. |
| --- | --- |

C.

Ha egy Magánszemély tulajdonában lévő új számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti nyilatkozat hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem hagyatkozhat az eredeti nyilatkozatra, hanem olyan érvényes nyilatkozatot kell beszereznie, amelyből megállapítható a Számlatulajdonos adóügyi illetősége.

V. SZAKASZ

SZERVEZET TULAJDONÁBAN LÉVŐ, MEGLÉVŐ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

A valamely Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni.

| A. | Szervezet tulajdonában lévő számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másként nem dönt – akár minden, Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla, akár ezen számlák valamely világosan körülhatárolt csoportja vonatkozásában –, a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, mindaddig nem szükséges az ellenőrzés, azonosítás vagy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként való kezelés, amíg a számla összesített egyenlege vagy értéke valamely következő naptári év utolsó napján meg nem haladja az említett összeget. |
| --- | --- |

A.

Szervezet tulajdonában lévő számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másként nem dönt – akár minden, Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla, akár ezen számlák valamely világosan körülhatárolt csoportja vonatkozásában –, a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, mindaddig nem szükséges az ellenőrzés, azonosítás vagy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként való kezelés, amíg a számla összesített egyenlege vagy értéke valamely következő naptári év utolsó napján meg nem haladja az említett összeget.

| B. | Szervezet tulajdonában lévő, ellenőrzendő számlák. A Szervezetek tulajdonában lévő azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, valamint a Szervezetek tulajdonában lévő azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg az említett összeget, de bármely későbbi naptári év utolsó napján meghaladja azt, a D. pontban meghatározott eljárásoknak megfelelően ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

B.

Szervezet tulajdonában lévő, ellenőrzendő számlák. A Szervezetek tulajdonában lévő azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, valamint a Szervezetek tulajdonában lévő azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg az említett összeget, de bármely későbbi naptári év utolsó napján meghaladja azt, a D. pontban meghatározott eljárásoknak megfelelően ellenőrizni kell.

| C. | Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezet tulajdonában lévő számlák. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák közül kizárólag azon számlákat kell Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, amelyek tulajdonosa egy vagy több olyan Szervezet, amely Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. |
| --- | --- |

C.

Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezet tulajdonában lévő számlák. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák közül kizárólag azon számlákat kell Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, amelyek tulajdonosa egy vagy több olyan Szervezet, amely Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll.

| D. | Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:






  1. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.






  a) | Ellenőrizni kell a jogszabályban előírt vagy ügyfélkapcsolati célokból nyilvántartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött információkat is) annak megállapítása céljából, hogy az adatok arra utalnak-e, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkező személy. E tekintetben Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségére utaló adatnak tekintendő például az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság szerinti székhely, bejegyzés helye vagy lakcím. |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:

1.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.

a)

Ellenőrizni kell a jogszabályban előírt vagy ügyfélkapcsolati célokból nyilvántartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött információkat is) annak megállapítása céljából, hogy az adatok arra utalnak-e, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkező személy. E tekintetben Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségére utaló adatnak tekintendő például az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság szerinti székhely, bejegyzés helye vagy lakcím.

| b) | Ha az adatok arra utalnak, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a Számlatulajdonos nyilatkozatban közli, vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

b)

Ha az adatok arra utalnak, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a Számlatulajdonos nyilatkozatban közli, vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 2. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a D. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatásokat kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.






  a) | Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nyilatkozatot kell beszereznie a Számlatulajdonostól annak minősítésére vonatkozóan, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének. |
| --- | --- | --- |

2.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a D. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatásokat kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.

a)

Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nyilatkozatot kell beszereznie a Számlatulajdonostól annak minősítésére vonatkozóan, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének.

| b) | A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. |
| --- | --- |

b)

A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra.

| c) | Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat:






  i) | a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött és gondozott adatokra azon, egy vagy több Nem pénzügyi szervezet tulajdonában lévő, Meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat:

i)

a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött és gondozott adatokra azon, egy vagy több Nem pénzügyi szervezet tulajdonában lévő, Meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget; vagy

| ii) | a Számlatulajdonos vagy az említett Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozata arról, hogy mely joghatóság(ok) (egy tagállam, Monaco vagy egyéb joghatóság) adóügyi illetőségével rendelkezik. |
| --- | --- |

ii)

a Számlatulajdonos vagy az említett Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozata arról, hogy mely joghatóság(ok) (egy tagállam, Monaco vagy egyéb joghatóság) adóügyi illetőségével rendelkezik.

| E. | Az ellenőrzés időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében.






  1. | A Szervezet tulajdonában lévő azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, 2018. december 31-ig el kell végezni. |
| --- | --- | --- |

E.

Az ellenőrzés időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében.

1.

A Szervezet tulajdonában lévő azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, 2018. december 31-ig el kell végezni.

| 2. | A Szervezet tulajdonában lévő azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, de valamely későbbi év december 31-ére már meghaladja azt, az ezen összeghatár túllépését követő naptári éven belül kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.

A Szervezet tulajdonában lévő azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, de valamely későbbi év december 31-ére már meghaladja azt, az ezen összeghatár túllépését követő naptári éven belül kell elvégezni.

| 3. | Ha egy Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy a számlához kapcsolódó nyilatkozat vagy más dokumentáció hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a D. pontban meghatározott eljárásokkal összhangban újra meghatározni a számla minősítését. |
| --- | --- |

3.

Ha egy Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy a számlához kapcsolódó nyilatkozat vagy más dokumentáció hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a D. pontban meghatározott eljárásokkal összhangban újra meghatározni a számla minősítését.

VI. SZAKASZ

SZERVEZET TULAJDONÁBAN LÉVŐ ÚJ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni.

| A. | Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:






  1. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.






  a) | Nyilatkozat bekérése – amelyre sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is –, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. Amennyiben a szervezet úgy nyilatkozik, hogy nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a Számlatulajdonos illetőségének meghatározása céljából alapul veheti a Szervezet székhelyének címét. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:

1.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.

a)

Nyilatkozat bekérése – amelyre sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is –, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. Amennyiben a szervezet úgy nyilatkozik, hogy nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a Számlatulajdonos illetőségének meghatározása céljából alapul veheti a Szervezet székhelyének címét.

| b) | Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság vonatkozásában nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság vonatkozásában nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 2. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő új számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az A. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatásokat kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.






  a) | Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a Számlatulajdonos saját minősítéséről adott nyilatkozatára kell támaszkodnia, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének. |
| --- | --- | --- |

2.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő új számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az A. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatásokat kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.

a)

Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a Számlatulajdonos saját minősítéséről adott nyilatkozatára kell támaszkodnia, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének.

| b) | A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. |
| --- | --- |

b)

A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra.

| c) | Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatára. |
| --- | --- |

c)

Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatára.

VII. SZAKASZ

KÜLÖNÖS SZABÁLYOK AZ ÁTVILÁGÍTÁSRA VONATKOZÓAN

A fent leírt átvilágítási eljárások végrehajtásakor a következő szabályokat is alkalmazni kell:

| A. | Nyilatkozatok és Bizonyító okiratok felhasználása. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem támaszkodhat egy nyilatkozatra vagy Bizonyító okiratra, ha tudomása van arról vagy okkal feltételezi, hogy a nyilatkozat vagy a Bizonyító okirat hibás vagy nem megbízható. |
| --- | --- |

A.

Nyilatkozatok és Bizonyító okiratok felhasználása. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem támaszkodhat egy nyilatkozatra vagy Bizonyító okiratra, ha tudomása van arról vagy okkal feltételezi, hogy a nyilatkozat vagy a Bizonyító okirat hibás vagy nem megbízható.

| B. | Alternatív eljárások a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és a Járadékbiztosítási szerződések egyedi kedvezményezettjeinek, valamint a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződések és a Csoportos járadékbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek a Pénzügyi számláira vonatkozóan. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy olyan személyről, aki Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje (de nem Szerződő Fél a biztosításban), feltételezheti, hogy nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, és Pénzügyi számláját Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, kivéve, ha ténylegesen tudomása van arról vagy okkal feltételezi, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény okkal feltételezheti, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés egyedi kedvezményezettje Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által gyűjtött, a kedvezményezettel kapcsolatos adatok a III. szakasz B. pontjában említett utalásokat tartalmaznak. Ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ténylegesen tudomása van arról vagy okkal feltételezheti azt, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, akkor a III. szakasz B. pontja alapján kell eljárnia.
  Egy tagállam vagy Monaco választhatja annak engedélyezését, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódnak, mindaddig Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelje, amíg esedékessé nem válik valamely kifizetés a munkavállaló/a biztosítási igazolás birtokosa vagy a kedvezményezett részére, feltéve, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódó Pénzügyi számla megfelel az alábbi követelményeknek:






  a) | a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződést, illetve Csoportos járadékbiztosítási szerződést munkáltató számára bocsátották ki, és a biztosítottak köre legalább huszonöt főből (biztosítási igazolással rendelkezők/alkalmazottak) áll; |
| --- | --- | --- |

B.

Alternatív eljárások a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és a Járadékbiztosítási szerződések egyedi kedvezményezettjeinek, valamint a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződések és a Csoportos járadékbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek a Pénzügyi számláira vonatkozóan. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy olyan személyről, aki Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje (de nem Szerződő Fél a biztosításban), feltételezheti, hogy nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, és Pénzügyi számláját Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, kivéve, ha ténylegesen tudomása van arról vagy okkal feltételezi, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény okkal feltételezheti, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés egyedi kedvezményezettje Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által gyűjtött, a kedvezményezettel kapcsolatos adatok a III. szakasz B. pontjában említett utalásokat tartalmaznak. Ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ténylegesen tudomása van arról vagy okkal feltételezheti azt, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, akkor a III. szakasz B. pontja alapján kell eljárnia.

Egy tagállam vagy Monaco választhatja annak engedélyezését, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódnak, mindaddig Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelje, amíg esedékessé nem válik valamely kifizetés a munkavállaló/a biztosítási igazolás birtokosa vagy a kedvezményezett részére, feltéve, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódó Pénzügyi számla megfelel az alábbi követelményeknek:

a)

a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződést, illetve Csoportos járadékbiztosítási szerződést munkáltató számára bocsátották ki, és a biztosítottak köre legalább huszonöt főből (biztosítási igazolással rendelkezők/alkalmazottak) áll;

| b) | a munkavállalók/a biztosítási igazolások birtokosai jogosultak a tagságukhoz kapcsolódóan bármely biztosítási összeg átvételére, valamint a munkavállaló halála esetén kifizetendő juttatás kedvezményezettjeinek megnevezésére; valamint |
| --- | --- |

b)

a munkavállalók/a biztosítási igazolások birtokosai jogosultak a tagságukhoz kapcsolódóan bármely biztosítási összeg átvételére, valamint a munkavállaló halála esetén kifizetendő juttatás kedvezményezettjeinek megnevezésére; valamint

| c) | az egyes munkavállalóknak/biztosítási igazolások birtokosainak kifizetendő összeg mindösszesen nem haladja meg az 1 000 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget. |
| --- | --- |

c)

az egyes munkavállalóknak/biztosítási igazolások birtokosainak kifizetendő összeg mindösszesen nem haladja meg az 1 000 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget.

A „Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződés” olyan Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés, amely i) a valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek számára biztosít fedezetet; és ii) a csoport (vagy az azon belüli tagsági osztály) minden tagja számára egyéni biztosítási díjat számít fel, amelynek megállapítására az életkor, a nem és az esetleges dohányzási szokások kivételével az adott csoporttag (vagy a csoporton belüli tagsági osztály) egészségügyi jellemzőitől függetlenül kerül sor.

A „Csoportos járadékbiztosítási szerződés” olyan Járadékbiztosítási szerződés, amelynek kötelezettjei valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek.

2017. január 1-je előtt a tagállamok közlik Monacóval, illetőleg Monaco közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az e pontban meghatározott lehetőséggel. Az Európai Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Monacónak szánt információ eljuttatását, és a Monaco által közölt információt eljuttatja valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Monaco általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni.

| C. | Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok.






  1. | Magánszemély tulajdonában lévő számlák összesítése. A magánszemélyek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát összesíteni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy -értékek összesítését. Az ebben a pontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. |
| --- | --- | --- |

C.

Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok.

1.

Magánszemély tulajdonában lévő számlák összesítése. A magánszemélyek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát összesíteni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy -értékek összesítését. Az ebben a pontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni.

| 2. | Szervezet tulajdonában lévő számlák egyenlegeinek összesítése. A Szervezetek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát figyelembe venni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy -értékek összesítését. Az ebben a pontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. |
| --- | --- |

2.

Szervezet tulajdonában lévő számlák egyenlegeinek összesítése. A Szervezetek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát figyelembe venni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy -értékek összesítését. Az ebben a pontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni.

| 3. | Ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. A valamely személy tulajdonában lévő Pénzügyi számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapításakor – annak megállapítása céljából, hogy a Pénzügyi számla Magas egyenlegű számlának tekintendő-e – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek összesítenie kell mindazokat a Pénzügyi számlákat is, amelyekről az ügyfélkapcsolati felelős tudja vagy okkal feltételezi, hogy azok közvetlenül vagy közvetetten ugyanazon személy tulajdonát képezik vagy irányítása alatt állnak, vagy ugyanazon személy hozta azokat létre (kivéve, ha ezt bizalmi vagyonkezelői minőségében tette). |
| --- | --- |

3.

Ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. A valamely személy tulajdonában lévő Pénzügyi számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapításakor – annak megállapítása céljából, hogy a Pénzügyi számla Magas egyenlegű számlának tekintendő-e – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek összesítenie kell mindazokat a Pénzügyi számlákat is, amelyekről az ügyfélkapcsolati felelős tudja vagy okkal feltételezi, hogy azok közvetlenül vagy közvetetten ugyanazon személy tulajdonát képezik vagy irányítása alatt állnak, vagy ugyanazon személy hozta azokat létre (kivéve, ha ezt bizalmi vagyonkezelői minőségében tette).

| 4. | A megadott összegekbe a más pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó. A tagállamok vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összegekbe minden esetben az egyéb pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó, az adott ország nemzeti jogában foglalt előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.

A megadott összegekbe a más pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó. A tagállamok vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összegekbe minden esetben az egyéb pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó, az adott ország nemzeti jogában foglalt előírásoknak megfelelően.

VIII. SZAKASZ

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E megállapodás alkalmazásában:

| A. | Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény






  1. | „Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény”: minden olyan tagállami Pénzügyi intézmény, illetve Monacói Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek. |
| --- | --- | --- |

A.

Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény

1.

„Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény”: minden olyan tagállami Pénzügyi intézmény, illetve Monacói Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek.

| 2. | „Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye”: i) minden olyan Pénzügyi intézmény, amely valamely Részt vevő joghatóság illetőségével rendelkezik, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott Részt vevő joghatóság területén kívül találhatók, valamint ii) a Részt vevő joghatóság adóilletőségével nem rendelkező Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott Részt vevő joghatóságban találhatók. |
| --- | --- |

2.

„Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye”: i) minden olyan Pénzügyi intézmény, amely valamely Részt vevő joghatóság illetőségével rendelkezik, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott Részt vevő joghatóság területén kívül találhatók, valamint ii) a Részt vevő joghatóság adóilletőségével nem rendelkező Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott Részt vevő joghatóságban találhatók.

| 3. | „Pénzügyi intézmény”: bármely Letétkezelő intézmény, Betéti intézmény, Befektetési szervezet vagy Meghatározott biztosító. |
| --- | --- |

3.

„Pénzügyi intézmény”: bármely Letétkezelő intézmény, Betéti intézmény, Befektetési szervezet vagy Meghatározott biztosító.

| 4. | „Letétkezelő intézmény”: olyan Szervezet, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközök tartásával foglalkozik. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy az üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközöket tart, ha a Szervezet Pénzügyi eszközök tartásából és ehhez kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokból származó bruttó bevétele a következő két időtartam közül a rövidebbik során a Szervezet bruttó bevételének legalább 20 %-a: i) az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével (vagy a naptári évvel nem egybeeső számviteli év utolsó napjával) záruló hároméves időszak vagy ii) a Szervezet fennállásának ideje, amennyiben az három évnél rövidebb időszak. |
| --- | --- |

4.

„Letétkezelő intézmény”: olyan Szervezet, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközök tartásával foglalkozik. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy az üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközöket tart, ha a Szervezet Pénzügyi eszközök tartásából és ehhez kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokból származó bruttó bevétele a következő két időtartam közül a rövidebbik során a Szervezet bruttó bevételének legalább 20 %-a: i) az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével (vagy a naptári évvel nem egybeeső számviteli év utolsó napjával) záruló hároméves időszak vagy ii) a Szervezet fennállásának ideje, amennyiben az három évnél rövidebb időszak.

| 5. | „Betéti intézmény”: olyan Szervezet, amely szokásos banki vagy ahhoz hasonló üzleti tevékenysége részeként betéteket fogad el. |
| --- | --- |

5.

„Betéti intézmény”: olyan Szervezet, amely szokásos banki vagy ahhoz hasonló üzleti tevékenysége részeként betéteket fogad el.

| 6. | „Befektetési szervezet”: olyan Szervezet,






  a) | amelynek üzleti tevékenységét elsősorban az alkotja, hogy ügyfelei részére vagy megbízásából az alábbi egy vagy több tevékenységet, illetve műveletet végzi:






  i) | kereskedés pénzpiaci eszközökkel (csekk, váltó, letéti jegy, származtatott eszközök stb.), külföldi devizával, árfolyam-, kamatláb- és indexalapú instrumentumokkal, átruházható értékpapírokkal, vagy árutőzsdei határidős ügyletek kötése; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

„Befektetési szervezet”: olyan Szervezet,

a)

amelynek üzleti tevékenységét elsősorban az alkotja, hogy ügyfelei részére vagy megbízásából az alábbi egy vagy több tevékenységet, illetve műveletet végzi:

i)

kereskedés pénzpiaci eszközökkel (csekk, váltó, letéti jegy, származtatott eszközök stb.), külföldi devizával, árfolyam-, kamatláb- és indexalapú instrumentumokkal, átruházható értékpapírokkal, vagy árutőzsdei határidős ügyletek kötése;

| ii) | egyéni vagy csoportos portfóliókezelés; vagy |
| --- | --- |

ii)

egyéni vagy csoportos portfóliókezelés; vagy

| iii) | megbízás alapján Pénzügyi eszközök vagy pénzegyéb befektetése, gondozása vagy kezelése; |
| --- | --- |

iii)

megbízás alapján Pénzügyi eszközök vagy pénzegyéb befektetése, gondozása vagy kezelése;

vagy

| b) | amelynek bruttó bevétele elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, feltéve, hogy a Szervezet egy olyan másik Szervezet irányítása alatt áll, amely Betéti intézmény, Letétkezelő intézmény, Meghatározott biztosító vagy az A. 6. a) pontban említett Befektetési szervezet. |
| --- | --- |

b)

amelynek bruttó bevétele elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, feltéve, hogy a Szervezet egy olyan másik Szervezet irányítása alatt áll, amely Betéti intézmény, Letétkezelő intézmény, Meghatározott biztosító vagy az A. 6. a) pontban említett Befektetési szervezet.

Egy Szervezet akkor tekinthető úgy, hogy üzleti tevékenységét elsősorban az A. 6. a) pontban említett egy vagy több tevékenység alkotja, illetve az A. 6. b) pont alkalmazásában egy Szervezet bruttó bevétele akkor tekinthető úgy, hogy elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, ha a Szervezetnek az érintett tevékenységekből származó bruttó bevétele a következő két időszak közül a rövidebbik során keletkező teljes bruttó bevételének legalább az 50 %-át teszi ki: i) az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével záruló hároméves időszak; vagy ii) a Szervezet fennállásának ideje, amennyiben az három évnél rövidebb időszak. A „Befektetési szervezet” fogalma nem foglalja magában azokat a Szervezeteket, amelyek Aktív nem pénzügyi szervezetek, ha azok a D. 9. d)–g) pontokban foglalt bármely feltételnek megfelelnek.

Ezt a pontot a „Pénzügyi intézmény” fogalommeghatározására vonatkozóan a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásaiban foglalt hasonló rendelkezésekkel összhangban kell értelmezni.

| 7. | A „Pénzügyi eszköz” fogalma magában foglalja az értékpapírokat (például: részvények egy vállalkozásban; tulajdonosi vagy tényleges tulajdoni részesedés valamely széles tulajdonosi körrel rendelkező, illetve tőzsdén jegyzett gazdasági társulásban vagy vagyonkezelői alapban; váltó, kötvény, illetve egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok), a gazdasági társulásokban fennálló részesedéseket, az árutőzsdei ügyleteket, a swapügyleteket (például: kamatláb-csereügyletek, deviza-csereügyletek, bázisswap-ügyletek, kamatplafon- és kamatpadlóügyletek, árutőzsdei csereügyletek, részvényalapú és részvényindex-alapú swapügyletek és egyéb, ezekhez hasonló megállapodások), a Biztosítási szerződéseket vagy Járadékbiztosítási szerződéseket, továbbá az értékpapírokban, gazdasági társulásokban, árutőzsdei ügyletekben, csereügyletekben, illetve Biztosítási szerződésekben vagy Járadékbiztosítási szerződésekben fennálló bárminemű érdekeltséget (ideértve a tőzsdei vagy tőzsdén kívüli határidős ügyleteket vagy opciókat is). A „Pénzügyi eszköz” fogalma nem foglalja magában az ingatlanban fennálló nem adósságjellegű, közvetlen érdekeltséget. |
| --- | --- |

7.

A „Pénzügyi eszköz” fogalma magában foglalja az értékpapírokat (például: részvények egy vállalkozásban; tulajdonosi vagy tényleges tulajdoni részesedés valamely széles tulajdonosi körrel rendelkező, illetve tőzsdén jegyzett gazdasági társulásban vagy vagyonkezelői alapban; váltó, kötvény, illetve egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok), a gazdasági társulásokban fennálló részesedéseket, az árutőzsdei ügyleteket, a swapügyleteket (például: kamatláb-csereügyletek, deviza-csereügyletek, bázisswap-ügyletek, kamatplafon- és kamatpadlóügyletek, árutőzsdei csereügyletek, részvényalapú és részvényindex-alapú swapügyletek és egyéb, ezekhez hasonló megállapodások), a Biztosítási szerződéseket vagy Járadékbiztosítási szerződéseket, továbbá az értékpapírokban, gazdasági társulásokban, árutőzsdei ügyletekben, csereügyletekben, illetve Biztosítási szerződésekben vagy Járadékbiztosítási szerződésekben fennálló bárminemű érdekeltséget (ideértve a tőzsdei vagy tőzsdén kívüli határidős ügyleteket vagy opciókat is). A „Pénzügyi eszköz” fogalma nem foglalja magában az ingatlanban fennálló nem adósságjellegű, közvetlen érdekeltséget.

| 8. | „Meghatározott biztosító”: olyan Szervezet, amely biztosítóként (vagy egy biztosító holdingtársaságaként) Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést bocsát ki vagy ilyen szerződés keretében kifizetési kötelezettséggel tartozik. |
| --- | --- |

8.

„Meghatározott biztosító”: olyan Szervezet, amely biztosítóként (vagy egy biztosító holdingtársaságaként) Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést bocsát ki vagy ilyen szerződés keretében kifizetési kötelezettséggel tartozik.

| B. | Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény
  1.   „Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény”: az a Pénzügyi intézmény, amely:






  a) | Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank, kivéve azon kifizetések viszonylatában, amelyek alapját olyan jellegű kereskedelmi-pénzügyi tevékenységből fakadó kötelezettség képezi, amilyen tevékenységet a Meghatározott biztosítók, a Letétkezelő intézmények, illetve a Betéti intézmények folytatnak; |
| --- | --- | --- |

B.

Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény

1.   „Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény”: az a Pénzügyi intézmény, amely:

a)

Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank, kivéve azon kifizetések viszonylatában, amelyek alapját olyan jellegű kereskedelmi-pénzügyi tevékenységből fakadó kötelezettség képezi, amilyen tevékenységet a Meghatározott biztosítók, a Letétkezelő intézmények, illetve a Betéti intézmények folytatnak;

| b) | Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja; vagy Minősített hitelkártya-kibocsátó; |
| --- | --- |

b)

Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja; vagy Minősített hitelkártya-kibocsátó;

| c) | minden egyéb olyan Szervezet, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a B. 1. a)–b) pontokban ismertetett Szervezetekéhez alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Monaco tájékoztatást kapott róla, monacói Szervezet esetében pedig az Európai Bizottság tájékoztatást kapott róla, feltéve, hogy az említett Szervezet Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként való minősítése nem ellentétes ezen megállapodás céljaival; |
| --- | --- |

c)

minden egyéb olyan Szervezet, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a B. 1. a)–b) pontokban ismertetett Szervezetekéhez alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Monaco tájékoztatást kapott róla, monacói Szervezet esetében pedig az Európai Bizottság tájékoztatást kapott róla, feltéve, hogy az említett Szervezet Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként való minősítése nem ellentétes ezen megállapodás céljaival;

| d) | Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz; vagy |
| --- | --- |

d)

Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz; vagy

| e) | vagyonkezelői alap, amennyiben vagyonkezelője Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, amely az I. szakasz alapján adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó minden adatot bejelent, az alap valamennyi Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlája tekintetében. |
| --- | --- |

e)

vagyonkezelői alap, amennyiben vagyonkezelője Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, amely az I. szakasz alapján adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó minden adatot bejelent, az alap valamennyi Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlája tekintetében.

2.   „Államigazgatási szerv”: tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület kormánya, tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület valamely politikai alegysége (amely – az egyértelműség kedvéért – lehet többek között állam, tartomány, megye vagy település), vagy teljes mértékben a tagállam, Monaco, az egyéb joghatósággal rendelkező terület vagy az előzőekben említett egy vagy több (önmagában is Államigazgatási szervnek minősülő) valamely politikai egység tulajdonában álló hivatal vagy szerv. Ez a kategória a tagállam, Monaco vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület szerves részeit, ellenőrzött szervezeteit és politikai alegységeit foglalja magában.

| a) | Valamely tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület „szerves része” minden olyan személy, szervezet, hivatal, iroda, alap, szerv vagy egyéb szervezeti egység – megnevezésétől függetlenül –, amely az adott tagállam, Monaco, illetve az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányzó hatóságának minősül. A kormányzó hatóság nettó bevételét a saját, vagy az adott tagállam, Monaco vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület más számláin kell jóváírni, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez. Nem minősül a tagállam, Monaco vagy egyéb joghatóság szerves részének az a természetes személy, aki uralkodó, tisztviselő vagy ügyintéző, de mint magánszemély jár el. |
| --- | --- |

a)

Valamely tagállam, Monaco vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület „szerves része” minden olyan személy, szervezet, hivatal, iroda, alap, szerv vagy egyéb szervezeti egység – megnevezésétől függetlenül –, amely az adott tagállam, Monaco, illetve az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányzó hatóságának minősül. A kormányzó hatóság nettó bevételét a saját, vagy az adott tagállam, Monaco vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület más számláin kell jóváírni, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez. Nem minősül a tagállam, Monaco vagy egyéb joghatóság szerves részének az a természetes személy, aki uralkodó, tisztviselő vagy ügyintéző, de mint magánszemély jár el.

| b) | „Ellenőrzött szervezet”: olyan Szervezet, amely formailag elkülönül a tagállamtól, Monacotól vagy az egyéb joghatósággal rendelkező területtől, vagy egyéb módon külön jogi személynek minősül, feltéve, hogy:






  i) | teljes mértékben egy vagy több Államigazgatási szerv tulajdonában és irányítása alatt áll, akár közvetlenül, akár egy vagy több ellenőrzött szervezeten keresztül; |
| --- | --- | --- |

b)

„Ellenőrzött szervezet”: olyan Szervezet, amely formailag elkülönül a tagállamtól, Monacotól vagy az egyéb joghatósággal rendelkező területtől, vagy egyéb módon külön jogi személynek minősül, feltéve, hogy:

i)

teljes mértékben egy vagy több Államigazgatási szerv tulajdonában és irányítása alatt áll, akár közvetlenül, akár egy vagy több ellenőrzött szervezeten keresztül;

| ii) | nettó bevételét a saját számláján vagy egy vagy több Államigazgatási szerv számláján írják jóvá, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez; továbbá |
| --- | --- |

ii)

nettó bevételét a saját számláján vagy egy vagy több Államigazgatási szerv számláján írják jóvá, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez; továbbá

| iii) | megszűnése esetén a vagyona egy vagy több Államigazgatási szervre száll át. |
| --- | --- |

iii)

megszűnése esetén a vagyona egy vagy több Államigazgatási szervre száll át.

| c) | A bevétel a fentiek alkalmazásában nem tekintendő úgy, hogy magánszemélyhez került, ha az adott személy valamely kormányzati program célzott kedvezményezettje, és a program tevékenységeire a közjólét érdekében, a köz szolgálatában kerül sor, vagy azok a kormányzati igazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Ugyanakkor, amennyiben a bevétel valamely Államigazgatási szervnek egy kereskedelmi jellegű tevékenység – például magánszemélyek számára pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi banki tevékenység – folytatására való felhasználása révén keletkezett, akkor azt magánszemélyhez került bevételnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

A bevétel a fentiek alkalmazásában nem tekintendő úgy, hogy magánszemélyhez került, ha az adott személy valamely kormányzati program célzott kedvezményezettje, és a program tevékenységeire a közjólét érdekében, a köz szolgálatában kerül sor, vagy azok a kormányzati igazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Ugyanakkor, amennyiben a bevétel valamely Államigazgatási szervnek egy kereskedelmi jellegű tevékenység – például magánszemélyek számára pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi banki tevékenység – folytatására való felhasználása révén keletkezett, akkor azt magánszemélyhez került bevételnek kell tekinteni.

3.   „Nemzetközi szervezet”: bármely nemzetközi szervezet és annak hivatalai, illetve szervei, amennyiben teljes mértékben a nemzetközi szervezet tulajdonában állnak. Ez a kategória magában foglal minden olyan kormányközi szervezetet (a nemzetek feletti szervezeteket is), i) amelyet elsősorban kormányok alkotnak; ii) amely a tagállammal, Monacoval vagy egyéb joghatósággal rendelkező területtel székhely-megállapodást vagy lényegét tekintve ahhoz hasonló megállapodást kötött; és iii) amelynek bevétele nem kerül magánszemélyhez.

4.   „Központi bank”: az az intézmény, amely jogszabály vagy állami intézkedés értelmében a tagállam, Monaco vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától eltérő azon legfőbb hatóság, amely fizetőeszközként forgalomba kerülő eszközöket bocsát ki. A Központi banknak részét képezheti olyan szerv, amely elkülönül a tagállam, Monaco vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától, függetlenül attól, hogy az részben vagy egészben a tagállam, Monaco vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület tulajdonában áll-e.

5.   „Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap”: olyan alap, amely abból a célból jött létre, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat, vagy ezek valamely kombinációját biztosítsa olyan kedvezményezettek számára, akik egy vagy több munkáltatónak jelenlegi vagy korábbi munkavállalói (vagy az ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), az általuk nyújtott szolgáltatások ellentételezéseképpen, feltéve, hogy az alap:

| a) | nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az alap vagyonának több mint 5 %-ára; |
| --- | --- |

a)

nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az alap vagyonának több mint 5 %-ára;

| b) | állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok részére; valamint |
| --- | --- |

b)

állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok részére; valamint

| c) | az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel:






  i) | az alap általánosan mentesül a befektetésből származó jövedelem utáni adózás alól, vagy az ilyen jövedelemre az előtakarékossági vagy egyéb nyugdíjrendszeri minősítéséből adódóan halasztott vagy csökkentett kulcsú adózás vonatkozik; |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel:

i)

az alap általánosan mentesül a befektetésből származó jövedelem utáni adózás alól, vagy az ilyen jövedelemre az előtakarékossági vagy egyéb nyugdíjrendszeri minősítéséből adódóan halasztott vagy csökkentett kulcsú adózás vonatkozik;

| ii) | az alapba érkező járulékbefizetések legalább 50 %-a (a B. 5–7. pontban említett más rendszerekből vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkáltatóktól származik; |
| --- | --- |

ii)

az alapba érkező járulékbefizetések legalább 50 %-a (a B. 5–7. pontban említett más rendszerekből vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkáltatóktól származik;

| iii) | az alapból történő kifizetések vagy kivonások csak a nyugdíjba vonulással, rokkantsággal vagy halálesettel kapcsolatos bizonyos események bekövetkezése esetén engedélyezettek (kivéve a B. 5–7. pontban említett más nyugdíjalapokba vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákra való átvitelekkel kapcsolatos kifizetéseket), vagy az ilyen események bekövetkezése előtt végrehajtott kifizetésekre, illetve kivonásokra csökkentések vonatkoznak; vagy |
| --- | --- |

iii)

az alapból történő kifizetések vagy kivonások csak a nyugdíjba vonulással, rokkantsággal vagy halálesettel kapcsolatos bizonyos események bekövetkezése esetén engedélyezettek (kivéve a B. 5–7. pontban említett más nyugdíjalapokba vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákra való átvitelekkel kapcsolatos kifizetéseket), vagy az ilyen események bekövetkezése előtt végrehajtott kifizetésekre, illetve kivonásokra csökkentések vonatkoznak; vagy

| iv) | az alapba történő munkavállalói járulékbefizetés (bizonyos megengedett pótlólagos járulékbefizetések kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem függvényében korlátozott vagy évente nem haladhatja meg az 50 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok alkalmazásával. |
| --- | --- |

iv)

az alapba történő munkavállalói járulékbefizetés (bizonyos megengedett pótlólagos járulékbefizetések kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem függvényében korlátozott vagy évente nem haladhatja meg az 50 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok alkalmazásával.

6.   „Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap”: olyan alap, amely abból a célból jött létre, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat biztosítson olyan kedvezményezettek számára, akik egy vagy több munkáltatónak jelenlegi vagy korábbi munkavállalói (vagy az ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), az általuk nyújtott szolgáltatások ellentételezéseképpen, feltéve, hogy:

| a) | az alapnak kevesebb mint 50 résztvevője van; |
| --- | --- |

a)

az alapnak kevesebb mint 50 résztvevője van;

| b) | az alapot egy vagy több olyan munkáltató támogatja, amely nem Befektetési szervezet vagy Passzív nem pénzügyi szervezet; |
| --- | --- |

b)

az alapot egy vagy több olyan munkáltató támogatja, amely nem Befektetési szervezet vagy Passzív nem pénzügyi szervezet;

| c) | az alapba történő munkavállalói és munkáltatói járulékbefizetések (a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem és ellentételezés függvényében külön-külön korlátozottak; |
| --- | --- |

c)

az alapba történő munkavállalói és munkáltatói járulékbefizetések (a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem és ellentételezés függvényében külön-külön korlátozottak;

| d) | a nem az alap székhelye szerinti joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam vagy Monaco) illetőséggel rendelkező résztvevők az alap eszközeiből legfeljebb 20 %-ra jogosultak; és |
| --- | --- |

d)

a nem az alap székhelye szerinti joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam vagy Monaco) illetőséggel rendelkező résztvevők az alap eszközeiből legfeljebb 20 %-ra jogosultak; és

| e) | az alap állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok felé. |
| --- | --- |

e)

az alap állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok felé.

7.   „Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank Nyugdíjalapja”: valamely Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank által azzal a céllal létrehozott alap, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat biztosítson olyan kedvezményezettek vagy résztvevők számára, akik jelenlegi vagy korábbi munkavállalóik (vagy ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), vagy nem jelenlegi vagy korábbi munkavállalóik ugyan, de a számukra biztosított ellátások az e kedvezményezettek vagy résztvevők által az Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank számára nyújtott személyes szolgáltatások ellentételezésére szolgálnak.

8.   „Minősített hitelkártya-kibocsátó”: olyan Pénzügyi intézmény, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | pusztán azért minősül Pénzügyi intézménynek, mert olyan hitelkártya-kibocsátó, amely csak olyan módon fogad el betéteket, hogy amennyiben az ügyfél a kártya esedékes egyenlegét túllépő befizetést hajt végre, a túlfizetést nem térítik vissza azonnal számára; és |
| --- | --- |

a)

pusztán azért minősül Pénzügyi intézménynek, mert olyan hitelkártya-kibocsátó, amely csak olyan módon fogad el betéteket, hogy amennyiben az ügyfél a kártya esedékes egyenlegét túllépő befizetést hajt végre, a túlfizetést nem térítik vissza azonnal számára; és

| b) | a Pénzügyi intézmény 2017. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

b)

a Pénzügyi intézmény 2017. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni.

9.   „Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz”: olyan kollektív befektetési eszközként szabályozott Befektetési szervezet, amelynek esetében a befektetési eszközben fennálló minden érdekeltség olyan magánszemélyek vagy Szervezetek birtokában van, vagy mások olyan magánszemélyek vagy Szervezetek révén tartják azokat a befektetési eszközben, akik vagy amelyek nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személyek; nem tartoznak ugyanakkor ide az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személyek ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezetek.

A kollektív befektetési eszközként szabályozott Befektetési szervezet pusztán amiatt, hogy bemutatóra szóló részvényeket bocsátott ki fizikai formában, még megfelelhet az Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszközre vonatkozó, a B. 9. pontban foglalt kritériumnak, feltéve, hogy:

| a) | 2016. december 31-e után nem bocsát ki több bemutatóra szóló részvényt fizikai formában; |
| --- | --- |

a)

2016. december 31-e után nem bocsát ki több bemutatóra szóló részvényt fizikai formában;

| b) | visszaváltás esetén minden ilyen részvényt kivon a forgalomból; |
| --- | --- |

b)

visszaváltás esetén minden ilyen részvényt kivon a forgalomból;

| c) | lefolytatja a II–VII. szakaszban foglalt átvilágítási eljárásokat, és az ilyen részvények tekintetében fennálló minden adatszolgáltatási kötelezettségnek eleget tesz azok visszavásárlásakor, illetve azok alapján egyéb kifizetések teljesítésekor; és |
| --- | --- |

c)

lefolytatja a II–VII. szakaszban foglalt átvilágítási eljárásokat, és az ilyen részvények tekintetében fennálló minden adatszolgáltatási kötelezettségnek eleget tesz azok visszavásárlásakor, illetve azok alapján egyéb kifizetések teljesítésekor; és

| d) | megfelelő üzletpolitikákkal és eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az ilyen részvények visszavásárlására vagy immobilizációjára a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2019. január 1-jéig sor kerüljön. |
| --- | --- |

d)

megfelelő üzletpolitikákkal és eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az ilyen részvények visszavásárlására vagy immobilizációjára a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2019. január 1-jéig sor kerüljön.

| C. | Pénzügyi számla






  1. | „Pénzügyi számla”: valamely Pénzügyi intézménynél vezetett számla, amely egyrészt egy Betétszámlából áll, másrészt egy Letéti számlából, harmadrészt pedig:






  a) | Befektetési szervezet esetében valamilyen, a Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből. Ugyanakkor a „Pénzügyi számla” nem tartalmazhat olyan Szervezetben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközt, amely pusztán azért minősül Befektetési szervezetnek, mert az e Szervezettől eltérő egyéb Pénzügyi intézménynél az ügyfél nevében elhelyezett Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos beruházási, kezelési és ügyintézési műveletek céljából: i) befektetési tanácsadói szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából, vagy ii) portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából; |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Pénzügyi számla

1.

„Pénzügyi számla”: valamely Pénzügyi intézménynél vezetett számla, amely egyrészt egy Betétszámlából áll, másrészt egy Letéti számlából, harmadrészt pedig:

a)

Befektetési szervezet esetében valamilyen, a Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből. Ugyanakkor a „Pénzügyi számla” nem tartalmazhat olyan Szervezetben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközt, amely pusztán azért minősül Befektetési szervezetnek, mert az e Szervezettől eltérő egyéb Pénzügyi intézménynél az ügyfél nevében elhelyezett Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos beruházási, kezelési és ügyintézési műveletek céljából: i) befektetési tanácsadói szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából, vagy ii) portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából;

| b) | a C. 1. a) pontban említetteken kívüli Pénzügyi intézmény esetében valamely abban fennálló sajáttőke-részesedésből vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből, amennyiben az adott eszköztípus alkalmazásának célja az I. szakaszban foglalt adatszolgáltatási kötelezettség elkerülése volt; valamint |
| --- | --- |

b)

a C. 1. a) pontban említetteken kívüli Pénzügyi intézmény esetében valamely abban fennálló sajáttőke-részesedésből vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből, amennyiben az adott eszköztípus alkalmazásának célja az I. szakaszban foglalt adatszolgáltatási kötelezettség elkerülése volt; valamint

| c) | egy olyan, Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződésből vagy Járadékbiztosítási szerződésből, amelyet Pénzügyi intézmény bocsátott ki vagy tart fenn, az olyan nem befektetéshez kötött, nem átruházható azonnali életjáradék-szerződések kivételével, amelyeket magánszemély részére bocsátanak ki, és amelyek Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó pénzügyi számlára teljesített öregséginyugdíj- vagy rokkantsági jogosultság készpénzre váltására szolgálnak. |
| --- | --- |

c)

egy olyan, Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződésből vagy Járadékbiztosítási szerződésből, amelyet Pénzügyi intézmény bocsátott ki vagy tart fenn, az olyan nem befektetéshez kötött, nem átruházható azonnali életjáradék-szerződések kivételével, amelyeket magánszemély részére bocsátanak ki, és amelyek Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó pénzügyi számlára teljesített öregséginyugdíj- vagy rokkantsági jogosultság készpénzre váltására szolgálnak.

A „Pénzügyi számla” fogalma nem foglalja magában az Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlának minősülő számlákat.

| 2. | „Betétszámla”: minden olyan kereskedelmi számla, csekkszámla, takarékszámla, lekötött betét, takarékszövetkezeti számla, illetve minden olyan számla, amit letéti jegy, megtakarítási igazolás, befektetési igazolás, adósságról szóló igazolás vagy bármilyen olyan hasonló instrumentum igazol, amelyet a Pénzügyi intézmény vezet szokásos banki vagy egyéb hasonló tevékenysége keretében. Szintén Betétszámlának minősül, amikor egy biztosító valamely összeget garantált befektetési szerződés vagy egyéb hasonló, kamat fizetésére vagy jóváírására vonatkozó megállapodás alapján tart az ügyfél számára. |
| --- | --- |

2.

„Betétszámla”: minden olyan kereskedelmi számla, csekkszámla, takarékszámla, lekötött betét, takarékszövetkezeti számla, illetve minden olyan számla, amit letéti jegy, megtakarítási igazolás, befektetési igazolás, adósságról szóló igazolás vagy bármilyen olyan hasonló instrumentum igazol, amelyet a Pénzügyi intézmény vezet szokásos banki vagy egyéb hasonló tevékenysége keretében. Szintén Betétszámlának minősül, amikor egy biztosító valamely összeget garantált befektetési szerződés vagy egyéb hasonló, kamat fizetésére vagy jóváírására vonatkozó megállapodás alapján tart az ügyfél számára.

| 3. | „Letéti számla”: olyan (Biztosítási szerződésektől és Járadékbiztosítási szerződésektől eltérő) számla, amely egy vagy több Pénzügyi eszköz valamely harmadik személy javára való tartására szolgál. |
| --- | --- |

3.

„Letéti számla”: olyan (Biztosítási szerződésektől és Járadékbiztosítási szerződésektől eltérő) számla, amely egy vagy több Pénzügyi eszköz valamely harmadik személy javára való tartására szolgál.

| 4. | „Sajáttőke-részesedés”: Pénzügyi intézménynek minősülő gazdasági társulás esetében a gazdasági társulásban fennálló tőke- vagy nyereségrészesedés. Pénzügyi intézménynek minősülő vagyonkezelői alap esetében a Sajáttőke-részesedés tulajdonosának kell tekinteni az alap teljes vagy részvagyonának vagyonrendelőjét vagy kedvezményezettjét, vagy bármely más természetes személyt, aki az alap felett a tényleges végső ellenőrzést gyakorolja. Az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személyt abban az esetben kell vagyonkezelői alap kedvezményezettjének tekinteni, ha jogosult arra, hogy közvetlenül vagy közvetetten (például meghatalmazotton keresztül) kötelező juttatást kapjon az alaptól, illetve ha közvetlenül vagy közvetetten diszkrecionális juttatást kaphat az alaptól. |
| --- | --- |

4.

„Sajáttőke-részesedés”: Pénzügyi intézménynek minősülő gazdasági társulás esetében a gazdasági társulásban fennálló tőke- vagy nyereségrészesedés. Pénzügyi intézménynek minősülő vagyonkezelői alap esetében a Sajáttőke-részesedés tulajdonosának kell tekinteni az alap teljes vagy részvagyonának vagyonrendelőjét vagy kedvezményezettjét, vagy bármely más természetes személyt, aki az alap felett a tényleges végső ellenőrzést gyakorolja. Az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személyt abban az esetben kell vagyonkezelői alap kedvezményezettjének tekinteni, ha jogosult arra, hogy közvetlenül vagy közvetetten (például meghatalmazotton keresztül) kötelező juttatást kapjon az alaptól, illetve ha közvetlenül vagy közvetetten diszkrecionális juttatást kaphat az alaptól.

| 5. | „Biztosítási szerződés”: olyan szerződés (a Járadékbiztosítási szerződés kivételével), amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy halálesettel, megbetegedéssel, balesettel, illetve felelősségi vagy vagyoni kockázattal járó meghatározott biztosítási esemény bekövetkezése esetén kifizet egy összeget. |
| --- | --- |

5.

„Biztosítási szerződés”: olyan szerződés (a Járadékbiztosítási szerződés kivételével), amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy halálesettel, megbetegedéssel, balesettel, illetve felelősségi vagy vagyoni kockázattal járó meghatározott biztosítási esemény bekövetkezése esetén kifizet egy összeget.

| 6. | „Járadékbiztosítási szerződés”: olyan szerződés, amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy kifizetéseket teljesít egy olyan időtartam során, amelyet részben vagy egészben egy vagy több egyén várható élettartama alapján határoznak meg. Ide tartoznak azok a szerződések is, amelyek azon joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) joga, szabályozása vagy gyakorlata szerint, amelyben a szerződést kibocsátották, Járadékbiztosítási szerződésnek minősülnek, és amelyeknek alapján a kibocsátó vállalja, hogy többéves időtartam során kifizetéseket teljesít. |
| --- | --- |

6.

„Járadékbiztosítási szerződés”: olyan szerződés, amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy kifizetéseket teljesít egy olyan időtartam során, amelyet részben vagy egészben egy vagy több egyén várható élettartama alapján határoznak meg. Ide tartoznak azok a szerződések is, amelyek azon joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) joga, szabályozása vagy gyakorlata szerint, amelyben a szerződést kibocsátották, Járadékbiztosítási szerződésnek minősülnek, és amelyeknek alapján a kibocsátó vállalja, hogy többéves időtartam során kifizetéseket teljesít.

| 7. | „Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés”: olyan Biztosítási szerződés (a két biztosító között megkötött, kártérítés-viszontbiztosítási szerződés kivételével), amely Visszavásárlási értékkel rendelkezik. |
| --- | --- |

7.

„Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés”: olyan Biztosítási szerződés (a két biztosító között megkötött, kártérítés-viszontbiztosítási szerződés kivételével), amely Visszavásárlási értékkel rendelkezik.

| 8. | „Visszavásárlási érték”: a következő két érték közül a nagyobbik: i) az az összeg, amelyre a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés visszavásárlása vagy megszüntetése esetén jogosult (a visszavásárlás „árának” vagy a kötvénykölcsön értékének levonása nélkül kalkulálva), illetve ii) az az összeg, amelyet a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés keretében vagy arra tekintettel kölcsönként felvehet. Az előzőektől függetlenül a „Visszavásárlási érték” nem tartalmazza a Biztosítási szerződés keretén belül kifizetendő következő összegeket:






  a) | a kizárólag az életbiztosítási szerződésben biztosított egyén halála esetén kifizetendő összeg; |
| --- | --- | --- |

8.

„Visszavásárlási érték”: a következő két érték közül a nagyobbik: i) az az összeg, amelyre a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés visszavásárlása vagy megszüntetése esetén jogosult (a visszavásárlás „árának” vagy a kötvénykölcsön értékének levonása nélkül kalkulálva), illetve ii) az az összeg, amelyet a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés keretében vagy arra tekintettel kölcsönként felvehet. Az előzőektől függetlenül a „Visszavásárlási érték” nem tartalmazza a Biztosítási szerződés keretén belül kifizetendő következő összegeket:

a)

a kizárólag az életbiztosítási szerződésben biztosított egyén halála esetén kifizetendő összeg;

| b) | a személyi sérülés vagy betegség alapján teljesített kifizetés vagy más, a biztosított kockázat bekövetkezéséből fakadó gazdasági károkat fedező kártérítési szolgáltatás; |
| --- | --- |

b)

a személyi sérülés vagy betegség alapján teljesített kifizetés vagy más, a biztosított kockázat bekövetkezéséből fakadó gazdasági károkat fedező kártérítési szolgáltatás;

| c) | a Biztosítási szerződés (befektetési egységekhez kötött életbiztosítási szerződés vagy járadékbiztosítási szerződés kivételével) alapján korábban megfizetett biztosítási díj visszatérítése (levonva a biztosítási díjak költségeit, függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e), amire a kötvény felmondása vagy megszüntetése miatt, a kockázati kitettségnek a biztosítási szerződés időtartama során bekövetkező csökkenése miatt, illetve a biztosítási díjjal kapcsolatos könyvelési vagy egyéb hasonló hibák miatt került sor; |
| --- | --- |

c)

a Biztosítási szerződés (befektetési egységekhez kötött életbiztosítási szerződés vagy járadékbiztosítási szerződés kivételével) alapján korábban megfizetett biztosítási díj visszatérítése (levonva a biztosítási díjak költségeit, függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e), amire a kötvény felmondása vagy megszüntetése miatt, a kockázati kitettségnek a biztosítási szerződés időtartama során bekövetkező csökkenése miatt, illetve a biztosítási díjjal kapcsolatos könyvelési vagy egyéb hasonló hibák miatt került sor;

| d) | a biztosításikötvény-tulajdonosnak kifizetett nyereségrészesedés (a megszűnéskori nyereségkifizetés kivételével), feltéve, hogy a nyereségrészesedés olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódik, amelynek alapján kizárólag a C. 8. b) pontban meghatározott juttatások kifizetésére kerülhet sor; vagy |
| --- | --- |

d)

a biztosításikötvény-tulajdonosnak kifizetett nyereségrészesedés (a megszűnéskori nyereségkifizetés kivételével), feltéve, hogy a nyereségrészesedés olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódik, amelynek alapján kizárólag a C. 8. b) pontban meghatározott juttatások kifizetésére kerülhet sor; vagy

| e) | biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét visszatérítése olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódóan, amelynek biztosítási díja legalább évente fizetendő, feltéve, hogy a biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét összege nem haladja meg a szerződés értelmében fizetendő következő éves díjat. |
| --- | --- |

e)

biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét visszatérítése olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódóan, amelynek biztosítási díja legalább évente fizetendő, feltéve, hogy a biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét összege nem haladja meg a szerződés értelmében fizetendő következő éves díjat.

| 9. | „Meglévő számla”:






  a) | Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, 2016. december 31-én már meglévő Pénzügyi számla; |
| --- | --- | --- |

9.

„Meglévő számla”:

a)

Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, 2016. december 31-én már meglévő Pénzügyi számla;

| b) | a tagállamoknak és Monacónak lehetőségük van a „Meglévő számla” fogalmát kiterjeszteni bármely Számlatulajdonos bármely Pénzügyi számlájára, a számlanyitás dátumától függetlenül, amennyiben:






  i) | a Számlatulajdonosnak ugyanannál az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Monacóban) lévő Kapcsolt szervezetnél már van olyan Pénzügyi számlája, amely a C. 9. a) pont értelmében Meglévő számlának minősül; |
| --- | --- | --- |

b)

a tagállamoknak és Monacónak lehetőségük van a „Meglévő számla” fogalmát kiterjeszteni bármely Számlatulajdonos bármely Pénzügyi számlájára, a számlanyitás dátumától függetlenül, amennyiben:

i)

a Számlatulajdonosnak ugyanannál az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Monacóban) lévő Kapcsolt szervezetnél már van olyan Pénzügyi számlája, amely a C. 9. a) pont értelmében Meglévő számlának minősül;

| ii) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, illetve adott esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Monacóban) lévő Kapcsolt szervezet mind a VII. szakasz A. pontjában meghatározott adatszerzési követelmények teljesítése szempontjából, mind pedig bármelyik Pénzügyi számla egyenlegének vagy értékének a számla-küszöbérték alkalmazása céljából történő meghatározása szempontjából egyetlen Pénzügyi számlaként kezeli mindkét fent említett pénzügyi számlát és a Számlatulajdonos minden egyéb, e C. 9. b) pont értelmében Meglévő számlának minősülő Pénzügyi számláját; |
| --- | --- |

ii)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, illetve adott esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Monacóban) lévő Kapcsolt szervezet mind a VII. szakasz A. pontjában meghatározott adatszerzési követelmények teljesítése szempontjából, mind pedig bármelyik Pénzügyi számla egyenlegének vagy értékének a számla-küszöbérték alkalmazása céljából történő meghatározása szempontjából egyetlen Pénzügyi számlaként kezeli mindkét fent említett pénzügyi számlát és a Számlatulajdonos minden egyéb, e C. 9. b) pont értelmében Meglévő számlának minősülő Pénzügyi számláját;

| iii) | olyan Pénzügyi számla esetében, amelyre vonatkozóan el kell végezni a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásokat, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a C. 9. a) pont szerinti Meglévő számlára vonatkozóan elvégzett átvilágítási eljárásokra hagyatkozva is eleget tehet a Pénzmosás elleni átvilágítási követelményeknek; és |
| --- | --- |

iii)

olyan Pénzügyi számla esetében, amelyre vonatkozóan el kell végezni a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásokat, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a C. 9. a) pont szerinti Meglévő számlára vonatkozóan elvégzett átvilágítási eljárásokra hagyatkozva is eleget tehet a Pénzmosás elleni átvilágítási követelményeknek; és

| iv) | a Pénzügyi számla nyitása nem kívánja meg, hogy a Számlatulajdonos – az ezen megállapodás alkalmazásában közlendő adatokon túl – új, kiegészítő vagy módosított ügyfél-információkat adjon meg. |
| --- | --- |

iv)

a Pénzügyi számla nyitása nem kívánja meg, hogy a Számlatulajdonos – az ezen megállapodás alkalmazásában közlendő adatokon túl – új, kiegészítő vagy módosított ügyfél-információkat adjon meg.

2017. január 1-je előtt a tagállamok közlik Monacóval, illetőleg Monaco közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az e pontban meghatározott lehetőséggel. Az Európai Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Monacónak szánt információ eljuttatását, és a Monaco által közölt információt eljuttatja valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Monaco általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni.

| 10. | „Új számla”: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, 2017. január 1-jén vagy azt követően nyitott Pénzügyi számla, amely nem minősül a C. 9. pont szerinti kibővített értelemben vett Meglévő számlának. |
| --- | --- |

10.

„Új számla”: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, 2017. január 1-jén vagy azt követően nyitott Pénzügyi számla, amely nem minősül a C. 9. pont szerinti kibővített értelemben vett Meglévő számlának.

| 11. | „Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla”: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély. |
| --- | --- |

11.

„Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla”: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély.

| 12. | „Magánszemély tulajdonában lévő új számla”: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély. |
| --- | --- |

12.

„Magánszemély tulajdonában lévő új számla”: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély.

| 13. | „Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla”: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több Szervezet. |
| --- | --- |

13.

„Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla”: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több Szervezet.

| 14. | „Alacsony egyenlegű számla” olyan, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg az 1 000 000 USD-t, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget. |
| --- | --- |

14.

„Alacsony egyenlegű számla” olyan, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én nem haladja meg az 1 000 000 USD-t, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget.

| 15. | „Magas egyenlegű számla”: olyan, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én vagy bármely azt követő év december 31-én meghaladja az 1 000 000 USD-t, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget. |
| --- | --- |

15.

„Magas egyenlegű számla”: olyan, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke 2016. december 31-én vagy bármely azt követő év december 31-én meghaladja az 1 000 000 USD-t, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeget.

| 16. | „Szervezet tulajdonában lévő új számla”: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több Szervezet. |
| --- | --- |

16.

„Szervezet tulajdonában lévő új számla”: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több Szervezet.

| 17. | „Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számla”: a következő számlák valamelyike:






  a) | olyan nyugdíjszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | az egyéni öregséginyugdíj-számlákra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozik, vagy olyan elismert vagy szabályozott nyugdíjrendszer része, amelynek célja nyugdíj, illetve egyéb ellátások biztosítása (beleértve a rokkantsági és az özvegyi, illetve árvaellátást is); |
| --- | --- | --- | --- |

17.

„Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számla”: a következő számlák valamelyike:

a)

olyan nyugdíjszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

az egyéni öregséginyugdíj-számlákra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozik, vagy olyan elismert vagy szabályozott nyugdíjrendszer része, amelynek célja nyugdíj, illetve egyéb ellátások biztosítása (beleértve a rokkantsági és az özvegyi, illetve árvaellátást is);

| ii) | a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni); |
| --- | --- |

ii)

a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni);

| iii) | a számlával összefüggésben az adóhatóság részére való adatszolgáltatási kötelezettség áll fenn; |
| --- | --- |

iii)

a számlával összefüggésben az adóhatóság részére való adatszolgáltatási kötelezettség áll fenn;

| iv) | a kifizetések feltétele meghatározott nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy haláleset, illetve az e meghatározott események bekövetkezését megelőzően történő kifizetésekre csökkentést kell alkalmazni; és |
| --- | --- |

iv)

a kifizetések feltétele meghatározott nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy haláleset, illetve az e meghatározott események bekövetkezését megelőzően történő kifizetésekre csökkentést kell alkalmazni; és

| v) | vagy i) az éves befizetések felső határa 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, vagy pedig ii) a teljes élettartam során teljesíthető összbefizetés felső határa 1 000 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. |
| --- | --- |

v)

vagy i) az éves befizetések felső határa 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, vagy pedig ii) a teljes élettartam során teljesíthető összbefizetés felső határa 1 000 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat.

Azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek egyébként megfelelnek a C. 17. a) pont v. alpontjában meghatározott követelményeknek, nem kell az említett követelményeknek meg nem felelőknek tekinteni pusztán azért, mert azokra vagyoni vagy pénzeszközök utalhatók át egy vagy több, a C. 17. a) vagy b) pont követelményeit teljesítő Pénzügyi számláról, illetve egy vagy több, a B. 5–7. pont bármelyikében foglalt követelményeket teljesítő nyugdíjalapból;

| b) | olyan számla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | vagy a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú befektetési eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, és valamely szabályozott értékpapírpiacon rendszeresen kereskednek vele, vagy pedig a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú megtakarítási eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik; |
| --- | --- | --- |

b)

olyan számla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

vagy a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú befektetési eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, és valamely szabályozott értékpapírpiacon rendszeresen kereskednek vele, vagy pedig a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú megtakarítási eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik;

| ii) | a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni); |
| --- | --- |

ii)

a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni);

| iii) | a kifizetések feltétele a befektetési vagy megtakarítási számla céljához (például oktatási vagy egészségügyi juttatások nyújtásához) kapcsolódóan meghatározott kritériumok teljesülése, illetve az e kritériumok teljesülését megelőzően történő kifizetés esetén csökkentést kell alkalmazni; és |
| --- | --- |

iii)

a kifizetések feltétele a befektetési vagy megtakarítási számla céljához (például oktatási vagy egészségügyi juttatások nyújtásához) kapcsolódóan meghatározott kritériumok teljesülése, illetve az e kritériumok teljesülését megelőzően történő kifizetés esetén csökkentést kell alkalmazni; és

| iv) | az éves befizetések felső határa 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat alkalmazva. |
| --- | --- |

iv)

az éves befizetések felső határa 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat alkalmazva.

Azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek egyébként megfelelnek a C. 17 b) pont iv. alpontjában meghatározott követelményeknek, nem kell az említett követelményeknek meg nem felelőknek tekinteni pusztán azért, mert azokra vagyoni vagy pénzeszközök utalhatók át egy vagy több, a C. 17. a) vagy b) pont követelményeit teljesítő Pénzügyi számláról, illetve egy vagy több, a B. 5–7. pont bármelyikében foglalt követelményeket teljesítő nyugdíjalapból;

| c) | olyan életbiztosítási szerződés, amelynek fedezeti időszaka véget ér, mielőtt a biztosított magánszemély betölti a 90. életévét, feltéve, hogy a szerződés megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | az idő előrehaladtával nem csökkenő, rendszeres biztosítási díj legalább évente fizetendő a szerződés fennállása alatt vagy addig, amíg a biztosított be nem tölti a 90. életévét, e két időtartam közül a rövidebbet figyelembe véve; |
| --- | --- | --- |

c)

olyan életbiztosítási szerződés, amelynek fedezeti időszaka véget ér, mielőtt a biztosított magánszemély betölti a 90. életévét, feltéve, hogy a szerződés megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

az idő előrehaladtával nem csökkenő, rendszeres biztosítási díj legalább évente fizetendő a szerződés fennállása alatt vagy addig, amíg a biztosított be nem tölti a 90. életévét, e két időtartam közül a rövidebbet figyelembe véve;

| ii) | a szerződésnek nincs olyan szerződési értéke, amelyhez valamely személy hozzáférhet (kivét, hitel útján vagy más módon) a szerződés megszüntetése nélkül; |
| --- | --- |

ii)

a szerződésnek nincs olyan szerződési értéke, amelyhez valamely személy hozzáférhet (kivét, hitel útján vagy más módon) a szerződés megszüntetése nélkül;

| iii) | a szerződés felmondása vagy megszüntetése esetén fizetendő összeg (kivéve a halálesethez kapcsolódó ellátást) nem haladhatja meg a szerződés alapján fizetett biztosítási díjak összegét, levonva abból a szerződés fennállásának időszakára vagy időszakaira számított, elhalálozással, betegséggel és egyéb kiadásokkal kapcsolatos költségek összegét (függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e) és a szerződés felmondása vagy megszüntetése előtt kifizetett bármely összeget; és |
| --- | --- |

iii)

a szerződés felmondása vagy megszüntetése esetén fizetendő összeg (kivéve a halálesethez kapcsolódó ellátást) nem haladhatja meg a szerződés alapján fizetett biztosítási díjak összegét, levonva abból a szerződés fennállásának időszakára vagy időszakaira számított, elhalálozással, betegséggel és egyéb kiadásokkal kapcsolatos költségek összegét (függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e) és a szerződés felmondása vagy megszüntetése előtt kifizetett bármely összeget; és

| iv) | a szerződés átruházása esetén ahhoz új tulajdonosa nem ellenszolgáltatás fejében jutott; |
| --- | --- |

iv)

a szerződés átruházása esetén ahhoz új tulajdonosa nem ellenszolgáltatás fejében jutott;

| d) | kizárólag hagyatékhoz kapcsolódó számla, ha a számlával kapcsolatos dokumentáció tartalmazza az elhunyt végrendeletének vagy a halotti anyakönyvi kivonatának másolatát; |
| --- | --- |

d)

kizárólag hagyatékhoz kapcsolódó számla, ha a számlával kapcsolatos dokumentáció tartalmazza az elhunyt végrendeletének vagy a halotti anyakönyvi kivonatának másolatát;

| e) | a következők közül bármelyikkel összefüggésben létrehozott számla:






  i) | bírósági végzés vagy ítélet; |
| --- | --- | --- |

e)

a következők közül bármelyikkel összefüggésben létrehozott számla:

i)

bírósági végzés vagy ítélet;

| ii) | ingatlan vagy személyes vagyontárgy eladása, cseréje vagy bérbeadása, feltéve, hogy a számla megfelel az alábbi követelményeknek:






  — | a számlára kizárólag a következők kerülnek: olyan összegű foglaló, előleg vagy letét, amely elegendő az ügylethez közvetlenül kapcsolódó kötelezettség teljesítéséhez, vagy hasonló befizetés, illetve olyan Pénzügyi eszköz, amelyet az ingatlan vagy vagyontárgy eladásához, cseréjéhez vagy lízingjéhez kapcsolódóan helyeznek a számlára, |
| --- | --- | --- |

ii)

ingatlan vagy személyes vagyontárgy eladása, cseréje vagy bérbeadása, feltéve, hogy a számla megfelel az alábbi követelményeknek:

—

a számlára kizárólag a következők kerülnek: olyan összegű foglaló, előleg vagy letét, amely elegendő az ügylethez közvetlenül kapcsolódó kötelezettség teljesítéséhez, vagy hasonló befizetés, illetve olyan Pénzügyi eszköz, amelyet az ingatlan vagy vagyontárgy eladásához, cseréjéhez vagy lízingjéhez kapcsolódóan helyeznek a számlára,

| — | a számlát kizárólag azért hozták létre és arra használják, hogy biztosítsa a vásárlónak az ingatlan vagy vagyontárgy vételárának kifizetéséhez kapcsolódó kötelezettsége teljesítését, az eladó bármely függő kötelezettségének kifizetését, vagy a bérleti szerződésnek megfelelően a lízingelt ingatlanhoz vagy vagyontárgyhoz kapcsolódó bármely kárból eredő kártérítési kötelezettségnek a bérbeadó vagy a bérlő általi teljesítését, |
| --- | --- |

—

a számlát kizárólag azért hozták létre és arra használják, hogy biztosítsa a vásárlónak az ingatlan vagy vagyontárgy vételárának kifizetéséhez kapcsolódó kötelezettsége teljesítését, az eladó bármely függő kötelezettségének kifizetését, vagy a bérleti szerződésnek megfelelően a lízingelt ingatlanhoz vagy vagyontárgyhoz kapcsolódó bármely kárból eredő kártérítési kötelezettségnek a bérbeadó vagy a bérlő általi teljesítését,

| — | a számlán lévő eszközöket, ideértve az azokon keletkezett jövedelmet is, a vásárló, az eladó, a bérbeadó vagy a bérlő javára való kifizetésre vagy más módon való jóváírásra szánják (ideértve az említett személyek kötelezettségeinek teljesítését is), amikor az ingatlan vagy vagyontárgy eladására, cseréjére vagy a lízingszerződés felmondására sor kerül, vagy amikor a lízingszerződés megszűnik, |
| --- | --- |

—

a számlán lévő eszközöket, ideértve az azokon keletkezett jövedelmet is, a vásárló, az eladó, a bérbeadó vagy a bérlő javára való kifizetésre vagy más módon való jóváírásra szánják (ideértve az említett személyek kötelezettségeinek teljesítését is), amikor az ingatlan vagy vagyontárgy eladására, cseréjére vagy a lízingszerződés felmondására sor kerül, vagy amikor a lízingszerződés megszűnik,

| — | a számla nem tőkeáttételes kereskedési számla vagy hasonló számla, amelyet egy Pénzügyi eszköz eladásával vagy cseréjével kapcsolatban hoztak létre, és |
| --- | --- |

—

a számla nem tőkeáttételes kereskedési számla vagy hasonló számla, amelyet egy Pénzügyi eszköz eladásával vagy cseréjével kapcsolatban hoztak létre, és

| — | a számla nem kapcsolódik a C. 17. f) pontban leírtak szerinti számlához; |
| --- | --- |

—

a számla nem kapcsolódik a C. 17. f) pontban leírtak szerinti számlához;

| iii) | az ingatlannal biztosított hitelt nyújtó Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a törlesztőrészlet egy részét tartalékolja, kizárólag abból a célból, hogy megkönnyítse az ingatlanhoz kapcsolódó adók vagy biztosítás későbbiekben való kifizetését; |
| --- | --- |

iii)

az ingatlannal biztosított hitelt nyújtó Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a törlesztőrészlet egy részét tartalékolja, kizárólag abból a célból, hogy megkönnyítse az ingatlanhoz kapcsolódó adók vagy biztosítás későbbiekben való kifizetését;

| iv) | a Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megkönnyítse az adók egy későbbi időpontban való kifizetését; |
| --- | --- |

iv)

a Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megkönnyítse az adók egy későbbi időpontban való kifizetését;

| f) | olyan Betétszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | a számlát kizárólag azért hozták létre, mert valamely ügyfél a hitelkártya vagy más rulírozó hitellehetőség esedékes egyenlegét meghaladó összegben teljesítette befizetési kötelezettségét, és a különbözetet nem térítik vissza azonnal az ügyfélnek; és |
| --- | --- | --- |

f)

olyan Betétszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

a számlát kizárólag azért hozták létre, mert valamely ügyfél a hitelkártya vagy más rulírozó hitellehetőség esedékes egyenlegét meghaladó összegben teljesítette befizetési kötelezettségét, és a különbözetet nem térítik vissza azonnal az ügyfélnek; és

| ii) | a Pénzügyi intézmény 2017. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

ii)

a Pénzügyi intézmény 2017. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam vagy Monaco nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni;

| g) | minden egyéb olyan számla, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a C. 17. a)–f) pontokban ismertetett számlákéhoz alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik, valamint a nemzeti jogban Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként van meghatározva, valamint amelyre – a tagállamok esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Monacót értesítették róla, Monaco esetében pedig az Európai Bizottságot értesítették róla, feltéve hogy az említett számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való minősítése nem ellentétes e megállapodás céljaival. |
| --- | --- |

g)

minden egyéb olyan számla, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a C. 17. a)–f) pontokban ismertetett számlákéhoz alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik, valamint a nemzeti jogban Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként van meghatározva, valamint amelyre – a tagállamok esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Monacót értesítették róla, Monaco esetében pedig az Európai Bizottságot értesítették róla, feltéve hogy az említett számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való minősítése nem ellentétes e megállapodás céljaival.

| D. | Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla
  1.   „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: olyan számla, amelynek tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, feltéve, hogy a számlát a II–VII. szakaszban meghatározott átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették.
  2.   „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy”: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy, aki/amely nem az alábbiak egyike: i) olyan vállalat, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek egy vagy több szabályozott értékpapírpiacon; ii) bármely olyan vállalat, amely az i. alpontban meghatározott vállalat Kapcsolt szervezete; iii) Államigazgatási szerv; iv) Nemzetközi szervezet; v) Központi bank; vagy vi) Pénzügyi intézmény.
  3.   „Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy”: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adójogszabályai értelmében az adott joghatósággal rendelkező terület illetőségével rendelkezik, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezett. E rendelkezés alkalmazásában az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, úgy kell tekinteni, hogy annak a joghatósággal rendelkező területnek az illetőségével rendelkezik, amelyben a tényleges üzletvezetés helye található.
  4.   „Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság”: az I. szakaszban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséggel összefüggésben egy adott tagállam tekintetében Monaco, vagy Monaco tekintetében egy adott tagállam.
  5.   „Részt vevő joghatóság”: az egyes tagállamok, illetve Monaco vonatkozásában:






  a) | a Monacóval szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében egy adott tagállam, vagy |
| --- | --- | --- |

D.

Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla

1.   „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla”: olyan számla, amelynek tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, feltéve, hogy a számlát a II–VII. szakaszban meghatározott átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették.

2.   „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy”: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy, aki/amely nem az alábbiak egyike: i) olyan vállalat, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek egy vagy több szabályozott értékpapírpiacon; ii) bármely olyan vállalat, amely az i. alpontban meghatározott vállalat Kapcsolt szervezete; iii) Államigazgatási szerv; iv) Nemzetközi szervezet; v) Központi bank; vagy vi) Pénzügyi intézmény.

3.   „Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy”: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adójogszabályai értelmében az adott joghatósággal rendelkező terület illetőségével rendelkezik, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi illetőségével rendelkezett. E rendelkezés alkalmazásában az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, úgy kell tekinteni, hogy annak a joghatósággal rendelkező területnek az illetőségével rendelkezik, amelyben a tényleges üzletvezetés helye található.

4.   „Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság”: az I. szakaszban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséggel összefüggésben egy adott tagállam tekintetében Monaco, vagy Monaco tekintetében egy adott tagállam.

5.   „Részt vevő joghatóság”: az egyes tagállamok, illetve Monaco vonatkozásában:

a)

a Monacóval szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében egy adott tagállam, vagy

| b) | egy adott tagállammal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében Monaco, vagy |
| --- | --- |

b)

egy adott tagállammal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében Monaco, vagy

| c) | bármely más joghatósággal rendelkező terület: i) amellyel a szövegkörnyezettől függően az érintett tagállamnak vagy Monacónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében a másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii) amely szerepel az érintett tagállam által közzétett és Monacóval közölt, illetve Monaco által közzétett és az Európai Bizottsággal közölt jegyzékben; |
| --- | --- |

c)

bármely más joghatósággal rendelkező terület: i) amellyel a szövegkörnyezettől függően az érintett tagállamnak vagy Monacónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében a másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii) amely szerepel az érintett tagállam által közzétett és Monacóval közölt, illetve Monaco által közzétett és az Európai Bizottsággal közölt jegyzékben;

| d) | a tagállamok vonatkozásában bármely más joghatósággal rendelkező terület: i) amellyel az Európai Uniónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében az említett másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii) amely szerepel az Európai Bizottság által közzétett jegyzékben. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok vonatkozásában bármely más joghatósággal rendelkező terület: i) amellyel az Európai Uniónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében az említett másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii) amely szerepel az Európai Bizottság által közzétett jegyzékben.

6.   „Ellenőrzést gyakorló személy”: olyan természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol egy Szervezet felett. Vagyonkezelői alap esetében ez a fogalom a vagyonrendelő(ke)t, a vagyonkezelő(ke)t, a védnökö(ke)t (amennyiben van ilyen), a kedvezményezette(ke)t vagy a kedvezményezettek csoportját/csoportjait, illetve bármely más természetes személyt jelent, aki(k) vagy amely(ek) az alap felett a tényleges végső ellenőrzést gyakorolja/gyakorolják, vagyonkezelői alaptól eltérő jogi forma esetében pedig az egyenértékű vagy hasonló pozícióban lévő személyeket jelenti. Az „Ellenőrzést gyakorló személy” fogalmát a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaival összhangban kell értelmezni.

7.   „Nem pénzügyi szervezet”: olyan Szervezet, amely nem Pénzügyi intézmény.

8.   „Passzív nem pénzügyi szervezet”: i) olyan Nem pénzügyi szervezet, amely nem Aktív nem pénzügyi szervezet; vagy ii) olyan, az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, amely nem valamely Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye.

9.   „Aktív nem pénzügyi szervezet”: minden olyan Nem pénzügyi szervezet, amely teljesíti a következő feltételek bármelyikét:

| a) | az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet bruttó jövedelmének kevesebb mint 50 %-a volt passzív jövedelem, és az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet eszközeinek kevesebb mint 50 %-a állt olyan eszközökből, amelyek passzív bevételt termelnek, vagy azért tartják őket, hogy passzív bevételt termeljenek; |
| --- | --- |

a)

az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet bruttó jövedelmének kevesebb mint 50 %-a volt passzív jövedelem, és az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet eszközeinek kevesebb mint 50 %-a állt olyan eszközökből, amelyek passzív bevételt termelnek, vagy azért tartják őket, hogy passzív bevételt termeljenek;

| b) | a Nem pénzügyi szervezet részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon, vagy a Nem pénzügyi szervezet egy olyan Szervezet Kapcsolt szervezete, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon; |
| --- | --- |

b)

a Nem pénzügyi szervezet részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon, vagy a Nem pénzügyi szervezet egy olyan Szervezet Kapcsolt szervezete, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon;

| c) | a Nem pénzügyi szervezet Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet, Központi bank, vagy olyan Szervezet, amely teljes egészében az előbb említettek közül egy vagy több szervezet tulajdonában van; |
| --- | --- |

c)

a Nem pénzügyi szervezet Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet, Központi bank, vagy olyan Szervezet, amely teljes egészében az előbb említettek közül egy vagy több szervezet tulajdonában van;

| d) | a Nem pénzügyi szervezetnek lényegében minden tevékenysége egy vagy több olyan leányvállalat jegyzett tőkéjének (részben vagy egészben történő) birtoklásához vagy az ezek számára biztosított finanszírozáshoz és szolgáltatásnyújtáshoz köthető, amelyek a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő üzleti tevékenységet folytatnak, azzal a fenntartással, hogy a Szervezet nem tekinthető Aktív nem pénzügyi szervezetnek abban az esetben, ha a Szervezet befektetési alapként működik (vagy akként jelöli meg magát), ideértve például a magántőkealapot, a kockázatitőke-alapot, a hitelből történő kivásárlásra szakosodott alapot vagy bármely olyan befektetési eszközt, amelynek célja, hogy vállalatokat vásároljon fel vagy finanszírozzon, és ezáltal ezekben a vállalatokban – befektetési céllal – tőkeeszközök formájában részesedéssel rendelkezzen; |
| --- | --- |

d)

a Nem pénzügyi szervezetnek lényegében minden tevékenysége egy vagy több olyan leányvállalat jegyzett tőkéjének (részben vagy egészben történő) birtoklásához vagy az ezek számára biztosított finanszírozáshoz és szolgáltatásnyújtáshoz köthető, amelyek a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő üzleti tevékenységet folytatnak, azzal a fenntartással, hogy a Szervezet nem tekinthető Aktív nem pénzügyi szervezetnek abban az esetben, ha a Szervezet befektetési alapként működik (vagy akként jelöli meg magát), ideértve például a magántőkealapot, a kockázatitőke-alapot, a hitelből történő kivásárlásra szakosodott alapot vagy bármely olyan befektetési eszközt, amelynek célja, hogy vállalatokat vásároljon fel vagy finanszírozzon, és ezáltal ezekben a vállalatokban – befektetési céllal – tőkeeszközök formájában részesedéssel rendelkezzen;

| e) | a Nem pénzügyi szervezet még nem végez tevékenységet, és előzőleg sem működött, de tőkét fektet be eszközökbe valamely, a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenység működtetése céljából, feltéve, hogy a Nem pénzügyi szervezet megalapítását követő 24 hónap elteltével az már nem teljesíti ezt a kritériumot; |
| --- | --- |

e)

a Nem pénzügyi szervezet még nem végez tevékenységet, és előzőleg sem működött, de tőkét fektet be eszközökbe valamely, a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenység működtetése céljából, feltéve, hogy a Nem pénzügyi szervezet megalapítását követő 24 hónap elteltével az már nem teljesíti ezt a kritériumot;

| f) | a Nem pénzügyi szervezet az elmúlt öt évben nem volt Pénzügyi intézmény, és folyamatban van az eszközeinek a felszámolása vagy az átszervezése annak érdekében, hogy tevékenységét a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenységként folytassa vagy indítsa újra; |
| --- | --- |

f)

a Nem pénzügyi szervezet az elmúlt öt évben nem volt Pénzügyi intézmény, és folyamatban van az eszközeinek a felszámolása vagy az átszervezése annak érdekében, hogy tevékenységét a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenységként folytassa vagy indítsa újra;

| g) | a Nem pénzügyi szervezet elsősorban finanszírozási és fedezeti ügyleteket folytat olyan Kapcsolt szervezetekkel vagy azok részére, amelyek nem Pénzügyi intézmények, és nem biztosít finanszírozási vagy fedezeti szolgáltatást olyan Szervezetek részére, amelyek nem Kapcsolt szervezetek, feltéve, hogy az említett Kapcsolt szervezetek csoportja elsősorban a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő tevékenységet folytat; vagy |
| --- | --- |

g)

a Nem pénzügyi szervezet elsősorban finanszírozási és fedezeti ügyleteket folytat olyan Kapcsolt szervezetekkel vagy azok részére, amelyek nem Pénzügyi intézmények, és nem biztosít finanszírozási vagy fedezeti szolgáltatást olyan Szervezetek részére, amelyek nem Kapcsolt szervezetek, feltéve, hogy az említett Kapcsolt szervezetek csoportja elsősorban a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő tevékenységet folytat; vagy

| h) | a Nem pénzügyi szervezet megfelel az alábbi követelmények mindegyikének:






  i) | az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) kizárólag vallási, jótékonysági, tudományos, művészeti, kulturális, sport- vagy oktatási céllal hozták létre és működtetik, vagy az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) hozták létre és ott működtetik, és szakmai szervezet, munkáltatói szervezet, kereskedelmi kamara, munkavállalói szervezet, mezőgazdasági vagy kertészeti szervezet, polgári szervezet vagy kizárólag a társadalmi jólét előmozdítása érdekében tevékenykedő szervezet; |
| --- | --- | --- |

h)

a Nem pénzügyi szervezet megfelel az alábbi követelmények mindegyikének:

i)

az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) kizárólag vallási, jótékonysági, tudományos, művészeti, kulturális, sport- vagy oktatási céllal hozták létre és működtetik, vagy az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) hozták létre és ott működtetik, és szakmai szervezet, munkáltatói szervezet, kereskedelmi kamara, munkavállalói szervezet, mezőgazdasági vagy kertészeti szervezet, polgári szervezet vagy kizárólag a társadalmi jólét előmozdítása érdekében tevékenykedő szervezet;

| ii) | az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) mentes a jövedelemadó alól; |
| --- | --- |

ii)

az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) mentes a jövedelemadó alól;

| iii) | nincsenek olyan részvényesei vagy tagjai, akiknek vagy amelyeknek a szervezet jövedelmében vagy az eszközeiben tulajdonosi vagy kedvezményezetti érdekeltségük van; |
| --- | --- |

iii)

nincsenek olyan részvényesei vagy tagjai, akiknek vagy amelyeknek a szervezet jövedelmében vagy az eszközeiben tulajdonosi vagy kedvezményezetti érdekeltségük van;

| iv) | a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata nem teszik lehetővé, hogy a Nem pénzügyi szervezet bármilyen jövedelmét vagy eszközét valamely magánszemélynek vagy nem jótékonysági Szervezetnek juttassa vagy javára fordítsa, kivéve, ha erre a Nem pénzügyi szervezet által folytatott jótékonysági tevékenység keretében vagy a nyújtott szolgáltatásokért fizetett ésszerű ellentételezésként, vagy a Nem pénzügyi szervezet által vásárolt javak valós piaci értékének megfelelő kifizetésként kerül sor; és |
| --- | --- |

iv)

a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata nem teszik lehetővé, hogy a Nem pénzügyi szervezet bármilyen jövedelmét vagy eszközét valamely magánszemélynek vagy nem jótékonysági Szervezetnek juttassa vagy javára fordítsa, kivéve, ha erre a Nem pénzügyi szervezet által folytatott jótékonysági tevékenység keretében vagy a nyújtott szolgáltatásokért fizetett ésszerű ellentételezésként, vagy a Nem pénzügyi szervezet által vásárolt javak valós piaci értékének megfelelő kifizetésként kerül sor; és

| v) | a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okiratai előírják, hogy a Nem pénzügyi szervezet felszámolása vagy megszüntetése esetén annak teljes eszközállománya egy Államigazgatási szervet vagy más nonprofit szervezetet, vagy a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) kormányát vagy annak bármely közigazgatási alegységét illeti meg. |
| --- | --- |

v)

a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okiratai előírják, hogy a Nem pénzügyi szervezet felszámolása vagy megszüntetése esetén annak teljes eszközállománya egy Államigazgatási szervet vagy más nonprofit szervezetet, vagy a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) kormányát vagy annak bármely közigazgatási alegységét illeti meg.

| E. | Egyéb






  1. | „Számlatulajdonos”: az a személy, akit vagy amelyet a Pénzügyi intézmény az általa vezetett Pénzügyi számla tulajdonosaként tart nyilván vagy azonosított. E melléklet alkalmazásában nem kezelendő Számlatulajdonosként az a személy, aki vagy amely nem Pénzügyi intézmény, és aki vagy amely képviselőként, hivatalos gyámként, gondnokként, meghatalmazottként, aláírási joggal rendelkezőként, befektetési tanácsadóként vagy közvetítőként egy másik személy javára vagy részére Pénzügyi számlát tart fenn; ebben az esetben az említett másik személyt kell a számla tulajdonosának tekinteni. Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében a Számlatulajdonos az a személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét. Ha nincs olyan személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét, akkor az a személy minősül Számlatulajdonosnak, akit vagy amelyet a szerződésben szerződő félként neveztek meg, vagy aki/amely a szerződés értelmében jogosult a kifizetésre. A Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés lejáratakor minden olyan személyt, akit vagy amelyet a szerződés alapján kifizetés illet meg, Számlatulajdonosként kell kezelni. |
| --- | --- | --- |

E.

Egyéb

1.

„Számlatulajdonos”: az a személy, akit vagy amelyet a Pénzügyi intézmény az általa vezetett Pénzügyi számla tulajdonosaként tart nyilván vagy azonosított. E melléklet alkalmazásában nem kezelendő Számlatulajdonosként az a személy, aki vagy amely nem Pénzügyi intézmény, és aki vagy amely képviselőként, hivatalos gyámként, gondnokként, meghatalmazottként, aláírási joggal rendelkezőként, befektetési tanácsadóként vagy közvetítőként egy másik személy javára vagy részére Pénzügyi számlát tart fenn; ebben az esetben az említett másik személyt kell a számla tulajdonosának tekinteni. Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében a Számlatulajdonos az a személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét. Ha nincs olyan személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét, akkor az a személy minősül Számlatulajdonosnak, akit vagy amelyet a szerződésben szerződő félként neveztek meg, vagy aki/amely a szerződés értelmében jogosult a kifizetésre. A Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés lejáratakor minden olyan személyt, akit vagy amelyet a szerződés alapján kifizetés illet meg, Számlatulajdonosként kell kezelni.

| 2. | „Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások”: az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azon átvilágítási eljárásai, amelyeket a rá vonatkozó, a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos vagy hasonló előírások értelmében végez. |
| --- | --- |

2.

„Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások”: az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azon átvilágítási eljárásai, amelyeket a rá vonatkozó, a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos vagy hasonló előírások értelmében végez.

| 3. | „Szervezet”: jogi személy vagy valamilyen jogi konstrukció, például vállalat, gazdasági társulás, vagyonkezelői alap vagy alapítvány. |
| --- | --- |

3.

„Szervezet”: jogi személy vagy valamilyen jogi konstrukció, például vállalat, gazdasági társulás, vagyonkezelői alap vagy alapítvány.

| 4. | Egy Szervezet akkor tekintendő egy másik szervezet „Kapcsolt szervezetének”, ha i) bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll; ii) a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll; vagy iii) a két Szervezet az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, közös vezetésük van, és a közös vezetés eleget tesz a két Befektetési szervezet átvilágítási kötelezettségeinek. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés. |
| --- | --- |

4.

Egy Szervezet akkor tekintendő egy másik szervezet „Kapcsolt szervezetének”, ha i) bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll; ii) a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll; vagy iii) a két Szervezet az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, közös vezetésük van, és a közös vezetés eleget tesz a két Befektetési szervezet átvilágítási kötelezettségeinek. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés.

| 5. | „Adóazonosító szám”: az adóalany azonosítására szolgáló szám (vagy ha ilyen nincs, akkor a funkcionális megfelelője). |
| --- | --- |

5.

„Adóazonosító szám”: az adóalany azonosítására szolgáló szám (vagy ha ilyen nincs, akkor a funkcionális megfelelője).

| 6. | „Bizonyító okirat”: a következők bármelyike:






  a) | az azon joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) erre felhatalmazott közigazgatási szerve (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított illetőségigazolás, amelyben a kedvezményezett állítása szerint adóügyi illetőséggel bír; |
| --- | --- | --- |

6.

„Bizonyító okirat”: a következők bármelyike:

a)

az azon joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Monaco vagy más joghatósággal rendelkező terület) erre felhatalmazott közigazgatási szerve (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított illetőségigazolás, amelyben a kedvezményezett állítása szerint adóügyi illetőséggel bír;

| b) | magánszemély esetében bármely erre felhatalmazott közigazgatási szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított érvényes azonosító okmány, amely tartalmazza a magánszemély nevét, és jellemzően azonosítási célokat szolgál; |
| --- | --- |

b)

magánszemély esetében bármely erre felhatalmazott közigazgatási szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított érvényes azonosító okmány, amely tartalmazza a magánszemély nevét, és jellemzően azonosítási célokat szolgál;

| c) | Szervezet esetében bármilyen felhatalmazott közigazgatási szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított hivatalos irat, amely tartalmazza a Szervezet nevét és vagy az azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállamban, Monacóban vagy más joghatósággal rendelkező területen) lévő székhelyének a címét, ahol állítása szerint adóügyi illetőséggel bír, vagy annak a joghatósággal rendelkező területnek (akár valamely tagállamnak, Monacónak vagy más joghatósággal rendelkező területnek) a megnevezését, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy megalapították; |
| --- | --- |

c)

Szervezet esetében bármilyen felhatalmazott közigazgatási szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított hivatalos irat, amely tartalmazza a Szervezet nevét és vagy az azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállamban, Monacóban vagy más joghatósággal rendelkező területen) lévő székhelyének a címét, ahol állítása szerint adóügyi illetőséggel bír, vagy annak a joghatósággal rendelkező területnek (akár valamely tagállamnak, Monacónak vagy más joghatósággal rendelkező területnek) a megnevezését, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy megalapították;

| d) | auditált pénzügyi kimutatás, harmadik személy által készített hiteljelentés, csődnyilvántartás vagy értékpapír-szabályozói jelentés. |
| --- | --- |

d)

auditált pénzügyi kimutatás, harmadik személy által készített hiteljelentés, csődnyilvántartás vagy értékpapír-szabályozói jelentés.

Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla esetében a tagállamoknak és Monacónak lehetősége van engedélyezni, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény Bizonyító okiratként használja fel a saját nyilvántartásaiban szereplő, a Számlatulajdonosra vonatkozó bármely olyan minősítést, amelyet egységes ágazati osztályozási rendszer alapján határoztak meg, és amelyet az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a szokásos üzleti gyakorlatával összhangban vett nyilvántartásba a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásai céljából vagy más, jogszabályban előírt (adóügyi céloktól eltérő) célból, továbbá amelyet az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azt megelőzően alkalmazott, hogy a Pénzügyi számlát Meglévő számlának minősítette, feltéve, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nincs tudomása arról, vagy nincs oka azt feltételezni, hogy a minősítés nem helytálló vagy nem megbízható. Az „egységes ágazati osztályozási rendszer” olyan osztályozási rendszer, amelynek alkalmazásával a vállalkozásokat adóügyi céloktól eltérő egyéb célból üzlettípus szerint besorolják.

2017. január 1-je előtt a tagállamok közlik Monacóval, illetőleg Monaco közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az e pontban meghatározott lehetőséggel. Az Európai Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Monacónak szánt információ eljuttatását, és a Monaco által közölt információt eljuttatja valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Monaco általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni.

IX. SZAKASZ

GYAKORLATI VÉGREHAJTÁS

A tagállamoknak és Monacónak közigazgatási eljárásokkal és szabályokkal kell rendelkezniük a fent megállapított adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások tényleges alkalmazásának és betartásának biztosításához, ideértve többek között az alábbiakat:

| a) | olyan szabályok, amelyekkel megakadályozható, hogy a Pénzügyi intézmények, személyek vagy közvetítők az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások megkerülésére irányuló gyakorlatokat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

a)

olyan szabályok, amelyekkel megakadályozható, hogy a Pénzügyi intézmények, személyek vagy közvetítők az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások megkerülésére irányuló gyakorlatokat alkalmazzanak;

| b) | olyan szabályok, amelyek arra kötelezik az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményeket, hogy vezessenek nyilvántartást az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások során megtett lépésekről és minden alapul vett bizonyítékról, valamint megfelelő intézkedések ezen nyilvántartások rendelkezésre állásának biztosítására; |
| --- | --- |

b)

olyan szabályok, amelyek arra kötelezik az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményeket, hogy vezessenek nyilvántartást az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások során megtett lépésekről és minden alapul vett bizonyítékról, valamint megfelelő intézkedések ezen nyilvántartások rendelkezésre állásának biztosítására;

| c) | közigazgatási eljárások annak ellenőrzésére, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények teljesítik-e az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeiket; közigazgatási eljárások az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménnyel való kapcsolatfelvételre nem dokumentált számlák észlelése esetén; |
| --- | --- |

c)

közigazgatási eljárások annak ellenőrzésére, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények teljesítik-e az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeiket; közigazgatási eljárások az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménnyel való kapcsolatfelvételre nem dokumentált számlák észlelése esetén;

| d) | közigazgatási eljárások annak biztosítására, hogy a továbbiakban is csekély maradjon annak a kockázata, hogy a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként meghatározott Szervezeteket és számlákat adókijátszás céljára vegyék igénybe; és |
| --- | --- |

d)

közigazgatási eljárások annak biztosítására, hogy a továbbiakban is csekély maradjon annak a kockázata, hogy a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként meghatározott Szervezeteket és számlákat adókijátszás céljára vegyék igénybe; és

| e) | meg nem felelés esetén alkalmazandó, az előírások betartását biztosító hatékony rendelkezések. |
| --- | --- |

e)

meg nem felelés esetén alkalmazandó, az előírások betartását biztosító hatékony rendelkezések.

„II. MELLÉKLET

A PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ADATAIRA VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS ÁTVILÁGÍTÁSI SZABÁLYOK

1.   A körülmények megváltozása

A „körülmények megváltozása” minden olyan változás, amelynek következtében egy adott személy minősítését érintő új információk merülnek fel, vagy amely bármely más módon ellentmondást eredményez egy adott személy minősítésével szemben. A körülmények megváltozásának tekintendők továbbá a Számlatulajdonos számlájával kapcsolatos új vagy megváltozott információk (többek között új számlatulajdonos megjelenése, a korábbi Számlatulajdonos helyébe új számlatulajdonos lépése vagy bármilyen más, a Számlatulajdonost érintő változás), illetve a vizsgált számlához kapcsolódó bármely számlát érintő új vagy megváltozott információk (alkalmazva az I. melléklet VII. szakaszának C. 1–3. pontjában meghatározott számlaösszesítési szabályokat), amennyiben az új vagy megváltozott információk befolyásolják a Számlatulajdonos minősítését.

Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az I. melléklet III. szakaszának B. 1. pontjában meghatározott, a lakcímre vagy a székhely, illetve telephely címére irányuló vizsgálat eredményeit vette alapul, és a körülmények olyan változása következett be, amelynek következtében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tudomást szerez arról vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti Bizonyító okirat (vagy más, azzal egyenértékű dokumentáció) hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az adott naptári év vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszak utolsó napjáig, vagy – amennyiben az későbbi időpont – a körülmények megváltozásának észlelésétől vagy az arról szóló értesítéstől számított 90 naptári napon belül be kell szereznie a Számlatulajdonos nyilatkozatát és az új Bizonyító okiratot a Számlatulajdonos adóügyi illetőségének meghatározásához. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az említett határidőig nem tudja beszerezni a Számlatulajdonos nyilatkozatát és az új Bizonyító okiratot, akkor az I. melléklet III. szakaszának B. 2–6. pontjában meghatározott, az adatállományban való elektronikus keresési eljárást kell alkalmaznia.

2.   A számlatulajdonos nyilatkozata Szervezet tulajdonában lévő új számlák esetében

Szervezet tulajdonában lévő új számlák esetében annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény kizárólag a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatát veheti alapul.

3.   A Pénzügyi intézmény illetősége

Egy adott Pénzügyi intézmény akkor tekintendő valamely tagállamban, Monacóban vagy más Részt vevő joghatóságban „illetőséggel rendelkező”-nek, ha az említett tagállam, Monaco vagy más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik (azaz a Részt vevő joghatóság be tudja tartatni a Pénzügyi intézménnyel az adatszolgáltatási előírásokat). Általánosságban elmondható, hogy ha egy Pénzügyi intézmény adóügyi szempontból valamely tagállamban, Monacóban vagy más Részt vevő joghatóságban illetősséggel rendelkezik, akkor annak a tagállamnak, Monacónak vagy más Részt vevő joghatóságnak a joghatósága alá tartozik, így tehát Tagállami pénzügyi intézménynek, Monacói pénzügyi intézménynek, illetve Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének tekintendő. Ha egy vagyonkezelői alap Pénzügyi intézmény (függetlenül attól, hogy egy adott tagállamban, Monacóban vagy más Részt vevő joghatóságban adóügyi illetőséggel rendelkezik-e), abban az esetben kell úgy tekinteni, hogy a tagállam, Monaco, illetve más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik, ha egy vagy több vagyonkezelője a szóban forgó tagállamban, Monacóban, illetve más Részt vevő joghatóságban rendelkezik illetőséggel, kivéve, ha a vagyonkezelői alap az ezen megállapodás vagy a nemzetközi standardot végrehajtó más megállapodás értelmében szolgáltatandó, az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlákra vonatkozó valamennyi adatot egy másik Részt vevő joghatóságnak (akár valamely tagállam, Monaco vagy más Részt vevő joghatóság) szolgáltatja, mivel abban a másik Részt vevő joghatóságban rendelkezik adóügyi illetőséggel. Ha azonban egy Pénzügyi intézmény (amely nem vagyonkezelői alap) nem rendelkezik adóügyi illetőséggel (például mert adózási szempontból átláthatónak tekinthető vagy olyan joghatósággal rendelkező területen található, amelyben nincsen jövedelemadó), akkor abban az esetben kell úgy tekinteni, hogy egy tagállam, Monaco, illetve más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik, tehát Tagállami pénzügyi intézmény, Monacói pénzügyi intézmény, illetve Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye, ha:

| a) | az említett tagállam, Monaco vagy más Részt vevő joghatóság jogszabályainak megfelelően alapították; |
| --- | --- |

a)

az említett tagállam, Monaco vagy más Részt vevő joghatóság jogszabályainak megfelelően alapították;

| b) | a vezetésének székhelye (ideértve a tényleges üzletvezetését) az említett tagállamban, Monacóban vagy más Részt vevő joghatóságban található; vagy |
| --- | --- |

b)

a vezetésének székhelye (ideértve a tényleges üzletvezetését) az említett tagállamban, Monacóban vagy más Részt vevő joghatóságban található; vagy

| c) | az említett tagállam, Monaco vagy más Részt vevő joghatóság pénzügyi felügyelete alá tartozik. |
| --- | --- |

c)

az említett tagállam, Monaco vagy más Részt vevő joghatóság pénzügyi felügyelete alá tartozik.

Ha egy Pénzügyi intézmény (amely nem vagyonkezelői alap) kettő vagy több Részt vevő joghatóságban (tagállamban, Monacóban vagy más Részt vevő joghatóságban) rendelkezik adóügyi illetőséggel, akkor abban a Részt vevő joghatóságban kell teljesítenie az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeit, amelyben a Pénzügyi számlá(ka)t vezeti.

4.   Pénzügyi intézménynél vezetett számlák

Általánosságban egy számla az alábbiak szerinti Pénzügyi intézménynél vezetett számlának minősül:

| a) | Letéti számla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számlán lévő eszközök letéti őrzését végzi (ideértve azt az esetet is, amikor a Pénzügyi intézmény a megbízó nevén tart eszközöket a Számlatulajdonos számára); |
| --- | --- |

a)

Letéti számla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számlán lévő eszközök letéti őrzését végzi (ideértve azt az esetet is, amikor a Pénzügyi intézmény a megbízó nevén tart eszközöket a Számlatulajdonos számára);

| b) | Betétszámla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számla tekintetében kifizetéseket köteles végezni (kivéve a Pénzügyi intézmény megbízottját, függetlenül attól, hogy maga a megbízott Pénzügyi intézmény-e); |
| --- | --- |

b)

Betétszámla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számla tekintetében kifizetéseket köteles végezni (kivéve a Pénzügyi intézmény megbízottját, függetlenül attól, hogy maga a megbízott Pénzügyi intézmény-e);

| c) | Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedés vagy Pénzügyi intézmény által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – amennyiben a részesedés vagy értékpapír Pénzügyi számlának tekintendő – maga a szóban forgó Pénzügyi intézmény; |
| --- | --- |

c)

Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedés vagy Pénzügyi intézmény által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – amennyiben a részesedés vagy értékpapír Pénzügyi számlának tekintendő – maga a szóban forgó Pénzügyi intézmény;

| d) | Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a szerződés tekintetében a kifizetéseket köteles teljesíteni. |
| --- | --- |

d)

Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a szerződés tekintetében a kifizetéseket köteles teljesíteni.

5.   Passzív nem pénzügyi szervezetnek minősülő vagyonkezelői alapok

Az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az I. melléklet VIII. szakaszának D. 3. pontja értelmében úgy kell kezelni, mint azon joghatósággal rendelkező területen illetőséggel rendelkezőt, amelyen a tényleges üzletvezetés helye található. E rendelkezés alkalmazásában egy jogi személy vagy jogi konstrukció akkor tekintendő gazdasági társuláshoz vagy korlátolt felelősségű gazdasági társuláshoz „hasonlónak”, ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett ország adóügyi jogszabályainak értelmében az adott Adatszolgáltatásra kötelezett országban nem tekintendő adóalanynak. A kétszeres adatszolgáltatás elkerülése érdekében azonban (tekintettel arra, hogy vagyonkezelői alapok esetében az Ellenőrzést gyakorló személy fogalma igen tágan értelmezhető) a Passzív nem pénzügyi szervezetnek minősülő vagyonkezelői alapok nem tekinthetők hasonló jogi konstrukciónak.

6.   A Szervezet székhelyének címe

Az I. melléklet VIII. szakaszának E. 6. c) pontjában előírt követelmények egyike szerint egy Szervezet hivatalos dokumentációjának tartalmaznia kell vagy a Szervezet abban a tagállamban, Monacóban vagy más joghatósággal rendelkező területen lévő székhelyének a címét, ahol a szervezet állítása szerint adóügyi illetőséggel bír, vagy annak a tagállamnak, Monacónak vagy más joghatósággal rendelkező területnek a megnevezését, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy megalapították. A Szervezet székhelyének címe általánosságban az a hely, ahol a szervezet tényleges üzletvezetésének a helye található. Nem tekinthető a Szervezet székhelyének annak a Pénzügyi intézménynek a címe, amelynél a Szervezet számlát tart fenn, illetve a postafiók vagy a kizárólag levelezési célokat szolgáló cím, kivéve abban az esetben, ha ez a Szervezet által használt egyetlen cím, és a Szervezet létesítő okirataiban a Szervezet bejegyzett címeként jelenik meg. Nem tekinthető továbbá a Szervezet székhelyének az olyan cím, amelyre vonatkozóan „postán maradó küldemény” megbízás van érvényben.

„III. MELLÉKLET

AZ E MEGÁLLAPODÁS KERETÉBEN GYŰJTÖTT ÉS MEGOSZTOTT ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ TOVÁBBI ADATVÉDELMI BIZTOSÍTÉKOK

1.   Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a)   „személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre („a továbbiakban: érintett”) vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén;

b)   „feldolgozás”: a személyes adatokon automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így például a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás vagy átadás révén, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, vagy megsemmisítés.

2.   A megkülönböztetés tilalma

A Szerződő Felek biztosítják, hogy e megállapodás és a releváns nemzeti jogszabályok alapján a személyes adatok feldolgozására vonatkozó biztosítékokat valamennyi természetes személy esetében megkülönböztetés nélkül – mindenekelőtt állampolgárságon vagy a lakóhely szerinti országon, illetve a külső megjelenésen alapuló megkülönböztetés nélkül – alkalmazzák.

3.   Adatok

A Szerződő Felek által e megállapodás keretében feldolgozott adatoknak relevánsnak, szükségesnek és arányosnak kell lenniük a megállapodásban meghatározott célok eléréséhez.

A Szerződő Felek nem oszthatják meg egymással a természetes személyeknek a faji vagy etnikai hovatartozásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre, szakszervezeti tagságra, egészségi állapotra vagy szexuális életre vonatkozó személyes adatait.

4.   A tájékoztatásra és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó jog, valamint az adatok javításának és törlésének joga

Ha az információkat – e megállapodás 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban – más célokra használják fel a fogadó joghatósággal rendelkező területen, vagy átadásra kerülnek egy harmadik, joghatósággal rendelkező terület (valamely másik tagállam vagy Monaco) részére, a fogadó joghatósággal rendelkező terület Hatáskörrel rendelkező hatósága, amely az információkat más célokra használja fel vagy átadja egy harmadik, joghatósággal rendelkező terület részére, tájékoztatja az érintett személyeket. A szóban forgó tájékoztatást megfelelő időn belül kell megadni ahhoz, hogy az érintett élhessen adatvédelmi jogaival, de mindenképpen még azt megelőzően, hogy a fogadó joghatósággal rendelkező terület az említett egyéb célokra felhasználná az adatokat, vagy továbbítaná azokat egy harmadik, joghatósággal rendelkező terület részére.

E megállapodás keretében feldolgozott bármely személyes adat tekintetében minden természetes személynek jogában áll betekintést kérni az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények és/vagy a Hatáskörrel rendelkező hatóságok által feldolgozott, rá vonatkozó személyes adatokba, valamint kérelmezni azok helyesbítését, amennyiben az adatok pontatlanok. Ha az adatok feldolgozása jogszerűtlenül történt, az érintett kérheti azok törlését.

E jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az érintett természetes személyek az adataikhoz való hozzáférést, azok helyesbítését és/vagy törlését kérhessék. A vonatkozó kérelmeket az érintett Hatáskörrel rendelkező hatóságtól a természetes személyek saját, Hatáskörrel rendelkező hatóságukon keresztül nyújthatják be.

A megkeresett, Hatáskörrel rendelkező hatóságnak betekintést kell nyújtania a vonatkozó adatokba és adott esetben frissítenie és/vagy helyesbítenie kell a pontatlan vagy hiányos adatokat.

5.   A jogorvoslathoz való jog

Bármely, e megállapodás keretében feldolgozott személyes adat tekintetében minden természetes személynek – állampolgárságától és a lakóhelye szerinti országtól függetlenül – joga van a tényleges közigazgatási és bírósági jogorvoslathoz bármely, illetve valamennyi, joghatósággal rendelkező területen.

6.   Automatizált feldolgozás

A Hatáskörrel rendelkező hatóságok nem hozhatnak olyan döntést, amely az adatoknak az érintettre vonatkozó egyes személyes szempontok értékelését célzó, kizárólag automatizált feldolgozásán alapul, és az adott természetes személyre nézve hátrányos jogkövetkezményekkel jár, vagy az adott természetes személyt jelentős mértékben érinti.

7.   Adattovábbítás harmadik országok hatóságai részére

E megállapodás alapján kapott személyes adatokat a Hatáskörrel rendelkező hatóság esetenként továbbíthatja a tagállamoktól és Monacótól eltérő harmadik országok hatóságai részére, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | az adattovábbítás szükséges a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott célok eléréséhez a fogadó harmadik joghatóságban, amely az adatokat kizárólag a szóban forgó célokra használja fel; |
| --- | --- |

a)

az adattovábbítás szükséges a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott célok eléréséhez a fogadó harmadik joghatóságban, amely az adatokat kizárólag a szóban forgó célokra használja fel;

| b) | az adatok szükségesek és arányosak azon célok eléréséhez, amelyek érdekében továbbításukra sor kerül; |
| --- | --- |

b)

az adatok szükségesek és arányosak azon célok eléréséhez, amelyek érdekében továbbításukra sor kerül;

| c) | a harmadik joghatóságbeli hatóság hatáskörei közvetlenül kapcsolódnak a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott célokhoz; |
| --- | --- |

c)

a harmadik joghatóságbeli hatóság hatáskörei közvetlenül kapcsolódnak a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott célokhoz;

| d) | a fogadó harmadik joghatóság az e megállapodásban megállapítottal egyenértékű szinten biztosítja a személyes adatok védelmét, valamint vállalja, hogy a megkapott adatokat nem továbbítja harmadik felek részére; |
| --- | --- |

d)

a fogadó harmadik joghatóság az e megállapodásban megállapítottal egyenértékű szinten biztosítja a személyes adatok védelmét, valamint vállalja, hogy a megkapott adatokat nem továbbítja harmadik felek részére;

| e) | az a Hatáskörrel rendelkező hatóság, amelytől beérkeztek az adatok, a 6. cikk (5) bekezdésében található feltételeknek megfelelően előzetes beleegyezését adta ehhez; és |
| --- | --- |

e)

az a Hatáskörrel rendelkező hatóság, amelytől beérkeztek az adatok, a 6. cikk (5) bekezdésében található feltételeknek megfelelően előzetes beleegyezését adta ehhez; és

| f) | az érintettet tájékoztatták az adattovábbításról. |
| --- | --- |

f)

az érintettet tájékoztatták az adattovábbításról.

Az e megállapodás keretében kapott információk bármely, ettől eltérő átadása harmadik felek részére tilos.

8.   Az adatok sértetlensége és biztonsága

E megállapodás keretében feldolgozott információk tekintetében a Szerződő Feleknek és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményeknek rendelkezniük kell a következőkkel:

| a) | megfelelő biztosítékok annak szavatolására, hogy a szóban forgó információk bizalmasak maradjanak, és azokat kizárólag a 6. cikkben említett célokra, az ugyanott említett személyek vagy hatóságok használják fel; |
| --- | --- |

a)

megfelelő biztosítékok annak szavatolására, hogy a szóban forgó információk bizalmasak maradjanak, és azokat kizárólag a 6. cikkben említett célokra, az ugyanott említett személyek vagy hatóságok használják fel;

| b) | a hatékony információcseréhez szükséges infrastruktúra (beleértve az időben történő, pontos, biztonságos és bizalmas információcsere és a hatékony és megbízható kommunikáció biztosítására szolgáló meglévő folyamatokat, továbbá az információcserékkel vagy -kérésekkel kapcsolatos kérdések és aggályok gyors megoldásához és az e megállapodás 4. cikkében foglalt rendelkezések kezeléséhez szükséges képességeket); |
| --- | --- |

b)

a hatékony információcseréhez szükséges infrastruktúra (beleértve az időben történő, pontos, biztonságos és bizalmas információcsere és a hatékony és megbízható kommunikáció biztosítására szolgáló meglévő folyamatokat, továbbá az információcserékkel vagy -kérésekkel kapcsolatos kérdések és aggályok gyors megoldásához és az e megállapodás 4. cikkében foglalt rendelkezések kezeléséhez szükséges képességeket);

| c) | technikai és szervezési intézkedések a jogosulatlan közlés vagy hozzáférés, a véletlen vagy jogellenes megsemmisítés vagy véletlen elvesztés, megváltoztatás, vagy a jogellenes adatfeldolgozás bármely más formájának megakadályozása érdekében; és |
| --- | --- |

c)

technikai és szervezési intézkedések a jogosulatlan közlés vagy hozzáférés, a véletlen vagy jogellenes megsemmisítés vagy véletlen elvesztés, megváltoztatás, vagy a jogellenes adatfeldolgozás bármely más formájának megakadályozása érdekében; és

| d) | technikai és szervezési intézkedések a pontatlan információk helyesbítésére és az olyan adatok törlésére, amelyek tárolása jogilag nem indokolható. |
| --- | --- |

d)

technikai és szervezési intézkedések a pontatlan információk helyesbítésére és az olyan adatok törlésére, amelyek tárolása jogilag nem indokolható.

A Szerződő Felek biztosítják, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények haladéktalanul értesítsék az adott fél joghatósága alá tartozó, Hatáskörrel rendelkező hatóságot, ha alappal feltételezik, hogy helytelen vagy hiányos információkat jelentettek be az említett, Hatáskörrel rendelkező hatóságnak. Az értesített Hatáskörrel rendelkező hatóság minden, nemzeti jogában rendelkezésre álló megfelelő intézkedést megtesz az értesítésben leírt hibák kiküszöbölésére.

9.   Szankciók

A személyes adatok védelmére vonatkozóan e megállapodásban meghatározott rendelkezések megsértése esetén a Szerződő Felek biztosítják a hatékony és visszatartó erejű szankciók alkalmazását.

10.   Felügyelet

A személyes adatoknak az e megállapodás keretében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények és a Hatáskörrel rendelkező hatóságok által történő feldolgozása: i) a tagállamokban a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alapján létrehozott nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságok felügyelete mellett, ii) Monacóban pedig a személyes adatokat felügyelő bizottság (Commission de contrôle des informations nominatives) felügyelete mellett történik.

A tagállamok, illetve Monaco ezen felügyeleti hatóságainak hatáskörrel kell rendelkezniük a felügyelet, a kivizsgálás, a beavatkozás és a felülvizsgálat tekintetében, továbbá jogosultnak kell lenniük arra, hogy törvénysértési ügyekben szükség esetén bírósághoz forduljanak. E felügyeleti hatóságoknak különösen azt kell biztosítaniuk, hogy a törvénysértéssel kapcsolatos panaszokat átvegyék, kivizsgálják, megválaszolják, valamint ezek vonatkozásában megfelelő jogorvoslatot biztosítsanak.

„IV. MELLÉKLET

A SZERZŐDŐ FELEK HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ HATÓSÁGAINAK JEGYZÉKE

E megállapodás alkalmazásában az alábbi Hatáskörrel rendelkező hatóságok a Szerződő Felek „Hatáskörrel rendelkező hatóságai”:

| a) | a Monacói Hercegségben: le Conseiller de gouvernement – Ministre des finances et de l'économie vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

a)

a Monacói Hercegségben: le Conseiller de gouvernement – Ministre des finances et de l'économie vagy egy meghatalmazott képviselő;

| b) | a Belga Királyságban: De Minister van Financiën/le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

b)

a Belga Királyságban: De Minister van Financiën/le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő;

| c) | a Bolgár Köztársaságban: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

c)

a Bolgár Köztársaságban: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vagy egy meghatalmazott képviselő;

| d) | a Cseh Köztársaságban: Ministr financí vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

d)

a Cseh Köztársaságban: Ministr financí vagy egy meghatalmazott képviselő;

| e) | a Dán Királyságban: Skatteministeren vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

e)

a Dán Királyságban: Skatteministeren vagy egy meghatalmazott képviselő;

| f) | a Németországi Szövetségi Köztársaságban: Der Bundesminister der Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

f)

a Németországi Szövetségi Köztársaságban: Der Bundesminister der Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

| g) | az Észt Köztársaságban: Rahandusminister vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

g)

az Észt Köztársaságban: Rahandusminister vagy egy meghatalmazott képviselő;

| h) | a Görög Köztársaságban: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

h)

a Görög Köztársaságban: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

| i) | a Spanyol Királyságban: El Ministro de Economía y Hacienda vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

i)

a Spanyol Királyságban: El Ministro de Economía y Hacienda vagy egy meghatalmazott képviselő;

| j) | a Francia Köztársaságban: le ministre chargé du budget vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

j)

a Francia Köztársaságban: le ministre chargé du budget vagy egy meghatalmazott képviselő;

| k) | a Horvát Köztársaságban: Ministar financija vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

k)

a Horvát Köztársaságban: Ministar financija vagy egy meghatalmazott képviselő;

| l) | Írországban: The Revenue Commissioners vagy azok meghatalmazott képviselője; |
| --- | --- |

l)

Írországban: The Revenue Commissioners vagy azok meghatalmazott képviselője;

| m) | az Olasz Köztársaságban: il Direttore Generale delle Finanze vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

m)

az Olasz Köztársaságban: il Direttore Generale delle Finanze vagy egy meghatalmazott képviselő;

| n) | a Ciprusi Köztársaságban: Υπουργός Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

n)

a Ciprusi Köztársaságban: Υπουργός Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

| o) | a Lett Köztársaságban: Finanšu ministrs vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

o)

a Lett Köztársaságban: Finanšu ministrs vagy egy meghatalmazott képviselő;

| p) | a Litván Köztársaságban: Finansų ministras vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

p)

a Litván Köztársaságban: Finansų ministras vagy egy meghatalmazott képviselő;

| q) | a Luxemburgi Nagyhercegségben: le ministre des finances vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

q)

a Luxemburgi Nagyhercegségben: le ministre des finances vagy egy meghatalmazott képviselő;

| r) | Magyarországon: A pénzügyminiszter vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

r)

Magyarországon: A pénzügyminiszter vagy egy meghatalmazott képviselő;

| s) | a Máltai Köztársaságban: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

s)

a Máltai Köztársaságban: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy egy meghatalmazott képviselő;

| t) | a Holland Királyságban: De Minister van Financiën vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

t)

a Holland Királyságban: De Minister van Financiën vagy egy meghatalmazott képviselő;

| u) | az Osztrák Köztársaságban: Der Bundesminister für Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

u)

az Osztrák Köztársaságban: Der Bundesminister für Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

| v) | a Lengyel Köztársaságban: Minister Finansów vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

v)

a Lengyel Köztársaságban: Minister Finansów vagy egy meghatalmazott képviselő;

| w) | a Portugál Köztársaságban: O Ministro das Finanças vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

w)

a Portugál Köztársaságban: O Ministro das Finanças vagy egy meghatalmazott képviselő;

| x) | Romániában: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

x)

Romániában: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vagy egy meghatalmazott képviselő;

| y) | a Szlovén Köztársaságban: Minister za finance vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

y)

a Szlovén Köztársaságban: Minister za finance vagy egy meghatalmazott képviselő;

| z) | a Szlovák Köztársaságban: Minister financií vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

z)

a Szlovák Köztársaságban: Minister financií vagy egy meghatalmazott képviselő;

| aa) | a Finn Köztársaságban: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

aa)

a Finn Köztársaságban: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy egy meghatalmazott képviselő;

| ab) | a Svéd Királyságban: Chefen för Finansdepartementet vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

ab)

a Svéd Királyságban: Chefen för Finansdepartementet vagy egy meghatalmazott képviselő;

| ac) | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári Hatáskörrel rendelkező hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az uniós jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Monacónak, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

ac)

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári Hatáskörrel rendelkező hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az uniós jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Monacónak, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell.

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

1.   E módosító jegyzőkönyv azzal a feltétellel kerül megkötésre, hogy a Szerződő Felek saját eljárásaikkal összhangban megerősítik vagy jóváhagyják azt. A Szerződő Felek értesítik egymást ezen eljárások befejezéséről. E módosító jegyzőkönyv az utolsó értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.

2.   Azzal a feltétellel, hogy a Monacói Hercegség a nemzetközi megállapodások megkötésére előírt intézményi eljárásokat, illetve az uniós jog által a nemzetközi megállapodások megkötésére előírt eljárásokat lefolytatják,,a Monacói Hercegség, illetve az Európai Unió 2017. január 1-jétől végrehajtja és ténylegesen alkalmazza az e módosító jegyzőkönyv nyomán létrejövő megállapodást, és a végrehajtásról, illetve alkalmazásról értesítik egymást.

3.   Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak ellenére, a Szerződő Felek ezt a módosító jegyzőkönyvet annak hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák. Az említett ideiglenes alkalmazás 2017. január 1-jén kezdődik azzal a feltétellel, hogy a Szerződő Felek 2016. december 31-ig értesítést küldenek egymásnak azon saját belső eljárásaik befejezéséről, amelyek a szóban forgó ideiglenes alkalmazáshoz szükségesek.

4.   A (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül a megállapodás e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerinti alábbi kötelezettségek a következők szerint továbbra is alkalmazandók:

| a) | a Monacói Hercegség kötelezettségei és a területén székhellyel rendelkező kifizetők mögöttes kötelezettségei a megállapodás 8. és 9. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerint 2017. június 30-ig vagy a szóban forgó kötelezettségek maradéktalan teljesítéséig továbbra is alkalmazandók; |
| --- | --- |

a)

a Monacói Hercegség kötelezettségei és a területén székhellyel rendelkező kifizetők mögöttes kötelezettségei a megállapodás 8. és 9. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerint 2017. június 30-ig vagy a szóban forgó kötelezettségek maradéktalan teljesítéséig továbbra is alkalmazandók;

| b) | a tagállamok kötelezettségei a megállapodás 10. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerint, a 2016. és az azt megelőző pénzügyi évek során kivetett forrásadó tekintetében e kötelezettségek maradéktalan teljesítéséig továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok kötelezettségei a megállapodás 10. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerint, a 2016. és az azt megelőző pénzügyi évek során kivetett forrásadó tekintetében e kötelezettségek maradéktalan teljesítéséig továbbra is alkalmazandók.

3. cikk

A megállapodás a következő jegyzőkönyvvel egészül ki:

„Jegyzőkönyv „az Európai Unió és a Monacói Hercegség közötti, a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelésnek a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standarddal összhangban történő előmozdítására irányuló információcseréről szóló megállapodáshoz”

Az Európai Unió és a Monacói Hercegség között létrejött jelen módosító jegyzőkönyv aláírásának alkalmával a kellően felhatalmazott alulírottak megállapodtak az alábbi rendelkezésekben, melyek az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás szerves részét képezik:

| 1. | A felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcserére irányuló megkeresésre csak akkor kerülhet sor, ha előzetesen a Megkereső állam (valamely Tagállam vagy a Monacói Hercegség) a saját adóügyi eljárásai alapján rendelkezésre álló valamennyi rendes információforrást kimerítette. |
| --- | --- |

1.

A felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcserére irányuló megkeresésre csak akkor kerülhet sor, ha előzetesen a Megkereső állam (valamely Tagállam vagy a Monacói Hercegség) a saját adóügyi eljárásai alapján rendelkezésre álló valamennyi rendes információforrást kimerítette.

| 2. | A felek egyetértenek abban, hogy a Megkereső állam (valamely Tagállam vagy a Monacói Hercegség) Hatáskörrel rendelkező hatósága az e megállapodás 5. cikke szerinti megkeresés alkalmával a Megkeresett állam (a Monacói Hercegség, illetve az adott Tagállam) Hatáskörrel rendelkező hatóságának rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:






  a) | a vizsgálat vagy nyomozás alatt álló személy személyazonossága; |
| --- | --- | --- |

2.

A felek egyetértenek abban, hogy a Megkereső állam (valamely Tagállam vagy a Monacói Hercegség) Hatáskörrel rendelkező hatósága az e megállapodás 5. cikke szerinti megkeresés alkalmával a Megkeresett állam (a Monacói Hercegség, illetve az adott Tagállam) Hatáskörrel rendelkező hatóságának rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:

a)

a vizsgálat vagy nyomozás alatt álló személy személyazonossága;

| b) | az időszak, amelyre a kért információk vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

az időszak, amelyre a kért információk vonatkoznak;

| c) | a kért információkra vonatkozó részletek, ideértve az információk jellegét, valamint azt, hogy a Megkereső állam milyen formában kívánja megkapni az információt a Megkeresett államtól; |
| --- | --- |

c)

a kért információkra vonatkozó részletek, ideértve az információk jellegét, valamint azt, hogy a Megkereső állam milyen formában kívánja megkapni az információt a Megkeresett államtól;

| d) | a megkeresés alapjául szolgáló adóügyi cél; |
| --- | --- |

d)

a megkeresés alapjául szolgáló adóügyi cél;

| e) | amennyiben ismeretes, annak (azoknak) a személy(ek)nek a neve és a címe, aki(k) valószínűsíthetően a kért információk birtokában van(nak). |
| --- | --- |

e)

amennyiben ismeretes, annak (azoknak) a személy(ek)nek a neve és a címe, aki(k) valószínűsíthetően a kért információk birtokában van(nak).

| 3. | A felek egyetértenek abban, hogy az „előreláthatólag fontos” követelmény bevezetésének célja az, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere a lehető legszélesebb körű legyen, ugyanakkor egyértelművé tegye, hogy a tagállamok és a Monacói Hercegség nem végezhetnek önkényes adatgyűjtést (ún. „fishing expedition”), vagy nem kérhetnek olyan információkat, amelyek valószínűleg nem relevánsak az adott adóalany adóügyei tekintetében. Jóllehet a (2) bekezdés olyan fontos eljárási követelményeket tartalmaz, melyek célja az önkényes adatgyűjtés megelőzése, a (2) bekezdés i–v. pontja nem értelmezhető oly módon, amely megakadályozza a hatékony információcserét. Az „előreláthatólag fontos” követelménynek egy (névvel vagy másképp azonosított) adóalany vagy több (névvel vagy másképp azonosított) adóalany esetében is meg lehet felelni. |
| --- | --- |

3.

A felek egyetértenek abban, hogy az „előreláthatólag fontos” követelmény bevezetésének célja az, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere a lehető legszélesebb körű legyen, ugyanakkor egyértelművé tegye, hogy a tagállamok és a Monacói Hercegség nem végezhetnek önkényes adatgyűjtést (ún. „fishing expedition”), vagy nem kérhetnek olyan információkat, amelyek valószínűleg nem relevánsak az adott adóalany adóügyei tekintetében. Jóllehet a (2) bekezdés olyan fontos eljárási követelményeket tartalmaz, melyek célja az önkényes adatgyűjtés megelőzése, a (2) bekezdés i–v. pontja nem értelmezhető oly módon, amely megakadályozza a hatékony információcserét. Az „előreláthatólag fontos” követelménynek egy (névvel vagy másképp azonosított) adóalany vagy több (névvel vagy másképp azonosított) adóalany esetében is meg lehet felelni.

| 4. | A felek egyetértenek abban, hogy e megállapodás nem rendelkezik a spontán információcseréről. |
| --- | --- |

4.

A felek egyetértenek abban, hogy e megállapodás nem rendelkezik a spontán információcseréről.

| 5. | A felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere alkalmával az adóalanyok jogaira vonatkozóan a Megkeresett államban (valamely Tagállam vagy a Monacói Hercegség) előírt közigazgatási eljárási szabályokat kell alkalmazni. A felek továbbá egyetértenek abban, hogy e rendelkezések célja tisztességes eljárást biztosítani az adóalanyok számára, nem pedig megakadályozni vagy indokolatlanul hátráltatni az információcserét.”. |
| --- | --- |

5.

A felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere alkalmával az adóalanyok jogaira vonatkozóan a Megkeresett államban (valamely Tagállam vagy a Monacói Hercegség) előírt közigazgatási eljárási szabályokat kell alkalmazni. A felek továbbá egyetértenek abban, hogy e rendelkezések célja tisztességes eljárást biztosítani az adóalanyok számára, nem pedig megakadályozni vagy indokolatlanul hátráltatni az információcserét.”.

4. cikk

Nyelvek

E módosító jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely nyelvi változatok mindegyike egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e módosító jegyzőkönyvet alább kézjegyükkel látták el.

Съставено в Брюксел на дванадесети юли през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el doce de julio de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvanáctého července dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tolvte juli to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am zwölften Juli zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta juulikuu kaheteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δώδεκα Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twelfth day of July in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le douze juillet deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvanaestog srpnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì dodici luglio duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divpadsmitajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų liepos dvyliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év július havának tizenkettedik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tnax-il jum ta’ Lulju fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, twaalf juli tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwunastego lipca roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em doze de julho de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la doisprezece iulie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvanásteho júla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne dvanajstega julija leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenatoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tolfte juli år tjugohundrasexton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Княжество Монако

Por el Principado de Mónaco

Za Monacké knížectví

For Fyrstendømmet Monaco

Für das Fürstentum Monaco

Monaco Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Μονακό

For the Principality of Monaco

Pour la Principauté de Monaco

Za Kneževinu Monako

Per il Principato di Monaco

Monako Firstistes vārdā –

Monako Kunigaikštystės vardu

A Monacói Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta' Monaco

Voor het Vorstendom Monaco

W imieniu Księstwa Monako

Pelo Principado do Mónaco

Pentru Principatul Monaco

Za Monacké kniežatstvo

Za Kneževino Monako

Monacon ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Monaco

Image 2

---

(1)  
  HL L 157., 2003.6.26., 38. o.

1

(2)  
  HL L 19., 2005.1.21., 55. o.

2

(3)  
  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

3

(4)  Journal de Monaco – a Hercegség Hivatalos Lapja – 7918. sz., 2009.6.26.

4

(5)  
  HL L 64., 2011.3.11., 1. o.

5

---

A SZERZŐDŐ FELEK NYILATKOZATAI:

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A NEMZETKÖZI STANDARDNAK VALÓ MEGFELELÉSRŐL

A Szerződő Felek egyetértenek az automatikus információcserére vonatkozó azon rendelkezések nemzetközi standardnak való megfelelésében, amelyek:

| i) | az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló, a 2014/107/EU tanácsi irányelv által módosított 2011/16/EU tanácsi irányelvben, |
| --- | --- |

i)

az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló, a 2014/107/EU tanácsi irányelv által módosított 2011/16/EU tanácsi irányelvben,

| ii) | a megállapodásban és annak mellékleteiben és |
| --- | --- |

ii)

a megállapodásban és annak mellékleteiben és

| iii) | azokban az egyéb megállapodásokban is szerepelnek, amelyekről az Európai Unió párhuzamosan tárgyalásokat folytatott a Svájci Államszövetséggel, az Andorrai Hercegséggel, a Liechtensteini Hercegséggel és a San Marino Köztársasággal, bár e megállapodások némelyike – mivel a Monacói Hercegség és az említett négy ország különböző álláspontot képvisel ebben a témakörben – további részleteket tartalmaz az adatok bizalmas kezelésére és az adatvédelemre vonatkozóan, olyan mértékben, amely feltétlenül szükséges ahhoz, hogy tagállamok eleget tehessenek azoknak a követelményeknek, amelyeket az európai uniós jog az Európai Unión kívüli joghatóságokkal való kapcsolataikban előír számukra. |
| --- | --- |

iii)

azokban az egyéb megállapodásokban is szerepelnek, amelyekről az Európai Unió párhuzamosan tárgyalásokat folytatott a Svájci Államszövetséggel, az Andorrai Hercegséggel, a Liechtensteini Hercegséggel és a San Marino Köztársasággal, bár e megállapodások némelyike – mivel a Monacói Hercegség és az említett négy ország különböző álláspontot képvisel ebben a témakörben – további részleteket tartalmaz az adatok bizalmas kezelésére és az adatvédelemre vonatkozóan, olyan mértékben, amely feltétlenül szükséges ahhoz, hogy tagállamok eleget tehessenek azoknak a követelményeknek, amelyeket az európai uniós jog az Európai Unión kívüli joghatóságokkal való kapcsolataikban előír számukra.

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MEGÁLLAPODÁSRÓL ÉS ANNAK MELLÉKLETEIRŐL

A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a megállapodás és annak I. és II. mellékletének végrehajtása során – az egységes alkalmazás biztosítása érdekében – a Hatáskörrel rendelkező hatóságokkal kötendő OECD-mintamegállapodáshoz és az OECD által kidolgozott közös adatszolgáltatási standardhoz fűzött megjegyzéseket kell hivatkozásként vagy értelmezés céljára felhasználni.

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MEGÁLLAPODÁS 5. CIKKÉRŐL

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás megkeresés alapján történő információcserére vonatkozó 5. cikkének végrehajtása során a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 26. cikkéhez fűzött megjegyzéseket kell értelmezés céljára felhasználni.

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MÓDOSÍTÓ JEGYZŐKÖNYV 2. CIKKÉRŐL

A módosító jegyzőkönyv 2. cikke tekintetében a Szerződő Felek elfogadják, hogy a módosító jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása a következőket vonja maga után:

| — | a módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeik betartása érdekében a Monacói Hercegség és a tagállamok, valamint Pénzügyi intézményeik legkésőbb 2017. január 1-jétől alkalmazzák az I. és a II. mellékletben foglalt adatszolgáltatási és átvilágítási szabályokat. A módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségek csak a hatálybalépésnek a módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételei teljesülését követően lesznek a Szerződő Felekre nézve alkalmazandók; |
| --- | --- |

—

a módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeik betartása érdekében a Monacói Hercegség és a tagállamok, valamint Pénzügyi intézményeik legkésőbb 2017. január 1-jétől alkalmazzák az I. és a II. mellékletben foglalt adatszolgáltatási és átvilágítási szabályokat. A módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségek csak a hatálybalépésnek a módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételei teljesülését követően lesznek a Szerződő Felekre nézve alkalmazandók;

| — | a tagállamok 2017. január 1-jétől információkat kérhetnek a Monacói Hercegségtől az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 5. cikke értelmében, de a Monacói Hercegség dönthet úgy, hogy ezekre a megkeresésekre csak a hatálybalépésnek a módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételei teljesülését követően válaszol; |
| --- | --- |

—

a tagállamok 2017. január 1-jétől információkat kérhetnek a Monacói Hercegségtől az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 5. cikke értelmében, de a Monacói Hercegség dönthet úgy, hogy ezekre a megkeresésekre csak a hatálybalépésnek a módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételei teljesülését követően válaszol;

| — | a Monacói Hercegség és Pénzügyi intézményei – figyelembe véve a módosító jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazását – 2017. január 1-jétől felfüggeszthetik az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatából eredő kötelezettségeik teljesítését, ha a módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (4) bekezdése másként nem rendelkezik. |
| --- | --- |

—

a Monacói Hercegség és Pénzügyi intézményei – figyelembe véve a módosító jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazását – 2017. január 1-jétől felfüggeszthetik az Európai Közösség és a Monacói Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatából eredő kötelezettségeik teljesítését, ha a módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (4) bekezdése másként nem rendelkezik.

---

RENDELETEK

| 2016.8.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 225/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 225/41

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1393 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. május 4.)

az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 63. cikke (4) bekezdésére, 64. cikke (6) bekezdésére, 72. cikke (5) bekezdésére, 76. cikkére, 77. cikke (7) bekezdésére, 93. cikke (4) bekezdésére, 101. cikke (1) bekezdésére, valamint 120. cikkére,

mivel:

| (1) | A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszernek biztosítania kell a támogatási jogosultságok hatékony nyomon követhetőségét bizonyos elemek, többek között az utolsó aktiválás dátuma vonatkozásában. Az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a nemzeti tartalék vagy a regionális tartalék alaptámogatási rendszer keretében történő feltöltésére vonatkozó rendelkezései a továbbiakban nem írják elő konkrétan ezt az információt, amennyiben a mezőgazdasági termelőnként kiosztott támogatási jogosultságok teljes száma megállapítható. |
| --- | --- |

(1)

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszernek biztosítania kell a támogatási jogosultságok hatékony nyomon követhetőségét bizonyos elemek, többek között az utolsó aktiválás dátuma vonatkozásában. Az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a nemzeti tartalék vagy a regionális tartalék alaptámogatási rendszer keretében történő feltöltésére vonatkozó rendelkezései a továbbiakban nem írják elő konkrétan ezt az információt, amennyiben a mezőgazdasági termelőnként kiosztott támogatási jogosultságok teljes száma megállapítható.

| (2) | A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikke szabályokat állapít meg azon területek meghatározására, ahol a mezőgazdasági parcella tájképi jellegzetességeket és fákat foglal magában. A szóban forgó rendelkezés szövegét célszerű egyértelműsíteni a támogatható hektárokra vonatkozó hivatkozással. |
| --- | --- |

(2)

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikke szabályokat állapít meg azon területek meghatározására, ahol a mezőgazdasági parcella tájképi jellegzetességeket és fákat foglal magában. A szóban forgó rendelkezés szövegét célszerű egyértelműsíteni a támogatható hektárokra vonatkozó hivatkozással.

| (3) | A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) 11. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az illetékes hatóságnak az egységes kérelem, a támogatási kérelem vagy a kifizetési kérelem benyújtásának az említett rendelet 13. cikkében említett határnapját követő 26 naptári napon belül értesítenie kell a kedvezményezettet az előzetes ellenőrzések eredményéről. A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke eltérésekről rendelkezik az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (5) 5. cikkének (1) bekezdésétől a benyújtásra vonatkozó végső határidők tekintetében. A konzisztencia érdekében célszerű ugyanezt az eltérést bevezetni a szóban forgó előzetes ellenőrzések eredményéről szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja, valamint a kedvezményezett által az illetékes hatóságnak küldendő, az említett előzetes ellenőrzéseket követő módosításokról szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja tekintetében. Egyúttal azt is tisztázni kell, hogy a szóban forgó előzetes ellenőrzések eredményéről szóló értesítés küldésére rendelkezésre álló 26 naptári napos időtartam minden esetben lejár egy nappal a támogatási kérelem, a kifizetési kérelem vagy a támogatási jogosultságokkal kapcsolatos kérelem késedelmes benyújtásának lehetséges legkésőbbi napját követően. |
| --- | --- |

(3)

A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) 11. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az illetékes hatóságnak az egységes kérelem, a támogatási kérelem vagy a kifizetési kérelem benyújtásának az említett rendelet 13. cikkében említett határnapját követő 26 naptári napon belül értesítenie kell a kedvezményezettet az előzetes ellenőrzések eredményéről. A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke eltérésekről rendelkezik az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (5) 5. cikkének (1) bekezdésétől a benyújtásra vonatkozó végső határidők tekintetében. A konzisztencia érdekében célszerű ugyanezt az eltérést bevezetni a szóban forgó előzetes ellenőrzések eredményéről szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja, valamint a kedvezményezett által az illetékes hatóságnak küldendő, az említett előzetes ellenőrzéseket követő módosításokról szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja tekintetében. Egyúttal azt is tisztázni kell, hogy a szóban forgó előzetes ellenőrzések eredményéről szóló értesítés küldésére rendelkezésre álló 26 naptári napos időtartam minden esetben lejár egy nappal a támogatási kérelem, a kifizetési kérelem vagy a támogatási jogosultságokkal kapcsolatos kérelem késedelmes benyújtásának lehetséges legkésőbbi napját követően.

| (4) | Az átcsoportosítással nyújtható támogatás, a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás, valamint a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás tekintetében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 18. cikke meghatározza azt az elvet, hogy a mezőgazdasági termelőkre nem kell szankciókat kiszabni a túlzott mértékű bejelentésekért, amennyiben azok nem vezethetnek előnyhöz, mivel korlátozva van a maximális hektárszám, amelyre kifizetés nyújtható. Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (6) hasonló rendelkezést tartalmazott az állatállomány-alapú támogatások tekintetében, a 65/2011/EU bizottsági rendelet (7) pedig a mezőgazdasági területalapú intézkedések tekintetében. A folytonosság és a mezőgazdasági termelőkkel szembeni méltányos bánásmód biztosítása, valamint az egyszerűsítés érdekében célszerű kiegészíteni a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet egy ilyen szabállyal valamennyi területalapú és állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer, továbbá adott esetben valamennyi területalapú és állattartáshoz kapcsolódó vidékfejlesztési intézkedés keretében történő kifizetés alapjának kiszámítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az átcsoportosítással nyújtható támogatás, a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás, valamint a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás tekintetében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 18. cikke meghatározza azt az elvet, hogy a mezőgazdasági termelőkre nem kell szankciókat kiszabni a túlzott mértékű bejelentésekért, amennyiben azok nem vezethetnek előnyhöz, mivel korlátozva van a maximális hektárszám, amelyre kifizetés nyújtható. Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (6) hasonló rendelkezést tartalmazott az állatállomány-alapú támogatások tekintetében, a 65/2011/EU bizottsági rendelet (7) pedig a mezőgazdasági területalapú intézkedések tekintetében. A folytonosság és a mezőgazdasági termelőkkel szembeni méltányos bánásmód biztosítása, valamint az egyszerűsítés érdekében célszerű kiegészíteni a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet egy ilyen szabállyal valamennyi területalapú és állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer, továbbá adott esetben valamennyi területalapú és állattartáshoz kapcsolódó vidékfejlesztési intézkedés keretében történő kifizetés alapjának kiszámítására vonatkozóan.

| (5) | Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer keretében azon támogatás kiszámítása, amelyre a kedvezményezett jogosult, a terménycsoport fogalmán alapul. Az átcsoportosítással nyújtható támogatás keretében – melyről az 1307/2013/EU rendelet 41. cikke rendelkezik – a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy adott hektárszámon belül differenciált kifizetések alkalmazásával fokozatos támogatási rendszert alakítanak ki. Egy-egy terménycsoport felvétele az átcsoportosítással nyújtható támogatás rendszerébe hozzájárulna a kedvezményezett kérelmének egyszerűsítéséhez azokban az esetekben, amikor az átcsoportosítással nyújtható támogatás fokozatos, mivel a kedvezményezettnek nem kellene megjelölnie, hogy a fokozatos támogatás keretébe tartozó hektárszámon belül mely hektároknak mely mezőgazdasági parcellák felelnek meg. A konzisztencia érdekében célszerű ugyanezt a rendelkezést bevezetni a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszer és a termeléstől függő önkéntes támogatási intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer keretében azon támogatás kiszámítása, amelyre a kedvezményezett jogosult, a terménycsoport fogalmán alapul. Az átcsoportosítással nyújtható támogatás keretében – melyről az 1307/2013/EU rendelet 41. cikke rendelkezik – a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy adott hektárszámon belül differenciált kifizetések alkalmazásával fokozatos támogatási rendszert alakítanak ki. Egy-egy terménycsoport felvétele az átcsoportosítással nyújtható támogatás rendszerébe hozzájárulna a kedvezményezett kérelmének egyszerűsítéséhez azokban az esetekben, amikor az átcsoportosítással nyújtható támogatás fokozatos, mivel a kedvezményezettnek nem kellene megjelölnie, hogy a fokozatos támogatás keretébe tartozó hektárszámon belül mely hektároknak mely mezőgazdasági parcellák felelnek meg. A konzisztencia érdekében célszerű ugyanezt a rendelkezést bevezetni a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszer és a termeléstől függő önkéntes támogatási intézkedések tekintetében.

| (6) | Az alaptámogatási rendszertől és az egységes területalapú támogatási rendszertől eltérő területalapú támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések tekintetében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) pontja a terménycsoportokat azon bejelentett területek csoportjaként különbözteti meg, amelyre különböző támogatási mértéket kell alkalmazni. A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések tekintetében az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 31. cikkének (4) bekezdése értelmében – bizonyos konkrét esetek kivételével – a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a kifizetések összege a mezőgazdasági üzemek területére vonatkozóan a programban meghatározandó küszöbérték felett fokozatosan csökkenjen. A szóban forgó kifizetés tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy degresszív támogatási összegek alkalmazásakor az egyes bejelentett területekre kiszámolt összegek átlagát kell figyelembe venni, amint azt a 65/2011/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdése már korábban előírta. |
| --- | --- |

(6)

Az alaptámogatási rendszertől és az egységes területalapú támogatási rendszertől eltérő területalapú támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések tekintetében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) pontja a terménycsoportokat azon bejelentett területek csoportjaként különbözteti meg, amelyre különböző támogatási mértéket kell alkalmazni. A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések tekintetében az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 31. cikkének (4) bekezdése értelmében – bizonyos konkrét esetek kivételével – a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a kifizetések összege a mezőgazdasági üzemek területére vonatkozóan a programban meghatározandó küszöbérték felett fokozatosan csökkenjen. A szóban forgó kifizetés tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy degresszív támogatási összegek alkalmazásakor az egyes bejelentett területekre kiszámolt összegek átlagát kell figyelembe venni, amint azt a 65/2011/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdése már korábban előírta.

| (7) | Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer fejlődésének figyelembevételével, valamint az egyszerűsítés érdekében célszerű kiigazítani azon támogatási rendszerek és intézkedések vonatkozásában meghatározott közigazgatási szankciókat, amelyek esetében a parcellaazonosító rendszerrel való összevetés révén hatékony adminisztratív keresztellenőrzés alkalmazható, és mód van a visszamenőleges visszatéríttetésre, nevezetesen az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1., 2., 4. és 5. fejezetében, valamint V. címében említett területalapú támogatási rendszerek, továbbá az 1305/2013/EU rendelet 30. és 31. cikkében említett területalapú támogatási intézkedések tekintetében. Ennek során a közös agrárpolitika hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának tiszteletben tartása érdekében figyelembe kell venni a visszatartó erő és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

(7)

Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer fejlődésének figyelembevételével, valamint az egyszerűsítés érdekében célszerű kiigazítani azon támogatási rendszerek és intézkedések vonatkozásában meghatározott közigazgatási szankciókat, amelyek esetében a parcellaazonosító rendszerrel való összevetés révén hatékony adminisztratív keresztellenőrzés alkalmazható, és mód van a visszamenőleges visszatéríttetésre, nevezetesen az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1., 2., 4. és 5. fejezetében, valamint V. címében említett területalapú támogatási rendszerek, továbbá az 1305/2013/EU rendelet 30. és 31. cikkében említett területalapú támogatási intézkedések tekintetében. Ennek során a közös agrárpolitika hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának tiszteletben tartása érdekében figyelembe kell venni a visszatartó erő és az arányosság elvét.

| (8) | A szóban forgó támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében célszerű bevezetni a csökkentett szankciók rendszerét a kis mértékben túlzott mértékű bejelentést első alkalommal elkövetőkkel szemben. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően, valamint a jövőre nézve a rendszerrel való visszaélések megelőzése és a megfelelő bejelentések ösztönzése érdekében azt az összeget, amellyel a közigazgatási szankciót csökkentették, meg kell fizetni, amennyiben a következő igénylési évben az érintett területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés tekintetében újabb közigazgatási szankciót vetnek ki a kedvezményezettre. |
| --- | --- |

(8)

A szóban forgó támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében célszerű bevezetni a csökkentett szankciók rendszerét a kis mértékben túlzott mértékű bejelentést első alkalommal elkövetőkkel szemben. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően, valamint a jövőre nézve a rendszerrel való visszaélések megelőzése és a megfelelő bejelentések ösztönzése érdekében azt az összeget, amellyel a közigazgatási szankciót csökkentették, meg kell fizetni, amennyiben a következő igénylési évben az érintett területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés tekintetében újabb közigazgatási szankciót vetnek ki a kedvezményezettre.

| (9) | A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikke rendelkezik a kizöldített támogatás csökkentéséről a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó követelményeknek való meg nem felelés esetén. Az egyértelműség érdekében olyan egyedi rendelkezést kell bevezetni, amely kiterjed az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke (2) bekezdésének való meg nem felelés eseteire is. |
| --- | --- |

(9)

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikke rendelkezik a kizöldített támogatás csökkentéséről a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó követelményeknek való meg nem felelés esetén. Az egyértelműség érdekében olyan egyedi rendelkezést kell bevezetni, amely kiterjed az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke (2) bekezdésének való meg nem felelés eseteire is.

| (10) | A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 21. cikke értelmében a kedvezményezettnek adott esetben kötelezettséget kell vállalnia arra vonatkozóan, hogy az állatokat a tagállam által megállapított időszakban a mezőgazdasági üzemében tartja,valamint hogy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott állatállomány-alapú támogatási kérelemben vagy kifizetési kérelemben megjelöli azon helye(ke)t, ahol az állatokat az érintett időszakban tartani fogja. Célszerű olyan rendelkezéseket meghatározni, amelyek alapján a szóban forgó időszak alatt a bejelentett helyektől eltérő helyre szállított állatok meghatározott állatoknak tekinthetők, amennyiben azok a helyszíni ellenőrzés során a mezőgazdasági üzem területén azonnal megtalálhatók. |
| --- | --- |

(10)

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 21. cikke értelmében a kedvezményezettnek adott esetben kötelezettséget kell vállalnia arra vonatkozóan, hogy az állatokat a tagállam által megállapított időszakban a mezőgazdasági üzemében tartja,valamint hogy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott állatállomány-alapú támogatási kérelemben vagy kifizetési kérelemben megjelöli azon helye(ke)t, ahol az állatokat az érintett időszakban tartani fogja. Célszerű olyan rendelkezéseket meghatározni, amelyek alapján a szóban forgó időszak alatt a bejelentett helyektől eltérő helyre szállított állatok meghatározott állatoknak tekinthetők, amennyiben azok a helyszíni ellenőrzés során a mezőgazdasági üzem területén azonnal megtalálhatók.

| (11) | A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (9) 53. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamoknak, hogy jogosultsági feltételeként határozzák meg a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására vonatkozóan az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) előírt követelményt. A szóban forgó rendeletre jogosultsági feltételként történő rendszeres hivatkozás a támogatható állatok egyértelmű azonosítását hivatott biztosítani. E tekintetben a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 30. cikke (4) bekezdésének c) pontjában egyértelművé kell tenni, hogy a nyilvántartásban, a marhalevélben és/vagy a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisban szereplő – például a nemre, a fajtára, a színre vagy a dátumra vonatkozó – hibás bejegyzéseket az első ténymegállapítás után meg nem felelésnek kell tekinteni, amennyiben az érintett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében az adott információ alapvető fontosságú az állatok támogathatóságának értékeléséhez. Ellenkező esetben az érintett állatot meg nem határozott állatnak kell tekinteni, amennyiben bármely 24 hónapos időszakban legalább két ellenőrzés alkalmával találnak ilyen hibás bejegyzést. |
| --- | --- |

(11)

A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (9) 53. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamoknak, hogy jogosultsági feltételeként határozzák meg a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására vonatkozóan az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) előírt követelményt. A szóban forgó rendeletre jogosultsági feltételként történő rendszeres hivatkozás a támogatható állatok egyértelmű azonosítását hivatott biztosítani. E tekintetben a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 30. cikke (4) bekezdésének c) pontjában egyértelművé kell tenni, hogy a nyilvántartásban, a marhalevélben és/vagy a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisban szereplő – például a nemre, a fajtára, a színre vagy a dátumra vonatkozó – hibás bejegyzéseket az első ténymegállapítás után meg nem felelésnek kell tekinteni, amennyiben az érintett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében az adott információ alapvető fontosságú az állatok támogathatóságának értékeléséhez. Ellenkező esetben az érintett állatot meg nem határozott állatnak kell tekinteni, amennyiben bármely 24 hónapos időszakban legalább két ellenőrzés alkalmával találnak ilyen hibás bejegyzést.

| (12) | Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések tekintetében alkalmazandó közigazgatási szankciókat a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke határozza meg, és azok az adott intézkedés szintjén alkalmazandók. A szóban forgó cikk nem veszi figyelembe, hogy az intézkedések alá tartozó műveletek különböző fajtákat és fajokat érinthetnek, amelyekre eltérő támogatási mértékek és támogathatósági feltételek vonatkozhatnak a vidékfejlesztési programok keretében. Ezért az említett cikkben helyénvaló megemlíteni a művelettípusokat. |
| --- | --- |

(12)

Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések tekintetében alkalmazandó közigazgatási szankciókat a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke határozza meg, és azok az adott intézkedés szintjén alkalmazandók. A szóban forgó cikk nem veszi figyelembe, hogy az intézkedések alá tartozó műveletek különböző fajtákat és fajokat érinthetnek, amelyekre eltérő támogatási mértékek és támogathatósági feltételek vonatkozhatnak a vidékfejlesztési programok keretében. Ezért az említett cikkben helyénvaló megemlíteni a művelettípusokat.

| (13) | Továbbá a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke három állat esetében megállapított meg nem felelésben határozza meg a küszöbértéket. A rövid reprodukciós ciklusú, szapora fajok esetében ez a küszöbérték nem feltétlenül vezet a szarvasmarha-, a juh- és a kecskefélékhez tartozó fajokra alkalmazandóknak megfelelő szintű szankciókhoz. Az ilyen, rövid reprodukciós ciklusú fajok tekintetében ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kiigazítsák az állatok számát oly módon, hogy az lényegében egyenértékű legyen a három egyedben megállapított küszöbértékkel. |
| --- | --- |

(13)

Továbbá a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke három állat esetében megállapított meg nem felelésben határozza meg a küszöbértéket. A rövid reprodukciós ciklusú, szapora fajok esetében ez a küszöbérték nem feltétlenül vezet a szarvasmarha-, a juh- és a kecskefélékhez tartozó fajokra alkalmazandóknak megfelelő szintű szankciókhoz. Az ilyen, rövid reprodukciós ciklusú fajok tekintetében ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kiigazítsák az állatok számát oly módon, hogy az lényegében egyenértékű legyen a három egyedben megállapított küszöbértékkel.

| (14) | A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett, igényléstől független rendszerek céljára használt adatok megbízhatóságának biztosítása érdekében a potenciálisan támogatható állatokat helyszíni ellenőrzéseknek kell alávetni. Azokban az esetekben, amikor meg nem felelést állapítanak meg, a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkében meghatározott közigazgatási szankciókat kell alkalmazni. A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikke (4) bekezdésének megfelelően az egyéb jogosultsági feltételek sérelme nélkül azonban az ilyen, potenciálisan támogatható állatok továbbra is támogathatónak tekintendők, feltéve, hogy az azonosításra és a nyilvántartásra vonatkozó követelmények tekintetében megállapított meg nem feleléseket legkésőbb az állat birtokon tartási időszakának első napján vagy a tagállam által meghatározott időpontban orvosolják. A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (3) bekezdésében ezért rögzíteni kell, hogy azon potenciálisan támogatható állatok, amelyekről megállapítást nyer, hogy azonosításuk vagy nyilvántartásba vételük nem megfelelő, olyan állatoknak minősülnek, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg, függetlenül attól, hogy teljesítik-e a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében meghatározott jogosultsági követelményeket. |
| --- | --- |

(14)

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett, igényléstől független rendszerek céljára használt adatok megbízhatóságának biztosítása érdekében a potenciálisan támogatható állatokat helyszíni ellenőrzéseknek kell alávetni. Azokban az esetekben, amikor meg nem felelést állapítanak meg, a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkében meghatározott közigazgatási szankciókat kell alkalmazni. A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikke (4) bekezdésének megfelelően az egyéb jogosultsági feltételek sérelme nélkül azonban az ilyen, potenciálisan támogatható állatok továbbra is támogathatónak tekintendők, feltéve, hogy az azonosításra és a nyilvántartásra vonatkozó követelmények tekintetében megállapított meg nem feleléseket legkésőbb az állat birtokon tartási időszakának első napján vagy a tagállam által meghatározott időpontban orvosolják. A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (3) bekezdésében ezért rögzíteni kell, hogy azon potenciálisan támogatható állatok, amelyekről megállapítást nyer, hogy azonosításuk vagy nyilvántartásba vételük nem megfelelő, olyan állatoknak minősülnek, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg, függetlenül attól, hogy teljesítik-e a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében meghatározott jogosultsági követelményeket.

| (15) | A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke továbbá megállapítja a közigazgatási szankciók kiszámításának módszerét az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében bejelentett állatok tekintetében. A szóban forgó módszer azon állatok számán alapul, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg, függetlenül attól, hogy az említett állatok hány napot töltöttek a mezőgazdasági üzem területén. Bizonyos tagállamok olyan rendszert hoztak létre, amelyben a támogatás kiszámítása nem csupán a jogosultsági kritériumoknak megfelelő állatok számától függ, hanem attól is, hogy a mezőgazdasági üzem területén töltött idő alatt az állatok hány nap tekintetében felelnek meg a támogathatósági kritériumoknak. Az arányosság érdekében ezen tagállamoknak ennek megfelelően ki kell igazítaniuk a közigazgatási szankciók kiszámításához használt módszerüket. |
| --- | --- |

(15)

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke továbbá megállapítja a közigazgatási szankciók kiszámításának módszerét az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében bejelentett állatok tekintetében. A szóban forgó módszer azon állatok számán alapul, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg, függetlenül attól, hogy az említett állatok hány napot töltöttek a mezőgazdasági üzem területén. Bizonyos tagállamok olyan rendszert hoztak létre, amelyben a támogatás kiszámítása nem csupán a jogosultsági kritériumoknak megfelelő állatok számától függ, hanem attól is, hogy a mezőgazdasági üzem területén töltött idő alatt az állatok hány nap tekintetében felelnek meg a támogathatósági kritériumoknak. Az arányosság érdekében ezen tagállamoknak ennek megfelelően ki kell igazítaniuk a közigazgatási szankciók kiszámításához használt módszerüket.

| (16) | A 21/2004/EK tanácsi rendelet (11) értelmében a tagállamoknak létre kell hozniuk a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerét, amely központi nyilvántartásból vagy számítógépes adatbázisból áll. A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikkének hatályát ezért indokolt kiterjeszteni a szóban forgó fajokra. |
| --- | --- |

(16)

A 21/2004/EK tanácsi rendelet (11) értelmében a tagállamoknak létre kell hozniuk a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerét, amely központi nyilvántartásból vagy számítógépes adatbázisból áll. A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikkének hatályát ezért indokolt kiterjeszteni a szóban forgó fajokra.

| (17) | Az egyértelműség érdekében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 43. és 44. cikkében célszerű pontosítani, hogy az 1122/2009/EK és a 65/2011/EU rendelet további alkalmazása, valamint a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet késleltetett alkalmazása a támogatási kérelmeket is érinti. Indokolt egyértelművé tenni, hogy az 1122/2009/EK és a 65/2011/EU rendelet további alkalmazása a 2014-re és az azt megelőző évekre vonatkozó kifizetési kérelmeket érinti. |
| --- | --- |

(17)

Az egyértelműség érdekében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 43. és 44. cikkében célszerű pontosítani, hogy az 1122/2009/EK és a 65/2011/EU rendelet további alkalmazása, valamint a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet késleltetett alkalmazása a támogatási kérelmeket is érinti. Indokolt egyértelművé tenni, hogy az 1122/2009/EK és a 65/2011/EU rendelet további alkalmazása a 2014-re és az azt megelőző évekre vonatkozó kifizetési kérelmeket érinti.

| (18) | Indokolt továbbá rögzíteni a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkében, hogy az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (12) 66. cikkének (2) bekezdésében említett, technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozóan a 2015-ös évre benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében az 1122/2009/EK és a 65/2011/EU rendelet továbbra is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(18)

Indokolt továbbá rögzíteni a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkében, hogy az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (12) 66. cikkének (2) bekezdésében említett, technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozóan a 2015-ös évre benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében az 1122/2009/EK és a 65/2011/EU rendelet továbbra is alkalmazandó.

| (19) | Végezetül pedig az egyértelműség érdekében indokolt az 1306/2013/EU rendeletben szereplő jogalapra történő hivatkozásokat a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (13) 28. cikkére való hivatkozásokkal felváltani. |
| --- | --- |

(19)

Végezetül pedig az egyértelműség érdekében indokolt az 1306/2013/EU rendeletben szereplő jogalapra történő hivatkozásokat a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (13) 28. cikkére való hivatkozásokkal felváltani.

| (20) | Ezért a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

Ezért a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (21) | A folytonosság érdekében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 43. és 44. cikkét pontosító módosításokat a 640/2014/EU rendeletben megjelölt időponttól kezdődő igénylési évekre és támogatási időszakokra kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(21)

A folytonosság érdekében a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 43. és 44. cikkét pontosító módosításokat a 640/2014/EU rendeletben megjelölt időponttól kezdődő igénylési évekre és támogatási időszakokra kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a d) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a d) pontot el kell hagyni;

| b) | a szöveg a következő második albekezdéssel egészül ki:
  „Az említett elektronikus nyilvántartás minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges a nemzeti tartaléknak vagy a regionális tartalékoknak az 1307/2013/EU rendelet 31. cikke szerinti feltöltéséhez.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Az említett elektronikus nyilvántartás minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges a nemzeti tartaléknak vagy a regionális tartalékoknak az 1307/2013/EU rendelet 31. cikke szerinti feltöltéséhez.”

| 2. | A 9. cikk (3) bekezdése b) pontjának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a fák támogatható hektáronkénti száma nem halad meg egy meghatározott maximális sűrűséget.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 9. cikk (3) bekezdése b) pontjának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a fák támogatható hektáronkénti száma nem halad meg egy meghatározott maximális sűrűséget.”

| 3. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk
  Eltérés a benyújtásra és az értesítésre vonatkozó végső határidőtől
  Az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (*1) 5. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben az alábbi időpontok valamelyike munkaszüneti napra, szombatra vagy vasárnapra esik, úgy kell tekinteni rá, mintha a soron következő első munkanapra esne:






  a) | a támogatási kérelem, kifizetési kérelem vagy egyéb nyilatkozatok vagy bármely igazoló dokumentum vagy szerződés benyújtásának végső határideje, vagy az egységes kérelem vagy kifizetési kérelem módosításának végső határideje; |
| --- | --- | --- |

3.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Eltérés a benyújtásra és az értesítésre vonatkozó végső határidőtől

Az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (*1) 5. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben az alábbi időpontok valamelyike munkaszüneti napra, szombatra vagy vasárnapra esik, úgy kell tekinteni rá, mintha a soron következő első munkanapra esne:

a)

a támogatási kérelem, kifizetési kérelem vagy egyéb nyilatkozatok vagy bármely igazoló dokumentum vagy szerződés benyújtásának végső határideje, vagy az egységes kérelem vagy kifizetési kérelem módosításának végső határideje;

| b) | a 13. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett késedelmes benyújtás lehetséges legkésőbbi napja, valamint a 14. cikk második albekezdésében említett késedelmes benyújtás lehetséges legkésőbbi napja a kedvezményezettek támogatási jogosultságok kiosztására vagy növelésére vonatkozó kérelmeinek benyújtása tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett késedelmes benyújtás lehetséges legkésőbbi napja, valamint a 14. cikk második albekezdésében említett késedelmes benyújtás lehetséges legkésőbbi napja a kedvezményezettek támogatási jogosultságok kiosztására vagy növelésére vonatkozó kérelmeinek benyújtása tekintetében;

| c) | a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*2) 11. cikke (4) bekezdése értelmében a kedvezményezettnek küldendő, az előzetes ellenőrzések eredményeiről szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja; |
| --- | --- |

c)

a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*2) 11. cikke (4) bekezdése értelmében a kedvezményezettnek küldendő, az előzetes ellenőrzések eredményeiről szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja;

| d) | a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 15. cikke (2 a) bekezdése értelmében a kedvezményezett által az illetékes hatóságnak küldendő, az előzetes ellenőrzéseket követő módosításokról szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja. |
| --- | --- |

d)

a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 15. cikke (2 a) bekezdése értelmében a kedvezményezett által az illetékes hatóságnak küldendő, az előzetes ellenőrzéseket követő módosításokról szóló értesítés lehetséges legkésőbbi napja.

Amennyiben azonban az első bekezdés b) pontjában említett késedelmes benyújtás lehetséges legkésőbbi napjára már úgy tekintenek, mintha a soron következő első munkanapra esne, a szóban forgó bekezdés c) pontjában említett értesítés lehetséges legkésőbbi napjára úgy kell tekinteni, mintha a soron következő második munkanapra esne.

(*1)  A Tanács 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom rendelete a határidőkre, időpontokra és határnapokra vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.)."

*1

(*2)  A Bizottság 2014. július 17-i 809/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).”
  "

*2

| 4. | A szöveg a következő 15a. cikkel egészül ki:

  „15a. cikk
  Egyéni határérték vagy egyéni felső határ
  Amennyiben valamely támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében egyéni határérték vagy egyéni felső határ alkalmazandó, és a kedvezményezett által bejelentett terület vagy állatlétszám meghaladja az egyéni határértéket vagy egyéni felső határt, a bejelentett területet, illetve a bejelentett állatlétszámot az érintett kedvezményezett számára megállapított határértékhez vagy felső határhoz kell igazítani.” |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő 15a. cikkel egészül ki:

„15a. cikk

Egyéni határérték vagy egyéni felső határ

Amennyiben valamely támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében egyéni határérték vagy egyéni felső határ alkalmazandó, és a kedvezményezett által bejelentett terület vagy állatlétszám meghaladja az egyéni határértéket vagy egyéni felső határt, a bejelentett területet, illetve a bejelentett állatlétszámot az érintett kedvezményezett számára megállapított határértékhez vagy felső határhoz kell igazítani.”

| 5. | A 17. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   E szakasz alkalmazásában – esettől függően – a következő terménycsoportokat kell megkülönböztetni:






  a) | az alaptámogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok aktiválásának céljából vagy az egységes területalapú támogatás elnyerése céljából bejelentett területek; |
| --- | --- | --- |

5.

A 17. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E szakasz alkalmazásában – esettől függően – a következő terménycsoportokat kell megkülönböztetni:

a)

az alaptámogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok aktiválásának céljából vagy az egységes területalapú támogatás elnyerése céljából bejelentett területek;

| b) | átcsoportosítással nyújtható támogatásra alapot adó területek; |
| --- | --- |

b)

átcsoportosítással nyújtható támogatásra alapot adó területek;

| c) | a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszer keretében nyújtható támogatásra alapot adó területek; |
| --- | --- |

c)

a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszer keretében nyújtható támogatásra alapot adó területek;

| d) | termeléstől függő önkéntes támogatási intézkedés céljából bejelentett területek; |
| --- | --- |

d)

termeléstől függő önkéntes támogatási intézkedés céljából bejelentett területek;

| e) | bármely más területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés céljára bejelentett területek csoportja, amelyre különböző támogatási mértéket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

e)

bármely más területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés céljára bejelentett területek csoportja, amelyre különböző támogatási mértéket kell alkalmazni;

| f) | az »egyéb hasznosítás« rovatban bejelentett területek. |
| --- | --- |

f)

az »egyéb hasznosítás« rovatban bejelentett területek.

Az első albekezdés e) pontjának alkalmazásában a 1305/2013/EU rendelet 31. cikkében említett, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések tekintetében degresszív támogatási összegek alkalmazásakor az egyes bejelentett területekre kiszámított összegek átlagát kell figyelembe venni.”

| 6. | A 19. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ha az (1) és (2) bekezdés alapján kiszámított összeg nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*3) 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.


  (*3)  A Bizottság 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).”
  " |
| --- | --- |

6.

A 19. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha az (1) és (2) bekezdés alapján kiszámított összeg nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*3) 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.

(*3)  A Bizottság 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).”
  "

*3

| 7. | A szöveg a következő 19a. cikkel egészül ki:

  „19a. cikk
  Az alaptámogatási rendszer, az egységes területalapú támogatási rendszer, az átcsoportosítással nyújtható támogatás, a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszer, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer, a Natura 2000 és a víz-keretirányelv szerinti támogatások, továbbá a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések tekintetében tett, túlzott mértékű területbejelentés esetén alkalmazott közigazgatási szankciók

  (1)   Ha egy adott, a 17. cikk (1) bekezdésében foglalt terménycsoport tekintetében az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1., 2., 4. és 5. fejezetében, valamint V. címében említett támogatási rendszerek, továbbá az 1305/2013/EU rendelet 31. és 32. cikkében említett támogatási intézkedések keretében bejelentett terület meghaladja az e rendelet 18. cikkének megfelelően meghatározott területet, a meghatározott terület alapján kiszámított támogatást a megállapított különbség másfélszeresével kell csökkenteni, ha ez a különbség 3 %-nál, vagy 2 hektárnál nagyobb.
  A közigazgatási szankció összege nem haladhatja meg a bejelentett terület alapján kiszámított összeg 100 %-át.


  (2)   Amennyiben az érintett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében tett, túlzott mértékű területbejelentésért az (1) bekezdés alapján nem vetettek ki közigazgatási szankciót a kedvezményezettre, az említett bekezdésben foglalt közigazgatási szankció összegét 50 %-kal csökkenteni kell, ha a bejelentett terület és a meghatározott terület közötti különbség nem haladja meg a meghatározott terület 10 %-át.


  (3)   Amennyiben a kedvezményezettre kivetett közigazgatási szankciót a (2) bekezdésnek megfelelően csökkentették, és a következő igénylési évben az érintett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés tekintetében az e cikkben, valamint a 21. cikkben foglaltak szerint újabb közigazgatási szankciót is ki kell vetni a szóban forgó kedvezményezettre, a kedvezményezettnek a következő igénylési évben kiszabott közigazgatási szankció teljes összegét meg kell fizetnie, továbbá vissza kell fizetnie azt az összeget, amellyel az (1) bekezdés alapján kiszámított közigazgatási szankciót a (2) bekezdésnek megfelelően csökkentették.


  (4)   Ha az (1), (2) és (3) bekezdés alapján kiszámított összeg nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő 19a. cikkel egészül ki:

„19a. cikk

Az alaptámogatási rendszer, az egységes területalapú támogatási rendszer, az átcsoportosítással nyújtható támogatás, a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszer, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer, a Natura 2000 és a víz-keretirányelv szerinti támogatások, továbbá a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések tekintetében tett, túlzott mértékű területbejelentés esetén alkalmazott közigazgatási szankciók

(1)   Ha egy adott, a 17. cikk (1) bekezdésében foglalt terménycsoport tekintetében az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1., 2., 4. és 5. fejezetében, valamint V. címében említett támogatási rendszerek, továbbá az 1305/2013/EU rendelet 31. és 32. cikkében említett támogatási intézkedések keretében bejelentett terület meghaladja az e rendelet 18. cikkének megfelelően meghatározott területet, a meghatározott terület alapján kiszámított támogatást a megállapított különbség másfélszeresével kell csökkenteni, ha ez a különbség 3 %-nál, vagy 2 hektárnál nagyobb.

A közigazgatási szankció összege nem haladhatja meg a bejelentett terület alapján kiszámított összeg 100 %-át.

(2)   Amennyiben az érintett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében tett, túlzott mértékű területbejelentésért az (1) bekezdés alapján nem vetettek ki közigazgatási szankciót a kedvezményezettre, az említett bekezdésben foglalt közigazgatási szankció összegét 50 %-kal csökkenteni kell, ha a bejelentett terület és a meghatározott terület közötti különbség nem haladja meg a meghatározott terület 10 %-át.

(3)   Amennyiben a kedvezményezettre kivetett közigazgatási szankciót a (2) bekezdésnek megfelelően csökkentették, és a következő igénylési évben az érintett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés tekintetében az e cikkben, valamint a 21. cikkben foglaltak szerint újabb közigazgatási szankciót is ki kell vetni a szóban forgó kedvezményezettre, a kedvezményezettnek a következő igénylési évben kiszabott közigazgatási szankció teljes összegét meg kell fizetnie, továbbá vissza kell fizetnie azt az összeget, amellyel az (1) bekezdés alapján kiszámított közigazgatási szankciót a (2) bekezdésnek megfelelően csökkentették.

(4)   Ha az (1), (2) és (3) bekezdés alapján kiszámított összeg nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.”

| 8. | A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Ha a jogtalan kifizetések és az (1) bekezdésben ismertetett közigazgatási szankciók összege nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.” |
| --- | --- |

8.

A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha a jogtalan kifizetések és az (1) bekezdésben ismertetett közigazgatási szankciók összege nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.”

| 9. | A 24. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 44. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a szántóterület fennmaradó részén a fő növénykultúra nem teheti ki e fennmaradó szántóterület több, mint 75 %-át, de a szántóterület fennmaradó részén a fő terménycsoportra meghatározott terület 75 %-nál nagyobb részt foglal el, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet a fennmaradó, meghatározott szántóterület 50 %-ának és a különbség arányának a szorzatával kell csökkenteni.
  A különbség első albekezdésben említett aránya a fő terménycsoport területe által elfoglalt fennmaradó szántóterület azon része, amely meghaladja az e fennmaradó szántóterületen a további terménycsoportok tekintetében előírt összterületen belül a fennmaradó meghatározott szántóterület 75 %-át.”; |
| --- | --- | --- |

9.

A 24. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 44. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a szántóterület fennmaradó részén a fő növénykultúra nem teheti ki e fennmaradó szántóterület több, mint 75 %-át, de a szántóterület fennmaradó részén a fő terménycsoportra meghatározott terület 75 %-nál nagyobb részt foglal el, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet a fennmaradó, meghatározott szántóterület 50 %-ának és a különbség arányának a szorzatával kell csökkenteni.

A különbség első albekezdésben említett aránya a fő terménycsoport területe által elfoglalt fennmaradó szántóterület azon része, amely meghaladja az e fennmaradó szántóterületen a további terménycsoportok tekintetében előírt összterületen belül a fennmaradó meghatározott szántóterület 75 %-át.”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Amennyiben a kedvezményezettről megállapítást nyer, hogy három éven keresztül nem felelt meg a növénytermesztés e cikk szerinti diverzifikálásának, a kizöldített támogatás kiszámításának alapjául szolgáló terület (1), (2), (3) és (3a) bekezdés szerinti, a következő évekre való csökkentésének mértéke a teljes meghatározott szántóterületnek a különbség alkalmazandó arányával megszorzott mennyisége.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a kedvezményezettről megállapítást nyer, hogy három éven keresztül nem felelt meg a növénytermesztés e cikk szerinti diverzifikálásának, a kizöldített támogatás kiszámításának alapjául szolgáló terület (1), (2), (3) és (3a) bekezdés szerinti, a következő évekre való csökkentésének mértéke a teljes meghatározott szántóterületnek a különbség alkalmazandó arányával megszorzott mennyisége.”

| 10. | A 28. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Ha az (1), (2) és (3) bekezdés alapján kiszámított közigazgatási szankciók összege nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.” |
| --- | --- |

10.

A 28. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ha az (1), (2) és (3) bekezdés alapján kiszámított közigazgatási szankciók összege nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.”

| 11. | A 30. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Amennyiben az állatokat a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 21. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően bejelentett helyektől eltérő helyre szállították az említett pontban szereplő, a tagállam által megállapított időszakban, a szóban forgó állatok meghatározott állatoknak tekintendők, amennyiben azok a mezőgazdasági üzemben a helyszíni ellenőrzés során azonnal megtalálhatók.”; |
| --- | --- | --- |

11.

A 30. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Amennyiben az állatokat a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 21. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően bejelentett helyektől eltérő helyre szállították az említett pontban szereplő, a tagállam által megállapított időszakban, a szóban forgó állatok meghatározott állatoknak tekintendők, amennyiben azok a mezőgazdasági üzemben a helyszíni ellenőrzés során azonnal megtalálhatók.”;

| b) | a (4) bekezdés első albekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | ha a feltárt meg nem felelés a nyilvántartásban, a marhalevélben vagy az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisban szereplő hibás bejegyzésekkel kapcsolatos, de az adott támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében meghatározottakon kívüli jogosultsági feltételei teljesítésének ellenőrzése szempontjából nem releváns, az érintett állatot csak akkor lehet meg nem határozottnak tekinteni, ha bármely 24 hónapos időszakban legalább két ellenőrzés alkalmával találnak ilyen hibás bejegyzést. Az érintett állatokat minden más esetben az első ténymegállapítás után meg nem határozott állatoknak kell tekinteni.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első albekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

ha a feltárt meg nem felelés a nyilvántartásban, a marhalevélben vagy az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisban szereplő hibás bejegyzésekkel kapcsolatos, de az adott támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében meghatározottakon kívüli jogosultsági feltételei teljesítésének ellenőrzése szempontjából nem releváns, az érintett állatot csak akkor lehet meg nem határozottnak tekinteni, ha bármely 24 hónapos időszakban legalább két ellenőrzés alkalmával találnak ilyen hibás bejegyzést. Az érintett állatokat minden más esetben az első ténymegállapítás után meg nem határozott állatoknak kell tekinteni.”

| 12. | A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „31. cikk
  Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében bejelentett állatok tekintetében meghatározott közigazgatási szankciók

  (1)   Ha az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott támogatási kérelem vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések, illetve ilyen támogatási intézkedések alá tartozó művelettípusok keretében benyújtott kifizetési kérelem tekintetében megállapítást nyer, hogy a bejelentett állatlétszám és a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott állatlétszám különböző, de csak három vagy annál kevesebb állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, az e cikk (3) bekezdésének megfelelően megállapított százalékkal csökkenteni kell azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult.


  (2)   Ha háromnál több állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, akkor azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az (1) bekezdésben említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult, az alábbiak szerint kell csökkenteni:






  a) | a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalékkal, ha az nem több 10 %-nál, |
| --- | --- | --- |

12.

A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„31. cikk

Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében bejelentett állatok tekintetében meghatározott közigazgatási szankciók

(1)   Ha az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott támogatási kérelem vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések, illetve ilyen támogatási intézkedések alá tartozó művelettípusok keretében benyújtott kifizetési kérelem tekintetében megállapítást nyer, hogy a bejelentett állatlétszám és a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott állatlétszám különböző, de csak három vagy annál kevesebb állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, az e cikk (3) bekezdésének megfelelően megállapított százalékkal csökkenteni kell azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult.

(2)   Ha háromnál több állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, akkor azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az (1) bekezdésben említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult, az alábbiak szerint kell csökkenteni:

a)

a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalékkal, ha az nem több 10 %-nál,

| b) | a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalék kétszeresével, ha az 10 %-nál több, de legfeljebb 20 %. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalék kétszeresével, ha az 10 %-nál több, de legfeljebb 20 %.

Amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban megállapított százalék meghaladja a 20 %-ot, nem ítélhető oda a támogatás, amelyre a kedvezményezett a 30. cikk (3) bekezdése szerint a támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult lett volna.

Amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban megállapított százalék meghaladja a 50 %-ot, nem ítélhető oda a támogatás, amelyre a kedvezményezett a 30. cikk (3) bekezdése szerint a támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult lett volna. Ezenkívül a kedvezményezettet további szankcióval kell sújtani, melynek összege megegyezik a bejelentett állatlétszám és a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott állatlétszám közötti különbségnek megfelelő támogatás összegével. Ha ez az összeg nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.

Az e rendelet 30. cikkének (4) és (5) bekezdésében említettektől eltérő fajok esetében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (1) és (2) bekezdése szerinti, három állatra vonatkozó küszöbértéktől eltérő értéket határoznak meg. Ezen érték meghatározásakor a tagállamok biztosítják, hogy a szám lényegében egyenértékű legyen az említett küszöbértékkel, figyelembe véve többek között a számosállategységeket és/vagy a nyújtott támogatás összegét.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett százalékok megállapításához az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer, támogatási intézkedés vagy művelettípus keretében bejelentett azon állatok számát, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg, elosztják az említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus esetében a támogatási vagy a kifizetési kérelem, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus tekintetében az érintett igénylési évre meghatározott állatlétszámmal.

E bekezdés alkalmazásában amennyiben egy tagállam a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően igényléstől független rendszer alkalmazása mellett dönt, azon potenciálisan támogatható állatok, amelyekről megállapítást nyer, hogy azonosításuk vagy nyilvántartásba vételük az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében nem megfelelő, olyan állatoknak minősülnek, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg, függetlenül attól, hogy teljesítik-e a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében meghatározott jogosultsági követelményeket.

(4)   Amennyiben azon támogatás teljes összegének kiszámítása, amelyre a kedvezményezett valamely támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult, azoknak a napoknak a számán alapul, amelyeket a jogosultsági feltételeket teljesítő állatok a mezőgazdasági üzem területén töltenek, azon állatok számát, amelyek esetében az (1) és a (2) bekezdésben említettek szerint meg nem felelést állapítottak meg, szintén azoknak a napoknak a száma alapján kell kiszámítani, amelyeket a szóban forgó állatok a mezőgazdasági üzem területén töltenek.

A (3) bekezdés második albekezdésében említett, potenciálisan támogatható állatok tekintetében azon állatok számát, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg, azoknak a napoknak a száma alapján kell kiszámítani, amelyek során az állatok támogathatók lehetnek.”

| 13. | A 34. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „34. cikk
  Az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis bejegyzéseinek módosítása és kiigazítása
  A bejelentett állatok esetében az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis bejegyzéseinek hibáira és hiányosságaira a támogatási vagy a kifizetési kérelem benyújtásának időpontjától kezdve a 15. cikket kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

13.

A 34. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„34. cikk

Az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis bejegyzéseinek módosítása és kiigazítása

A bejelentett állatok esetében az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis bejegyzéseinek hibáira és hiányosságaira a támogatási vagy a kifizetési kérelem benyújtásának időpontjától kezdve a 15. cikket kell alkalmazni.”

| 14. | A 35. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Ha az (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésben említett visszavonások és a közigazgatási szankciók összege nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.” |
| --- | --- |

14.

A 35. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Ha az (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésben említett visszavonások és a közigazgatási szankciók összege nem vonható le teljes mértékben a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 28. cikkének megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.”

| 15. | A 43. cikk második bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a 2014-es és az azt megelőző évekre vonatkozó kifizetési kérelmekre és támogatási kérelmekre, valamint az 1698/2005/EK rendelet 66. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2015-ös évre vonatkozó kifizetési kérelmekre; valamint” |
| --- | --- | --- |

15.

A 43. cikk második bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a 2014-es és az azt megelőző évekre vonatkozó kifizetési kérelmekre és támogatási kérelmekre, valamint az 1698/2005/EK rendelet 66. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2015-ös évre vonatkozó kifizetési kérelmekre; valamint”

| 16. | A 44. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A rendeletet a 2015. január 1-je utáni igénylési évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

16.

A 44. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A rendeletet a 2015. január 1-je utáni igénylési évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre kell alkalmazni.”

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A rendeletet a 2016. január 1-je utáni igénylési évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre kell alkalmazni.

Az 1. cikk 15. és 16. pontját azonban a 2015. január 1-je utáni igénylési évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 4.-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1307/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014. július 17-i 809/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

4

(5)  A Tanács 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom rendelete a határidőkre, időpontokra és határnapokra vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2009. november 30-i 1122/2009/EK rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 316., 2009.12.2., 65. o.).

6

(7)  A Bizottság 2011. január 27-i 65/2011/EU rendelete a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 25., 2011.1.28., 8. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

8

(9)  A Bizottság 2014. március 11-i 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról (HL L 181., 2014.6.20., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2003. december 17-i 21/2004/EK rendelete a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

11

(12)  A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.)

13

---

| 2016.8.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 225/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 225/50

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1394 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 16.)

az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló 809/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58. cikke (1) bekezdésének a)–c) pontjára, 59. cikke (1), (2) és (5) bekezdésére, valamint 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 19a. cikkének (2) bekezdésében foglalt szabályok szerint túlzott mértékű területi bejelentések esetén korlátozott közigazgatási szankciók alkalmazandók bizonyos területalapú támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések esetén, amennyiben a kedvezményezettet az adott területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés kapcsán ezt megelőzően még nem sújtották ilyen szankcióval. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban, valamint a rendszerrel való visszaélés megakadályozása és annak előmozdítása érdekében, hogy a jövőben valós adatokat tartalmazó nyilatkozatok kerüljenek benyújtásra, a kedvezményezettnek vissza kell fizetnie a kinnlevő összeget, amennyiben az említett rendelet 19a. vagy 21. cikke szerint az adott területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés kapcsán a következő igénylési évben újabb közigazgatási szankciót szabnak ki rá. E rendelkezés nyomon követésének céljából indokolt erre vonatkozóan egy külön ellenőrzési arányt megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 19a. cikkének (2) bekezdésében foglalt szabályok szerint túlzott mértékű területi bejelentések esetén korlátozott közigazgatási szankciók alkalmazandók bizonyos területalapú támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések esetén, amennyiben a kedvezményezettet az adott területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés kapcsán ezt megelőzően még nem sújtották ilyen szankcióval. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban, valamint a rendszerrel való visszaélés megakadályozása és annak előmozdítása érdekében, hogy a jövőben valós adatokat tartalmazó nyilatkozatok kerüljenek benyújtásra, a kedvezményezettnek vissza kell fizetnie a kinnlevő összeget, amennyiben az említett rendelet 19a. vagy 21. cikke szerint az adott területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés kapcsán a következő igénylési évben újabb közigazgatási szankciót szabnak ki rá. E rendelkezés nyomon követésének céljából indokolt erre vonatkozóan egy külön ellenőrzési arányt megállapítani.

| (2) | Egyértelműsíteni kell, hogy a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 50. cikkének (1) bekezdésében említett helyszíni ellenőrzések céljából az előzetes vagy időközi kifizetések összegeit bele kell számítani a helyszíni ellenőrzések 5 %-os minimális ellenőrzési arányába. Ezért indokolt módosítani az említett rendelet 50. cikke (1) bekezdésének második albekezdését. |
| --- | --- |

(2)

Egyértelműsíteni kell, hogy a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 50. cikkének (1) bekezdésében említett helyszíni ellenőrzések céljából az előzetes vagy időközi kifizetések összegeit bele kell számítani a helyszíni ellenőrzések 5 %-os minimális ellenőrzési arányába. Ezért indokolt módosítani az említett rendelet 50. cikke (1) bekezdésének második albekezdését.

| (3) | A 809/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 809/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | A közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság és a Vidékfejlesztési Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnök által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(4)

A közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság és a Vidékfejlesztési Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnök által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet módosítása

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 33a. cikkel egészül ki:

  „33a. cikk
  A kedvezményezetteknek a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 19a. cikkének (2) bekezdése szerinti utólagos ellenőrzése céljából elvégzett helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó kiegészítő ellenőrzési arány

  (1)   Azokat a kedvezményezetteket, akikre a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 19a. cikkének (2) bekezdése szerint valamely területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés kapcsán egy helyszíni ellenőrzés keretében feltárt túlzott mértékű bejelentés okán korlátozott közigazgatási szankciót róttak ki, a következő igénylési évben újabb helyszíni ellenőrzéssel ellenőrizni kell az adott területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés tekintetében.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett újabb helyszíni ellenőrzést nem kell elvégezni, amennyiben a túlzott mértékű bejelentés feltárása nyomán az adott referenciaparcellák adatait még a ténymegállapítás évében frissítették a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében említett a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 33a. cikkel egészül ki:

„33a. cikk

A kedvezményezetteknek a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 19a. cikkének (2) bekezdése szerinti utólagos ellenőrzése céljából elvégzett helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó kiegészítő ellenőrzési arány

(1)   Azokat a kedvezményezetteket, akikre a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 19a. cikkének (2) bekezdése szerint valamely területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés kapcsán egy helyszíni ellenőrzés keretében feltárt túlzott mértékű bejelentés okán korlátozott közigazgatási szankciót róttak ki, a következő igénylési évben újabb helyszíni ellenőrzéssel ellenőrizni kell az adott területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés tekintetében.

(2)   Az (1) bekezdésben említett újabb helyszíni ellenőrzést nem kell elvégezni, amennyiben a túlzott mértékű bejelentés feltárása nyomán az adott referenciaparcellák adatait még a ténymegállapítás évében frissítették a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében említett a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben.”

| 2. | Az 50. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben egy adott, helyszíni ellenőrzésnek alávetendő művelet vonatkozásában előzetes vagy időközi kifizetés teljesítésére került sor, e kifizetéseket bele kell számítani a helyszíni ellenőrzések keretében ellenőrzött, első bekezdés szerinti kiadásokba.” |
| --- | --- |

2.

Az 50. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben egy adott, helyszíni ellenőrzésnek alávetendő művelet vonatkozásában előzetes vagy időközi kifizetés teljesítésére került sor, e kifizetéseket bele kell számítani a helyszíni ellenőrzések keretében ellenőrzött, első bekezdés szerinti kiadásokba.”

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A rendelet a 2016. január 1-jével kezdődő igénylési évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. július 17-i 809/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

3

---

| 2016.8.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 225/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 225/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1395 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 18.)

a Kínai Népköztársaságból származó és a Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd., a Buildyet Shoes Mfg., a DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, a Dongguan Stella Footwear Co Ltd, a Dongguan Taiway Sports Goods Limited, a Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., a Jianle Footwear Industrial, a Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, a Synfort Shoes Co. Ltd., a Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd., a Wei Hao Shoe Co. Ltd., a Wei Hua Shoe Co. Ltd., a Win Profile Industries Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint az Európai Unió Bírósága által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 266. cikkére,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 9. cikkére és 14. cikkére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2006. március 23-án a Bizottság elfogadta a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik (a továbbiakban: lábbelik) behozatalára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről szóló 553/2006/EK rendeletet (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2). |
| --- | --- |

(1)

2006. március 23-án a Bizottság elfogadta a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik (a továbbiakban: lábbelik) behozatalára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről szóló 553/2006/EK rendeletet (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2).

2

| (2) | Az 1472/2006/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az 1472/2006/EK tanácsi rendelet vagy a vitatott rendelet) a Tanács két éves időtartamra 9,7 %-tól 16,5 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Az 1472/2006/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az 1472/2006/EK tanácsi rendelet vagy a vitatott rendelet) a Tanács két éves időtartamra 9,7 %-tól 16,5 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára.

3

| (3) | A Tanács a 388/2008/EK rendelettel (4) kiterjesztette a Kínai Népköztársaságból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára bevezetett végleges dömpingellenes intézkedéseket a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – behozatalra. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 388/2008/EK rendelettel (4) kiterjesztette a Kínai Népköztársaságból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára bevezetett végleges dömpingellenes intézkedéseket a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – behozatalra.

4

| (4) | A 2008. október 3-án indított hatályvesztési felülvizsgálatot (5) követően a Tanács az 1294/2009/EU rendelettel (6) (a továbbiakban: az 1294/2009/EU rendelet) meghosszabbította a dömpingellenes intézkedések hatályát 15 hónappal, vagyis 2011. március 31-ig, amely napon tehát az intézkedések hatályukat vesztették. |
| --- | --- |

(4)

A 2008. október 3-án indított hatályvesztési felülvizsgálatot (5) követően a Tanács az 1294/2009/EU rendelettel (6) (a továbbiakban: az 1294/2009/EU rendelet) meghosszabbította a dömpingellenes intézkedések hatályát 15 hónappal, vagyis 2011. március 31-ig, amely napon tehát az intézkedések hatályukat vesztették.

5

6

| (5) | A Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd és a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd, valamint a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (a továbbiakban: a kérelmezők) az Elsőfokú Bíróság (jelenleg: Törvényszék) előtt megtámadták a vitatott rendeletet. A T-401/06. sz., Brosmann Footwear (HK) és társai kontra Tanács ügyben 2010. március 4-én (EBHT 2010., II-671. o.) és a T-407/06. és T-408/06. sz., Zhejiang Aokang Shoes és Wenzhou Taima Shoes kontra Tanács egyesített ügyekben 2010. március 4-én (EBHT 2010., II-747. o.) hozott ítéleteivel a Törvényszék elutasította a kereseteket. |
| --- | --- |

(5)

A Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd és a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd, valamint a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (a továbbiakban: a kérelmezők) az Elsőfokú Bíróság (jelenleg: Törvényszék) előtt megtámadták a vitatott rendeletet. A T-401/06. sz., Brosmann Footwear (HK) és társai kontra Tanács ügyben 2010. március 4-én (EBHT 2010., II-671. o.) és a T-407/06. és T-408/06. sz., Zhejiang Aokang Shoes és Wenzhou Taima Shoes kontra Tanács egyesített ügyekben 2010. március 4-én (EBHT 2010., II-747. o.) hozott ítéleteivel a Törvényszék elutasította a kereseteket.

| (6) | A kérelmezők fellebbezést nyújtottak be ezen ítéletek ellen. A C-249/10 P. sz., Brosmann és társai ügyben 2012. február 2-án, valamint a C-247/10. P. sz., Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd. ügyben 2012. november 15-én hozott ítéleteiben (a továbbiakban: a Brosmann- és Aokang-ítéletek) a Bíróság hatályon kívül helyezte az említett ítéleteket. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy a Törvényszék jogban való tévedést követett el, amikor megállapította, hogy a Bizottság nem volt köteles megvizsgálni a mintában nem szereplő gazdasági szereplőktől származó, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontján alapuló piacgazdasági elbánás (MET) iránti kérelmeket (a C-249/10.P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja és a C-247/10.P. sz. ügyben hozott ítélet 29. és 32. pontja). |
| --- | --- |

(6)

A kérelmezők fellebbezést nyújtottak be ezen ítéletek ellen. A C-249/10 P. sz., Brosmann és társai ügyben 2012. február 2-án, valamint a C-247/10. P. sz., Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd. ügyben 2012. november 15-én hozott ítéleteiben (a továbbiakban: a Brosmann- és Aokang-ítéletek) a Bíróság hatályon kívül helyezte az említett ítéleteket. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy a Törvényszék jogban való tévedést követett el, amikor megállapította, hogy a Bizottság nem volt köteles megvizsgálni a mintában nem szereplő gazdasági szereplőktől származó, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontján alapuló piacgazdasági elbánás (MET) iránti kérelmeket (a C-249/10.P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja és a C-247/10.P. sz. ügyben hozott ítélet 29. és 32. pontja).

| (7) | A Bíróság ezt követően maga hozott érdemi döntést az ügyben. Kimondta, hogy: „[...] a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia a fellebbezőknek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján benyújtott, a vitatott rendeletben előírt dömpingellenes eljárás keretében a MET megszerzése iránti indokolt kérelmeit. Ezt követően meg kell állapítani, nem zárható ki az, hogy ez a vizsgálat a fellebbezők tekintetében a vitatott rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében velük szemben alkalmazandó 16,5 %-ostól eltérő végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett volna. E rendelkezésből ugyanis az derül ki, hogy csak egy, a mintában szereplő kínai gazdasági szereplővel szemben vetettek ki 9,7 %-os végleges vámot, aki megkapta a MET-et. Márpedig, amint az a jelen ítélet 38. pontjából következik, ha a Bizottság azt állapította volna meg, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a fellebbezők tekintetében is, amennyiben egyéni dömpingkülönbözet kiszámítása nem lett volna lehetséges, velük szemben is ugyanezen vámot kellett volna alkalmazni” (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 42. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja). |
| --- | --- |

(7)

A Bíróság ezt követően maga hozott érdemi döntést az ügyben. Kimondta, hogy: „[...] a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia a fellebbezőknek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján benyújtott, a vitatott rendeletben előírt dömpingellenes eljárás keretében a MET megszerzése iránti indokolt kérelmeit. Ezt követően meg kell állapítani, nem zárható ki az, hogy ez a vizsgálat a fellebbezők tekintetében a vitatott rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében velük szemben alkalmazandó 16,5 %-ostól eltérő végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett volna. E rendelkezésből ugyanis az derül ki, hogy csak egy, a mintában szereplő kínai gazdasági szereplővel szemben vetettek ki 9,7 %-os végleges vámot, aki megkapta a MET-et. Márpedig, amint az a jelen ítélet 38. pontjából következik, ha a Bizottság azt állapította volna meg, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a fellebbezők tekintetében is, amennyiben egyéni dömpingkülönbözet kiszámítása nem lett volna lehetséges, velük szemben is ugyanezen vámot kellett volna alkalmazni” (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 42. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja).

[...] a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia a fellebbezőknek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján benyújtott, a vitatott rendeletben előírt dömpingellenes eljárás keretében a MET megszerzése iránti indokolt kérelmeit. Ezt követően meg kell állapítani, nem zárható ki az, hogy ez a vizsgálat a fellebbezők tekintetében a vitatott rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében velük szemben alkalmazandó 16,5 %-ostól eltérő végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett volna. E rendelkezésből ugyanis az derül ki, hogy csak egy, a mintában szereplő kínai gazdasági szereplővel szemben vetettek ki 9,7 %-os végleges vámot, aki megkapta a MET-et. Márpedig, amint az a jelen ítélet 38. pontjából következik, ha a Bizottság azt állapította volna meg, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a fellebbezők tekintetében is, amennyiben egyéni dömpingkülönbözet kiszámítása nem lett volna lehetséges, velük szemben is ugyanezen vámot kellett volna alkalmazni

| (8) | Mindezek alapján a Bíróság megsemmisítette a vitatott rendeletet az érintett kérelmezőket érintő részében. |
| --- | --- |

(8)

Mindezek alapján a Bíróság megsemmisítette a vitatott rendeletet az érintett kérelmezőket érintő részében.

| (9) | 2013 októberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7) közzétett értesítés útján bejelentette, hogy úgy határozott, hogy a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja a dömpingellenes eljárást, és megvizsgálja, hogy a kérelmezők tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között piacgazdasági feltételek érvényesültek-e, valamint felkérte az érdekelt feleket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(9)

2013 októberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7) közzétett értesítés útján bejelentette, hogy úgy határozott, hogy a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja a dömpingellenes eljárást, és megvizsgálja, hogy a kérelmezők tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között piacgazdasági feltételek érvényesültek-e, valamint felkérte az érdekelt feleket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál.

7

| (10) | A Tanács 2014 márciusában a 2014/149/EU tanácsi végrehajtási határozattal (8) elutasította a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelikre vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló tanácsi végrehajtási rendelet elfogadására irányuló bizottsági javaslatot, és e gyártók tekintetében megszüntette az eljárást. A Tanács úgy vélte, hogy az azon exportáló gyártóktól cipőt vásárló importőrök esetében, akik részére az illetékes nemzeti vámhatóságok a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/1992/EGK rendelet (a továbbiakban: a Közösségi Vámkódex) (9) 236. cikke alapján visszatérítették az érintett vámokat, jogos elvárás keletkezett a vitatott rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján, amely előírta a Közösségi Vámkódex rendelkezéseinek és különösen a 221. cikkének alkalmazását a vámok beszedésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

A Tanács 2014 márciusában a 2014/149/EU tanácsi végrehajtási határozattal (8) elutasította a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelikre vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló tanácsi végrehajtási rendelet elfogadására irányuló bizottsági javaslatot, és e gyártók tekintetében megszüntette az eljárást. A Tanács úgy vélte, hogy az azon exportáló gyártóktól cipőt vásárló importőrök esetében, akik részére az illetékes nemzeti vámhatóságok a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/1992/EGK rendelet (a továbbiakban: a Közösségi Vámkódex) (9) 236. cikke alapján visszatérítették az érintett vámokat, jogos elvárás keletkezett a vitatott rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján, amely előírta a Közösségi Vámkódex rendelkezéseinek és különösen a 221. cikkének alkalmazását a vámok beszedésére vonatkozóan.

8

9

| (11) | Az érintett termék három importőre, a C&J Clark International Ltd. (a továbbiakban: Clark) és a Puma SE (a továbbiakban: Puma), valamint a Timberland Europe B.V. (a továbbiakban: Timberland) (a továbbiakban: érintett importőrök) az (5)–(7) preambulumbekezdésben említett joggyakorlatra hivatkozva megtámadták az egyes lábbelik Kínából és Vietnamból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket nemzeti bíróságaik előtt, amelyek az ügyeket előzetes döntéshozatalra az Európai Bíróság elé terjesztették. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett termék három importőre, a C&J Clark International Ltd. (a továbbiakban: Clark) és a Puma SE (a továbbiakban: Puma), valamint a Timberland Europe B.V. (a továbbiakban: Timberland) (a továbbiakban: érintett importőrök) az (5)–(7) preambulumbekezdésben említett joggyakorlatra hivatkozva megtámadták az egyes lábbelik Kínából és Vietnamból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket nemzeti bíróságaik előtt, amelyek az ügyeket előzetes döntéshozatalra az Európai Bíróság elé terjesztették.

| (12) | A C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben a Bíróság érvénytelennek nyilvánította az 1472/2006/EK és az 1294/2009/EU tanácsi rendeletet, amennyiben az Európai Bizottság az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában és 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelmények ellenére nem vizsgálta meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás (MET) és egyéni elbánás (IT) iránti kérelmeket (a továbbiakban: az ítéletek). |
| --- | --- |

(12)

A C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben a Bíróság érvénytelennek nyilvánította az 1472/2006/EK és az 1294/2009/EU tanácsi rendeletet, amennyiben az Európai Bizottság az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában és 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelmények ellenére nem vizsgálta meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás (MET) és egyéni elbánás (IT) iránti kérelmeket (a továbbiakban: az ítéletek).

10

| (13) | A C-571/14. sz., Timberland Europe B.V. kontra Inspecteur van de Belastingdienst, kantoor Rotterdam Rijnmond ügyben a Bíróság 2016. április 11-én úgy határozott, hogy az ügyet – a kérdést előterjesztő nemzeti bíróság kérésére – törli a nyilvántartásból. |
| --- | --- |

(13)

A C-571/14. sz., Timberland Europe B.V. kontra Inspecteur van de Belastingdienst, kantoor Rotterdam Rijnmond ügyben a Bíróság 2016. április 11-én úgy határozott, hogy az ügyet – a kérdést előterjesztő nemzeti bíróság kérésére – törli a nyilvántartásból.

| (14) | Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási – így a dömpingellenes – eljárásokkal összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséből adódik, hogy a megsemmisített aktust új, a Bíróság által megállapított jogellenességet megszüntető aktussal kell felváltani (11). |
| --- | --- |

(14)

Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási – így a dömpingellenes – eljárásokkal összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséből adódik, hogy a megsemmisített aktust új, a Bíróság által megállapított jogellenességet megszüntető aktussal kell felváltani (11).

11

| (15) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktus felváltására irányuló eljárás folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett (12). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a dömpingellenes eljárás megindítása. Amennyiben olyan rendeletet semmisítenek meg, amely végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését írta elő, akkor az azzal jár, hogy a megsemmisítést követően a dömpingellenes eljárás – hacsak a jogellenesség nem a megindítási szakaszban következett be – továbbra is folyamatban van, mivel az eljárást lezáró aktus immár nem része az Unió jogrendjének (13). |
| --- | --- |

(15)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktus felváltására irányuló eljárás folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett (12). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a dömpingellenes eljárás megindítása. Amennyiben olyan rendeletet semmisítenek meg, amely végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését írta elő, akkor az azzal jár, hogy a megsemmisítést követően a dömpingellenes eljárás – hacsak a jogellenesség nem a megindítási szakaszban következett be – továbbra is folyamatban van, mivel az eljárást lezáró aktus immár nem része az Unió jogrendjének (13).

12

13

| (16) | Eltekintve attól a ténytől, hogy az intézmények nem vizsgálták meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket, az 1472/2006/EK és az 1294/2009/EU tanácsi rendeletben foglalt minden egyéb ténymegállapítás érvényben marad. |
| --- | --- |

(16)

Eltekintve attól a ténytől, hogy az intézmények nem vizsgálták meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket, az 1472/2006/EK és az 1294/2009/EU tanácsi rendeletben foglalt minden egyéb ténymegállapítás érvényben marad.

| (17) | A jelenlegi ügyben a jogellenesség a megindítás után következett be. A Bizottság emiatt úgy határozott, hogy a jelenlegi, az ítéleteket követően még mindig folyamatban lévő dömpingellenes eljárást a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja, és megvizsgálja, hogy piacgazdasági feltételek érvényesültek-e az érintett exportáló gyártók tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között, amely időszak az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett végleges vámok kivetéséhez vezető vizsgálatban a vizsgálati időszak volt (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). A Bizottság adott esetben azt is megvizsgálta, hogy a 765/2012/EU rendelet (14) hatálybalépése előtti formájában az alaprendelet (a továbbiakban: a módosítás előtti alaprendelet) (15) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban, az érintett exportáló gyártók egyéni elbánásra jogosultak-e. |
| --- | --- |

(17)

A jelenlegi ügyben a jogellenesség a megindítás után következett be. A Bizottság emiatt úgy határozott, hogy a jelenlegi, az ítéleteket követően még mindig folyamatban lévő dömpingellenes eljárást a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja, és megvizsgálja, hogy piacgazdasági feltételek érvényesültek-e az érintett exportáló gyártók tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között, amely időszak az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett végleges vámok kivetéséhez vezető vizsgálatban a vizsgálati időszak volt (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). A Bizottság adott esetben azt is megvizsgálta, hogy a 765/2012/EU rendelet (14) hatálybalépése előtti formájában az alaprendelet (a továbbiakban: a módosítás előtti alaprendelet) (15) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban, az érintett exportáló gyártók egyéni elbánásra jogosultak-e.

14

15

| (18) | Első lépésként a Clark és a Puma Kínai Népköztársaságból származó behozatalai esetében a Bizottság megvizsgált valamennyi, az érintett exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet, azon exportáló gyártók esetében, akik az eredeti vizsgálatban ilyen kérelmet benyújtottak. |
| --- | --- |

(18)

Első lépésként a Clark és a Puma Kínai Népköztársaságból származó behozatalai esetében a Bizottság megvizsgált valamennyi, az érintett exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet, azon exportáló gyártók esetében, akik az eredeti vizsgálatban ilyen kérelmet benyújtottak.

| (19) | A Timberland Kínai Népköztársaságból származó behozatalai tekintetében a C-571/14. sz. ügyben két beszállítót azonosítottak. E beszállítók egyike a Zhongshan Pou Yuen szerepelt az eredeti vizsgálat mintájában, ezért e beszállító tekintetében nem történt jogsértés az eredeti vizsgálatban. A második beszállító a General Shoes Limited helytelenül kínai beszállítóként volt feltüntetve, miközben a vállalat székhelye Vietnámban volt. Az alábbi (150) preambulumbekezdésben említettek szerint ezt az Európai Sportszergyártók Szövetsége (FESI) vitatta, amely azt állította, hogy a General Shoes Ltd. valójában kínai beszállító volt. |
| --- | --- |

(19)

A Timberland Kínai Népköztársaságból származó behozatalai tekintetében a C-571/14. sz. ügyben két beszállítót azonosítottak. E beszállítók egyike a Zhongshan Pou Yuen szerepelt az eredeti vizsgálat mintájában, ezért e beszállító tekintetében nem történt jogsértés az eredeti vizsgálatban. A második beszállító a General Shoes Limited helytelenül kínai beszállítóként volt feltüntetve, miközben a vállalat székhelye Vietnámban volt. Az alábbi (150) preambulumbekezdésben említettek szerint ezt az Európai Sportszergyártók Szövetsége (FESI) vitatta, amely azt állította, hogy a General Shoes Ltd. valójában kínai beszállító volt.

| (20) | A Puma, a Clark és a Timberland Vietnámból származó behozatalai esetében a Bizottság jelenleg is vizsgál valamennyi, az érintett exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet, azon exportáló gyártók esetében, akik az eredeti vizsgálatban ilyen kérelmet benyújtottak. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(20)

A Puma, a Clark és a Timberland Vietnámból származó behozatalai esetében a Bizottság jelenleg is vizsgál valamennyi, az érintett exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet, azon exportáló gyártók esetében, akik az eredeti vizsgálatban ilyen kérelmet benyújtottak. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

B.   AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA ÁLTAL A KÍNÁBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATALOKRA VONATKOZÓ C-659/13. ÉS C-34/14. SZ. EGYESÍTETT ÜGYEKBEN HOZOTT ÍTÉLETEK VÉGREHAJTÁSA

AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA ÁLTAL A KÍNÁBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATALOKRA VONATKOZÓ C-659/13. ÉS C-34/14. SZ. EGYESÍTETT ÜGYEKBEN HOZOTT ÍTÉLETEK VÉGREHAJTÁSA

| (21) | A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a vitatott rendeletnek csak azon aspektusait helyesbítse, amelyek a szóban forgó rendelet megsemmisítéséhez vezettek, és változatlanul hagyja az értékelésnek az ítélet által nem érintett részeit (16). |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a vitatott rendeletnek csak azon aspektusait helyesbítse, amelyek a szóban forgó rendelet megsemmisítéséhez vezettek, és változatlanul hagyja az értékelésnek az ítélet által nem érintett részeit (16).

16

| (22) | Ez a rendelet a vitatott rendelet azon aspektusainak helyesbítésére irányul, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem állnak összhangban az alaprendelettel, és ezáltal egyes kínai exportáló gyártók tekintetében történő érvénytelenítés kinyilvánításához vezettek. |
| --- | --- |

(22)

Ez a rendelet a vitatott rendelet azon aspektusainak helyesbítésére irányul, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem állnak összhangban az alaprendelettel, és ezáltal egyes kínai exportáló gyártók tekintetében történő érvénytelenítés kinyilvánításához vezettek.

| (23) | A vitatott rendelet összes többi megállapítása, amelyeket a Bíróság nem nyilvánított érvénytelennek, továbbra is érvényes marad és ezennel beillesztésre kerül ezen rendeletbe. |
| --- | --- |

(23)

A vitatott rendelet összes többi megállapítása, amelyeket a Bíróság nem nyilvánított érvénytelennek, továbbra is érvényes marad és ezennel beillesztésre kerül ezen rendeletbe.

| (24) | Az alábbi preambulumbekezdések ezért az ítéletek teljesítéséhez szükséges új értékelésre korlátozódnak. |
| --- | --- |

(24)

Az alábbi preambulumbekezdések ezért az ítéletek teljesítéséhez szükséges új értékelésre korlátozódnak.

| (25) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás vonatkozott-e a Clark és a Puma kínai exportáló gyártóira, akik piacgazdasági elbánás és/vagy egyéni elbánás iránti kérelmeket nyújtottak be a szóban forgó vizsgálatban a 2004. április 1-től2005. március 31-ig tartó időszakban. E meghatározás célja, hogy meggyőződjünk arról, milyen mértékben jogosult a két érintett importőr a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó kínai beszállítóik kivitelére fizetett dömpingellenes vám tekintetében fizetett dömpingellenes vám visszafizetésének átvételére. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás vonatkozott-e a Clark és a Puma kínai exportáló gyártóira, akik piacgazdasági elbánás és/vagy egyéni elbánás iránti kérelmeket nyújtottak be a szóban forgó vizsgálatban a 2004. április 1-től2005. március 31-ig tartó időszakban. E meghatározás célja, hogy meggyőződjünk arról, milyen mértékben jogosult a két érintett importőr a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet benyújtó kínai beszállítóik kivitelére fizetett dömpingellenes vám tekintetében fizetett dömpingellenes vám visszafizetésének átvételére.

| (26) | Amennyiben az elemzésből kitűnik, hogy piacgazdasági elbánásban részesült az a kínai exportáló gyártó, akinek exportja a két érintett importőr valamelyike által fizetett dömpingellenes vám hatálya alá tartozott, úgy a vám visszafizetése a megfizetett vám, nevezetesen 16,5 % és a mintában szereplő egyetlen, piacgazdasági elbánásban részesült exportáló vállalatra, vagyis a Golden Stepre kivetett vám, nevezetesen 9,7 % közötti különbségnek megfelelő összegre korlátozódna. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben az elemzésből kitűnik, hogy piacgazdasági elbánásban részesült az a kínai exportáló gyártó, akinek exportja a két érintett importőr valamelyike által fizetett dömpingellenes vám hatálya alá tartozott, úgy a vám visszafizetése a megfizetett vám, nevezetesen 16,5 % és a mintában szereplő egyetlen, piacgazdasági elbánásban részesült exportáló vállalatra, vagyis a Golden Stepre kivetett vám, nevezetesen 9,7 % közötti különbségnek megfelelő összegre korlátozódna.

Golden Stepre

| (27) | Amennyiben az elemzésből az derül ki, hogy annak a kínai exportáló gyártónak kell egyéni bánásmódot megadni, akitől a piacgazdasági elbánást megtagadták, de akinek az exportja a két érintett importőr valamelyike által fizetett dömpingellenes vám hatálya alá tartozott, úgy az érintett exportáló gyártó számára egyéni vámtételt kellett volna meghatározni, és a vám visszafizetését a befizetett vám és az érintett exportáló gyártó számára kiszámított egyéni vámtétel közötti különbözetre kellett volna korlátozni, ha van ilyen. |
| --- | --- |

(27)

Amennyiben az elemzésből az derül ki, hogy annak a kínai exportáló gyártónak kell egyéni bánásmódot megadni, akitől a piacgazdasági elbánást megtagadták, de akinek az exportja a két érintett importőr valamelyike által fizetett dömpingellenes vám hatálya alá tartozott, úgy az érintett exportáló gyártó számára egyéni vámtételt kellett volna meghatározni, és a vám visszafizetését a befizetett vám és az érintett exportáló gyártó számára kiszámított egyéni vámtétel közötti különbözetre kellett volna korlátozni, ha van ilyen.

| (28) | Amennyiben azonban az ilyen piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek elemzéséből az derül ki, hogy mindkét kérelmet el kell utasítani, úgy a dömpingellenes vámok visszafizetését nem lehet elrendelni. |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben azonban az ilyen piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek elemzéséből az derül ki, hogy mindkét kérelmet el kell utasítani, úgy a dömpingellenes vámok visszafizetését nem lehet elrendelni.

| (29) | A (12) preambulumbekezdésben foglaltak alapján a Bíróság megsemmisítette a vitatott rendeletet és az 1294/2009/EU rendeletet tizenhárom kínai exportáló gyártótól, konkrétan a Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd., a Buildyet Shoes Mfg., a DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, a Dongguan Stella Footwear Co Ltd, a Dongguan Taiway Sports Goods Limited, a Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., a Jianle Footwear Industrial, a Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, a Synfort Shoes Co. Ltd., a Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd., a Wei Hao Shoe Co. Ltd., a Wei Hua Shoe Co. Ltd. és a Win Profile Industries Ltd. vállalatoktól (a továbbiakban: érintett exportáló gyártók) származó egyes, a Clark és a Puma importált lábbelik Unióba történő behozatala tekintetében, amennyiben a Bizottság nem vizsgálta meg a – többek között – kínai exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket. |
| --- | --- |

(29)

A (12) preambulumbekezdésben foglaltak alapján a Bíróság megsemmisítette a vitatott rendeletet és az 1294/2009/EU rendeletet tizenhárom kínai exportáló gyártótól, konkrétan a Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd., a Buildyet Shoes Mfg., a DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, a Dongguan Stella Footwear Co Ltd, a Dongguan Taiway Sports Goods Limited, a Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., a Jianle Footwear Industrial, a Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, a Synfort Shoes Co. Ltd., a Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd., a Wei Hao Shoe Co. Ltd., a Wei Hua Shoe Co. Ltd. és a Win Profile Industries Ltd. vállalatoktól (a továbbiakban: érintett exportáló gyártók) származó egyes, a Clark és a Puma importált lábbelik Unióba történő behozatala tekintetében, amennyiben a Bizottság nem vizsgálta meg a – többek között – kínai exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket.

| (30) | Első lépésként a Bizottság ezért megvizsgálta e tizenhárom exportáló gyártó piacgazdasági elbánásra és egyéni elbánásra vonatkozó kérelmét a kiviteleikre vonatkozó vámtétel meghatározása érdekében. Az értékelés során bebizonyosodott, hogy a benyújtott információk nem elégségesek annak bizonyítására, hogy az érintett exportáló gyártók piacgazdasági feltételek alapján működtek vagy egyéni elbánásra jogosultak (a részletes magyarázatot lásd a (32) és az azt követő preambulumbekezdésekben). |
| --- | --- |

(30)

Első lépésként a Bizottság ezért megvizsgálta e tizenhárom exportáló gyártó piacgazdasági elbánásra és egyéni elbánásra vonatkozó kérelmét a kiviteleikre vonatkozó vámtétel meghatározása érdekében. Az értékelés során bebizonyosodott, hogy a benyújtott információk nem elégségesek annak bizonyítására, hogy az érintett exportáló gyártók piacgazdasági feltételek alapján működtek vagy egyéni elbánásra jogosultak (a részletes magyarázatot lásd a (32) és az azt követő preambulumbekezdésekben).

1.   A piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata

A piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata

| (31) | Hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek, és az uniós bíróság feladata annak vizsgálata, hogy ezt a mérlegelést valamely nyilvánvaló hiba nem érvényteleníti-e (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 32. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 24. pontja). |
| --- | --- |

(31)

Hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek, és az uniós bíróság feladata annak vizsgálata, hogy ezt a mérlegelést valamely nyilvánvaló hiba nem érvényteleníti-e (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 32. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 24. pontja).

| (32) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint az e cikkben felsorolt mind az öt kritériumnak teljesülnie kell ahhoz, hogy egy exportáló gyártó piacgazdasági elbánásban részesülhessen. Ennélfogva a Bizottság úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasításához. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint az e cikkben felsorolt mind az öt kritériumnak teljesülnie kell ahhoz, hogy egy exportáló gyártó piacgazdasági elbánásban részesülhessen. Ennélfogva a Bizottság úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasításához.

| (33) | Az érintett exportáló gyártók egyike sem tudta bizonyítani, hogy megfelelt volna az 1. (a vállalkozás döntései) és a 3. kritériumnak (eszközök és áthozott torzulások). Konkrétabban, ami az 1. kritériumot illeti, az érintett exportáló gyártók nem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt (többek között pl. a vállalati struktúrára és tőkére, a belföldi értékesítésre és az alkalmazottak javadalmazására vonatkozó bizonyítékot) annak igazolása érdekében, hogy vállalkozásuk döntései jelentős állami beavatkozás nélkül a piaci fejlemények figyelembevételével születtek. A 3. kritériumot illetően az érintett exportáló gyártók sem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt (pl. a vállalat tulajdonában lévő eszközökre és a földhasználati jogra vonatkozó bizonyítékot) annak igazolása érdekében, hogy nem maradtak fenn torzulások a nem piacgazdasági rendszerből. |
| --- | --- |

(33)

Az érintett exportáló gyártók egyike sem tudta bizonyítani, hogy megfelelt volna az 1. (a vállalkozás döntései) és a 3. kritériumnak (eszközök és áthozott torzulások). Konkrétabban, ami az 1. kritériumot illeti, az érintett exportáló gyártók nem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt (többek között pl. a vállalati struktúrára és tőkére, a belföldi értékesítésre és az alkalmazottak javadalmazására vonatkozó bizonyítékot) annak igazolása érdekében, hogy vállalkozásuk döntései jelentős állami beavatkozás nélkül a piaci fejlemények figyelembevételével születtek. A 3. kritériumot illetően az érintett exportáló gyártók sem szolgáltattak lényegi és teljes körű információt (pl. a vállalat tulajdonában lévő eszközökre és a földhasználati jogra vonatkozó bizonyítékot) annak igazolása érdekében, hogy nem maradtak fenn torzulások a nem piacgazdasági rendszerből.

| (34) | Ezenfelül, ami a 2. kritériumot (könyvelés) illeti, négy vállalat (az A, az I, a K és az M vállalat) nem felelt meg ennek a kritériumnak, mivel nem nyújtott be átlátható könyvelési nyilvántartást. |
| --- | --- |

(34)

Ezenfelül, ami a 2. kritériumot (könyvelés) illeti, négy vállalat (az A, az I, a K és az M vállalat) nem felelt meg ennek a kritériumnak, mivel nem nyújtott be átlátható könyvelési nyilvántartást.

| (35) | A fennmaradó kilenc vállalat (a B, a C, a D, az E, az F, a G, a H, a J és az L vállalat) tekintetében a 2. kritériumot (könyvelés) a (32) preambulumbekezdésben meghatározott oknál fogva nem értékelték. |
| --- | --- |

(35)

A fennmaradó kilenc vállalat (a B, a C, a D, az E, az F, a G, a H, a J és az L vállalat) tekintetében a 2. kritériumot (könyvelés) a (32) preambulumbekezdésben meghatározott oknál fogva nem értékelték.

| (36) | A (22) preambulumbekezdésben meghatározott ugyanazon oknál fogva egyik érintett exportáló gyártó tekintetében sem vizsgálták a 4. (csőd és tulajdonjogok) és 5. kritériumot (árfolyam-átváltás). |
| --- | --- |

(36)

A (22) preambulumbekezdésben meghatározott ugyanazon oknál fogva egyik érintett exportáló gyártó tekintetében sem vizsgálták a 4. (csőd és tulajdonjogok) és 5. kritériumot (árfolyam-átváltás).

| (37) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyike se részesüljön piacgazdasági elbánásban, és erről megfelelően tájékoztatta az érintett exportáló gyártókat, akiket felkért észrevételeik megtételére. Az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyikétől sem érkezett észrevétel a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(37)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyike se részesüljön piacgazdasági elbánásban, és erről megfelelően tájékoztatta az érintett exportáló gyártókat, akiket felkért észrevételeik megtételére. Az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyikétől sem érkezett észrevétel a Bizottsághoz.

| (38) | Ennélfogva az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyike sem teljesítette az összes, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt, és így mindegyiküktől megtagadják a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(38)

Ennélfogva az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyike sem teljesítette az összes, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt, és így mindegyiküktől megtagadják a piacgazdasági elbánást.

| (39) | Emlékeztetni kell a Bíróság azon megállapítására, amely szerint amennyiben az uniós intézmények úgy találnák, hogy az érintett exportáló gyártók tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesültek, akkor e gyártókat a piacgazdasági elbánásban részesített, mintában szereplő vállalatra kivetett vámmal egyenértékű vám illette volna meg (17). |
| --- | --- |

(39)

Emlékeztetni kell a Bíróság azon megállapítására, amely szerint amennyiben az uniós intézmények úgy találnák, hogy az érintett exportáló gyártók tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesültek, akkor e gyártókat a piacgazdasági elbánásban részesített, mintában szereplő vállalatra kivetett vámmal egyenértékű vám illette volna meg (17).

17

| (40) | Minthogy azonban az újrakezdett vizsgálat megállapításai alapján valamennyi érintett exportáló gyártó esetében elutasították a piacgazdasági elbánást, egyikükre sem vonatkozik a piacgazdasági elbánásban részesített, mintába felvett vállalat számára meghatározott egyéni vámtétel. |
| --- | --- |

(40)

Minthogy azonban az újrakezdett vizsgálat megállapításai alapján valamennyi érintett exportáló gyártó esetében elutasították a piacgazdasági elbánást, egyikükre sem vonatkozik a piacgazdasági elbánásban részesített, mintába felvett vállalat számára meghatározott egyéni vámtétel.

2.   Az egyéni elbánás iránti kérelmek vizsgálata

Az egyéni elbánás iránti kérelmek vizsgálata

| (41) | A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy amennyiben ugyanazon rendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, mindenféleképpen egyedi vámtételt kell megállapítani az olyan exportőr esetén, amely bizonyítani tudja, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelménynek megfelel. |
| --- | --- |

(41)

A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy amennyiben ugyanazon rendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, mindenféleképpen egyedi vámtételt kell megállapítani az olyan exportőr esetén, amely bizonyítani tudja, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelménynek megfelel.

| (42) | A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ebből a célból a 9. cikk (5) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a benyújtott kérelmet megfelelően alá kell támasztani. Ennek megfelelően nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy az exportőr nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett exportőr által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy a módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében előírt kritériumok teljesülnek az egyéni elbánás megadása tekintetében. |
| --- | --- |

(42)

A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint hangsúlyozni kell, hogy a bizonyítási teher az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján egyéni elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ebből a célból a 9. cikk (5) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a benyújtott kérelmet megfelelően alá kell támasztani. Ennek megfelelően nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy az exportőr nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. Az uniós intézményeknek ellenben mérlegelniük kell azt, hogy az érintett exportőr által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy a módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében előírt kritériumok teljesülnek az egyéni elbánás megadása tekintetében.

| (43) | A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az egyéni elbánás megadása érdekében az exportőröknek megfelelően alátámasztott kérelem alapján bizonyítaniuk kell, hogy az ebben a cikkben felsorolt öt kritérium mindegyike teljesül. |
| --- | --- |

(43)

A módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az egyéni elbánás megadása érdekében az exportőröknek megfelelően alátámasztott kérelem alapján bizonyítaniuk kell, hogy az ebben a cikkben felsorolt öt kritérium mindegyike teljesül.

| (44) | A Bizottság ezért úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasításához. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság ezért úgy vélte, hogy legalább egy kritériumnak való meg nem felelés elegendő volt a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasításához.

| (45) | Az öt kritérium a következő:






  a) | teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalat vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget; |
| --- | --- | --- |

(45)

Az öt kritérium a következő:

a)

teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalat vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;

| b) | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

b)

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| c) | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól; |
| --- | --- |

c)

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;

| d) | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és |
| --- | --- |

d)

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és

| e) | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

e)

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (46) | Mind a tizenhárom, mintába felvett és piacgazdasági elbánásért folyamodó kínai exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. |
| --- | --- |

(46)

Mind a tizenhárom, mintába felvett és piacgazdasági elbánásért folyamodó kínai exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra.

| (47) | Az érintett exportáló gyártók többsége (az A, B, C, D, E, G, H, I, J, K, L, M vállalat) nem tudták bebizonyítani, a második feltétel teljesítését (az exportértékesítések és -árak szabadon történő meghatározását). Konkrétabban ez azt jelenti, hogy egyes érintett exportáló gyártók esetében (az E, G, H, J, K, L vállalat) az alapszabály a termelés korlátozását írta elő, ezért ezek a gyártók nem tudták bebizonyítani, hogy az olyan üzleti döntéseket, mint például az export mennyisége, a keresletet és kínálatot tükröző piaci jelzésekre adott válaszul hozták meg. A többiek (az A, B, M) vállalatok nem értékesítettek a belföldi piacon és nem adtak további magyarázatokat, így nem bizonyították be, hogy ez nem állami beavatkozásnak volt betudható. A többi exportáló gyártó (a C, D, I) nem nyújtott be lényegi és teljes körű dokumentációt, és ezért nem bizonyította be a második feltétel teljesülését. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett exportáló gyártók többsége (az A, B, C, D, E, G, H, I, J, K, L, M vállalat) nem tudták bebizonyítani, a második feltétel teljesítését (az exportértékesítések és -árak szabadon történő meghatározását). Konkrétabban ez azt jelenti, hogy egyes érintett exportáló gyártók esetében (az E, G, H, J, K, L vállalat) az alapszabály a termelés korlátozását írta elő, ezért ezek a gyártók nem tudták bebizonyítani, hogy az olyan üzleti döntéseket, mint például az export mennyisége, a keresletet és kínálatot tükröző piaci jelzésekre adott válaszul hozták meg. A többiek (az A, B, M) vállalatok nem értékesítettek a belföldi piacon és nem adtak további magyarázatokat, így nem bizonyították be, hogy ez nem állami beavatkozásnak volt betudható. A többi exportáló gyártó (a C, D, I) nem nyújtott be lényegi és teljes körű dokumentációt, és ezért nem bizonyította be a második feltétel teljesülését.

| (48) | Ami a harmadik feltételt illeti (Vállalat – kulcsfontosságú vezetés és részvények – megfelelően független az állami befolyástól), tíz kínai exportáló gyártó (a B, E, F, G, H, I, J, K, L, M vállalat) nem nyújtott be lényegi és teljes körű dokumentációt (főleg például arról, hogyan szerezte be a vállalat az eszközeit, kinek a tulajdonában vannak az eszközök és földhasználati jogok, stb.) és ezért nem bizonyították be az állami beavatkozás hiányát és ezért nem bizonyították be, hogy ezt a feltételt teljesítették. |
| --- | --- |

(48)

Ami a harmadik feltételt illeti (Vállalat – kulcsfontosságú vezetés és részvények – megfelelően független az állami befolyástól), tíz kínai exportáló gyártó (a B, E, F, G, H, I, J, K, L, M vállalat) nem nyújtott be lényegi és teljes körű dokumentációt (főleg például arról, hogyan szerezte be a vállalat az eszközeit, kinek a tulajdonában vannak az eszközök és földhasználati jogok, stb.) és ezért nem bizonyították be az állami beavatkozás hiányát és ezért nem bizonyították be, hogy ezt a feltételt teljesítették.

| (49) | Emellett az egyik exportáló gyártó (a C vállalat) nem teljesítette az első feltételt (a tőke hazatelepítése), mivel a vizsgálat az állami beavatkozásnak betudhatóan a tőke hazatelepítésére vonatkozó korlátozásokra derített fényt. Továbbá ugyanaz az exportáló gyártó (a C vállalat) nem tudta bebizonyítani az ötödik feltétel teljesítését (nincs állami beavatkozás, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását), mivel nem adtak tájékoztatást két Kínában elhelyezkedő, kapcsolódó vállalatra vonatkozóan és ezért lényeges dokumentáció hiányzott e feltétel teljesülésének bizonyításához. |
| --- | --- |

(49)

Emellett az egyik exportáló gyártó (a C vállalat) nem teljesítette az első feltételt (a tőke hazatelepítése), mivel a vizsgálat az állami beavatkozásnak betudhatóan a tőke hazatelepítésére vonatkozó korlátozásokra derített fényt. Továbbá ugyanaz az exportáló gyártó (a C vállalat) nem tudta bebizonyítani az ötödik feltétel teljesítését (nincs állami beavatkozás, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását), mivel nem adtak tájékoztatást két Kínában elhelyezkedő, kapcsolódó vállalatra vonatkozóan és ezért lényeges dokumentáció hiányzott e feltétel teljesülésének bizonyításához.

| (50) | Ennélfogva az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyike sem teljesítette az összes, a módosítás előtti alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott feltételeket, és így mindegyiküktől megtagadták az egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(50)

Ennélfogva az érintett tizenhárom kínai exportáló gyártó egyike sem teljesítette az összes, a módosítás előtti alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott feltételeket, és így mindegyiküktől megtagadták az egyéni elbánást.

| (51) | A Kínai Népköztársaságra alkalmazandó maradék dömpingellenes vámot ezért ennek megfelelően az 1472/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazási időszakára kell kivetni ezekre az exportáló gyártókra. A rendelet alkalmazási időszaka eredetileg a 2006. október 7-től2008. október 7-ig tartó időtartamot ölelte fel. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően 2009. december 30-án ezt az időszakot 2011. március 31-ig meghosszabbították. Az ítéletek által megállapított jogellenesség abban áll, hogy az uniós intézmények nem állapították meg, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékekre vonatkozóan a maradékvámot, vagy egyedi vámtételt vagy pedig a piacgazdasági elbánásban részesített, mintába felvett vállalatra kivetett vámot kell-e alkalmazni. |
| --- | --- |

(51)

A Kínai Népköztársaságra alkalmazandó maradék dömpingellenes vámot ezért ennek megfelelően az 1472/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazási időszakára kell kivetni ezekre az exportáló gyártókra. A rendelet alkalmazási időszaka eredetileg a 2006. október 7-től2008. október 7-ig tartó időtartamot ölelte fel. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően 2009. december 30-án ezt az időszakot 2011. március 31-ig meghosszabbították. Az ítéletek által megállapított jogellenesség abban áll, hogy az uniós intézmények nem állapították meg, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékekre vonatkozóan a maradékvámot, vagy egyedi vámtételt vagy pedig a piacgazdasági elbánásban részesített, mintába felvett vállalatra kivetett vámot kell-e alkalmazni.

| (52) | A Bíróság által megállapított jogellenességből adódóan nincs jogalap arra, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékek után egyáltalán ne kelljen dömpingellenes vámot fizetni. A Bíróság által megállapított jogellenesség jogorvoslatára szolgáló új aktusnak ezért kizárólag az alkalmazandó dömpingellenes vámtételt kell újra felmérnie, és nem kell magukat az intézkedéseket értékelnie. |
| --- | --- |

(52)

A Bíróság által megállapított jogellenességből adódóan nincs jogalap arra, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékek után egyáltalán ne kelljen dömpingellenes vámot fizetni. A Bíróság által megállapított jogellenesség jogorvoslatára szolgáló új aktusnak ezért kizárólag az alkalmazandó dömpingellenes vámtételt kell újra felmérnie, és nem kell magukat az intézkedéseket értékelnie.

| (53) | Mivel megállapítást nyert, hogy az érintett exportáló gyártók esetében a vitatott rendelettel és az 1294/2009/EU rendelettel eredetileg kivetett vám mértékével azonos maradékvámot kell ismét kivetni, nem szükséges a 388/2008/EK tanácsi rendelet módosítása. A szóban forgó rendelet érvényben marad. |
| --- | --- |

(53)

Mivel megállapítást nyert, hogy az érintett exportáló gyártók esetében a vitatott rendelettel és az 1294/2009/EU rendelettel eredetileg kivetett vám mértékével azonos maradékvámot kell ismét kivetni, nem szükséges a 388/2008/EK tanácsi rendelet módosítása. A szóban forgó rendelet érvényben marad.

C.   AZ ÉRDEKELT FELEK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEI

| (54) | A fenti megállapításokat és következtetéseket az érdekelt felek tudomására hozták, akiknek megfelelő időt biztosítottak észrevételeik megtételére. Az importőröket – köztük a Pumát és a Timberland-et, a Clarkot – képviselő FESI és egy másik importőr, valamint egy exportáló gyártó, – akinek a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelme nem volt a jelenlegi végrehajtás tárgya – jelentkezett észrevételekkel. |
| --- | --- |

(54)

A fenti megállapításokat és következtetéseket az érdekelt felek tudomására hozták, akiknek megfelelő időt biztosítottak észrevételeik megtételére. Az importőröket – köztük a Pumát és a Timberland-et, a Clarkot – képviselő FESI és egy másik importőr, valamint egy exportáló gyártó, – akinek a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelme nem volt a jelenlegi végrehajtás tárgya – jelentkezett észrevételekkel.

Állítólagos szabálytalanságok az eljárás során

Állítólagos szabálytalanságok az eljárás során

| (55) | A FESI és egy importőr azt állította, hogy számos eljárási hiba történt a jelenlegi végrehajtás során. Ők arra a tényre mutattak rá, hogy az érintett kínai exportáló gyártók egyéni elbánás iránti kérelmeit már a Bíróság C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítélete előtt, azaz 2015. december 3-án, megvizsgálták és nyilvánosságra hozták, valamint a Bizottság szándékára, hogy 16,5 %-os végleges dömpingellenes vámokat vessen ki újból a lábbelik behozatalára. Ezeket az értékeléseket szerintük tehát jogalap nélkül és a Bíróság küszöbön álló ítéletét megelőzve végezték. |
| --- | --- |

(55)

A FESI és egy importőr azt állította, hogy számos eljárási hiba történt a jelenlegi végrehajtás során. Ők arra a tényre mutattak rá, hogy az érintett kínai exportáló gyártók egyéni elbánás iránti kérelmeit már a Bíróság C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítélete előtt, azaz 2015. december 3-án, megvizsgálták és nyilvánosságra hozták, valamint a Bizottság szándékára, hogy 16,5 %-os végleges dömpingellenes vámokat vessen ki újból a lábbelik behozatalára. Ezeket az értékeléseket szerintük tehát jogalap nélkül és a Bíróság küszöbön álló ítéletét megelőzve végezték.

| (56) | A Bizottság nem ért egyet a fenti megállapítással, mivel az csak a lehetséges jövőbeli ítélet végrehajtását készítette elő. Ezen előkészítés a jó közigazgatás biztosítása érdekében történt az alábbi okokból: Először is nem lehet vitatni, hogy a Bizottságnak kötelessége volt a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelmek vizsgálata. A bírósági eljárásokban az egyetlen függőben lévő kérdés az volt, hogy az olyan független importőrök mint a Clark, a Puma és a Timberland hivatkozhatnak-e erre a jogellenességre. Mivel ez egy eldöntendő bináris választás volt, a Bizottság kivételesen jól felkészülhetett a kérdésre vonatkozó negatív ítéletre. Másrészt a gyors végrehajtásra azért volt szükség, hogy a nemzeti hatóságok gyorsan tudják kezelni a függőben lévő visszatérítési kérelmeket, és jogbiztonságot biztosítsanak valamennyi gazdasági szereplőnek. A Bíróság ítéletének bárminemű befolyásolása ki volt zárva, mivel a szóban forgó ítélet tárgya eltérő volt (nevezetesen az, hogy az importőrök hivatkozhatnak-e arra a jogra, hogy az exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelését megadják számukra). |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság nem ért egyet a fenti megállapítással, mivel az csak a lehetséges jövőbeli ítélet végrehajtását készítette elő. Ezen előkészítés a jó közigazgatás biztosítása érdekében történt az alábbi okokból: Először is nem lehet vitatni, hogy a Bizottságnak kötelessége volt a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelmek vizsgálata. A bírósági eljárásokban az egyetlen függőben lévő kérdés az volt, hogy az olyan független importőrök mint a Clark, a Puma és a Timberland hivatkozhatnak-e erre a jogellenességre. Mivel ez egy eldöntendő bináris választás volt, a Bizottság kivételesen jól felkészülhetett a kérdésre vonatkozó negatív ítéletre. Másrészt a gyors végrehajtásra azért volt szükség, hogy a nemzeti hatóságok gyorsan tudják kezelni a függőben lévő visszatérítési kérelmeket, és jogbiztonságot biztosítsanak valamennyi gazdasági szereplőnek. A Bíróság ítéletének bárminemű befolyásolása ki volt zárva, mivel a szóban forgó ítélet tárgya eltérő volt (nevezetesen az, hogy az importőrök hivatkozhatnak-e arra a jogra, hogy az exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelését megadják számukra).

| (57) | Az említett felek továbbá azt állították, hogy a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról szóló értesítés, amelyet később 2016. március 17-én tettek közzé (18), nem orvosolta a fenti eljárási hibákat, mert nem biztosított érdemi lehetőséget az érdekelt feleknek védelmi joguk gyakorlására. |
| --- | --- |

(57)

Az említett felek továbbá azt állították, hogy a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról szóló értesítés, amelyet később 2016. március 17-én tettek közzé (18), nem orvosolta a fenti eljárási hibákat, mert nem biztosított érdemi lehetőséget az érdekelt feleknek védelmi joguk gyakorlására.

18

| (58) | Több fél ezen kívül azt állította, hogy hozzáférést kellett volna kapnia az eredeti vizsgálat teljes vizsgálati aktához, valamint, hogy a releváns exportáló gyártók nevét nem kellett volna anonimizálni a dokumentáció nyilvánosságra hozatalakor. |
| --- | --- |

(58)

Több fél ezen kívül azt állította, hogy hozzáférést kellett volna kapnia az eredeti vizsgálat teljes vizsgálati aktához, valamint, hogy a releváns exportáló gyártók nevét nem kellett volna anonimizálni a dokumentáció nyilvánosságra hozatalakor.

| (59) | Következésképpen ezek a felek azzal érveltek, hogy a fenti eljárási hibák következtében a Bizottság megsértette az EU alapvető jogi keretét és ezáltal visszaélt hatalmával. |
| --- | --- |

(59)

Következésképpen ezek a felek azzal érveltek, hogy a fenti eljárási hibák következtében a Bizottság megsértette az EU alapvető jogi keretét és ezáltal visszaélt hatalmával.

| (60) | Egy másik fél az (55) preambulumbekezdésben említett nyilvánosságra hozatal és a legutóbb 2016. május 20-án küldött nyilvánosságra hozatal közötti összefüggésre kérdezett rá és tájékoztatást kért az üggyel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(60)

Egy másik fél az (55) preambulumbekezdésben említett nyilvánosságra hozatal és a legutóbb 2016. május 20-án küldött nyilvánosságra hozatal közötti összefüggésre kérdezett rá és tájékoztatást kért az üggyel kapcsolatban.

| (61) | Az átláthatóság növelése érdekében az ítélet végrehajtásáról szóló értesítés közzétételre került a Bizottság piacvédelmi vizsgálataira vonatkozó átláthatósági politikája alapján, valamint a meghallgató tisztviselő kérésére, egy meghallgatást követően, ahol az egyik fél felvetette az ügyet. A Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a közzététel lényegében jogilag nem volt szükséges. Mindenesetre még ha szükséges is lett volna – jóllehet nem ez a helyzet – a jogszerű eljárás és a meghallgatáshoz való biztosítása érdekében, ezek a követelmények teljesültek a közzététellel és azzal a ténnyel, hogy minden fél részére biztosítva volt a lehetőség, hogy észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(61)

Az átláthatóság növelése érdekében az ítélet végrehajtásáról szóló értesítés közzétételre került a Bizottság piacvédelmi vizsgálataira vonatkozó átláthatósági politikája alapján, valamint a meghallgató tisztviselő kérésére, egy meghallgatást követően, ahol az egyik fél felvetette az ügyet. A Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a közzététel lényegében jogilag nem volt szükséges. Mindenesetre még ha szükséges is lett volna – jóllehet nem ez a helyzet – a jogszerű eljárás és a meghallgatáshoz való biztosítása érdekében, ezek a követelmények teljesültek a közzététellel és azzal a ténnyel, hogy minden fél részére biztosítva volt a lehetőség, hogy észrevételeket tegyen.

| (62) | Az eredeti vizsgálat teljes aktájához való hozzáférésre lehetőség volt, még akkor is, ha a Bizottság számára nem világos, hogy az érintett exportáló gyártó piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmén kívül milyen más egyéb információ lett volna releváns a szóban forgó eljárás szempontjából. Az exportáló gyártók nevének anonimizálására bizalmas üzleti adataik védelme érdekében volt szükség; mindazonáltal az importálást végző érdekelt feleket kérésükre tájékoztattuk arról, hogy mely importőrök voltak az ő importőreik. |
| --- | --- |

(62)

Az eredeti vizsgálat teljes aktájához való hozzáférésre lehetőség volt, még akkor is, ha a Bizottság számára nem világos, hogy az érintett exportáló gyártó piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmén kívül milyen más egyéb információ lett volna releváns a szóban forgó eljárás szempontjából. Az exportáló gyártók nevének anonimizálására bizalmas üzleti adataik védelme érdekében volt szükség; mindazonáltal az importálást végző érdekelt feleket kérésükre tájékoztattuk arról, hogy mely importőrök voltak az ő importőreik.

| (63) | A második nyilvánosságra hozatalra azért volt szükség, mert a rendelet jelenleg az egyéni elbánást is lefedi, amelyet kezdetben nem értékeltek. |
| --- | --- |

(63)

A második nyilvánosságra hozatalra azért volt szükség, mert a rendelet jelenleg az egyéni elbánást is lefedi, amelyet kezdetben nem értékeltek.

| (64) | Ezen okokból az eljárások szabálytalanságával kapcsolatos állításokat vissza kell utasítani. |
| --- | --- |

(64)

Ezen okokból az eljárások szabálytalanságával kapcsolatos állításokat vissza kell utasítani.

A dömpingellenes eljárás újraindításának jogalapja.

A dömpingellenes eljárás újraindításának jogalapja.

| (65) | Számos érdekelt fél állította, hogy a jelenlegi végrehajtásnak nem volt jogalapja. Különösen azt állították, hogy az EUMSZ 266. cikke nem alkalmazandó azon az alapon, hogy a lábbelire kivetett végleges intézkedések 2011. március 31-én lejártak és ezért nem állnak fenn az intézkedések jogellenességéből adódó tartós hatások. A felek úgy érveltek, hogy az EUMSZ 266. cikkének nem célja a lejárt intézkedések visszamenőleges hatályú korrekciója. Ezt a véleményt erősíti az EUMSZ 263. és 265. cikke, amely határidőket állapít meg a jogszerűtlen jogszabályok elleni keresetbenyújtásra, valamint arra az esetre, ha az uniós intézmények elmulasztják a döntéshozatalt. A jelenlegi megközelítésnek nincsenek előzményei, és a Bizottság sem ismertetett semmilyen olyan érvelést vagy korábbi joggyakorlatot, amely alátámasztotta volna az EUMSZ 266. cikkének értelmezését. |
| --- | --- |

(65)

Számos érdekelt fél állította, hogy a jelenlegi végrehajtásnak nem volt jogalapja. Különösen azt állították, hogy az EUMSZ 266. cikke nem alkalmazandó azon az alapon, hogy a lábbelire kivetett végleges intézkedések 2011. március 31-én lejártak és ezért nem állnak fenn az intézkedések jogellenességéből adódó tartós hatások. A felek úgy érveltek, hogy az EUMSZ 266. cikkének nem célja a lejárt intézkedések visszamenőleges hatályú korrekciója. Ezt a véleményt erősíti az EUMSZ 263. és 265. cikke, amely határidőket állapít meg a jogszerűtlen jogszabályok elleni keresetbenyújtásra, valamint arra az esetre, ha az uniós intézmények elmulasztják a döntéshozatalt. A jelenlegi megközelítésnek nincsenek előzményei, és a Bizottság sem ismertetett semmilyen olyan érvelést vagy korábbi joggyakorlatot, amely alátámasztotta volna az EUMSZ 266. cikkének értelmezését.

| (66) | A felek azzal is érveltek, hogy ebben az esetben nem lehet újraindítani a vizsgálatot abban a pontban, amikor az EUMSZ 266. cikke szerinti jogellenesség bekövetkezett, mert a Bíróság nem egyszerűen csak az indokolás hiányát állapította meg, hanem a jogellenesség az alaprendelet központi jogi rendelkezésére vonatkozott, ezzel az érintett kínai exportáló gyártók dömpingjének egész értékelését érintette. |
| --- | --- |

(66)

A felek azzal is érveltek, hogy ebben az esetben nem lehet újraindítani a vizsgálatot abban a pontban, amikor az EUMSZ 266. cikke szerinti jogellenesség bekövetkezett, mert a Bíróság nem egyszerűen csak az indokolás hiányát állapította meg, hanem a jogellenesség az alaprendelet központi jogi rendelkezésére vonatkozott, ezzel az érintett kínai exportáló gyártók dömpingjének egész értékelését érintette.

| (67) | A felek azt is állították, hogy a lejárt intézkedések visszamenőleges hatályú korrekciója sérti a bizalomvédelem elvét. Először is azzal érveltek, hogy a feleknek bizonyosságuk volt afelől, hogy az intézkedések 2011. március 31-én lejártak, és az eredeti vizsgálat óta eltelt idő miatt a feleknek jogosan voltak megalapozott várakozásai, hogy az eredeti vizsgálatot nem indítják vagy nyitják meg újra. Másodszor, maga a tény, hogy az eredeti vizsgálat során a piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket nem vizsgálták a három hónapos határidőn belül, jogbiztonságot adott a kínai exportáló gyártóknak, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket nem fogják felülvizsgálni. Következésképpen a felek azt állították, hogy mivel hosszú időszakokról volt szó, a vizsgálat újrafelvétele sértette az univerzális elévülés vagy korlátozás elvét, amely minden jogi kontextusban érvényes. |
| --- | --- |

(67)

A felek azt is állították, hogy a lejárt intézkedések visszamenőleges hatályú korrekciója sérti a bizalomvédelem elvét. Először is azzal érveltek, hogy a feleknek bizonyosságuk volt afelől, hogy az intézkedések 2011. március 31-én lejártak, és az eredeti vizsgálat óta eltelt idő miatt a feleknek jogosan voltak megalapozott várakozásai, hogy az eredeti vizsgálatot nem indítják vagy nyitják meg újra. Másodszor, maga a tény, hogy az eredeti vizsgálat során a piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket nem vizsgálták a három hónapos határidőn belül, jogbiztonságot adott a kínai exportáló gyártóknak, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket nem fogják felülvizsgálni. Következésképpen a felek azt állították, hogy mivel hosszú időszakokról volt szó, a vizsgálat újrafelvétele sértette az univerzális elévülés vagy korlátozás elvét, amely minden jogi kontextusban érvényes.

| (68) | Számos érdekelt fél azzal érvelt, hogy sem az EUMSZ 266. cikke, sem az alaprendelet nem teszi lehetővé 16,5 %-os végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú ismételt kivetését az érintett kínai exportáló gyártók behozatalára. |
| --- | --- |

(68)

Számos érdekelt fél azzal érvelt, hogy sem az EUMSZ 266. cikke, sem az alaprendelet nem teszi lehetővé 16,5 %-os végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú ismételt kivetését az érintett kínai exportáló gyártók behozatalára.

| (69) | Ami a szóban forgó intézkedések 2011. március 31-i hatályvesztésével kapcsolatos állítást illeti, a Bizottság számára nem világos, hogy az intézkedés hatályvesztése miért bírna bármiféle jelentőséggel a tekintetben, hogy a Bizottságnak lehetősége van a megsemmisített aktust új aktus elfogadásával felváltani. Az ítélkezési gyakorlat szerint az eredeti jogi aktust megsemmisítő ítélet újra megnyitja az igazgatási eljárást, amelyet a jogellenesség előfordulásának bármely időpontjában újra lehet indítani. |
| --- | --- |

(69)

Ami a szóban forgó intézkedések 2011. március 31-i hatályvesztésével kapcsolatos állítást illeti, a Bizottság számára nem világos, hogy az intézkedés hatályvesztése miért bírna bármiféle jelentőséggel a tekintetben, hogy a Bizottságnak lehetősége van a megsemmisített aktust új aktus elfogadásával felváltani. Az ítélkezési gyakorlat szerint az eredeti jogi aktust megsemmisítő ítélet újra megnyitja az igazgatási eljárást, amelyet a jogellenesség előfordulásának bármely időpontjában újra lehet indítani.

| (70) | A dömpingellenes eljárásokat lezáró aktus megsemmisítésének eredményeként ezen eljárások továbbra is folyamatban vannak. A Bizottságnak kötelessége az említett eljárásokat lezárni, mivel az alaprendelet úgy rendelkezik, hogy a vizsgálatot a Bizottság jogi aktusával kell lezárni. |
| --- | --- |

(70)

A dömpingellenes eljárásokat lezáró aktus megsemmisítésének eredményeként ezen eljárások továbbra is folyamatban vannak. A Bizottságnak kötelessége az említett eljárásokat lezárni, mivel az alaprendelet úgy rendelkezik, hogy a vizsgálatot a Bizottság jogi aktusával kell lezárni.

| (71) | Ami az alaprendelet 13. cikkén és a WTO dömpingellenes megállapodásának 10. cikkén alapuló visszamenőleges hatályra vonatkozó állítást illeti, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése, amely átveszi a WTO dömpingellenes megállapodásának szövegét, amely kimondja, hogy ideiglenes intézkedéseket és végleges dömpingellenes vámot – az e rendeletben meghatározott kivételekkel – csak azokra a termékekre lehet alkalmazni, amelyek, az esettől függően, a 7. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk (4) bekezdése szerint hozott intézkedések hatálybalépése után kerülnek szabad forgalomba. A jelen esetben a kérdéses dömpingellenes vámokat csak azokra a termékekre alkalmazzák, amelyek az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése és a 9. cikkének (4) bekezdése szerint hozott ideiglenes és vitatott (végleges) rendelet hatálybalépése után kerültek szabad forgalomba. Az alaprendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében vett visszamenőleges hatály azonban csak arra a helyzetre vonatkozik, amikor az árukat az intézkedések bevezetése előtt helyezték szabad forgalomba, amint az magából a rendelkezés szövegéből, valamint az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése által biztosított kivételből látszik (19). |
| --- | --- |

(71)

Ami az alaprendelet 13. cikkén és a WTO dömpingellenes megállapodásának 10. cikkén alapuló visszamenőleges hatályra vonatkozó állítást illeti, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése, amely átveszi a WTO dömpingellenes megállapodásának szövegét, amely kimondja, hogy ideiglenes intézkedéseket és végleges dömpingellenes vámot – az e rendeletben meghatározott kivételekkel – csak azokra a termékekre lehet alkalmazni, amelyek, az esettől függően, a 7. cikk (1) bekezdése vagy a 9. cikk (4) bekezdése szerint hozott intézkedések hatálybalépése után kerülnek szabad forgalomba. A jelen esetben a kérdéses dömpingellenes vámokat csak azokra a termékekre alkalmazzák, amelyek az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése és a 9. cikkének (4) bekezdése szerint hozott ideiglenes és vitatott (végleges) rendelet hatálybalépése után kerültek szabad forgalomba. Az alaprendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében vett visszamenőleges hatály azonban csak arra a helyzetre vonatkozik, amikor az árukat az intézkedések bevezetése előtt helyezték szabad forgalomba, amint az magából a rendelkezés szövegéből, valamint az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése által biztosított kivételből látszik (19).

előtt

19

| (72) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy ebben az ügyben nincs szó visszamenőleges hatályról, és a jogbiztonság, valamint a bizalomvédelem elve nem sérül. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy ebben az ügyben nincs szó visszamenőleges hatályról, és a jogbiztonság, valamint a bizalomvédelem elve nem sérül.

| (73) | Ami a visszamenőleges hatályt illeti a Bíróság egy intézkedés visszamenőleges hatályának értékelésekor különbséget tesz aközött, hogy egy új szabályt olyan helyzetre alkalmaznak, amely véglegessé vált (erre létezőként vagy véglegesnek minősülő jogi helyzetként történik utalás) (20), illetve egy olyan helyzet között, amely az új szabály hatálybalépése előtt kezdődött, de amely még nem végleges (amelyre átmeneti helyzetként is történik utalás) (21). |
| --- | --- |

(73)

Ami a visszamenőleges hatályt illeti a Bíróság egy intézkedés visszamenőleges hatályának értékelésekor különbséget tesz aközött, hogy egy új szabályt olyan helyzetre alkalmaznak, amely véglegessé vált (erre létezőként vagy véglegesnek minősülő jogi helyzetként történik utalás) (20), illetve egy olyan helyzet között, amely az új szabály hatálybalépése előtt kezdődött, de amely még nem végleges (amelyre átmeneti helyzetként is történik utalás) (21).

20

21

| (74) | A jelen esetben az érintett termékeknek az 1472/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazása idején történt behozatalának helyzete még nem végleges, mert a vitatott rendelet megsemmisítésének eredményeként a rájuk vonatkozó végleges dömpingellenes vámot még nem határozták meg. Ugyanakkor a lábbelik importőreit figyelmeztettük, hogy valószínűleg ilyen vám kivetésére kerülhet sor a megindításról szóló értesítés és az ideiglenes rendelet közzétételekor. Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata, hogy a gazdasági szereplőknek nem keletkezhet jogos elvárása addig, amíg az intézmények nem fogadták el a véglegessé vált igazgatási eljárást lezáró jogi aktust (22). |
| --- | --- |

(74)

A jelen esetben az érintett termékeknek az 1472/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazása idején történt behozatalának helyzete még nem végleges, mert a vitatott rendelet megsemmisítésének eredményeként a rájuk vonatkozó végleges dömpingellenes vámot még nem határozták meg. Ugyanakkor a lábbelik importőreit figyelmeztettük, hogy valószínűleg ilyen vám kivetésére kerülhet sor a megindításról szóló értesítés és az ideiglenes rendelet közzétételekor. Az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlata, hogy a gazdasági szereplőknek nem keletkezhet jogos elvárása addig, amíg az intézmények nem fogadták el a véglegessé vált igazgatási eljárást lezáró jogi aktust (22).

22

| (75) | Ezt a rendeletet úgy lehet megítélni, hogy egy alakulóban lévő helyzet jövőbeli hatásaira alkalmazzák azonnal: A lábbelikre vonatkozó vámokat a nemzeti vámhatóságok vetették ki. A visszatérítések iránti kérelmek eredményeként, amelyekről még nem született végleges döntés, folyamatban lévő helyzetet jellemeznek. E rendelet határozza meg a szóban forgó behozatalokra alkalmazandó vámtételeket és így szabályozza egy alakulóban lévő helyzet jövőbeli hatásait. |
| --- | --- |

(75)

Ezt a rendeletet úgy lehet megítélni, hogy egy alakulóban lévő helyzet jövőbeli hatásaira alkalmazzák azonnal: A lábbelikre vonatkozó vámokat a nemzeti vámhatóságok vetették ki. A visszatérítések iránti kérelmek eredményeként, amelyekről még nem született végleges döntés, folyamatban lévő helyzetet jellemeznek. E rendelet határozza meg a szóban forgó behozatalokra alkalmazandó vámtételeket és így szabályozza egy alakulóban lévő helyzet jövőbeli hatásait.

| (76) | Mindenesetre, még ha az uniós jog értelmében lenne is visszamenőleges hatály – jóllehet nem ez a helyzet – az ilyen visszamenőlegesség mindenesetre indokolható lenne az alábbi okból: |
| --- | --- |

(76)

Mindenesetre, még ha az uniós jog értelmében lenne is visszamenőleges hatály – jóllehet nem ez a helyzet – az ilyen visszamenőlegesség mindenesetre indokolható lenne az alábbi okból:

| (77) | A hatálybalépés előtt létrejött helyzetekre alkalmazhatók az uniós jogrendben szereplő anyagi jogi szabályok, amennyiben azok szövegéből, céljából és rendszertani elhelyezkedéséből az ilyen értelmezés világosan következik (23). A C-337/88. sz. Società agricola fattoria alimentare (SAFA) ügyben kimondták: jóllehet a jogbiztonság elve általában nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsa meg, kivételesen ettől eltérő megoldás is lehetséges, ha azt közérdekű cél követeli meg, és ha az érdekeltek jogos elvárását megfelelően tiszteletben tartják. (24) |
| --- | --- |

(77)

A hatálybalépés előtt létrejött helyzetekre alkalmazhatók az uniós jogrendben szereplő anyagi jogi szabályok, amennyiben azok szövegéből, céljából és rendszertani elhelyezkedéséből az ilyen értelmezés világosan következik (23). A C-337/88. sz. Società agricola fattoria alimentare (SAFA) ügyben kimondták: jóllehet a jogbiztonság elve általában nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsa meg, kivételesen ettől eltérő megoldás is lehetséges, ha azt közérdekű cél követeli meg, és ha az érdekeltek jogos elvárását megfelelően tiszteletben tartják. (24)

23

Società agricola fattoria alimentare (SAFA)

jóllehet a jogbiztonság elve általában nem teszi lehetővé, hogy valamely közösségi aktus időbeli hatályának kezdő időpontját az aktus megjelenése előtti időpontban állapítsa meg, kivételesen ettől eltérő megoldás is lehetséges, ha azt közérdekű cél követeli meg, és ha az érdekeltek jogos elvárását megfelelően tiszteletben tartják

24

| (78) | Jelen esetben a cél a Bizottságnak az EUMSZ 266. cikkéből eredő kötelezettségének teljesítése. Minthogy a Bíróság kizárólag az alkalmazandó vámtétel meghatározásával kapcsolatban állapított meg jogellenességet, az intézkedések bevezetésével (vagyis a dömping és az okozott kár fennállására, illetve az uniós érdekre vonatkozó megállapításokkal) kapcsolatban pedig nem, az érintett exportáló gyártóknak nem keletkezhetett jogos elvárása a tekintetben, hogy a dömpingellenes vámok kivetésére nem fog sor kerülni. Következésképpen a vámkivetés, még akkor is, ha az visszamenőleges hatályú lenne – jóllehet nem ez a helyzet –, nem tekinthető a jogos elvárások megsértésének. |
| --- | --- |

(78)

Jelen esetben a cél a Bizottságnak az EUMSZ 266. cikkéből eredő kötelezettségének teljesítése. Minthogy a Bíróság kizárólag az alkalmazandó vámtétel meghatározásával kapcsolatban állapított meg jogellenességet, az intézkedések bevezetésével (vagyis a dömping és az okozott kár fennállására, illetve az uniós érdekre vonatkozó megállapításokkal) kapcsolatban pedig nem, az érintett exportáló gyártóknak nem keletkezhetett jogos elvárása a tekintetben, hogy a dömpingellenes vámok kivetésére nem fog sor kerülni. Következésképpen a vámkivetés, még akkor is, ha az visszamenőleges hatályú lenne – jóllehet nem ez a helyzet –, nem tekinthető a jogos elvárások megsértésének.

| (79) | Ezenfelül a jogbiztonság és a jogos elvárás védelmét illetően elsőként azt kell megjegyezni, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint az importőrök nem hivatkozhatnak a jogbiztonság és a jogos elvárás védelmére abban az esetben, ha értesítették őket az uniós kereskedelmi politika közelgő átalakulásáról (25). A jelenlegi ügyben az importőröket az – uniós jogrendnek továbbra is részét képező – eljárás megindításáról szóló értesítés és ideiglenes rendelet Hivatalos Lapban történt közzétételével tájékoztatták arról, hogy fennáll annak az esélye, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékekre esetleg dömpingellenes vámokat vetnek ki. Az exportáló gyártók tehát nem támaszkodhatnak az uniós jognak a jogbiztonságra és jogos elvárásra vonatkozó általános alapelveire. |
| --- | --- |

(79)

Ezenfelül a jogbiztonság és a jogos elvárás védelmét illetően elsőként azt kell megjegyezni, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint az importőrök nem hivatkozhatnak a jogbiztonság és a jogos elvárás védelmére abban az esetben, ha értesítették őket az uniós kereskedelmi politika közelgő átalakulásáról (25). A jelenlegi ügyben az importőröket az – uniós jogrendnek továbbra is részét képező – eljárás megindításáról szóló értesítés és ideiglenes rendelet Hivatalos Lapban történt közzétételével tájékoztatták arról, hogy fennáll annak az esélye, hogy az érintett exportáló gyártók által előállított termékekre esetleg dömpingellenes vámokat vetnek ki. Az exportáló gyártók tehát nem támaszkodhatnak az uniós jognak a jogbiztonságra és jogos elvárásra vonatkozó általános alapelveire.

25

| (80) | A gazdasági szereplők teljes mértékben tudatában voltak annak, hogy a lábbeli behozatalakor az import vám hatálya alá tartozott. Azt a vámot figyelembe vették értékesítési áraik meghatározásakor és a gazdasági kockázatok értékelésekor. Ezért részükről nem merülhetett fel az a jogbiztonság vagy jogos elvárás, hogy a behozatal vámmentes lenne, és hogy a vámfizetést általában átháríthatnák vevőikre. Ennélfogva az Unió érdekében áll, hogy most meghatározásra kerüljön az alkalmazandó vámtétel, ahelyett, hogy váratlan nyereség érje az érintett importőröket, akiket kellő indok nélkül illetne vagyongyarapodás. |
| --- | --- |

(80)

A gazdasági szereplők teljes mértékben tudatában voltak annak, hogy a lábbeli behozatalakor az import vám hatálya alá tartozott. Azt a vámot figyelembe vették értékesítési áraik meghatározásakor és a gazdasági kockázatok értékelésekor. Ezért részükről nem merülhetett fel az a jogbiztonság vagy jogos elvárás, hogy a behozatal vámmentes lenne, és hogy a vámfizetést általában átháríthatnák vevőikre. Ennélfogva az Unió érdekében áll, hogy most meghatározásra kerüljön az alkalmazandó vámtétel, ahelyett, hogy váratlan nyereség érje az érintett importőröket, akiket kellő indok nélkül illetne vagyongyarapodás.

| (81) | Nem sérültek tehát az elévülés, a jogbiztonság és a jogos elvárások elvei, valamint az alaprendelet és a WTO dömpingellenes megállapodásának rendelkezései sem. |
| --- | --- |

(81)

Nem sérültek tehát az elévülés, a jogbiztonság és a jogos elvárások elvei, valamint az alaprendelet és a WTO dömpingellenes megállapodásának rendelkezései sem.

| (82) | Az állítást illetően, amely szerint a vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül meg kellett volna hozni a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntést, emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második albekezdése semmiféle utalást nem tartalmaz arra vonatkozóan, hogy következményekkel járna, ha a Bizottság túllépi a három hónapos határidőt. A Törvényszék ennek alapján azt az álláspontot képviseli, hogy a piacgazdasági elbánásról későbbi szakaszban hozott döntés egészen addig nem befolyásolja a végleges intézkedéseket bevezető rendelet érvényességét, amíg a felperesek nem bizonyítják, hogy a három hónapos határidő Bizottság általi túllépésének hiányában a Tanács a vitatott rendelettől eltérő, érdekeik tekintetében kedvezőbb rendeletet fogadhatott volna el (26). A Bíróság azt is elismerte, hogy a végleges intézkedések elfogadásáig az intézmények módosíthatják a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelést (27). |
| --- | --- |

(82)

Az állítást illetően, amely szerint a vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül meg kellett volna hozni a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntést, emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második albekezdése semmiféle utalást nem tartalmaz arra vonatkozóan, hogy következményekkel járna, ha a Bizottság túllépi a három hónapos határidőt. A Törvényszék ennek alapján azt az álláspontot képviseli, hogy a piacgazdasági elbánásról későbbi szakaszban hozott döntés egészen addig nem befolyásolja a végleges intézkedéseket bevezető rendelet érvényességét, amíg a felperesek nem bizonyítják, hogy a három hónapos határidő Bizottság általi túllépésének hiányában a Tanács a vitatott rendelettől eltérő, érdekeik tekintetében kedvezőbb rendeletet fogadhatott volna el (26). A Bíróság azt is elismerte, hogy a végleges intézkedések elfogadásáig az intézmények módosíthatják a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelést (27).

26

27

| (83) | A fenti ítélkezési gyakorlatnak nem mondtak ellent a Brosmann- és Aokang-ügyben hozott ítéletek. A Bizottság azon kötelezettségét, amely szerint három hónapon belül kell elvégezni az értékelést, annak alátámasztására említik meg a Brossmann- és Aokang-ügyben hozott bírósági ítéletek, hogy az értékelés elvégzésének kötelezettsége attól függetlenül fennáll, hogy a Bizottság alkalmaz-e mintavételt vagy sem. A Bíróság nem foglal állást a tekintetben, hogy milyen jogi következményekkel jár, ha a Bizottság a vizsgálat későbbi szakaszában végzi el a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelést. A Bíróság mindössze azt mondja ki, hogy az intézmények nem hagyhatnák teljesen figyelmen kívül a piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket, és azok értékelését legkésőbb a végleges intézkedések bevezetéséig el kellene végezniük. Az ítéletek megerősítik az előző preambulumbekezdésben idézett ítélkezési gyakorlatot. |
| --- | --- |

(83)

A fenti ítélkezési gyakorlatnak nem mondtak ellent a Brosmann- és Aokang-ügyben hozott ítéletek. A Bizottság azon kötelezettségét, amely szerint három hónapon belül kell elvégezni az értékelést, annak alátámasztására említik meg a Brossmann- és Aokang-ügyben hozott bírósági ítéletek, hogy az értékelés elvégzésének kötelezettsége attól függetlenül fennáll, hogy a Bizottság alkalmaz-e mintavételt vagy sem. A Bíróság nem foglal állást a tekintetben, hogy milyen jogi következményekkel jár, ha a Bizottság a vizsgálat későbbi szakaszában végzi el a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelést. A Bíróság mindössze azt mondja ki, hogy az intézmények nem hagyhatnák teljesen figyelmen kívül a piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket, és azok értékelését legkésőbb a végleges intézkedések bevezetéséig el kellene végezniük. Az ítéletek megerősítik az előző preambulumbekezdésben idézett ítélkezési gyakorlatot.

| (84) | A jelenleg vizsgált ügy kapcsán az érintett exportáló gyártók nem bizonyították, hogy a Tanács a vitatott rendelettől eltérő, érdekeik tekintetében kedvezőbb rendeletet fogadhatott volna el abban az esetben, ha a Bizottság 2005-ben a dömpingellenes eljárás megindítástól számított három hónapon belül elvégezte volna a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó értékelést. A piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésére vonatkozó jogvesztésről szóló állítást ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(84)

A jelenleg vizsgált ügy kapcsán az érintett exportáló gyártók nem bizonyították, hogy a Tanács a vitatott rendelettől eltérő, érdekeik tekintetében kedvezőbb rendeletet fogadhatott volna el abban az esetben, ha a Bizottság 2005-ben a dömpingellenes eljárás megindítástól számított három hónapon belül elvégezte volna a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó értékelést. A piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésére vonatkozó jogvesztésről szóló állítást ezért a Bizottság elutasítja.

| (85) | Azt is állították, hogy mivel a jogellenesség a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésekor következett be, úgy a Bizottságnak az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző időpontig folytatnia kellett volna az eljárást. |
| --- | --- |

(85)

Azt is állították, hogy mivel a jogellenesség a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésekor következett be, úgy a Bizottságnak az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző időpontig folytatnia kellett volna az eljárást.

| (86) | E tekintetben a Bizottság úgy látja, hogy az ideiglenes intézkedések nem jelentik az eljárás szükséges lépését, inkább autonóm jogi aktus, amelynek joghatásai a végleges intézkedések elfogadásával szűnnek meg (28). A végleges intézkedések elfogadását megelőző egyetlen lényeges eljárásbeli lépés a vizsgálat megindítása. Ezért ez az érv nem helytálló. |
| --- | --- |

(86)

E tekintetben a Bizottság úgy látja, hogy az ideiglenes intézkedések nem jelentik az eljárás szükséges lépését, inkább autonóm jogi aktus, amelynek joghatásai a végleges intézkedések elfogadásával szűnnek meg (28). A végleges intézkedések elfogadását megelőző egyetlen lényeges eljárásbeli lépés a vizsgálat megindítása. Ezért ez az érv nem helytálló.

28

| (87) | Néhány a Törvényszék T-2/95. sz., IPS kontra Tanács ügyben hozott ítéletre hivatkozó fél a „vizsgálat” és „eljárás” közötti különbségre mutatott rá és azzal érvelt, hogy amikor egy eljárás lezárul, mint a jelent esetben, azt nem lehet többé újraindítani. |
| --- | --- |

(87)

Néhány a Törvényszék T-2/95. sz., IPS kontra Tanács ügyben hozott ítéletre hivatkozó fél a „vizsgálat” és „eljárás” közötti különbségre mutatott rá és azzal érvelt, hogy amikor egy eljárás lezárul, mint a jelent esetben, azt nem lehet többé újraindítani.

| (88) | A Bizottság nem lát lényeges különbséget a „vizsgálat” és „eljárás” kifejezések között. Az alaprendeletben és az ítélkezési gyakorlatban ezeket a kifejezéseket egymást felcserélhető módon használják. Mindenesetre a T-2/95. sz. ügyben hozott ítéletet ebben az esetben a másodfokú ítélet fényében kell értelmezni. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság nem lát lényeges különbséget a „vizsgálat” és „eljárás” kifejezések között. Az alaprendeletben és az ítélkezési gyakorlatban ezeket a kifejezéseket egymást felcserélhető módon használják. Mindenesetre a T-2/95. sz. ügyben hozott ítéletet ebben az esetben a másodfokú ítélet fényében kell értelmezni.

| (89) | Több fél azt is állította, hogy az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé a Bíróság ítéletének részleges végrehajtását és ebben az esetben a bizonyítási teher megfordítását. Azt is állították, hogy a Bizottság csak azon exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeit értékelte rosszul, akik visszatérítés iránti kérelmeket benyújtó importőrök beszállítói voltak. Ezek a felek állításaikat azon értelmezésre alapozták, hogy a Bíróság a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítéleteinek hatása erga omnes, és nem lehet kizárni, hogy a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek jelenlegi értékelésének eredményei hatással vannak a valamennyi kínai exportáló gyártóra vonatkozó maradványvámra. Ezek a felek ezért azt állították, hogy a Bizottságnak az eredeti vizsgálat során megadott valamennyi piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet értékelnie kellett volna. |
| --- | --- |

(89)

Több fél azt is állította, hogy az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé a Bíróság ítéletének részleges végrehajtását és ebben az esetben a bizonyítási teher megfordítását. Azt is állították, hogy a Bizottság csak azon exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeit értékelte rosszul, akik visszatérítés iránti kérelmeket benyújtó importőrök beszállítói voltak. Ezek a felek állításaikat azon értelmezésre alapozták, hogy a Bíróság a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítéleteinek hatása erga omnes, és nem lehet kizárni, hogy a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek jelenlegi értékelésének eredményei hatással vannak a valamennyi kínai exportáló gyártóra vonatkozó maradványvámra. Ezek a felek ezért azt állították, hogy a Bizottságnak az eredeti vizsgálat során megadott valamennyi piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet értékelnie kellett volna.

erga omnes

| (90) | Ezek a felek továbbá nem értettek egyet azzal, hogy a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást kérelmezőkre hárul, azzal érvelve, hogy a gyártók 2005-ben mentesültek a bizonyítási tehertől a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelem benyújtásával. Azzal sem értettek egyet, hogy a Bíróság a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítéleteit végre lehet hajtani a mintába fel nem vett exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelem egyszerű értékelésével, mivel a Bíróság nem emelte ki külön, hogy a megállapított érvénytelenítés ténylegesen erre az aspektusra korlátozódik. |
| --- | --- |

(90)

Ezek a felek továbbá nem értettek egyet azzal, hogy a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást kérelmezőkre hárul, azzal érvelve, hogy a gyártók 2005-ben mentesültek a bizonyítási tehertől a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelem benyújtásával. Azzal sem értettek egyet, hogy a Bíróság a C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben hozott ítéleteit végre lehet hajtani a mintába fel nem vett exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelem egyszerű értékelésével, mivel a Bíróság nem emelte ki külön, hogy a megállapított érvénytelenítés ténylegesen erre az aspektusra korlátozódik.

| (91) | A Bizottság úgy véli, hogy az ítélet végrehajtása csak azon exportáló gyártókra nézve szükséges, amelyek számára még nem minden importügylet vált véglegessé. Ténylegesen, amint ezt az ítéletek megerősítik, a vám véglegessé válik amint a Közösségi Vámkódexben előírt három éves elévülési határidő lejár. A maradványvámra történő bármely hatás kizárható, mert a mintában szereplő vállalkozások piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmét már értékelték, és az a tény, hogy a mintába fel nem vett egyik vállalkozásnak piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást adnak, nem érinti a maradványvámot. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság úgy véli, hogy az ítélet végrehajtása csak azon exportáló gyártókra nézve szükséges, amelyek számára még nem minden importügylet vált véglegessé. Ténylegesen, amint ezt az ítéletek megerősítik, a vám véglegessé válik amint a Közösségi Vámkódexben előírt három éves elévülési határidő lejár. A maradványvámra történő bármely hatás kizárható, mert a mintában szereplő vállalkozások piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmét már értékelték, és az a tény, hogy a mintába fel nem vett egyik vállalkozásnak piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást adnak, nem érinti a maradványvámot.

| (92) | A bizonyítási teher nem korlátozódik a kérelem beadására. A kérelem tartalmára vonatkozik, amelynek be kell bizonyítania, hogy a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás valamennyi feltétele teljesül. |
| --- | --- |

(92)

A bizonyítási teher nem korlátozódik a kérelem beadására. A kérelem tartalmára vonatkozik, amelynek be kell bizonyítania, hogy a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás valamennyi feltétele teljesül.

| (93) | Az ítéletekben talált egyetlen jogellenesség a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésének hiánya volt. |
| --- | --- |

(93)

Az ítéletekben talált egyetlen jogellenesség a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésének hiánya volt.

A vámok újbóli kivetésének jogalapja.

A vámok újbóli kivetésének jogalapja.

| (94) | Számos érdekelt fél állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna két különböző jogrendet alkalmaznia egyrészt az exportáló gyártó egyéni elbánás iránti kérelmére vonatkozó módosítás előtti alaprendeletet és másrészt a jelenlegi alaprendeletet, amely magában foglalta az Európai Parlament és a Tanács 1168/2012/EU rendelet (29) módosításait, amely komitológiai eljárást vezetett be többek között a piacvédelem területére, és ezzel a Bizottságra ruházva a döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(94)

Számos érdekelt fél állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna két különböző jogrendet alkalmaznia egyrészt az exportáló gyártó egyéni elbánás iránti kérelmére vonatkozó módosítás előtti alaprendeletet és másrészt a jelenlegi alaprendeletet, amely magában foglalta az Európai Parlament és a Tanács 1168/2012/EU rendelet (29) módosításait, amely komitológiai eljárást vezetett be többek között a piacvédelem területére, és ezzel a Bizottságra ruházva a döntéshozatalt.

29

| (95) | Ezek a felek azt is ismételték, hogy az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetését, ezt erősíti meg a Bíróság a C-/459/98P sz., IPS kontra Tanács ügyben hozott ítélete, valamint az 1515/2001/EK tanácsi rendelet azon intézkedések tekintetében, amelyeket a Közösség hozhat meg a WTO Vitarendezési Testület dömpingellenes és támogatásellenes ügyekben elfogadott jelentését követően (30). Ezek a felek azzal érveltek, hogy a Bizottság nem adott helytálló indokolást a visszaható hatály tilalmának elvétől való eltérésre és ezért megsértette a jogos elvárások elvét. |
| --- | --- |

(95)

Ezek a felek azt is ismételték, hogy az EUMSZ 266. cikke nem teszi lehetővé a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetését, ezt erősíti meg a Bíróság a C-/459/98P sz., IPS kontra Tanács ügyben hozott ítélete, valamint az 1515/2001/EK tanácsi rendelet azon intézkedések tekintetében, amelyeket a Közösség hozhat meg a WTO Vitarendezési Testület dömpingellenes és támogatásellenes ügyekben elfogadott jelentését követően (30). Ezek a felek azzal érveltek, hogy a Bizottság nem adott helytálló indokolást a visszaható hatály tilalmának elvétől való eltérésre és ezért megsértette a jogos elvárások elvét.

30

| (96) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az intézkedések bevezetése mindenesetre tárgytalan, mivel a Közösségi Vámkódex 103. cikkében meghatározott korlátozó rendelkezések lejártak. A dömpingellenes vámok beszedése ezért sértené a jó közigazgatás elvét, valamint az alaprendelet 21. cikkét és hatáskörrel való visszaélésnek minősülne. |
| --- | --- |

(96)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az intézkedések bevezetése mindenesetre tárgytalan, mivel a Közösségi Vámkódex 103. cikkében meghatározott korlátozó rendelkezések lejártak. A dömpingellenes vámok beszedése ezért sértené a jó közigazgatás elvét, valamint az alaprendelet 21. cikkét és hatáskörrel való visszaélésnek minősülne.

| (97) | Több fél azzal is érvelt, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések újbóli kivetése a jelenlegi végrehajtás által érintett kínai exportáló gyártók behozatalára: i. a jelenlegi végrehajtás által érintett kínai exportáló gyártók hátrányos megkülönböztetése lenne a Brosmann- és Aokang ítéletek végrehajtása által érintett importőrökkel szemben, akiknek az ezen ítéletek által érintett öt exportáló gyártó visszafizette a lábbelik behozatala után fizetett vámokat, ii. a jelenlegi végrehajtás által érintett exportáló gyártók hátrányos megkülönböztetése a Brosmann- és Aokang-ügyben hozott ítéletek végrehajtása által érintett öt exportáló gyártóval szemben, akikre semmilyen vámot nem vetettek ki a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló végrehajtási rendeletre irányuló javaslat elutasításáról szóló, 2014. március 18-i tanácsi végrehajtási határozatot követően (31). |
| --- | --- |

(97)

Több fél azzal is érvelt, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések újbóli kivetése a jelenlegi végrehajtás által érintett kínai exportáló gyártók behozatalára: i. a jelenlegi végrehajtás által érintett kínai exportáló gyártók hátrányos megkülönböztetése lenne a Brosmann- és Aokang ítéletek végrehajtása által érintett importőrökkel szemben, akiknek az ezen ítéletek által érintett öt exportáló gyártó visszafizette a lábbelik behozatala után fizetett vámokat, ii. a jelenlegi végrehajtás által érintett exportáló gyártók hátrányos megkülönböztetése a Brosmann- és Aokang-ügyben hozott ítéletek végrehajtása által érintett öt exportáló gyártóval szemben, akikre semmilyen vámot nem vetettek ki a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló végrehajtási rendeletre irányuló javaslat elutasításáról szóló, 2014. március 18-i tanácsi végrehajtási határozatot követően (31).

31

| (98) | Azt állították, hogy ez a hátrányos megkülönböztetés az uniós jog egységes értelmezésének és alkalmazásának hiányát tükrözte, ami sérti a hatékony jogi védelemhez való alapvető jogot. |
| --- | --- |

(98)

Azt állították, hogy ez a hátrányos megkülönböztetés az uniós jog egységes értelmezésének és alkalmazásának hiányát tükrözte, ami sérti a hatékony jogi védelemhez való alapvető jogot.

| (99) | Ami a különböző jogi rendszerek használatára vonatkozó állítást illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az a szóban forgó alaprendeletet módosító három rendeletben foglalt átmeneti szabályok különbségéből adódik. |
| --- | --- |

(99)

Ami a különböző jogi rendszerek használatára vonatkozó állítást illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az a szóban forgó alaprendeletet módosító három rendeletben foglalt átmeneti szabályok különbségéből adódik.

| (100) | Először az egyéni elbánással foglalkozó, 765/2012/EU (az ún. „kötőelem módosítási”) rendelet 2. cikke előírta, hogy „Ezt a rendeletet hatálybalépését követően a 1225/2009/EK rendelet alapján indított valamennyi vizsgálatra alkalmazni kell”. Mivel a jelen vizsgálat ezen időpont előtt kezdődött, ebben az esetben az említett rendelet alaprendeletre irányuló módosításai nem vonatkoznak. |
| --- | --- |

(100)

Először az egyéni elbánással foglalkozó, 765/2012/EU (az ún. „kötőelem módosítási”) rendelet 2. cikke előírta, hogy „Ezt a rendeletet hatálybalépését követően a 1225/2009/EK rendelet alapján indított valamennyi vizsgálatra alkalmazni kell”. Mivel a jelen vizsgálat ezen időpont előtt kezdődött, ebben az esetben az említett rendelet alaprendeletre irányuló módosításai nem vonatkoznak.

Ezt a rendeletet hatálybalépését követően a 1225/2009/EK rendelet alapján indított valamennyi vizsgálatra alkalmazni kell

| (101) | Másodszor a piacgazdasági elbánással foglalkozó, 1168/2012/EU (az ún. „Brosmann-módosítási”) rendelet 2. cikk előírta, hogy „Ezt a rendeletet 2012. december 15-től kezdődően valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálatra alkalmazni kell”. Következésképpen ha a Bizottság szigorúbb megközelítést alkalmazott volna, akkor a mintába fel nem vett vállalkozások piacgazdasági elbánás iránti kérelmének értékelésére sem lett volna szükség, mivel azok 2012. december 15-én elvesztették a piacgazdasági elbánás értékeléséhez való jogukat. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az ilyen elbánást nehezen tudná összeegyeztetni az ítéletek végrehajtására vonatkozó kötelezettségével. Az 1168/2012/EU rendelet sem tűnik úgy, hogy teljes tilalmat vezet be a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek mintán kívüli elemzésére, mivel az egyéni elbánás esetében engedélyez ilyen típusú vizsgálatot. Ennek analógiájára azt lehet mondani, hogy az eltérés vonatkozhat a jelen esetre. Alternatívaként a Bizottság úgy véli, hogy az 1168/2012/EU rendelet jelen esetre való alkalmazása ugyanolyan eredményre vezetett volna, mivel valamennyi piacgazdasági elbánás iránti kérelmet értékelés nélkül automatikusan visszautasítottak volna. |
| --- | --- |

(101)

Másodszor a piacgazdasági elbánással foglalkozó, 1168/2012/EU (az ún. „Brosmann-módosítási”) rendelet 2. cikk előírta, hogy „Ezt a rendeletet 2012. december 15-től kezdődően valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálatra alkalmazni kell”. Következésképpen ha a Bizottság szigorúbb megközelítést alkalmazott volna, akkor a mintába fel nem vett vállalkozások piacgazdasági elbánás iránti kérelmének értékelésére sem lett volna szükség, mivel azok 2012. december 15-én elvesztették a piacgazdasági elbánás értékeléséhez való jogukat. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az ilyen elbánást nehezen tudná összeegyeztetni az ítéletek végrehajtására vonatkozó kötelezettségével. Az 1168/2012/EU rendelet sem tűnik úgy, hogy teljes tilalmat vezet be a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek mintán kívüli elemzésére, mivel az egyéni elbánás esetében engedélyez ilyen típusú vizsgálatot. Ennek analógiájára azt lehet mondani, hogy az eltérés vonatkozhat a jelen esetre. Alternatívaként a Bizottság úgy véli, hogy az 1168/2012/EU rendelet jelen esetre való alkalmazása ugyanolyan eredményre vezetett volna, mivel valamennyi piacgazdasági elbánás iránti kérelmet értékelés nélkül automatikusan visszautasítottak volna.

Ezt a rendeletet 2012. december 15-től kezdődően valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálatra alkalmazni kell

| (102) | Harmadsorban, ami a komitológiát illeti a 37/2014/EU rendelet 3. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács illetékessége fennmarad abban az esetben, ha a Bizottság jogi aktust fogadott el, ha a konzultáció kezdeményezése már megtörtént, vagy a Bizottság a javaslatot fogadott el. A jelen esetben semmilyen ilyen intézkedésre nem került sor a szóban forgó rendelet hatálybalépése előtti ítélet végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(102)

Harmadsorban, ami a komitológiát illeti a 37/2014/EU rendelet 3. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács illetékessége fennmarad abban az esetben, ha a Bizottság jogi aktust fogadott el, ha a konzultáció kezdeményezése már megtörtént, vagy a Bizottság a javaslatot fogadott el. A jelen esetben semmilyen ilyen intézkedésre nem került sor a szóban forgó rendelet hatálybalépése előtti ítélet végrehajtása tekintetében.

| (103) | A végleges dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése tekintetében, felhívjuk a figyelmet a fenti (73)–(81) preambulumbekezdésben kifejtett szempontokra, ahol ezen állításokkal részletesen foglalkoztunk. |
| --- | --- |

(103)

A végleges dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése tekintetében, felhívjuk a figyelmet a fenti (73)–(81) preambulumbekezdésben kifejtett szempontokra, ahol ezen állításokkal részletesen foglalkoztunk.

| (104) | A hátrányos megkülönböztetést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a jelen rendelet által érintett exportáló gyártók és egyes importőrök a jelen rendelettel szemben jogi védelmet élveznek az uniós bíróságokon. Más importőrök a nemzeti bíróságok és igazságszolgáltatási fórumok előtt élveznek ilyen védelmet, amelyek a rendes uniós jog bíráiként lépnek fel. |
| --- | --- |

(104)

A hátrányos megkülönböztetést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a jelen rendelet által érintett exportáló gyártók és egyes importőrök a jelen rendelettel szemben jogi védelmet élveznek az uniós bíróságokon. Más importőrök a nemzeti bíróságok és igazságszolgáltatási fórumok előtt élveznek ilyen védelmet, amelyek a rendes uniós jog bíráiként lépnek fel.

| (105) | A megkülönböztetés vádja ezért szintén megalapozatlan. A Brosmantól és a többi négy exportáló gyártótól importáló importőrökre más tényszerű és jogi helyzet vonatkozik, mivel exportáló gyártóik úgy határoztak, hogy megtámadják a vitatott rendeletet és mivel a vámokat részükre visszatérítették, hogy a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdése szerinti védelem alatt álljanak. A többiekre vonatkozóan nem került sor ilyen megkérdőjelezésre és visszatérítésre. A Bizottság a Clark, a Puma és a Timberland kínai exportáló gyártói tekintetében megkezdi a végrehajtás előkészítését; a mintába fel nem vett minden más kínai vagy vietnami exportáló gyártó és importőreik a jelen rendeletben meghatározott eljárás értelmében ugyanolyan elbánásban részesülnek majd egy későbbi szakaszban. |
| --- | --- |

(105)

A megkülönböztetés vádja ezért szintén megalapozatlan. A Brosmantól és a többi négy exportáló gyártótól importáló importőrökre más tényszerű és jogi helyzet vonatkozik, mivel exportáló gyártóik úgy határoztak, hogy megtámadják a vitatott rendeletet és mivel a vámokat részükre visszatérítették, hogy a Közösségi Vámkódex 221. cikkének (3) bekezdése szerinti védelem alatt álljanak. A többiekre vonatkozóan nem került sor ilyen megkérdőjelezésre és visszatérítésre. A Bizottság a Clark, a Puma és a Timberland kínai exportáló gyártói tekintetében megkezdi a végrehajtás előkészítését; a mintába fel nem vett minden más kínai vagy vietnami exportáló gyártó és importőreik a jelen rendeletben meghatározott eljárás értelmében ugyanolyan elbánásban részesülnek majd egy későbbi szakaszban.

| (106) | Ugyanazok az érdekelt felek azt is állították, hogy az alaprendelet 14. cikke nem szolgálhat jogalapként ahhoz, hogy a Közösségi Vámkódex 236. cikkének alkalmazását akadályozza, továbbá a Közösségi Vámkódex 236. cikkének működése független bármilyen, az alaprendelet alapján hozott határozattól vagy a Bizottságnak az EUMSZ 266. cikkéből adódó kötelezettségeitől. |
| --- | --- |

(106)

Ugyanazok az érdekelt felek azt is állították, hogy az alaprendelet 14. cikke nem szolgálhat jogalapként ahhoz, hogy a Közösségi Vámkódex 236. cikkének alkalmazását akadályozza, továbbá a Közösségi Vámkódex 236. cikkének működése független bármilyen, az alaprendelet alapján hozott határozattól vagy a Bizottságnak az EUMSZ 266. cikkéből adódó kötelezettségeitől.

| (107) | Ebben az összefüggésben azzal érveltek, hogy a Közösségi Vámkódex 236. cikkének alkalmazása a nemzeti vámhatóságok kizárólagos hatáskörébe tartozik, amelynek keretében az utóbbiak kötelesek visszatéríteni a jogtalan vámtartozásokat. Az érintett felek továbbá azzal is érveltek, hogy a Közösségi Vámkódex 236. cikke nem vethető alá az alaprendelet 14. cikkének és annak kiegészítésének sem tekinthető, mivel mindkettő a másodlagos jog kategóriájába tartozik és ezért egyik sem helyezi hatályon kívül a másikat. Ezen kívül az alaprendelet 14. cikkének hatálya olyan különleges rendelkezésekre vonatkozik, amelyek az alaprendelet vizsgálatait és eljárásait fedi le, és nem vonatkozik semmilyen olyan más jogi eszközre, mint például a Közösségi Vámkódex. |
| --- | --- |

(107)

Ebben az összefüggésben azzal érveltek, hogy a Közösségi Vámkódex 236. cikkének alkalmazása a nemzeti vámhatóságok kizárólagos hatáskörébe tartozik, amelynek keretében az utóbbiak kötelesek visszatéríteni a jogtalan vámtartozásokat. Az érintett felek továbbá azzal is érveltek, hogy a Közösségi Vámkódex 236. cikke nem vethető alá az alaprendelet 14. cikkének és annak kiegészítésének sem tekinthető, mivel mindkettő a másodlagos jog kategóriájába tartozik és ezért egyik sem helyezi hatályon kívül a másikat. Ezen kívül az alaprendelet 14. cikkének hatálya olyan különleges rendelkezésekre vonatkozik, amelyek az alaprendelet vizsgálatait és eljárásait fedi le, és nem vonatkozik semmilyen olyan más jogi eszközre, mint például a Közösségi Vámkódex.

| (108) | A Bizottság megállapítja, hogy a Közösségi Vámkódex nem vonatkozik automatikusan a dömpingellenes vámok kivetésére, hanem csak egy hivatkozás a dömpingellenes vámokat kivető rendeletben. Az alaprendelet 14. cikke értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem alkalmazza a Vámkódex bizonyos rendelkezéseit, hanem különleges különleges szabályokat alkot. Mivel a Közösségi Vámkódexet csak referenciaalapként alkalmazzák a Tanács és a Bizottság végrehajtási rendeleteiben, ezért a Vámkódex az alaprendelet 14. cikkéhez képest nem ugyanazt a helyet foglalja el a jogszabályi hierarchiában, hanem szerepe alárendelt és eltérő módon lehet alkalmazni vagy alkalmazásától eltekinteni. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság megállapítja, hogy a Közösségi Vámkódex nem vonatkozik automatikusan a dömpingellenes vámok kivetésére, hanem csak egy hivatkozás a dömpingellenes vámokat kivető rendeletben. Az alaprendelet 14. cikke értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem alkalmazza a Vámkódex bizonyos rendelkezéseit, hanem különleges különleges szabályokat alkot. Mivel a Közösségi Vámkódexet csak referenciaalapként alkalmazzák a Tanács és a Bizottság végrehajtási rendeleteiben, ezért a Vámkódex az alaprendelet 14. cikkéhez képest nem ugyanazt a helyet foglalja el a jogszabályi hierarchiában, hanem szerepe alárendelt és eltérő módon lehet alkalmazni vagy alkalmazásától eltekinteni.

Megfelelő indokolás

Megfelelő indokolás

| (109) | A fent említett érdekelt felek azzal érveltek, hogy az EUMSZ 296. cikkét megsértve a Bizottság nem adott megfelelő indokolást és nem jelölte meg azt a jogalapot, amelynek alapján a vámokat visszamenőleges hatállyal újra kivetették és ezért megtagadták a jelenlegi végrehajtás által érintett importőrök számára a vámok visszatérítését. |
| --- | --- |

(109)

A fent említett érdekelt felek azzal érveltek, hogy az EUMSZ 296. cikkét megsértve a Bizottság nem adott megfelelő indokolást és nem jelölte meg azt a jogalapot, amelynek alapján a vámokat visszamenőleges hatállyal újra kivetették és ezért megtagadták a jelenlegi végrehajtás által érintett importőrök számára a vámok visszatérítését.

| (110) | A megfelelő indokolás hiánya elsősorban az alábbiakkal kapcsolatban merült fel: i. a vizsgálat újraindítására vonatkozó jogalap hiánya és az ilyen újraindítást bejelentő megfelelő értesítés közzétételének hiánya; ii. a Törvényszék ítéletének csak részleges végrehajtása azzal, hogy csak azon exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyedi elbánás iránti kérelmét vizsgálták, akik esetében az importőrök visszatérítés iránti kérelmeket nyújtottak be; iii. a visszaható hatály tilalmának elvétől való eltérés a dömpingellenes vámok esetében; iv. egyrészt az alaprendelet 2012. szeptember 6-i módosítása előtti alkalmazása az exportáló gyártók egyéni elbánás iránti kérelmének értékelése és az 1168/2012/EU rendelet által módosított jelenlegi alaprendelet a vonatkozó döntéshozatali eljárások tekintetében, és v. ezen felek által – a Bizottság által az érintett kínai exportáló gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmére vonatkozó értékelés 2015. december 15-i nyilvánosságra hozatalát követően – benyújtott jogi érvekre adott adott válasz hiánya. |
| --- | --- |

(110)

A megfelelő indokolás hiánya elsősorban az alábbiakkal kapcsolatban merült fel: i. a vizsgálat újraindítására vonatkozó jogalap hiánya és az ilyen újraindítást bejelentő megfelelő értesítés közzétételének hiánya; ii. a Törvényszék ítéletének csak részleges végrehajtása azzal, hogy csak azon exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyedi elbánás iránti kérelmét vizsgálták, akik esetében az importőrök visszatérítés iránti kérelmeket nyújtottak be; iii. a visszaható hatály tilalmának elvétől való eltérés a dömpingellenes vámok esetében; iv. egyrészt az alaprendelet 2012. szeptember 6-i módosítása előtti alkalmazása az exportáló gyártók egyéni elbánás iránti kérelmének értékelése és az 1168/2012/EU rendelet által módosított jelenlegi alaprendelet a vonatkozó döntéshozatali eljárások tekintetében, és v. ezen felek által – a Bizottság által az érintett kínai exportáló gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmére vonatkozó értékelés 2015. december 15-i nyilvánosságra hozatalát követően – benyújtott jogi érvekre adott adott válasz hiánya.

| (111) | Ami a vizsgálat újraindítására vonatkozó jogalapot illeti, a Bizottság emlékeztet a fenti (15) preambulumbekezdésben említett ítélkezési gyakorlatra, amelynek értelmében a vizsgálat folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett. Erre a vizsgálat megindítását követően került sor. A Bizottságot jogilag semmi sem kötelezi az eljárás vagy a vizsgálat újbóli kezdeményezéséről, folytatásáról vagy újbóli megindításáról szóló értesítés közzétételére. Sokkal inkább ez az ítéletből automatikusan következik, amelyet az intézményeknek végre kell hajtaniuk. |
| --- | --- |

(111)

Ami a vizsgálat újraindítására vonatkozó jogalapot illeti, a Bizottság emlékeztet a fenti (15) preambulumbekezdésben említett ítélkezési gyakorlatra, amelynek értelmében a vizsgálat folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett. Erre a vizsgálat megindítását követően került sor. A Bizottságot jogilag semmi sem kötelezi az eljárás vagy a vizsgálat újbóli kezdeményezéséről, folytatásáról vagy újbóli megindításáról szóló értesítés közzétételére. Sokkal inkább ez az ítéletből automatikusan következik, amelyet az intézményeknek végre kell hajtaniuk.

| (112) | Az ítélkezési gyakorlat szerint a dömpingellenes rendelet jogszerűségét az uniós jog objektív normái fényében kell értékelni és nem a döntéshozatali gyakorlat alapján, még ha ilyen gyakorlat létezik is (ami jelen esetben nem áll fenn) (32). Ennélfogva az a tény, miszerint a Bizottság a múltban egyes esetekben eltérő gyakorlatot követett, még nem keletkeztethet jogos elvárást. Sokkal inkább ez a helyzet, mivel az említett korábbi gyakorlat nem felel meg a jelen eset tényszerű és jogi helyzetének, és a különbségek a jelen esettől eltérő tényszerű és jogi különbségekkel magyarázhatók. |
| --- | --- |

(112)

Az ítélkezési gyakorlat szerint a dömpingellenes rendelet jogszerűségét az uniós jog objektív normái fényében kell értékelni és nem a döntéshozatali gyakorlat alapján, még ha ilyen gyakorlat létezik is (ami jelen esetben nem áll fenn) (32). Ennélfogva az a tény, miszerint a Bizottság a múltban egyes esetekben eltérő gyakorlatot követett, még nem keletkeztethet jogos elvárást. Sokkal inkább ez a helyzet, mivel az említett korábbi gyakorlat nem felel meg a jelen eset tényszerű és jogi helyzetének, és a különbségek a jelen esettől eltérő tényszerű és jogi különbségekkel magyarázhatók.

32

| (113) | Az eltérések a következők: A Bíróság által megállapított jogellenesség kizárólag a vám pontos mértékére vonatkozik, és nem érinti a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokat, tehát magát a vámkivetés elvét sem. Azok a korábbi megsemmisítések viszont, amelyekre az érdekelt felek hivatkoztak, kiterjedtek a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokra. Az intézmények ezért találták helyénvalóbbnak, hogy ha a jövőre vonatkozóan új intézkedéseket fogadnak el. |
| --- | --- |

(113)

Az eltérések a következők: A Bíróság által megállapított jogellenesség kizárólag a vám pontos mértékére vonatkozik, és nem érinti a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokat, tehát magát a vámkivetés elvét sem. Azok a korábbi megsemmisítések viszont, amelyekre az érdekelt felek hivatkoztak, kiterjedtek a dömpinggel, az okozott kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokra. Az intézmények ezért találták helyénvalóbbnak, hogy ha a jövőre vonatkozóan új intézkedéseket fogadnak el.

| (114) | Különösen a jelen esetben egyáltalán nem volt szükség arra, hogy az érdekelt felektől további információkat kérjenek. A Bizottságnak inkább az 1472/2006/EK rendelet elfogadását megelőzően nem értékelt, de nyilvántartásba vett információkat kellett elemeznie. Mindenesetre a más esetekben alkalmazott korábbi gyakorlat nem jelent pontos és feltételhez nem kötött biztosítékot a jelen esetre nézve. |
| --- | --- |

(114)

Különösen a jelen esetben egyáltalán nem volt szükség arra, hogy az érdekelt felektől további információkat kérjenek. A Bizottságnak inkább az 1472/2006/EK rendelet elfogadását megelőzően nem értékelt, de nyilvántartásba vett információkat kellett elemeznie. Mindenesetre a más esetekben alkalmazott korábbi gyakorlat nem jelent pontos és feltételhez nem kötött biztosítékot a jelen esetre nézve.

| (115) | Végül valamennyi olyan felet, aki ellen az eljárás irányul, vagyis az érintett exportáló gyártókat és a folyamatban lévő bírósági ügyekben érintett feleket, továbbá a szóban forgó felek egyikét képviselő szövetséget is tájékoztatták azon kapcsolódó tények közzététele nyomán, amelyek alapján a Bizottság a piacgazdasági elbánás iránti kérelem jelen értékelését el kívánja fogadni. A védelemhez való joguk így biztosított. E tekintetben különösen azt kell megjegyezni, hogy a dömpingellenes eljárás során a független importőröket nem illeti meg a védelemhez való jog, mivel ezek az eljárások nem ellenük irányulnak (33). |
| --- | --- |

(115)

Végül valamennyi olyan felet, aki ellen az eljárás irányul, vagyis az érintett exportáló gyártókat és a folyamatban lévő bírósági ügyekben érintett feleket, továbbá a szóban forgó felek egyikét képviselő szövetséget is tájékoztatták azon kapcsolódó tények közzététele nyomán, amelyek alapján a Bizottság a piacgazdasági elbánás iránti kérelem jelen értékelését el kívánja fogadni. A védelemhez való joguk így biztosított. E tekintetben különösen azt kell megjegyezni, hogy a dömpingellenes eljárás során a független importőröket nem illeti meg a védelemhez való jog, mivel ezek az eljárások nem ellenük irányulnak (33).

33

| (116) | Ami az ítéletek részleges végrehajtását illeti, az, hogy egy ítéletet végre kell-e hajtani és milyen mértékben, az ítélet konkrét tartalmától függ. Különösen annak eldöntése, hogy lehetséges-e vagy sem az ítélethozatalt megelőzően lebonyolított behozatalra történő vámkivetés megerősítése, attól függ, hogy az ítéletben azonosított jogellenesség magára a kárt okozó dömping megállapítására vagy csak a pontos vámtétel kiszámítására gyakorol-e hatást. Az utóbbi helyzetben, amely a jelen esetet is jellemzi, nem indokolja semmi, hogy az összes vámot vissza kellene téríteni. Ehelyett elegendő meghatározni a megfelelő vámtételt és az esetleges különbözetet visszatéríteni (miközben nem lenne lehetséges a vámtétel növelése, mivel a megnövelt rész visszamenőleges vámkivetést eredményezne). |
| --- | --- |

(116)

Ami az ítéletek részleges végrehajtását illeti, az, hogy egy ítéletet végre kell-e hajtani és milyen mértékben, az ítélet konkrét tartalmától függ. Különösen annak eldöntése, hogy lehetséges-e vagy sem az ítélethozatalt megelőzően lebonyolított behozatalra történő vámkivetés megerősítése, attól függ, hogy az ítéletben azonosított jogellenesség magára a kárt okozó dömping megállapítására vagy csak a pontos vámtétel kiszámítására gyakorol-e hatást. Az utóbbi helyzetben, amely a jelen esetet is jellemzi, nem indokolja semmi, hogy az összes vámot vissza kellene téríteni. Ehelyett elegendő meghatározni a megfelelő vámtételt és az esetleges különbözetet visszatéríteni (miközben nem lenne lehetséges a vámtétel növelése, mivel a megnövelt rész visszamenőleges vámkivetést eredményezne).

| (117) | Az érdekelt felek által hivatkozott múltbeli megsemmisítések a dömping, az okozott kár és az uniós érdek megállapítására vonatkoztak (vagy a ténymegállapítás, a tények értékelése vagy a védelemhez való jog tekintetében). |
| --- | --- |

(117)

Az érdekelt felek által hivatkozott múltbeli megsemmisítések a dömping, az okozott kár és az uniós érdek megállapítására vonatkoztak (vagy a ténymegállapítás, a tények értékelése vagy a védelemhez való jog tekintetében).

| (118) | Az említett megsemmisítések vagy részlegesek, vagy teljes körűek voltak. |
| --- | --- |

(118)

Az említett megsemmisítések vagy részlegesek, vagy teljes körűek voltak.

| (119) | Az uniós bíróságok a részleges megsemmisítés módszerét abban az esetben alkalmazzák, ha azt a következtetést tudják levonni, hogy az intézményeknek bizonyos kiigazítást kellett volna biztosítaniuk vagy egy bizonyos számításhoz eltérő módszert kellett volna használniuk, amelynek eredményeként alacsonyabb vámot vetettek volna ki (de nem kérdőjelezték meg a dömping, az okozott kár és az uniós érdek megállapítását). Az (alacsonyabb) vám hatályban marad a megsemmisítést megelőző és követő időszakra vonatkozóan egyaránt (34). Az ítéletnek való megfelelés érdekében az intézmények újból kiszámítják a vámot és a múltra és jövőre nézve is megfelelően módosítják a vámot kivető rendeletet. A nemzeti vámhatóságokat arra is felszólították, hogy térítsék vissza a különbözetet, amennyiben a kérelmeket megfelelő időben benyújtották (35). |
| --- | --- |

(119)

Az uniós bíróságok a részleges megsemmisítés módszerét abban az esetben alkalmazzák, ha azt a következtetést tudják levonni, hogy az intézményeknek bizonyos kiigazítást kellett volna biztosítaniuk vagy egy bizonyos számításhoz eltérő módszert kellett volna használniuk, amelynek eredményeként alacsonyabb vámot vetettek volna ki (de nem kérdőjelezték meg a dömping, az okozott kár és az uniós érdek megállapítását). Az (alacsonyabb) vám hatályban marad a megsemmisítést megelőző és követő időszakra vonatkozóan egyaránt (34). Az ítéletnek való megfelelés érdekében az intézmények újból kiszámítják a vámot és a múltra és jövőre nézve is megfelelően módosítják a vámot kivető rendeletet. A nemzeti vámhatóságokat arra is felszólították, hogy térítsék vissza a különbözetet, amennyiben a kérelmeket megfelelő időben benyújtották (35).

34

35

| (120) | Az uniós bíróságok akkor járnak el a megsemmisítés ügyében, amennyiben az aktában fellelhető tények alapján nem állapítható meg, hogy az intézmények joggal feltételezték-e a dömping, az okozott kár és az uniós érdek fennállását, mivel az intézményeknek vizsgálatuk egy részét újra el kellett végezniük. Mivel az uniós bíróságok nem illetékesek a Bizottság helyett elvégezni a vizsgálatot, így teljes mértékben megsemmisítették a végleges vámok kivetését meghatározó rendeleteket. Következésképp az intézmények csak a vámok megsemmisítését elrendelő ítéletet követően állapították meg érvényes módon az intézkedések bevezetéséhez szükséges három feltétel meglétét. A dömping, az okozott kár és az uniós érdek érvényes megállapítása előtt megvalósult behozatalok tekintetében a végleges vámok kivetését tiltja mind az alaprendelet, mind pedig a dömpingellenes megállapodás (ADA). Az intézmények által az említett vizsgálatok lezárása érdekében elfogadott jogi aktusok ezért végleges vámokat csak a jövőre nézve vetettek ki (36). |
| --- | --- |

(120)

Az uniós bíróságok akkor járnak el a megsemmisítés ügyében, amennyiben az aktában fellelhető tények alapján nem állapítható meg, hogy az intézmények joggal feltételezték-e a dömping, az okozott kár és az uniós érdek fennállását, mivel az intézményeknek vizsgálatuk egy részét újra el kellett végezniük. Mivel az uniós bíróságok nem illetékesek a Bizottság helyett elvégezni a vizsgálatot, így teljes mértékben megsemmisítették a végleges vámok kivetését meghatározó rendeleteket. Következésképp az intézmények csak a vámok megsemmisítését elrendelő ítéletet követően állapították meg érvényes módon az intézkedések bevezetéséhez szükséges három feltétel meglétét. A dömping, az okozott kár és az uniós érdek érvényes megállapítása előtt megvalósult behozatalok tekintetében a végleges vámok kivetését tiltja mind az alaprendelet, mind pedig a dömpingellenes megállapodás (ADA). Az intézmények által az említett vizsgálatok lezárása érdekében elfogadott jogi aktusok ezért végleges vámokat csak a jövőre nézve vetettek ki (36).

36

| (121) | A jelen eset eltér a múltbeli (részleges vagy teljes) megsemmisítésektől, mivel nem vonatkozik a dömping, az okozott kár és az uniós érdek meglétére, csupán a megfelelő vámtétel kiválasztására (vagyis a mintában szereplő, piacgazdasági elbánásban részesült egyetlen vállalatra alkalmazandó vámtétel és maradékvám közötti választásra). Ezért nem a vám kivetésének ténye vitatott tehát, hanem csupán a vám pontos összege (más szóval: modalitás). A kiigazítás pedig – amennyiben szükséges – csak lefelé történhet. |
| --- | --- |

(121)

A jelen eset eltér a múltbeli (részleges vagy teljes) megsemmisítésektől, mivel nem vonatkozik a dömping, az okozott kár és az uniós érdek meglétére, csupán a megfelelő vámtétel kiválasztására (vagyis a mintában szereplő, piacgazdasági elbánásban részesült egyetlen vállalatra alkalmazandó vámtétel és maradékvám közötti választásra). Ezért nem a vám kivetésének ténye vitatott tehát, hanem csupán a vám pontos összege (más szóval: modalitás). A kiigazítás pedig – amennyiben szükséges – csak lefelé történhet.

| (122) | A fenti (119) preambulumbekezdésben vitatott részleges múltbeli megsemmisítések eseteivel ellentétben a Bíróság nem tudta eldönteni, hogy új (csökkentett) vámtételt kell-e biztosítani, mivel e döntéshozatalhoz először is a piacgazdasági elbánás iránti kérelem értékelése szükséges. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem értékelésének feladata a Bizottság jogosultságaiból ered. A Bíróság ennélfogva nem végezheti el a Bizottság helyett a vizsgálat e részét anélkül, hogy hatásköreit túllépné. |
| --- | --- |

(122)

A fenti (119) preambulumbekezdésben vitatott részleges múltbeli megsemmisítések eseteivel ellentétben a Bíróság nem tudta eldönteni, hogy új (csökkentett) vámtételt kell-e biztosítani, mivel e döntéshozatalhoz először is a piacgazdasági elbánás iránti kérelem értékelése szükséges. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem értékelésének feladata a Bizottság jogosultságaiból ered. A Bíróság ennélfogva nem végezheti el a Bizottság helyett a vizsgálat e részét anélkül, hogy hatásköreit túllépné.

| (123) | A teljes körű múltbeli megsemmisítések eseteivel ellentétben a dömpingre, az okozott kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó megállapításokat nem érvénytelenítették. Az 1472/2006/EK tanácsi rendelet elfogadásának időpontjában ezért érvényesen megállapításra került a dömping, a kár, az ok-okozati összefüggés és az uniós érdek. Ennélfogva nem indokolt a végleges dömpingellenes vám újbóli kivetésének korlátozása a jövőre nézve. |
| --- | --- |

(123)

A teljes körű múltbeli megsemmisítések eseteivel ellentétben a dömpingre, az okozott kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó megállapításokat nem érvénytelenítették. Az 1472/2006/EK tanácsi rendelet elfogadásának időpontjában ezért érvényesen megállapításra került a dömping, a kár, az ok-okozati összefüggés és az uniós érdek. Ennélfogva nem indokolt a végleges dömpingellenes vám újbóli kivetésének korlátozása a jövőre nézve.

| (124) | A jelen rendelet ezért semmi esetre sem indul ki az intézmények döntéshozatali gyakorlatából, még ha az releváns is lenne. |
| --- | --- |

(124)

A jelen rendelet ezért semmi esetre sem indul ki az intézmények döntéshozatali gyakorlatából, még ha az releváns is lenne.

| (125) | Végül az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingellenes vám megsemmisítése nem járna az importőrök jogtalan vagyongyarapodásával, mint azt a Bizottság állítja, mivel ezen importőrök értékesítései valószínűleg visszaestek az eladási árban foglalt vám miatt. |
| --- | --- |

(125)

Végül az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingellenes vám megsemmisítése nem járna az importőrök jogtalan vagyongyarapodásával, mint azt a Bizottság állítja, mivel ezen importőrök értékesítései valószínűleg visszaestek az eladási árban foglalt vám miatt.

| (126) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata elismeri, hogy a jogellenesen beszedett összegek visszatérítése megtagadható, amennyiben az a kérelmező jogtalan vagyongyarapodását idézné elő (37). A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó érdekelt felek nem vitatják, hogy a vámfizetést áthárították és nem szolgálnak bizonyítékkal az értékesítésben tapasztalt visszaesést illetően. Mindenesetre a jogtalan vagyongyarapodásra vonatkozó ítélkezési gyakorlat csak az áthárítást veszi figyelembe, annak esetleges másodlagos hatásait azonban nem. |
| --- | --- |

(126)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata elismeri, hogy a jogellenesen beszedett összegek visszatérítése megtagadható, amennyiben az a kérelmező jogtalan vagyongyarapodását idézné elő (37). A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó érdekelt felek nem vitatják, hogy a vámfizetést áthárították és nem szolgálnak bizonyítékkal az értékesítésben tapasztalt visszaesést illetően. Mindenesetre a jogtalan vagyongyarapodásra vonatkozó ítélkezési gyakorlat csak az áthárítást veszi figyelembe, annak esetleges másodlagos hatásait azonban nem.

37

| (127) | Az állítólagos visszaható hatály tilalmának elvétől való eltérést illetően felhívjuk a figyelmet a (76)–(81) preambulumbekezdésekre, ahol ezzel a témával részletesen foglalkoztunk. |
| --- | --- |

(127)

Az állítólagos visszaható hatály tilalmának elvétől való eltérést illetően felhívjuk a figyelmet a (76)–(81) preambulumbekezdésekre, ahol ezzel a témával részletesen foglalkoztunk.

| (128) | A jelenlegi végrehajtásban állítólagosan két különböző jogrend alkalmazását illetően felhívjuk a figyelmet a (99)–(102) preambulumbekezdésekre, ahol ezzel a témával részletesen foglalkoztunk. |
| --- | --- |

(128)

A jelenlegi végrehajtásban állítólagosan két különböző jogrend alkalmazását illetően felhívjuk a figyelmet a (99)–(102) preambulumbekezdésekre, ahol ezzel a témával részletesen foglalkoztunk.

| (129) | Végül ami az érintett kínai exportáló gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmére vonatkozó értékelés nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan e felek által tett észrevételeket illeti, úgy gondoljuk, hogy ezzel már részletesen foglalkoztunk ebben a rendeletben. |
| --- | --- |

(129)

Végül ami az érintett kínai exportáló gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmére vonatkozó értékelés nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan e felek által tett észrevételeket illeti, úgy gondoljuk, hogy ezzel már részletesen foglalkoztunk ebben a rendeletben.

Egyéb eljárási kérdések

Egyéb eljárási kérdések

| (130) | A fenti érdekelt felek azt állították, hogy ugyanazokat az eljárási jogokat kellett volna biztosítani a jelenlegi végrehajtás által érintett exportáló gyártók számára, mint az eredeti vizsgálat során a mintába felvett exportáló gyártók számára. Azzal érveltek, hogy elsősorban a kínai exportáló gyártók nem kaptak lehetőséget arra, hogy a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapokat hiánypótlásra felszólító levelekkel egészítsék ki és csak dokumentumalapú vizsgálatot végeztek a helyszíni ellenőrzések helyett. Ráadásul a Bizottság nem biztosította az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeire vonatkozó értékelésről való tájékoztatás megfelelő kézbesítését az érintett exportáló gyártók részére, mivel azt csak ezen vállalkozások jogi képviselőinek küldték el az eredeti vizsgálat idején. |
| --- | --- |

(130)

A fenti érdekelt felek azt állították, hogy ugyanazokat az eljárási jogokat kellett volna biztosítani a jelenlegi végrehajtás által érintett exportáló gyártók számára, mint az eredeti vizsgálat során a mintába felvett exportáló gyártók számára. Azzal érveltek, hogy elsősorban a kínai exportáló gyártók nem kaptak lehetőséget arra, hogy a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapokat hiánypótlásra felszólító levelekkel egészítsék ki és csak dokumentumalapú vizsgálatot végeztek a helyszíni ellenőrzések helyett. Ráadásul a Bizottság nem biztosította az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeire vonatkozó értékelésről való tájékoztatás megfelelő kézbesítését az érintett exportáló gyártók részére, mivel azt csak ezen vállalkozások jogi képviselőinek küldték el az eredeti vizsgálat idején.

| (131) | Azt is állították továbbá, hogy ezen végrehajtás által érintett exportáló gyártók számára nem biztosították a szabványos dömpingellenes vizsgálatban alkalmazott eljárási garanciákat, hanem annál szigorúbb szabványokat alkalmaztak rájuk. A Bizottság nem vette figyelembe az eredeti vizsgálatban benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek benyújtása, valamint ezen kérelmek értékelése közötti időbeli eltolódást. Ezen kívül az exportáló gyártók az eredeti vizsgálat során csak 15 napot kaptak a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek kitöltésére a szokásos 21 nap helyett. |
| --- | --- |

(131)

Azt is állították továbbá, hogy ezen végrehajtás által érintett exportáló gyártók számára nem biztosították a szabványos dömpingellenes vizsgálatban alkalmazott eljárási garanciákat, hanem annál szigorúbb szabványokat alkalmaztak rájuk. A Bizottság nem vette figyelembe az eredeti vizsgálatban benyújtott piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek benyújtása, valamint ezen kérelmek értékelése közötti időbeli eltolódást. Ezen kívül az exportáló gyártók az eredeti vizsgálat során csak 15 napot kaptak a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek kitöltésére a szokásos 21 nap helyett.

| (132) | Emellett az egyik importőr azt állította, hogy az exportáló gyártók eljárási jogai sérültek, mivel nem kaptak lehetőséget érdemi észrevételek vagy kiegészítő információk nyújtására olyan kérelmek alátámasztása érdekében, amelyeket 11 évvel ezelőtt nyújtottak be, mivel előfordulhat, hogy a vállalkozások már nem léteznek vagy a dokumentumok már nem állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(132)

Emellett az egyik importőr azt állította, hogy az exportáló gyártók eljárási jogai sérültek, mivel nem kaptak lehetőséget érdemi észrevételek vagy kiegészítő információk nyújtására olyan kérelmek alátámasztása érdekében, amelyeket 11 évvel ezelőtt nyújtottak be, mivel előfordulhat, hogy a vállalkozások már nem léteznek vagy a dokumentumok már nem állnak rendelkezésre.

| (133) | Ugyanaz a fél azt állította, hogy az eredeti vizsgálattól eltérően az intézkedések jelenlegi újra kivetése csak az Unió importőreit érinti, anélkül azonban, hogy bármilyen lehetőséget biztosítanának részükre az érdemi hozzájáruláshoz. |
| --- | --- |

(133)

Ugyanaz a fél azt állította, hogy az eredeti vizsgálattól eltérően az intézkedések jelenlegi újra kivetése csak az Unió importőreit érinti, anélkül azonban, hogy bármilyen lehetőséget biztosítanának részükre az érdemi hozzájáruláshoz.

| (134) | Azt is állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében rendelkezésre álló de facto tényeket alkalmazott, miközben a Bizottság nem tartotta be az alaprendelet 18. cikk (4) bekezdésében meghatározott eljárási szabályokat. |
| --- | --- |

(134)

Azt is állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében rendelkezésre álló de facto tényeket alkalmazott, miközben a Bizottság nem tartotta be az alaprendelet 18. cikk (4) bekezdésében meghatározott eljárási szabályokat.

| (135) | A Bizottság megállapítja, hogy az alaprendeletben semmi sem kötelezi őt arra, hogy a piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást kérelmező exportáló vállalatoknak lehetőséget biztosítson a hiányzó tényszerű információk pótlására. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően, ahogy azt a Brosmann- és Aokang-ügyekben hozott bírósági ítéletek is kimondják, nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. A Bizottságnak ellenben mérlegelnie kell, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek (lásd a fenti (31) preambulumbekezdést). A meghallgatáshoz való jog a szóban forgó tények értékelésére vonatkozik, de nem tartalmazza a hiányos információk orvoslásához való jogot. Az exportáló gyártó különben határozatlan időre meghosszabbíthatná az értékelést, ha egyesével szolgáltatná az információt. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság megállapítja, hogy az alaprendeletben semmi sem kötelezi őt arra, hogy a piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást kérelmező exportáló vállalatoknak lehetőséget biztosítson a hiányzó tényszerű információk pótlására. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a bizonyítási teher az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást kérelmezni kívánó gyártóra hárul. Ezzel összefüggésben a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése előírja, hogy az e gyártó által benyújtott kérelemnek elegendő, az említett rendelkezésben meghatározott bizonyítékkal kell szolgálnia arról, hogy a gyártó piacgazdasági feltételek alapján működik. Ennek megfelelően, ahogy azt a Brosmann- és Aokang-ügyekben hozott bírósági ítéletek is kimondják, nem az uniós intézményeknek kell bizonyítaniuk, hogy a gyártó nem felel meg a szóban forgó státus megadásához előírt feltételeknek. A Bizottságnak ellenben mérlegelnie kell, hogy az érintett gyártó által benyújtott bizonyítékok elegendőek-e annak igazolására, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első albekezdése által a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás megadása tekintetében előírt kritériumok teljesülnek (lásd a fenti (31) preambulumbekezdést). A meghallgatáshoz való jog a szóban forgó tények értékelésére vonatkozik, de nem tartalmazza a hiányos információk orvoslásához való jogot. Az exportáló gyártó különben határozatlan időre meghosszabbíthatná az értékelést, ha egyesével szolgáltatná az információt.

Brosmann

Aokang

| (136) | Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem köteles felkérni az exportáló gyártókat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kiegészítésére. Az előző preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság alapozhatja értékelését az exportáló gyártó által benyújtott információkra. Az érintett exportáló gyártók ugyanakkor nem vitatták a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik Bizottság általi értékelését és azt sem jelezték, hogy mely dokumentumok, illetve személyek nem állnak jelenleg már a rendelkezésükre. Ez az állítás tehát annyira elvont, hogy az intézmények nem vehetik figyelembe az említett nehézségeket a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésekor. Ezt az érvet el kell utasítani, mivel egyfelől feltevésen alapul, másfelől pedig nem határozták meg pontosan, hogy mely dokumentumok és személyek nem állnak immár rendelkezésre, illetve azt sem, hogy e dokumentumok és személyek milyen jelentőséggel bírnak a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(136)

Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem köteles felkérni az exportáló gyártókat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik kiegészítésére. Az előző preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság alapozhatja értékelését az exportáló gyártó által benyújtott információkra. Az érintett exportáló gyártók ugyanakkor nem vitatták a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeik Bizottság általi értékelését és azt sem jelezték, hogy mely dokumentumok, illetve személyek nem állnak jelenleg már a rendelkezésükre. Ez az állítás tehát annyira elvont, hogy az intézmények nem vehetik figyelembe az említett nehézségeket a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésekor. Ezt az érvet el kell utasítani, mivel egyfelől feltevésen alapul, másfelől pedig nem határozták meg pontosan, hogy mely dokumentumok és személyek nem állnak immár rendelkezésre, illetve azt sem, hogy e dokumentumok és személyek milyen jelentőséggel bírnak a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelése szempontjából.

| (137) | Az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésének de facto alkalmazása nem teszi automatikusan szükségessé az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésének alkalmazását is. Ez csak azokban az esetekben szükséges, amikor a Bizottságnak az érdekelt fél által nyújtott információkat vissza kellett utasítania. A jelen esetben a Bizottság elfogadta az érintett exportáló gyártók által benyújtott információkat és értékelését erre az információkra alapozta. Ez nem tekinthető a rendelkezésre álló tények felhasználásának, hanem inkább arról van szó, hogy a Bizottság nem utasított vissza semmilyen információt. |
| --- | --- |

(137)

Az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésének de facto alkalmazása nem teszi automatikusan szükségessé az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésének alkalmazását is. Ez csak azokban az esetekben szükséges, amikor a Bizottságnak az érdekelt fél által nyújtott információkat vissza kellett utasítania. A jelen esetben a Bizottság elfogadta az érintett exportáló gyártók által benyújtott információkat és értékelését erre az információkra alapozta. Ez nem tekinthető a rendelkezésre álló tények felhasználásának, hanem inkább arról van szó, hogy a Bizottság nem utasított vissza semmilyen információt.

Uniós érdek

Uniós érdek

| (138) | Az egyik importőr azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az Unió érdekében állna-e és azzal érvelt, hogy az intézkedések az Unió érdeke ellen valóak, mert i. az intézkedések már az első kivetés idején elérték a szándékozott hatást; ii. az intézkedések nem okoznak járulékos hasznot az uniós gazdasági ágazatnak; iii. az intézkedések nem érintik az exportáló gyártókat és iv. az intézkedések jelentős költségekkel járnak az Unió importőrei számára. |
| --- | --- |

(138)

Az egyik importőr azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az Unió érdekében állna-e és azzal érvelt, hogy az intézkedések az Unió érdeke ellen valóak, mert i. az intézkedések már az első kivetés idején elérték a szándékozott hatást; ii. az intézkedések nem okoznak járulékos hasznot az uniós gazdasági ágazatnak; iii. az intézkedések nem érintik az exportáló gyártókat és iv. az intézkedések jelentős költségekkel járnak az Unió importőrei számára.

| (139) | A jelen eset csak a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelmeket illeti, mert ez az egyetlen pont, amellyel kapcsolatban az uniós bíróságok jogi hibát állapítottak meg. Az Unió érdekében a kiindulási rendelet értékelése továbbra is teljesen érvényes. Továbbá a jelen intézkedés indokolt az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. |
| --- | --- |

(139)

A jelen eset csak a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelmeket illeti, mert ez az egyetlen pont, amellyel kapcsolatban az uniós bíróságok jogi hibát állapítottak meg. Az Unió érdekében a kiindulási rendelet értékelése továbbra is teljesen érvényes. Továbbá a jelen intézkedés indokolt az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében.

Nyilvánvaló hibák a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésekor

Nyilvánvaló hibák a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmek értékelésekor

i.   A piacgazdasági elbánás értékelése

A piacgazdasági elbánás

| (140) | A Fesi és a Puma vitatta a kínai beszállítóik piacgazdasági elbánás iránti kérelmének bizottsági értékelését, és azt állította, hogy ezeket a kérelmeket a Bizottság elsősorban a teljes információk hiánya miatt utasította el. Az 1. kritériumot illetően ezek a felek azzal érveltek, hogy a Bizottság azon kívül, hogy nem tett semmilyen erőfeszítést a hiányzó információk beszerzésére, azt sem részletezte, hogy milyen információkra lett volna szükség annak bizonyítására, hogy nem volt jelentős állami beavatkozás az érintett exportáló gyártók üzleti döntéseibe. A 3. kritériumot illetően, a Bíróság T-586/14. sz., Xinyi OV kontra Bizottság ügyben hozott ítéletére hivatkozással ezek a felek azzal érveltek, hogy az adókedvezmények és kedvezményes adórendszerek nem számítanak a versenytorzulás vagy a nem piacgazdasági magatartás ismérveinek. |
| --- | --- |

(140)

A Fesi és a Puma vitatta a kínai beszállítóik piacgazdasági elbánás iránti kérelmének bizottsági értékelését, és azt állította, hogy ezeket a kérelmeket a Bizottság elsősorban a teljes információk hiánya miatt utasította el. Az 1. kritériumot illetően ezek a felek azzal érveltek, hogy a Bizottság azon kívül, hogy nem tett semmilyen erőfeszítést a hiányzó információk beszerzésére, azt sem részletezte, hogy milyen információkra lett volna szükség annak bizonyítására, hogy nem volt jelentős állami beavatkozás az érintett exportáló gyártók üzleti döntéseibe. A 3. kritériumot illetően, a Bíróság T-586/14. sz., Xinyi OV kontra Bizottság ügyben hozott ítéletére hivatkozással ezek a felek azzal érveltek, hogy az adókedvezmények és kedvezményes adórendszerek nem számítanak a versenytorzulás vagy a nem piacgazdasági magatartás ismérveinek.

| (141) | Ezen az alapon a felek úgy érveltek, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát vétett az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjának alkalmazásában, továbbá megfelelő indokolást sem nyújtott az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmének elutasítására. |
| --- | --- |

(141)

Ezen az alapon a felek úgy érveltek, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát vétett az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjának alkalmazásában, továbbá megfelelő indokolást sem nyújtott az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmének elutasítására.

| (142) | Az 1. kritérium hiányzó információi tekintetében a (135) preambulumbekezdés nyújt tájékoztatást, amely felvázolja, hogy nincs semmi az alaprendeletben, ami előírná a Bizottság számára, hogy a piacgazdasági elbánást kérelmező exportáló gyártóknak lehetőséget adjon a hiányzó tényszerű információk pótlására, továbbá, hogy a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást kérelmező exportáló gyártóra hárul. |
| --- | --- |

(142)

Az 1. kritérium hiányzó információi tekintetében a (135) preambulumbekezdés nyújt tájékoztatást, amely felvázolja, hogy nincs semmi az alaprendeletben, ami előírná a Bizottság számára, hogy a piacgazdasági elbánást kérelmező exportáló gyártóknak lehetőséget adjon a hiányzó tényszerű információk pótlására, továbbá, hogy a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást kérelmező exportáló gyártóra hárul.

| (143) | A 3. kritériumot illetően, egyértelművé vált, hogy semmilyen adókedvezményt vagy kedvezményes adórendszert (ha volt egyáltalán) nem használtak indokul a piacgazdasági elbánás kérelem visszautasítására. |
| --- | --- |

(143)

A 3. kritériumot illetően, egyértelművé vált, hogy semmilyen adókedvezményt vagy kedvezményes adórendszert (ha volt egyáltalán) nem használtak indokul a piacgazdasági elbánás kérelem visszautasítására.

ii.   Egyéni elbánás iránti kérelem értékelése

Egyéni elbánás iránti kérelem

| (144) | Ugyanazon érdekelt felek a 2. kritériumra vonatkozó érvelése szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy az exportértékesítést nem szabadon határozták meg, továbbá a Bizottság feladata volt annak meghatározása, hogy az exportárakra volt-e hatással állami beavatkozás és milyen módon. |
| --- | --- |

(144)

Ugyanazon érdekelt felek a 2. kritériumra vonatkozó érvelése szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy az exportértékesítést nem szabadon határozták meg, továbbá a Bizottság feladata volt annak meghatározása, hogy az exportárakra volt-e hatással állami beavatkozás és milyen módon.

| (145) | Emellett azzal érveltek, hogy az a megállapítás, miszerint az exportértékesítéseket nem szabadon határozták meg, ellentmond az eredeti vizsgálat eredetiberendezés-gyártói eladásokra vonatkozó vizsgálat megállapításainak, amelyek szerint az olyan importőrök mint a Puma saját K+F tevékenységet és nyersanyagbeszerzést folytattak, amikor a kínai beszállítóktól vásároltak (38). Ezen az alapon azt állították, hogy a Puma és a Timberland jelentős ellenőrzést gyakorolt a gyártási folyamat és specifikációk felett és ezért nem volt lehetőség állami beavatkozásra. |
| --- | --- |

(145)

Emellett azzal érveltek, hogy az a megállapítás, miszerint az exportértékesítéseket nem szabadon határozták meg, ellentmond az eredeti vizsgálat eredetiberendezés-gyártói eladásokra vonatkozó vizsgálat megállapításainak, amelyek szerint az olyan importőrök mint a Puma saját K+F tevékenységet és nyersanyagbeszerzést folytattak, amikor a kínai beszállítóktól vásároltak (38). Ezen az alapon azt állították, hogy a Puma és a Timberland jelentős ellenőrzést gyakorolt a gyártási folyamat és specifikációk felett és ezért nem volt lehetőség állami beavatkozásra.

38

| (146) | Amint az már a fenti (42) preambulumbekezdésben is szerepel, a bizonyítási teher az egyéni elbánást igénylő gyártóra hárul. Amint azt a (47) preambulumbekezdésben is kifejtettük, az exportáló gyártók nem bizonyították be, hogy az üzleti döntéseket állami beavatkozás nélkül hozták. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a 2. kritérium nem kizárólag az exportárakra vonatkozik, hanem általában az exportértékesítésekre, amelybe beletartoznak az exportárak és mennyiségek, valamint az értékesítések egyéb feltételei, amelyeket állami beavatkozás nélkül, szabadon kell meghatározni. |
| --- | --- |

(146)

Amint az már a fenti (42) preambulumbekezdésben is szerepel, a bizonyítási teher az egyéni elbánást igénylő gyártóra hárul. Amint azt a (47) preambulumbekezdésben is kifejtettük, az exportáló gyártók nem bizonyították be, hogy az üzleti döntéseket állami beavatkozás nélkül hozták. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a 2. kritérium nem kizárólag az exportárakra vonatkozik, hanem általában az exportértékesítésekre, amelybe beletartoznak az exportárak és mennyiségek, valamint az értékesítések egyéb feltételei, amelyeket állami beavatkozás nélkül, szabadon kell meghatározni.

| (147) | Annak alátámasztására, hogy az exportárakat szabadon határozták meg, az érintett érdekelt felek az 553/2006/EK bizottsági rendelet (ideiglenes rendelet) (269) preambulumbekezdésére hivatkoztak. Ez a preambulumbekezdés azonban az uniós importőrök viszonteladói áraira vonatkozik és ezért nem szolgálhat megfelelő alapként arra, hogy megállapítsák az exportáló gyártók exportárainak megbízhatóságát. Ugyanígy az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésére és az 1472/2006/EK rendelet (39) (vitatott rendelet) (135) preambulumbekezdésére való hivatkozás a rendes érték kiigazításaira vonatkozott, az exportárral való összehasonlítás során, és nem tesz lehetővé semmilyen következtetést arra vonatkozóan, hogy a kínai vállalkozások exportértékesítéseit szabadon határozták meg. |
| --- | --- |

(147)

Annak alátámasztására, hogy az exportárakat szabadon határozták meg, az érintett érdekelt felek az 553/2006/EK bizottsági rendelet (ideiglenes rendelet) (269) preambulumbekezdésére hivatkoztak. Ez a preambulumbekezdés azonban az uniós importőrök viszonteladói áraira vonatkozik és ezért nem szolgálhat megfelelő alapként arra, hogy megállapítsák az exportáló gyártók exportárainak megbízhatóságát. Ugyanígy az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésére és az 1472/2006/EK rendelet (39) (vitatott rendelet) (135) preambulumbekezdésére való hivatkozás a rendes érték kiigazításaira vonatkozott, az exportárral való összehasonlítás során, és nem tesz lehetővé semmilyen következtetést arra vonatkozóan, hogy a kínai vállalkozások exportértékesítéseit szabadon határozták meg.

39

| (148) | Továbbá ezek a felek azt állították, hogy a Bizottság azt sem fejtette ki, hogyan jutott arra a következtetésre, hogy a dömpingellenes intézkedés kijátszásának kockázata állna fenn, ha az érintett exportáló gyártók egyéni vámtételt kaptak volna, ami azonban az egyéni elbánás kritériumának mögöttes célja. |
| --- | --- |

(148)

Továbbá ezek a felek azt állították, hogy a Bizottság azt sem fejtette ki, hogyan jutott arra a következtetésre, hogy a dömpingellenes intézkedés kijátszásának kockázata állna fenn, ha az érintett exportáló gyártók egyéni vámtételt kaptak volna, ami azonban az egyéni elbánás kritériumának mögöttes célja.

| (149) | Ami a kijátszás kockázatát illeti ez csak egy a módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében felsorolt öt kritérium közül. E cikk szerint az exportáló gyártónak mind az öt kritérium teljesítését bizonyítania kell. Ezért legalább egy kritérium nem teljesítése elegendő az egyéni elbánás iránti kérelem elutasításához a többi kritérium teljesülésének vizsgálata nélkül. |
| --- | --- |

(149)

Ami a kijátszás kockázatát illeti ez csak egy a módosítás előtti alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében felsorolt öt kritérium közül. E cikk szerint az exportáló gyártónak mind az öt kritérium teljesítését bizonyítania kell. Ezért legalább egy kritérium nem teljesítése elegendő az egyéni elbánás iránti kérelem elutasításához a többi kritérium teljesülésének vizsgálata nélkül.

A Timberland beszállítója.

| (150) | A FESI vitatta a fenti (19) preambulumbekezdésben szereplő állítást, miszerint a Timberland egyik beszállítóját, a General Shoes Limitedet helytelenül kínai beszállítóként tüntették fel a nemzeti bírósághoz benyújtott kérelemben, holott a vállalkozás székhelye Vietnámban volt. A FESI azzal érvelt, hogy a Bizottságnak tovább kellett volna vizsgálódnia, és azt állította, hogy a vállalkozást könnyen be lehetett azonosítani kínai vállalkozásként. Kifejtette, hogy bár a vállalkozás egy másik néven szerepelt a mintavételi űrlapon és az eredeti vizsgálatban szereplő piacgazdasági elbánás iránti kérelemben (General Footwear Ltd), a Timberland nemzeti bíróság előtti kérelmében szereplő eltérő vállalatnév (General Shoes Ltd.) a legnagyobb valószínűség szerint fordítási hiba következménye. Ezért a General Footwear Ltd. kínai vállalkozás piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét is értékelni kellett volna. |
| --- | --- |

(150)

A FESI vitatta a fenti (19) preambulumbekezdésben szereplő állítást, miszerint a Timberland egyik beszállítóját, a General Shoes Limitedet helytelenül kínai beszállítóként tüntették fel a nemzeti bírósághoz benyújtott kérelemben, holott a vállalkozás székhelye Vietnámban volt. A FESI azzal érvelt, hogy a Bizottságnak tovább kellett volna vizsgálódnia, és azt állította, hogy a vállalkozást könnyen be lehetett azonosítani kínai vállalkozásként. Kifejtette, hogy bár a vállalkozás egy másik néven szerepelt a mintavételi űrlapon és az eredeti vizsgálatban szereplő piacgazdasági elbánás iránti kérelemben (General Footwear Ltd), a Timberland nemzeti bíróság előtti kérelmében szereplő eltérő vállalatnév (General Shoes Ltd.) a legnagyobb valószínűség szerint fordítási hiba következménye. Ezért a General Footwear Ltd. kínai vállalkozás piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét is értékelni kellett volna.

| (151) | A General Footwear Ltd egy vállalatcsoport része, amely Kínában és Vietnamban is rendelkezik kapcsolt vállalkozásokkal. Az eredeti vizsgálatban egy vietnami és egy másik kínai gyártó is nyújtott be piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet. A kínai vállalat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmében a név következetesen General Footwear Ltd-ként, kínai cím feltüntetésével szerepel. A vietnami gyártó General Shoes Ltd-ként szerepel. Azonban a vonatkozó piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás kérelmezésére szolgáló űrlap sem egyértelmű arra vonatkozóan, hogy a kérdéses vállalkozás valójában kínai vagy vietnami-e. Ezért nem volt ésszerűtlen az a feltételezés, hogy a nemzeti bíróság irataiban említett vállalat valójában vietnami volt. |
| --- | --- |

(151)

A General Footwear Ltd egy vállalatcsoport része, amely Kínában és Vietnamban is rendelkezik kapcsolt vállalkozásokkal. Az eredeti vizsgálatban egy vietnami és egy másik kínai gyártó is nyújtott be piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmet. A kínai vállalat piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmében a név következetesen General Footwear Ltd-ként, kínai cím feltüntetésével szerepel. A vietnami gyártó General Shoes Ltd-ként szerepel. Azonban a vonatkozó piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás kérelmezésére szolgáló űrlap sem egyértelmű arra vonatkozóan, hogy a kérdéses vállalkozás valójában kínai vagy vietnami-e. Ezért nem volt ésszerűtlen az a feltételezés, hogy a nemzeti bíróság irataiban említett vállalat valójában vietnami volt.

| (152) | Mindenesetre a Bizottság még mindig meg szándékozik vizsgálni a General Footwear Ltd (Kína) piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét. A jó közigazgatás szellemében és annak érdekében, hogy a folyamatban lévő végrehajtási gyakorlat ne húzódjon el szükségtelenül hosszú ideig, az említett értékelés azonban egy különálló jogi aktus tárgya lesz. |
| --- | --- |

(152)

Mindenesetre a Bizottság még mindig meg szándékozik vizsgálni a General Footwear Ltd (Kína) piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmét. A jó közigazgatás szellemében és annak érdekében, hogy a folyamatban lévő végrehajtási gyakorlat ne húzódjon el szükségtelenül hosszú ideig, az említett értékelés azonban egy különálló jogi aktus tárgya lesz.

A visszatérítés iránti kérelmekhez kapcsolódó érvelés

A visszatérítés iránti kérelmekhez kapcsolódó érvelés

| (153) | Az egyik importőr elismerte, hogy a jelenlegi végrehajtás által érintett egyik exportáló gyártó sem volt beszállítója és ezért úgy vélte, hogy a következtetéseknek nem volt jelentőségük a helyzete szempontjából. Ez a fél azt állította, hogy a jelenlegi végrehajtás következtetései ezért nem szolgálhatnak alapul a nemzeti vámhatósághoz címzett visszatérítési kérelmei elutasítására. Az importőr továbbá azt kérte, hogy a beszállítói piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit az illetékes belga vámhatóságok által a Bizottsághoz benyújtott dokumentumok alapján vizsgálják ki. |
| --- | --- |

(153)

Az egyik importőr elismerte, hogy a jelenlegi végrehajtás által érintett egyik exportáló gyártó sem volt beszállítója és ezért úgy vélte, hogy a következtetéseknek nem volt jelentőségük a helyzete szempontjából. Ez a fél azt állította, hogy a jelenlegi végrehajtás következtetései ezért nem szolgálhatnak alapul a nemzeti vámhatósághoz címzett visszatérítési kérelmei elutasítására. Az importőr továbbá azt kérte, hogy a beszállítói piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás iránti kérelmeit az illetékes belga vámhatóságok által a Bizottsághoz benyújtott dokumentumok alapján vizsgálják ki.

| (154) | A fenti kérelemmel kapcsolatban a Bizottság a kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott egyes, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek értékelési eljárásának létrehozásáról, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról szóló (EU) 2016/223 bizottsági végrehajtási rendeletre (40) hivatkozik, amely meghatározza az ebben az ügyben követendő eljárást. A rendelet 1. és 2. cikkével összhangban a Bizottság – amint megkapja a megfelelő okmányokat a vámhatóságtól – megvizsgálja a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(154)

A fenti kérelemmel kapcsolatban a Bizottság a kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott egyes, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek értékelési eljárásának létrehozásáról, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról szóló (EU) 2016/223 bizottsági végrehajtási rendeletre (40) hivatkozik, amely meghatározza az ebben az ügyben követendő eljárást. A rendelet 1. és 2. cikkével összhangban a Bizottság – amint megkapja a megfelelő okmányokat a vámhatóságtól – megvizsgálja a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet.

40

D.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (155) | A benyújtott észrevételek figyelembevételével és azok vizsgálata után megállapítást nyert, hogy az érintett tizenhárom exportáló gyártó tekintetében a vitatott rendelet alkalmazási időszakára vonatkozóan ismételten ki kell vetni a Kínai Népköztársaságra alkalmazandó dömpingellenes maradékvámot. |
| --- | --- |

(155)

A benyújtott észrevételek figyelembevételével és azok vizsgálata után megállapítást nyert, hogy az érintett tizenhárom exportáló gyártó tekintetében a vitatott rendelet alkalmazási időszakára vonatkozóan ismételten ki kell vetni a Kínai Népköztársaságra alkalmazandó dömpingellenes maradékvámot.

E.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (156) | Az érintett exportáló gyártókat és valamennyi jelentkező felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a tizenhárom érintett exportáló gyártó behozatalaira alkalmazandó végleges dömpingellenes vám újbóli kivetését javasolták. A feleknek kijelöltek egy időszakot, amelyen belül e tájékoztatást követően előadhatták észrevételeiket. |
| --- | --- |

(156)

Az érintett exportáló gyártókat és valamennyi jelentkező felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a tizenhárom érintett exportáló gyártó behozatalaira alkalmazandó végleges dömpingellenes vám újbóli kivetését javasolták. A feleknek kijelöltek egy időszakot, amelyen belül e tájékoztatást követően előadhatták észrevételeiket.

| (157) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(157)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A sportlábbelik, a speciális technológiával készült lábbelik, papucsok és más házicipők és az orrmerevítővel rendelkező lábbelik kivételével végleges dömpingellenes vám kerül bevezetésre a Kínai Népköztársaságból származó és e rendelet II. mellékletében felsorolt exportáló gyártók által előállított, egyes bőr, illetve mesterséges vagy rekonstruált bőr felsőrésszel rendelkező, az alábbi KN-kódok alá tartozó lábbelik behozatalára: 6403 20 00, ex 6403 30 00 (41), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 és az ex 6405 10 00 (42), amelyre az 1472/2006/EK tanácsi rendelet és az 1294/2009/EU tanácsi rendelet alkalmazási időszaka során került sor. A TARIC-kódokat e rendelet I. melléklete sorolja fel.

(2)   Fogalommeghatározások e rendelet alkalmazásában:

—   „sportlábbelik”: az 1719/2005/EK bizottsági rendelet (43) I. mellékletében található, a 64. árucsoporthoz tartozó 1. alszámos megjegyzése alkalmazásában meghatározott lábbelik;

—   „speciális technológiával készült lábbelik”: sporttevékenység céljára gyártott olyan lábbelik, amelyek egy- vagy többrétegű öntött, de nem direktfröccsöntött, a függőleges és oldalirányú ütések felvételére alkalmas speciális műanyagokból készült talppal rendelkeznek, amelyek műszaki jellegzetességei a gázt vagy folyadékot tartalmazó hermetikus párnázások, az ütéselnyelő vagy -semlegesítő mechanikus alkotórészek és a kis sűrűségű polimer anyagok, amelyek páronkénti CIF-ára legalább 7,5 EUR, és amelyek a következő KN-kódok alá tartoznak: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;

—   „orrmerevítővel rendelkező lábbelik”: legalább 100 J (44) energiának megfelelő ütéssel szemben védelmet nyújtó beépített orrmerevítővel rendelkező lábbelik, amelyek a következő KN-kódok alá tartoznak: ex 6403 30 00 (45), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 and ex 6405 10 00;

—   „papucs és más házicipő”: az ex 6405 10 00 KN-kód alá tartozó lábbelik.

(3)   Az e rendelet II. mellékletében felsorolt exportáló gyártók által gyártott, (1) bekezdésben meghatározott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 16,5 %.

2. cikk

A 2006. március 27-i 553/2006/EK bizottsági rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket e rendelettel véglegesen beszedik. A dömpingellenes vámok végleges mértékén felül biztosított összegeket elengedik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 98., 2006.4.6., 3. o.

2

(3)  A Tanács 2006. október 5-i 1472/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 275., 2006.10.6., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2008. április 29-i 388/2008/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára az 1472/2006/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított ugyanezen termék behozatalára – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – történő kiterjesztéséről (HL L 117., 2008.5.1., 1. o.).

4

(5)  
  HL C 251., 2008.10.3., 21. o.

5

(6)  A Tanács 2009. december 22-i 1294/2009/EU végrehajtási rendelete a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, az intézkedések lejárati felülvizsgálatot követően a Vietnamból és a Kínai Népköztársaságból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó, a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül –, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára kiterjesztett – végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 352., 2009.12.30., 1. o.).

6

(7)  
  HL C 295., 2013.10.11., 6. o.

7

(8)  A Tanács 2014. március 18-i 2014/149/EU végrehajtási határozata a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló végrehajtási rendeletre irányuló javaslat elutasításáról (HL L 82., 2014.3.20., 27. o.).

8

(9)  
  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

9

(10)  A Tanács 1995. december 22-i 384/96/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.).

10

(11)  A 97, 193, 99 és 215/86. sz., Asteris AE és társai és a Görög Köztársaság kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1988., 2181. o.) 27. és 28. pontja.

11

Asteris AE és társai és a Görög Köztársaság

Bizottság

(12)  A C-415/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-6993. o.) 31. pontja; a C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja; a T-301/01. sz., Alitalia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (2008., II-1753. o.) 99. és 142. pontja; a T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (2011., II-0000. o.) 83. pontja.

12

Industrie des Poudres Sphériques

Tanács

Alitalia

Bizottság

Région Nord-Pas de Calais

Bizottság

(13)  A C-415/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-6993. o.) 31. pontja; a C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja.

13

Industrie des Poudres Sphériques

Tanács

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. június 13-i 765/2012/EU rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 237., 2012.9.3., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. június 13-i 765/2012/EU rendeletének 2. cikke szerint a módosító rendelet által bevezetett változtatások csak a rendelet hatálybalépését követően indított vizsgálatokra vonatkoznak. A szóban forgó vizsgálat megindítására azonban 2005. július 7-én került sor (HL C 166., 2005.7.7., 14. o.).

15

(16)  A C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.).

16

Industrie des Poudres Sphériques

Tanács

(17)  A C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 42. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja.

17

(18)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1472/2006/EK tanácsi rendeletre vonatkozó C-659/13. és C-34/14. sz., C&J Clark International Limited és Puma SE egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról (HL C 101., 2016.3.17., 13. o.).

18

(19)  Össze kell hasonlítani a többi esetet is, amelyre vonatkozóan a visszamenőleges alkalmazás megengedett az alaprendelet 8. cikkében (kötelezettségvállalás megszegése) és a 14. cikkének (5) bekezdésében (az intézkedések kijátszása) amelyek olyan helyzetekre is vonatkoznak, ahol az árukat a vámok kivetése előtt helyezték szabad forgalomba.

19

(20)  A 270/84. sz., Licata kontra ESC ügy (EBHT [1986] 2305. o., 31.pont)., A C-60/98. sz., Butterfly Music kontra CEDEM (EBHT [1999] 1-3939. o., 24. pont); A 68/69. sz., Bundesknappschaft kontra Brock ügy, (EBHT [1970] 171. o., 6. pont); Az 1/73. sz., Westzucker GmbH kontra Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker (EBHT [1973] 723. o., 5. o.); 143/73. sz., SOPAD kontra FORMA a.o. ügy, (EBHT [1973] 1433. o., 8. pont; A 96/77. sz. Bauche ügy (EBHT [1978] 383. o. 48. pont); A 125/77. sz., KoninklijkeScholten-Honig NV kontra Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten ügy, (EBHT [1978] 1991. o., 37. pont); A 40/79. sz., Ρ kontra Bizottság ügy, (EBHT [1981] 361. o., 12. pont); A T-404/05. sz., Görögország kontra Bizottság ügy, (EBHT [2008] II-272. o., 77. pont); A C-334/07 Ρ. sz., Bizottság kontra Freistaat Sachsen ügy (EBHT [2008] 1-9465. o., 53. o.).

20

Licata

ESC

Butterfly Music

CEDEM

Bundesknappschaft

Brock

Westzucker GmbH

Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker

SOPAD

FORMA a.o.

Bauche

KoninklijkeScholten-Honig NV

Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten

Ρ

Bizottság

Görögország

Bizottság

Bizottság

Freistaat Sachsen

(21)  A T-176/01. sz., Ferrière Nord kontra Bizottság ügy (EBHT [2004] 11-3931. o., 139. pont); A C-334/07 Ρ. sz., Bizottságkontra Freistaat Sachsen ügy (EBHT [2008] 1-9465. o., 53. o.).

21

Ferrière Nord

Bizottság

Bizottság

Freistaat Sachsen

(22)  A C-169/95. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügy, (EBHT [1997] I-135. o., 51–54. pont); A T-116/01. sz., és T-118/01. sz., P&O European Ferries (Vizcaya) SA kontra Bizottság egyesített ügyek, (EBHT [2003] II-2957. o., 205. pont).

22

Spanyolország

Bizottság

P&O European Ferries (Vizcaya) SA

Bizottság

(23)  A C-34/92. sz., GruSa Fleisch kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas ügyben hozott ítélet (EBHT 1993., 1-4147. o.) 22. pontja. Azonos, illetve hasonló megfogalmazás szerepel például a 212–217/80. sz., Meridionale Industria Salumi α.δ. egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1981., 2735. o.) 9. és 10. pontjában; a 21/81. sz. Bout-ügyben hozott ítélet (EBHT 1982., 381. o.) 13. pontjában; a T-42/96. sz., Eyckeler & Malt kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., 11-401. o.) 53. és 55–56. pontjában; valamint a T-180/01. sz., Euroagri kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-369. o.) 36. pontjában.

23

GruSa Fleisch

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Meridionale Industria Salumi α.δ.

Bout

Eyckeler & Malt

Bizottság

(24)  A C-337/88. sz. Società agricola fattoria alimentare (SAFA) ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-1. o.) 13. pontja.

24

Società agricola fattoria alimentare (SAFA)

(25)  A 245/81. sz. Edeka kontra Németország (EBHT 1982., 2746. o.) ügyben hozott ítélet 27. pontja.

25

Edeka

Németország

(26)  A T-299/05. sz., Shanghai Exceli M&E Enterprise és Shanghai Adeptech Precision kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., II-565. o.) 116–146. pontja.

26

Shanghai Exceli M&E Enterprise és Shanghai Adeptech Precision

Tanács

(27)  A C-141/08. P. sz., Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware Co. Ltd kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., I-9147. o.) 94. és azt követő pontja.

27

Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware Co. Ltd

Tanács

(28)  A T-320/13. sz., Delsolar kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (2014., II-0000. o.) 40–67. pontja.

28

Delsolar

Bizottság

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 1168/2012/EU rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 344., 2012.12.14., 1. o.).

29

(30)  
  HL L 201., 2001.7.26., 10. o., (6) preambulumbekezdés.

30

(31)  
  HL L 82., 2014.3.20., 27. o.

31

(32)  A C-138/09. sz. Todaro ügyben hozott ítélet (EBHT 2010., I-4561. o.).

32

Todaro

(33)  A T-167/94. sz., Nölle kontra Tanács és Bizottság ügyben hozott ítélet (1995., II-2589. o.) 62. és 63. pontja.

33

Nölle

Tanács és Bizottság

(34)  Lásd például a T-221/05. sz. Huvis kontra Tanács EBHT 2008., II-124. o. és a T-249/06. sz. Interpipe Nikopolsky kontra Tanács EBHT 2009., II-303. o. ügyeket. A teljesség kedvéért, az alábbi magyarázatok bizonyulhatnak hasznosnak: A T-107/08. sz. ENRC kontra Tanács ügyben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy nem került sor dömpingre vagy legalábbis a megállapított dömpingkülönbözet alacsonyabb, mint a vitatott rendeletben kiszámított érték, és ezért teljes mértékben megsemmisítette a vitatott tanácsi rendeletet (T-107/08. sz. ENRC kontra Tanács EBHT 2011., II-8051. o., 67–70. pontja). Amikor a Bizottság alkalmazta a Törvényszék által előírt módszert, kiderült, hogy nem került sor dömpingre és kár sem keletkezett. A Bizottság ezért elállt a vizsgálat hivatalos folytatásától. A Bíróság által a C-351/04. sz. Ikea (C-351/04. sz. Ikea EBHT 2007., I-7723. o.) ügyben hozott ítéletben a Bíróság részben érvénytelennek nyilvánította a tanácsi rendeletet, nevezetesen oly mértékben, hogy a vámot az úgynevezett „nullázás” módszerére hagyatkozva számították ki. Az intézmények a nullázás alkalmazása nélkül már egy korábbi szakaszban újraszámolták a vámot a WTO Fellebbezési Testületének döntéshozatalát követve, és úgy találták, hogy nem került sor dömpingre, ezért intézkedések bevezetése nélkül lezárták a vizsgálatot (illetve az új vámtételt nullában határozták meg). (A 2002. január 28-i 160/2002/EK tanácsi rendelet az Egyiptomból, Indiából és Pakisztánból származó pamut ágynemű importjára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2398/97/EK tanácsi rendelet módosításáról és a Pakisztánból származó importokra vonatkozó eljárás megszüntetéséről, HL L 26., 2002.1.30., 2. o.). A T-498/04. sz. Zheijiang Xinan Chemical Group kontra Tanács (T-498/04. sz. Zheijiang Xinan Chemical Group kontra Tanács EBHT 2009., I-1969.) ügyben a Tanács fellebbezést nyújtott be. A megsemmisítés abban az időpontban lépett hatályba, amikor a Bíróság meghozta ítéletét a (C-337/09. P. sz. Tanács kontra Zheijiang Xinan Chemical Group EBHT 2012., I-0000. o.) fellebbezés ügyében, amelyre 2012. július 19-én került sor. A szóban forgó ítéletben a Törvényszék – a Bíróság által megerősítve – úgy találta, hogy a Bizottságnak és a Tanácsnak piacgazdasági elbánásban kellett részesíteniük a kérelmezőt, amely az egyetlen, az érintett terméket a vizsgálati időszak során exportáló kínai vállalat volt. Abban az esetben – a jelen esettel ellentétben – a Bizottság és a Tanács ténylegesen elvégezte a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elemzését és a kérelmet megalapozatlannak nyilvánította, ezért elutasította. Az uniós bíróságok úgy vélik, hogy a kérelem – a Bizottság és a Tanács által kifejezett vélemény ellenére – valóban megalapozott volt, és ezért a rendes értéket a Zheijiang Xinan Chemical Group által benyújtott adatok alapján kellett kiszámítani. A Bizottság normál esetben folytatta volna az eljárást, hogy javaslatot tehessen a Tanácsnak a vám jövőbeli kivetéséről. A jelen esetben azonban a Bizottság (az 1683/2004/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetésének felfüggesztéséről szóló, 2009. május 14-i 2009/383/EK bizottsági határozat, HL L 120., 2009.5.15., 20. o.) és a Tanács (a Kínai Népköztársaságból származó glifoszát behozatalára az 1683/2004/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztésének meghosszabbításáról szóló, 2010. február 11-i tanácsi végrehajtási rendelet, HL L 40., 2010.2.13., 1. o.) 2009-ben és 2010-ben úgy határozott, hogy felfüggeszti a dömpingellenes vámot annak alkalmazhatósági időtartamának végéig, 2010. szeptember 30-ig, tekintve, hogy a kár valószínűleg nem folytatódna az uniós gazdasági ágazat magas haszonszintje miatt. Ennélfogva nem volt szükség az eljárás folytatására a vám jövőbeli kivetése szempontjából. Arra sem terjedt ki az alkalmazási kör, hogy a vám múltbeli újbóli kivetése érdekében folytassák az eljárást. A mostani esettel ellentétben nem volt mintavétel. A Zheijiang Xinan Chemical Group volt tulajdonképpen az egyetlen exportáló gyártó, aki a vizsgálati időszak során értékesített az uniós piacon. Mivel a Bizottságnak és a Tanácsnak piacgazdasági elbánásban kellett volna részesítenie a Zheijiang Xinan Chemical Groupot, az uniós bíróságok érvénytelenítették a dömping megállapítását. A T-348/05. sz., JSC Kirovo-Chepetsky kontra Tanács (T-348/05. sz., JSC Kirovo-Chepetsky kontra Tanács EBHT 2008., II-159. o.) ügy rendkívül különleges ügy. A Bizottság az uniós gazdasági ágazat kérésére részleges időközi felülvizsgálatot indított és ebből adódóan egy eltérő termék bevonása révén kibővítette az érintett termékek alkalmazási körét. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy nem lehetett ily módon eljárni, de arra szükség volt, hogy külön vizsgálatot indítsanak a hozzáadott termékre vonatkozóan. A jogerős uniós jog általános alapelvének megfelelően a megsemmisítést követően az intézmények nem rendelkeztek hatáskörrel részleges időközi felülvizsgálat folytatására.

34

Huvis

Tanács

Interpipe Nikopolsky

Tanács

ENRC

Tanács

ENRC

Tanács

Ikea

Ikea

Zheijiang Xinan Chemical Group

Tanács

Zheijiang Xinan Chemical Group

Tanács

Tanács

Zheijiang Xinan Chemical Group

Zheijiang Xinan Chemical Group

Zheijiang Xinan Chemical Group

Zheijiang Xinan Chemical Groupot

JSC Kirovo-Chepetsky

Tanács

JSC Kirovo-Chepetsky

Tanács

(35)  Lásd például a Kínai Népköztársaságból és Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szálak behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Koreai Köztársaságból származó poliészter vágott szálak behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2852/2000/EK rendelet módosításáról, továbbá a Tajvanról származó ilyen behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás lezárásáról szóló 428/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. május 18-i 412/2009/EK tanácsi rendeletet, HL L 125., 2009.1.25., 1. o. (a Huvis-ügynek való megfelelés); A Tanács 2012. június 21-i 540/2012/EU végrehajtási rendelete a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 954/2006/EK rendelet módosításáról, HL L 165., 2012.6.26., 1. o. (Interpipe Nikopolsky-ügynek való megfelelés).

35

Huvis

Interpipe Nikopolsky

(36)  Lásd például a C-338/10. sz. Gruenwald Logistik Services ügyet (EBHT 2012., I-0000. o.) és a vámoknak a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről szóló 158/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel történő ismételt kivetését (HL L 49., 2013.2.22., 29. o.). Lásd még a következő példákat is: A T-158/10. sz. Dow kontra Tanács ügyben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy nem áll fenn a dömping folytatódásának valószínűsége (T-158/10. sz. Dow kontra Tanács ügy, EBHT 2012., II-0000. o. 47. és 59. pontja). A T-107/04. sz., Aluminium Silicon Mill Products kontra Tanács ügyben a Törvényszék úgy találta, hogy nem állt fenn ok-okozati összefüggés a dömping és az okozott kár között (T-107/04. sz., Aluminium Silicon Mill Products kontra Tanács ügy, EBHT 2007., II-672. o., 116. pontja). A jogerős uniós jog általános elve szerint a Bizottságot és a Tanácsot kötik az uniós bíróságok megállapításai, amennyiben azok a rendelkezésükre álló tények alapján a dömpingre, az okozott kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan végleges következtetéseket tudnak levonni. A Bizottság és a Tanács ezért nem térhet el az uniós Bíróság megállapításaitól. Ilyen helyzetben a vizsgálatot az uniós bíróságok ítélete alapján lezárják, ami a végleges következtetést vonja le, hogy az uniós gazdasági ágazat panasza jogilag megalapozatlan. Az említett két ítéletet követően ezért a Bizottságnak és a Tanácsnak nem kellett folytatnia a vizsgálatot, amiért további lépésekre nem került sor ezen ítéleteket követően.

36

Gruenwald Logistik Services

Dow

Tanács

Dow

Tanács

Aluminium Silicon Mill Products

Tanács

Aluminium Silicon Mill Products

Tanács

(37)  A 199/82. sz. San Giorgo ügyben hozott ítélet (EBHT 1983., 3595. o.) 13. pontja.

37

(38)  A Tanács 2006. október 5-i 553/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 98., 2006.4.6., 3. o.).

38

(39)  A Tanács 2006. október 5-i 1472/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 275., 2006.10.6., 1. o.).

39

(40)  
  HL L 41., 2016.2.18., 3. o.

40

(41)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 301., 2006.10.31., 1. o.) alapján 2007. január 1-jével az ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 és ex 6403 99 05 KN-kódok lépnek ezen KN-kód helyébe.

41

(42)  A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2005. október 27-i 1719/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 286., 2005.10.28., 1. o.) rendelkezései szerint. Az érintett termékek körét az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő termékleírás, valamint a megfelelő KN-kódok termékleírásának együttese határozza meg.

42

(43)  
  HL L 286., 2005.10.28., 1. o.

43

(44)  Az ütéssel szembeni védelem mérésére az EN345 vagy EN346 európai szabványok szerint kerül sor.

44

(45)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 301., 2006.10.31., 1. o.) alapján 2007. január 1-jével az ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 és ex 6403 99 05 KN-kódok lépnek ezen KN-kód helyébe.

45

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikkben meghatározott, bőr, mesterséges vagy rekonstruált bőr felsőrésszel rendelkező lábbelikre vonatkozó TARIC-kódok

| a) | 2006. október 7-től:

  6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080 |
| --- | --- |

a)

2006. október 7-től:

6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080

| b) | 2007. január 1-jétől:

  6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080 |
| --- | --- |

b)

2007. január 1-jétől:

6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 és 6405100080

| c) | 2007. szeptember 7-től:

  6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 és 6405100089 |
| --- | --- |

c)

2007. szeptember 7-től:

6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 és 6405100089

---

II. MELLÉKLET

Exportáló gyártók jegyzéke

| Az exportáló gyártó neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd. | A999 |
| Buildyet Shoes Mfg. | A999 |
| DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd | A999 |
| Dongguan Stella Footwear Co Ltd | A999 |
| Dongguan Taiway Sports Goods Limited | A999 |
| Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co. | A999 |
| Jianle Footwear Industrial | A999 |
| Sihui Kingo Rubber Shoes Factory | A999 |
| Synfort Shoes Co. Ltd. | A999 |
| Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd. | A999 |
| Wei Hao Shoe Co. Ltd. | A999 |
| Wei Hua Shoe Co. Ltd. | A999 |
| Win Profile Industries Ltd | A999 |

Az exportáló gyártó neve

TARIC-kiegészítő kód

Buckinghan Shoe Mfg Co., Ltd.

A999

Buildyet Shoes Mfg.

A999

DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd

A999

Dongguan Stella Footwear Co Ltd

A999

Dongguan Taiway Sports Goods Limited

A999

Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co.

A999

Jianle Footwear Industrial

A999

Sihui Kingo Rubber Shoes Factory

A999

Synfort Shoes Co. Ltd.

A999

Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd.

A999

Wei Hao Shoe Co. Ltd.

A999

Wei Hua Shoe Co. Ltd.

A999

Win Profile Industries Ltd

A999

---

| 2016.8.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 225/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 225/76

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1396 RENDELETE

(2016. augusztus 18.)

az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes mellékleteinek módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet szabályokat állapít meg a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmainak (TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozóan. Hatálya kiterjed az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára, valamint bizonyos különleges esetekben ezek kivitelére. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet szabályokat állapít meg a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmainak (TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozóan. Hatálya kiterjed az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára, valamint bizonyos különleges esetekben ezek kivitelére.

| (2) | A 999/2001/EK rendelet II. melléklete megállapítja azon kritériumokat, amelyek alapján az egyes országok vagy régiók BSE-státusát az említett rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően meg kell határozni. Az említett kritériumok az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében, a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmáról szóló fejezetben meghatározott feltételeken alapulnak. |
| --- | --- |

(2)

A 999/2001/EK rendelet II. melléklete megállapítja azon kritériumokat, amelyek alapján az egyes országok vagy régiók BSE-státusát az említett rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően meg kell határozni. Az említett kritériumok az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében, a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmáról szóló fejezetben meghatározott feltételeken alapulnak.

| (3) | 2015 májusában az OIE küldötteinek Világközgyűlése módosította az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének BSE-ről szóló fejezetét azáltal, hogy a Kódex 11.4.1. cikkét kiegészítette az alábbi mondattal: „A BSE-kockázati státus hivatalos elismerésével összefüggésben a BSE fogalmából ki kell zárni az atípusos BSE-t, ez utóbbi ugyanis vélhetően nagyon kis arányban minden szarvasmarha-állományban spontán előfordulhat”. (2) Az atípusos BSE-t ezért a 999/2001/EK rendelet II. mellékletének alkalmazásában ki kell zárni a BSE fogalmából. |
| --- | --- |

(3)

2015 májusában az OIE küldötteinek Világközgyűlése módosította az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének BSE-ről szóló fejezetét azáltal, hogy a Kódex 11.4.1. cikkét kiegészítette az alábbi mondattal: „A BSE-kockázati státus hivatalos elismerésével összefüggésben a BSE fogalmából ki kell zárni az atípusos BSE-t, ez utóbbi ugyanis vélhetően nagyon kis arányban minden szarvasmarha-állományban spontán előfordulhat”. (2) Az atípusos BSE-t ezért a 999/2001/EK rendelet II. mellékletének alkalmazásában ki kell zárni a BSE fogalmából.

| (4) | A 999/2001/EK rendelet III., V. és VII. melléklete több hivatkozást tartalmaz a 64/433/EGK tanácsi irányelvre (3), az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és az 1974/2006/EK bizottsági rendeletre (5). Mivel e három jogi aktust hatályon kívül helyezték, a 999/2001/EK rendelet mellékleteiben szereplő hivatkozásokat frissíteni kell. |
| --- | --- |

(4)

A 999/2001/EK rendelet III., V. és VII. melléklete több hivatkozást tartalmaz a 64/433/EGK tanácsi irányelvre (3), az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és az 1974/2006/EK bizottsági rendeletre (5). Mivel e három jogi aktust hatályon kívül helyezték, a 999/2001/EK rendelet mellékleteiben szereplő hivatkozásokat frissíteni kell.

| (5) | A 999/2001/EK rendelet V. mellékletében meghatározott, a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítására vonatkozó specifikus követelményeket az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokból származó szarvasmarhafélék tekintetében az (EU) 2015/1162 bizottsági rendelet (6) módosította. E módosítás következtében a 999/2001/EK rendelet V. és IX. mellékletének a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag eltávolítására vonatkozó bizonyos rendelkezései az alábbiaknak megfelelően szintén módosításra szorulnak. |
| --- | --- |

(5)

A 999/2001/EK rendelet V. mellékletében meghatározott, a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítására vonatkozó specifikus követelményeket az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokból származó szarvasmarhafélék tekintetében az (EU) 2015/1162 bizottsági rendelet (6) módosította. E módosítás következtében a 999/2001/EK rendelet V. és IX. mellékletének a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag eltávolítására vonatkozó bizonyos rendelkezései az alábbiaknak megfelelően szintén módosításra szorulnak.

| (6) | Először is a 999/2001/EK rendelet V. mellékletében foglalt, az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokra meghatározott specifikus követelményeknek az (EU) 2015/1162 rendelet általi módosítása szerint az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokból származó szarvasmarhafélék mandulája már nem minősül különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagnak. A szarvasmarhafélék nyelvét illetően a 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 7. pontjában előírt, a nyelvcsont nyelvnyúlványára csőrszerűen ejtett keresztirányú vágást ezért csak azon szarvasmarhafélék esetében kell alkalmazni, amelyek ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot képviselő tagállamból származnak. Az V. melléklet 7. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Először is a 999/2001/EK rendelet V. mellékletében foglalt, az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokra meghatározott specifikus követelményeknek az (EU) 2015/1162 rendelet általi módosítása szerint az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokból származó szarvasmarhafélék mandulája már nem minősül különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagnak. A szarvasmarhafélék nyelvét illetően a 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 7. pontjában előírt, a nyelvcsont nyelvnyúlványára csőrszerűen ejtett keresztirányú vágást ezért csak azon szarvasmarhafélék esetében kell alkalmazni, amelyek ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot képviselő tagállamból származnak. Az V. melléklet 7. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Másodszor a 999/2001/EK rendelet V. mellékletének az (EU) 2015/1162 rendelet általi módosítása értelmében az Unióban a gerincoszlop a szarvasmarhafélék csak kis része esetében minősül különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagnak. Figyelembe véve az uniós járványügyi helyzet alakulását, valamint az üzemeltetőkre háruló adminisztratív terhek csökkentésének szükségességét, a 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 11.3.a) pontjában meghatározott követelmény, miszerint a vágott testeken elhelyezett címkén jelölni kell a gerincoszlop eltávolításával kapcsolatos információt, az alábbiak szerint módosítandó: míg jelenleg a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testén vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részein elhelyezett címkén kék csíkkal jelölendő, ha nem szükséges a gerincoszlop eltávolítása, egy átmeneti időszak után a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testén vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részein elhelyezett címkén piros csíkkal kell majd jelölni, ha a gerincoszlop eltávolítása kötelező. |
| --- | --- |

(7)

Másodszor a 999/2001/EK rendelet V. mellékletének az (EU) 2015/1162 rendelet általi módosítása értelmében az Unióban a gerincoszlop a szarvasmarhafélék csak kis része esetében minősül különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagnak. Figyelembe véve az uniós járványügyi helyzet alakulását, valamint az üzemeltetőkre háruló adminisztratív terhek csökkentésének szükségességét, a 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 11.3.a) pontjában meghatározott követelmény, miszerint a vágott testeken elhelyezett címkén jelölni kell a gerincoszlop eltávolításával kapcsolatos információt, az alábbiak szerint módosítandó: míg jelenleg a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testén vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részein elhelyezett címkén kék csíkkal jelölendő, ha nem szükséges a gerincoszlop eltávolítása, egy átmeneti időszak után a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testén vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részein elhelyezett címkén piros csíkkal kell majd jelölni, ha a gerincoszlop eltávolítása kötelező.

| (8) | A nem kötelező gerincoszlop-eltávolítást jelző kék csíknak a kötelező gerincoszlop-eltávolítást jelző piros csíkra való említett módosítását a szarvasmarhafélékből származó, Unióba behozott termékekre vonatkozóan is alkalmazni kell. A 999/2001/EK rendelet IX. melléklete C. fejezete C. szakaszának 3. pontját és D. szakaszának 3. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A nem kötelező gerincoszlop-eltávolítást jelző kék csíknak a kötelező gerincoszlop-eltávolítást jelző piros csíkra való említett módosítását a szarvasmarhafélékből származó, Unióba behozott termékekre vonatkozóan is alkalmazni kell. A 999/2001/EK rendelet IX. melléklete C. fejezete C. szakaszának 3. pontját és D. szakaszának 3. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Annak érdekében, hogy az Unión belüli és kívüli gazdasági szereplők és illetékes hatóságok számára elegendő idő álljon rendelkezésre a kötelező gerincoszlop-eltávolítást piros csíkkal jelölő új rendszerhez való alkalmazkodáshoz, e rendelkezésnek – átmeneti időszakot követően – 2017. június 30-ig kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy az Unión belüli és kívüli gazdasági szereplők és illetékes hatóságok számára elegendő idő álljon rendelkezésre a kötelező gerincoszlop-eltávolítást piros csíkkal jelölő új rendszerhez való alkalmazkodáshoz, e rendelkezésnek – átmeneti időszakot követően – 2017. június 30-ig kell hatályba lépnie.

| (10) | A 999/2001/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése tiltja azt a gyakorlatot, hogy a BSE vonatkozásában fennálló ellenőrzött vagy meghatározatlan fertőzési kockázatot képviselő tagállamokban vagy azok régióiban a kábítás után a központi idegrendszer szöveteit egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal roncsolják olyan szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék esetében, amelyek húsát emberi vagy állati fogyasztásra szánják. A 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 6. pontja mindaddig, amíg valamennyi tagállamot nem nyilvánítják elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak, kiterjeszti ezt a tilalmat az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokra is. Mivel az atípusos BSE spontán betegségnek minősül, amely – ritkán – elhanyagolható BSE-kockázatot képviselő országokban is előfordul, e tilalom alkalmazását fenn kell tartani azt követően is, hogy már valamennyi tagállamot elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak nyilvánították. Az 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 6. pontját ezért ennek megfelelően – a fenti időkorlát eltörlésével – módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 999/2001/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése tiltja azt a gyakorlatot, hogy a BSE vonatkozásában fennálló ellenőrzött vagy meghatározatlan fertőzési kockázatot képviselő tagállamokban vagy azok régióiban a kábítás után a központi idegrendszer szöveteit egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal roncsolják olyan szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék esetében, amelyek húsát emberi vagy állati fogyasztásra szánják. A 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 6. pontja mindaddig, amíg valamennyi tagállamot nem nyilvánítják elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak, kiterjeszti ezt a tilalmat az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokra is. Mivel az atípusos BSE spontán betegségnek minősül, amely – ritkán – elhanyagolható BSE-kockázatot képviselő országokban is előfordul, e tilalom alkalmazását fenn kell tartani azt követően is, hogy már valamennyi tagállamot elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak nyilvánították. Az 999/2001/EK rendelet V. mellékletének 6. pontját ezért ennek megfelelően – a fenti időkorlát eltörlésével – módosítani kell.

| (11) | A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 2. pontja megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamok vagy tagállami körzetek a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentőnek minősíthetők. 2014. június 25-én, illetve 2014. augusztus 24-én Finnország, illetve Svédország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő minősítés iránt. |
| --- | --- |

(11)

A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 2. pontja megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamok vagy tagállami körzetek a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentőnek minősíthetők. 2014. június 25-én, illetve 2014. augusztus 24-én Finnország, illetve Svédország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő minősítés iránt.

| (12) | 2015. január 13-án a Bizottság az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos és technikai segítségét kérte annak értékelésére, hogy Finnország és Svédország kérelmeiben bizonyítást nyer-e a 999/2001/EK rendelet VIII. mellékletének A. fejezete A. szakasza 2.1.c) és 2.2. pontjának való megfelelés. |
| --- | --- |

(12)

2015. január 13-án a Bizottság az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos és technikai segítségét kérte annak értékelésére, hogy Finnország és Svédország kérelmeiben bizonyítást nyer-e a 999/2001/EK rendelet VIII. mellékletének A. fejezete A. szakasza 2.1.c) és 2.2. pontjának való megfelelés.

| (13) | 2015. november 19-én az EFSA a Bizottság kérésére két tudományos jelentést (7) (a továbbiakban: EFSA-jelentések) tett közzé. Az EFSA-jelentésekben az a következtetés szerepel, hogy – a diagnosztikai szűrőteszteknek az EFSA és a Közös Kutatóközpont Etalonanyag- és Mérésügyi Intézete (IRMM) által végzett múltbeli értékelései során tapasztalt vizsgálati érzékenységet alapul véve – Svédország az elmúlt hét év mindegyike esetében bizonyította a 999/2001/EK rendelet VIII. mellékletének A. fejezete A. szakaszának 2.1.c) pontjának való megfelelést; Finnország szintén bizonyította ugyanezt az elmúlt hét év mindegyikére vonatkozóan, kivéve a 2010-es évet, mely során a klasszikus súrlókór esetében a 0,1 %-ot meghaladó prevalencia kimutatásának megbízhatósága 94,73 % volt. Mivel a 94,73 %-os és a 95 %-os megbízhatósági szint közötti különbség a klasszikus súrlókór eseteinek esetleges felderítetlenül maradása szempontjából elhanyagolható, és mivel a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 2.1.c) pontja szerinti kritérium a többi 6 évre teljesült, tekinthető úgy, hogy a kritérium az elmúlt hétéves időszakra teljesült. |
| --- | --- |

(13)

2015. november 19-én az EFSA a Bizottság kérésére két tudományos jelentést (7) (a továbbiakban: EFSA-jelentések) tett közzé. Az EFSA-jelentésekben az a következtetés szerepel, hogy – a diagnosztikai szűrőteszteknek az EFSA és a Közös Kutatóközpont Etalonanyag- és Mérésügyi Intézete (IRMM) által végzett múltbeli értékelései során tapasztalt vizsgálati érzékenységet alapul véve – Svédország az elmúlt hét év mindegyike esetében bizonyította a 999/2001/EK rendelet VIII. mellékletének A. fejezete A. szakaszának 2.1.c) pontjának való megfelelést; Finnország szintén bizonyította ugyanezt az elmúlt hét év mindegyikére vonatkozóan, kivéve a 2010-es évet, mely során a klasszikus súrlókór esetében a 0,1 %-ot meghaladó prevalencia kimutatásának megbízhatósága 94,73 % volt. Mivel a 94,73 %-os és a 95 %-os megbízhatósági szint közötti különbség a klasszikus súrlókór eseteinek esetleges felderítetlenül maradása szempontjából elhanyagolható, és mivel a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 2.1.c) pontja szerinti kritérium a többi 6 évre teljesült, tekinthető úgy, hogy a kritérium az elmúlt hétéves időszakra teljesült.

| (14) | Az EFSA-jelentések azt a következtetést is levonják, hogy – a diagnosztikai szűrőteszteknek az EFSA és az IRMM által végzett múltbeli értékelései során tapasztalt vizsgálati érzékenységet alapul véve – Svédországnak és Finnországnak a klasszikus súrlókór jövőbeli felügyeletét érintő szándékai feltehetően megfelelnek a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakasza 2.2. pontjának. |
| --- | --- |

(14)

Az EFSA-jelentések azt a következtetést is levonják, hogy – a diagnosztikai szűrőteszteknek az EFSA és az IRMM által végzett múltbeli értékelései során tapasztalt vizsgálati érzékenységet alapul véve – Svédországnak és Finnországnak a klasszikus súrlókór jövőbeli felügyeletét érintő szándékai feltehetően megfelelnek a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakasza 2.2. pontjának.

| (15) | Figyelembe véve az EFSA-jelentéseket és azokat a kedvező eredményeket, amelyeket a Bizottság a szóban forgó kérelmeknek a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 2.1. pontjában foglalt egyéb kritériumok alapján végzett értékelése során kapott, Finnországot és Svédországot fel kell venni a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamok sorába. |
| --- | --- |

(15)

Figyelembe véve az EFSA-jelentéseket és azokat a kedvező eredményeket, amelyeket a Bizottság a szóban forgó kérelmeknek a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 2.1. pontjában foglalt egyéb kritériumok alapján végzett értékelése során kapott, Finnországot és Svédországot fel kell venni a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamok sorába.

| (16) | A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 3.2. pontja tartalmazza azon tagállamok felsorolását, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési programmal rendelkeznek. Mivel Finnországot és Svédországot ezentúl az említett szakasz 2.3. pontjában kell szerepeltetni, mint a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamot, a két országot törölni kell az ugyanazon szakasz 3.2. pontjában található, a klasszikus súrlókórra vonatkozó, jóváhagyott nemzeti védekezési programokkal rendelkező tagállamok jegyzékéből, mivel a szóban forgó státussal járó garancia meghaladja a jóváhagyott nemzeti védekezési program által biztosított garanciákat. |
| --- | --- |

(16)

A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 3.2. pontja tartalmazza azon tagállamok felsorolását, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési programmal rendelkeznek. Mivel Finnországot és Svédországot ezentúl az említett szakasz 2.3. pontjában kell szerepeltetni, mint a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamot, a két országot törölni kell az ugyanazon szakasz 3.2. pontjában található, a klasszikus súrlókórra vonatkozó, jóváhagyott nemzeti védekezési programokkal rendelkező tagállamok jegyzékéből, mivel a szóban forgó státussal járó garancia meghaladja a jóváhagyott nemzeti védekezési program által biztosított garanciákat.

| (17) | A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 1.2. és 1.3. pontja meghatározza a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságként való elismerés feltételeit. Az említett szakasz 4. pontja előírja a súrlókórral összefüggő azon feltételeket, amelyeket a juh- és kecskeféléknek, valamint azok spermáinak és embrióinak Unión belüli kereskedelme során teljesíteni kell. |
| --- | --- |

(17)

A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 1.2. és 1.3. pontja meghatározza a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságként való elismerés feltételeit. Az említett szakasz 4. pontja előírja a súrlókórral összefüggő azon feltételeket, amelyeket a juh- és kecskeféléknek, valamint azok spermáinak és embrióinak Unión belüli kereskedelme során teljesíteni kell.

| (18) | Ezenfelül a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének i. pontja a gazdaságokat úgy határozza meg, mint olyan hely, ahol az említett rendelet hatálya alá eső állatokat tartják, tenyésztik, kezelik vagy bemutatják a nyilvánosságnak. A spermagyűjtő központok – csakúgy, mint az állatkertek – ezért gazdaságnak tekintendők, és azokra a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszában meghatározott feltételeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(18)

Ezenfelül a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének i. pontja a gazdaságokat úgy határozza meg, mint olyan hely, ahol az említett rendelet hatálya alá eső állatokat tartják, tenyésztik, kezelik vagy bemutatják a nyilvánosságnak. A spermagyűjtő központok – csakúgy, mint az állatkertek – ezért gazdaságnak tekintendők, és azokra a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszában meghatározott feltételeket kell alkalmazni.

| (19) | Mivel korlátozott annak a kockázata, hogy a 92/65/EGK tanácsi irányelv (8) D. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelően jóváhagyott és felügyelt spermagyűjtő központokban tartott hímivarú juh- és kecskefélék terjesztenék a súrlókórt, helyénvaló a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezetének A. szakaszában speciális feltételeket felállítani a spermagyűjtő központokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

Mivel korlátozott annak a kockázata, hogy a 92/65/EGK tanácsi irányelv (8) D. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelően jóváhagyott és felügyelt spermagyűjtő központokban tartott hímivarú juh- és kecskefélék terjesztenék a súrlókórt, helyénvaló a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezetének A. szakaszában speciális feltételeket felállítani a spermagyűjtő központokra vonatkozóan.

| (20) | Ezeknek a speciális feltételeknek biztosítaniuk kell, hogy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható, illetve ellenőrzött kockázatot képviselő gazdaságok fogadhassanak spermagyűjtő központból érkező juh- és kecskeféléket, amennyiben az említett spermagyűjtő központról elmondható, hogy i) a 92/65/EGK irányelv D. mellékletének megfelelően jóváhagyták és felügyelik; ii) az utóbbi hét, illetve három évben nem fordult elő benne klasszikus súrlókór; iii) az utóbbi hét, illetve három évben kizárólag az alábbi juh- és kecskeféléket fogadta: olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, ahol a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosítják és nyilvántartást vezetnek róluk, ahol nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskefélék gazdaságba történő szállításáról és gazdaságból való elszállításáról, ahol hét, illetve három évre visszamenőleg nem észlelték klasszikus súrlókór előfordulását, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeres ellenőrzésnek vetett alá; iv) a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a különböző súrlókórstátusú gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék egyazon spermagyűjtő központon belül nem érintkeznek egymással. A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 1.2.c) és 1.3.c) pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

Ezeknek a speciális feltételeknek biztosítaniuk kell, hogy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható, illetve ellenőrzött kockázatot képviselő gazdaságok fogadhassanak spermagyűjtő központból érkező juh- és kecskeféléket, amennyiben az említett spermagyűjtő központról elmondható, hogy i) a 92/65/EGK irányelv D. mellékletének megfelelően jóváhagyták és felügyelik; ii) az utóbbi hét, illetve három évben nem fordult elő benne klasszikus súrlókór; iii) az utóbbi hét, illetve három évben kizárólag az alábbi juh- és kecskeféléket fogadta: olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, ahol a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosítják és nyilvántartást vezetnek róluk, ahol nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskefélék gazdaságba történő szállításáról és gazdaságból való elszállításáról, ahol hét, illetve három évre visszamenőleg nem észlelték klasszikus súrlókór előfordulását, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeres ellenőrzésnek vetett alá; iv) a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a különböző súrlókórstátusú gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék egyazon spermagyűjtő központon belül nem érintkeznek egymással. A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 1.2.c) és 1.3.c) pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (21) | Ezenfelül a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.2. pontjában a sperma és az embriók Unión belüli kereskedelmére a súrlókór tekintetében előírt feltételeket a fenti preambulumbekezdésben említett spermagyűjtő központokra vonatkozó speciális feltételek figyelembevétele érdekében módosítani kell. Az említett speciális feltételekre való hivatkozásokat továbbá a 999/2001/EK rendelet IX. mellékletének H. fejezetében meghatározott, a juh- és kecskefélék spermájának és embrióinak behozatalára vonatkozó feltételek között is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(21)

Ezenfelül a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.2. pontjában a sperma és az embriók Unión belüli kereskedelmére a súrlókór tekintetében előírt feltételeket a fenti preambulumbekezdésben említett spermagyűjtő központokra vonatkozó speciális feltételek figyelembevétele érdekében módosítani kell. Az említett speciális feltételekre való hivatkozásokat továbbá a 999/2001/EK rendelet IX. mellékletének H. fejezetében meghatározott, a juh- és kecskefélék spermájának és embrióinak behozatalára vonatkozó feltételek között is fel kell tüntetni.

| (22) | A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontjában meghatározott, a juh- és kecskefélék Unión belüli kereskedelmére vonatkozó feltételek célja megakadályozni a klasszikus súrlókór terjedését a gazdaságokban tartott tenyésztett állatok körében. Mivel a juh- és kecskefélék kizárólag állatkertek közötti szállítása nincs hatással az Unióban tartott tenyésztett juh- és kecskefélék súrlókórstátusára, az említett speciális feltételek nem alkalmazandók, ha a juh- és kecskeféléket a 92/65/EGK tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt engedélyezett szervezet, intézmény vagy központ fogalma szerinti állatkertben tartják és kizárólag ilyen állatkertek között szállítják. Ezeket az állatokat ezért mentesíteni kell a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontjában foglalt feltételek alól. |
| --- | --- |

(22)

A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontjában meghatározott, a juh- és kecskefélék Unión belüli kereskedelmére vonatkozó feltételek célja megakadályozni a klasszikus súrlókór terjedését a gazdaságokban tartott tenyésztett állatok körében. Mivel a juh- és kecskefélék kizárólag állatkertek közötti szállítása nincs hatással az Unióban tartott tenyésztett juh- és kecskefélék súrlókórstátusára, az említett speciális feltételek nem alkalmazandók, ha a juh- és kecskeféléket a 92/65/EGK tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt engedélyezett szervezet, intézmény vagy központ fogalma szerinti állatkertben tartják és kizárólag ilyen állatkertek között szállítják. Ezeket az állatokat ezért mentesíteni kell a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontjában foglalt feltételek alól.

| (23) | A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontjában meghatározott, a súrlókór tekintetében az élő juh- és kecskefélék Unión belüli kereskedelmére vonatkozó követelményeket nehéz teljesíteni bizonyos ritka fajták Unión belüli kereskedelme során. A beltenyésztés elkerülése és a genetikai sokféleség megőrzése érdekében a ritka fajták állományait illetően az ilyen állatok tagállamok közötti rendszeres cseréje szükséges. Ezért speciális feltételeket kell meghatározni a juh- és kecskefélék ritka fajtáinak Unión belüli kereskedelme tekintetében. Ezeknek a speciális feltételeknek biztosítaniuk kell a juh- és kecskefélék ritka fajtáiba tartozó azon egyedek Unión belüli kereskedelmét, amelyek nem felelnek meg a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontja szerinti követelményeknek. |
| --- | --- |

(23)

A 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontjában meghatározott, a súrlókór tekintetében az élő juh- és kecskefélék Unión belüli kereskedelmére vonatkozó követelményeket nehéz teljesíteni bizonyos ritka fajták Unión belüli kereskedelme során. A beltenyésztés elkerülése és a genetikai sokféleség megőrzése érdekében a ritka fajták állományait illetően az ilyen állatok tagállamok közötti rendszeres cseréje szükséges. Ezért speciális feltételeket kell meghatározni a juh- és kecskefélék ritka fajtáinak Unión belüli kereskedelme tekintetében. Ezeknek a speciális feltételeknek biztosítaniuk kell a juh- és kecskefélék ritka fajtáiba tartozó azon egyedek Unión belüli kereskedelmét, amelyek nem felelnek meg a 999/2001/EK rendelet VIII. melléklete A. fejezete A. szakaszának 4.1. pontja szerinti követelményeknek.

| (24) | A „ritka fajta” kifejezést az uniós jogszabályok nem határozzák meg konkrétan. Ugyanakkor a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (9) 7. cikkének (2) és (3) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyeknek a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajták tartására vonatkozó, éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedés keretében tett kötelezettségvállalások esetében teljesülniük kell. Az említett feltételek értelmében a fajtáról vezetett törzskönyv vagy tenyésztési főkönyv vezetését és naprakészen tartását megfelelően elismert szakmai szervnek kell biztosítania. A 89/361/EGK tanácsi irányelvnek (10) megfelelően az ilyen szakmai szerv egy, az alapítási helye szerinti tagállam által hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve a szóban forgó tagállam egy hivatalos ügynöksége. |
| --- | --- |

(24)

A „ritka fajta” kifejezést az uniós jogszabályok nem határozzák meg konkrétan. Ugyanakkor a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (9) 7. cikkének (2) és (3) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyeknek a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajták tartására vonatkozó, éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedés keretében tett kötelezettségvállalások esetében teljesülniük kell. Az említett feltételek értelmében a fajtáról vezetett törzskönyv vagy tenyésztési főkönyv vezetését és naprakészen tartását megfelelően elismert szakmai szervnek kell biztosítania. A 89/361/EGK tanácsi irányelvnek (10) megfelelően az ilyen szakmai szerv egy, az alapítási helye szerinti tagállam által hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve a szóban forgó tagállam egy hivatalos ügynöksége.

| (25) | Ezért a 999/2001/EK rendelet alkalmazásában a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtákat olyan juh- és kecskefajtákként kell meghatározni, amelyek teljesítik a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételeket, és amelyek a 89/361/EGK irányelvnek megfelelően engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve a szóban forgó tagállam egy hivatalos ügynöksége által végrehajtott védelmi program tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(25)

Ezért a 999/2001/EK rendelet alkalmazásában a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtákat olyan juh- és kecskefajtákként kell meghatározni, amelyek teljesítik a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételeket, és amelyek a 89/361/EGK irányelvnek megfelelően engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve a szóban forgó tagállam egy hivatalos ügynöksége által végrehajtott védelmi program tárgyát képezik.

| (26) | A 999/2001/EK rendelet IX. melléklete C. fejezetének B. szakaszát módosítani kell oly módon, hogy a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő harmadik országokból az Unióba való behozatala akkor is engedélyezett legyen, ha ezek a termékek olyan nyersanyagokból származnak, amelyek – részben vagy egészben – ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országokból érkeznek, feltéve, hogy a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat az ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országokból származó említett nyersanyagokból eltávolították. |
| --- | --- |

(26)

A 999/2001/EK rendelet IX. melléklete C. fejezetének B. szakaszát módosítani kell oly módon, hogy a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő harmadik országokból az Unióba való behozatala akkor is engedélyezett legyen, ha ezek a termékek olyan nyersanyagokból származnak, amelyek – részben vagy egészben – ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országokból érkeznek, feltéve, hogy a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat az ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országokból származó említett nyersanyagokból eltávolították.

| (27) | A 999/2001/EK rendelet II., III., V., VII., VIII. és IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(27)

A 999/2001/EK rendelet II., III., V., VII., VIII. és IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (28) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(28)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet II., III., V., VII., VIII. és IX. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 999/2001/EK rendelet IX. mellékletének az e rendelet mellékletében található 6. pont általi módosításai 2017. július 1-jétől alkalmazandók.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

1

(2)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_bse.htm

2

(3)  A Tanács 1964. június 26-i 64/433/EGK tanácsi irányelve a friss hús termelésére és forgalmazására vonatkozó egészségügyi feltételekről (HL 121., 1964.7.29., 2012. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 368., 2006.12.23., 15. o.).

5

(6)  A Bizottság 2015. július 15-i (EU) 2015/1162 rendelete az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról (HL L 188., 2015.7.16., 3. o.).

6

(7)  A Svédország által a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő országként való elismerés iránt benyújtott kérelem értékelése (Evaluation of the application of Sweden to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie) (EFSA Journal 2015;13(11):4292) és A Finnország által a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő országként való elismerés iránt benyújtott kérelem értékelése (Evaluation of the application of Finland to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie) (EFSA Journal 2015;13(11):4293).

7

(Evaluation of the application of Sweden to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie)

(Evaluation of the application of Finland to be recognised as having a negligible risk of classical scrapie)

(8)  A Tanács 1992. július 13-i 92/65/EGK irányelve a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.).

8

(9)  A Bizottság 2014. március 11-i 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről (HL L 227., 2014.7.31., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 1989. május 30-i 89/361/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről (HL L 153., 1989.6.6., 30. o.).

10

---

MELLÉKLET

A 999/2001/EK rendelet II., III., V., VII., VIII. és IX. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet A. fejezetének első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A tagállamok, harmadik országok vagy azok régiói (a továbbiakban: országok vagy régiók) BSE-státusát az a)–e) pontban meghatározott kritériumok szerint kell megállapítani. E melléklet alkalmazásában a BSE fogalmából ki kell zárni az atípusos BSE-t, ez utóbbi ugyanis vélhetően nagyon kis arányban minden szarvasmarha-állományban spontán előfordulhat.” |
| --- | --- |

1.

A II. melléklet A. fejezetének első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok, harmadik országok vagy azok régiói (a továbbiakban: országok vagy régiók) BSE-státusát az a)–e) pontban meghatározott kritériumok szerint kell megállapítani. E melléklet alkalmazásában a BSE fogalmából ki kell zárni az atípusos BSE-t, ez utóbbi ugyanis vélhetően nagyon kis arányban minden szarvasmarha-állományban spontán előfordulhat.”

| 2. | A III. melléklet A. fejezete a következőképpen módosul:






  a) | Az I. rész 6. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   A tesztelést követő intézkedések









  6.1. | Ha valamely, emberi fogyasztás céljából levágott állatot kiválasztanak BSE-vizsgálatra, a 854/2004/EK rendelet I. melléklete I. szakaszának III. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölést addig nem lehet a vágott állati testen elvégezni, amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A III. melléklet A. fejezete a következőképpen módosul:

a)

Az I. rész 6. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„6.   A tesztelést követő intézkedések

6.1.

| 6.2. | A tagállamok eltérhetnek a 6.1. pontban szereplő rendelkezéstől, ha a vágóhídon alkalmazott hatósági rendszer biztosítja, hogy az említett állat-egészségügyi jelöléssel ellátott vizsgált állat egyetlen része sem hagyja el a vágóhidat, amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul, a BSE-vizsgálatnak alávetett állat testének valamennyi részét – a bőrt is beleértve – hatósági ellenőrzés alatt kell tartani, kivéve, ha azokat az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke a) vagy b) bekezdésének megfelelően ártalmatlanítják, vagy zsírját a 142/2011/EU rendeletnek megfelelően dolgozzák fel és az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke e) pontjának megfelelően használják fel, vagy ez utóbbi rendelet 36. cikkében említett, állati melléktermékekből származó termékek előállításához használják fel. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Azon állat testének valamennyi részét – a bőrt is beleértve –, amelynél a gyorsteszt eredménye pozitív vagy nem egyértelmű, az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke a) vagy b) pontjának megfelelően ártalmatlanítani kell, kivéve az e melléklet III. részének B. fejezetében előírt nyilvántartásokkal összefüggésben visszatartandó anyagot és az ilyen testből nyert zsírokat, feltéve, hogy ezeket a zsírokat a 142/2011/EU rendeletnek megfelelően dolgozzák fel és az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke e) pontjának megfelelően – vagy az ugyanazon rendelet 36. cikkében említett, állati melléktermékekből származó termékek előállításához – használják fel. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ha az emberi fogyasztás céljából levágott állaton végzett gyorsteszt eredménye pozitív vagy nem egyértelmű, akkor a 6.4. pontnak megfelelően legalább a pozitívnak bizonyult vagy nem egyértelmű eredményű vágott testet a vágási sorban közvetlenül megelőző vágott testet és a pozitívnak bizonyult vagy nem egyértelmű eredményű vágott testet közvetlenül követő két vágott testet meg kell semmisíteni.
  Az e pont első bekezdésétől eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy az említett vágott testeket csak abban az esetben kell megsemmisíteni, amennyiben a gyorsteszt pozitív vagy nem egyértelmű eredményét a X. melléklet C. fejezete 3.1. pontjának b) alpontjában említett megerősítő vizsgálatok is alátámasztják. |
| --- | --- |

6.5.

Az e pont első bekezdésétől eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy az említett vágott testeket csak abban az esetben kell megsemmisíteni, amennyiben a gyorsteszt pozitív vagy nem egyértelmű eredményét a X. melléklet C. fejezete 3.1. pontjának b) alpontjában említett megerősítő vizsgálatok is alátámasztják.

| 6.6. | A tagállamok eltérhetnek a 6.5. pont rendelkezéseitől, ha a vágóhíd a vágott testek egymás közötti szennyeződésének megakadályozására szolgáló rendszert alkalmaz.” |
| --- | --- |

6.6.

| b) | A II. részben a 7.3. és a 7.4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7.3. | Amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul, a vizsgálatnak alávetett állat testének valamennyi részét – a bőrt is beleértve – hatósági ellenőrzés alatt kell tartani, kivéve, ha azokat az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke a) vagy b) bekezdésének megfelelően ártalmatlanítják, vagy zsírját a 142/2011/EU rendeletnek megfelelően dolgozzák fel és az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke e) pontjának megfelelően – vagy az ugyanazon rendelet 36. cikkében említett, állati melléktermékekből származó termékek előállításához – használják fel. |
| --- | --- | --- |

b)

A II. részben a 7.3. és a 7.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.3.

| 7.4. | Azon állat testének valamennyi részét – a bőrt is beleértve –, amelynél a gyorsteszt eredménye pozitív lett, az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke a) vagy b) pontjának megfelelően közvetlenül ártalmatlanítani kell, kivéve az e melléklet III. részének B. fejezetében előírt nyilvántartásokkal összefüggésben visszatartandó anyagot és az ilyen testből nyert kiolvasztott zsírokat, feltéve, hogy ezeket a zsírokat a 142/2011/EU rendeletnek megfelelően dolgozzák fel és az 1069/2009/EK rendelet 12. cikke e) pontjának megfelelően – vagy az ugyanazon rendelet 36. cikkében említett, állati melléktermékekből származó termékek előállításához – használják fel.” |
| --- | --- |

7.4.

| 3. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 3. és 4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   Jelölés és megsemmisítés

  A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat eltávolításukat követően azonnal színezőanyaggal kell megfesteni vagy adott esetben más módon megjelölni, és az 1069/2009/EK rendeletben és különösen annak 12. cikkében megállapított rendelkezéseknek megfelelően ártalmatlanítani kell.
  4.   A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítása









  4.1. | A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag a következő helyeken távolítandó el:






  a) | vágóhidak vagy adott esetben más vágási helyek; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 3. és 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Jelölés és megsemmisítés

A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat eltávolításukat követően azonnal színezőanyaggal kell megfesteni vagy adott esetben más módon megjelölni, és az 1069/2009/EK rendeletben és különösen annak 12. cikkében megállapított rendelkezéseknek megfelelően ártalmatlanítani kell.

4.   A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítása

4.1.

a)

vágóhidak vagy adott esetben más vágási helyek;

| b) | szarvasmarhafélék gerincoszlopa esetében darabolóüzemek; |
| --- | --- |

b)

szarvasmarhafélék gerincoszlopa esetében darabolóüzemek;

| c) | adott esetben az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének h) pontjában említett engedélyezett létesítmények vagy üzemek. |
| --- | --- |

c)

adott esetben az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének h) pontjában említett engedélyezett létesítmények vagy üzemek.

| 4.2. | A 4.1. ponttól eltérve a 8. cikk (2) bekezdésében említett, a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítása tekintetében használt alternatív vizsgálat alkalmazása engedélyezhető az e rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően, amennyiben az említett alternatív vizsgálat szerepel a X. mellékletben, és teljesülnek a következő feltételek:






  a) | az alternatív vizsgálatot a vágóhidakon valamennyi olyan állaton el kell végezni, amelyekből el kell távolítani a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot; |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

az alternatív vizsgálatot a vágóhidakon valamennyi olyan állaton el kell végezni, amelyekből el kell távolítani a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot;

| b) | semmilyen, emberi fogyasztásra vagy állatok takarmányozására szánt, szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélékből előállított termék nem hagyhatja el a vágóhidat azelőtt, hogy az illetékes hatóság meg ne kapta és el ne fogadta volna az alternatív vizsgálatok eredményét valamennyi potenciálisan fertőzött levágott állatot illetően, ha valamelyikükben BSE-t állapítottak meg; |
| --- | --- |

b)

semmilyen, emberi fogyasztásra vagy állatok takarmányozására szánt, szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélékből előállított termék nem hagyhatja el a vágóhidat azelőtt, hogy az illetékes hatóság meg ne kapta és el ne fogadta volna az alternatív vizsgálatok eredményét valamennyi potenciálisan fertőzött levágott állatot illetően, ha valamelyikükben BSE-t állapítottak meg;

| c) | ha egy alternatív vizsgálat pozitív eredményt mutat, a 3. pontnak megfelelően a vágóhídon esetlegesen beszennyeződött szarvasmarha-, juh- vagy kecskeféléből származó minden anyagot megsemmisítenek, hacsak a test valamennyi részét – a bőrt is beleértve – be nem tudják azonosítani, és nem tudják elkülönítve tárolni. |
| --- | --- |

c)

ha egy alternatív vizsgálat pozitív eredményt mutat, a 3. pontnak megfelelően a vágóhídon esetlegesen beszennyeződött szarvasmarha-, juh- vagy kecskeféléből származó minden anyagot megsemmisítenek, hacsak a test valamennyi részét – a bőrt is beleértve – be nem tudják azonosítani, és nem tudják elkülönítve tárolni.

| 4.3. | A 4.1. ponttól eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy engedélyezik:






  a) | a juh- és kecskefélék gerincvelejének a kifejezetten e célra engedélyezett darabolóüzemben történő eltávolítását; |
| --- | --- | --- |

4.3.

a)

a juh- és kecskefélék gerincvelejének a kifejezetten e célra engedélyezett darabolóüzemben történő eltávolítását;

| b) | a szarvasmarhafélék gerincoszlopának a kifejezetten e célra engedélyezett, ellenőrzött és nyilvántartott hentesüzletben történő eltávolítását a vágott testekből vagy azok részeiből; |
| --- | --- |

b)

a szarvasmarhafélék gerincoszlopának a kifejezetten e célra engedélyezett, ellenőrzött és nyilvántartott hentesüzletben történő eltávolítását a vágott testekből vagy azok részeiből;

| c) | a szarvasmarhafélék fejhúsának a kifejezetten e célra engedélyezett darabolóüzemben történő lefejtését a 9. pontban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a szarvasmarhafélék fejhúsának a kifejezetten e célra engedélyezett darabolóüzemben történő lefejtését a 9. pontban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően.

| 4.4. | A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítására vonatkozó, e fejezetben meghatározott szabályok a biodiverzitás előmozdítása érdekében nem vonatkoznak az 1069/2009/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően, állatkerti állatok etetésére felhasznált, 1. kategóriába tartozó anyagokra, sem az említett rendelet 18. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően, természetes környezetükben élő veszélyeztetett vagy védett dögevő madárfajok és egyéb fajok etetésére felhasznált, 1. kategóriába tartozó anyagokra.” |
| --- | --- |

4.4.

| b) | A 6. és 7. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   A szövetek roncsolásával kapcsolatos intézkedések

  A 8. cikk (3) bekezdésében foglalt tilalmat – miszerint az ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő tagállamokban vagy azok régióiban a kábítás után a központi idegrendszer szövetei nem roncsolhatók megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy koponyaüregbe befecskendezett gázzal olyan szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék esetében, amelyek húsát emberi vagy állati fogyasztásra szánják – alkalmazni kell az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokban is.
  7.   A szarvasmarhafélék nyelvének leválasztása

  Az emberi fogyasztásra vagy állatok takarmányozására szánt, bármilyen korú szarvasmarhafélék nyelvét a vágóhídon a nyelvcsont nyelvnyúlványára csőrszerűen ejtett keresztirányú vágással kell leválasztani, kivéve az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokból származó szarvasmarhafélék nyelve esetében.” |
| --- | --- |

b)

A 6. és 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„6.   A szövetek roncsolásával kapcsolatos intézkedések

A 8. cikk (3) bekezdésében foglalt tilalmat – miszerint az ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő tagállamokban vagy azok régióiban a kábítás után a központi idegrendszer szövetei nem roncsolhatók megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy koponyaüregbe befecskendezett gázzal olyan szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék esetében, amelyek húsát emberi vagy állati fogyasztásra szánják – alkalmazni kell az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokban is.

7.   A szarvasmarhafélék nyelvének leválasztása

Az emberi fogyasztásra vagy állatok takarmányozására szánt, bármilyen korú szarvasmarhafélék nyelvét a vágóhídon a nyelvcsont nyelvnyúlványára csőrszerűen ejtett keresztirányú vágással kell leválasztani, kivéve az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő tagállamokból származó szarvasmarhafélék nyelve esetében.”

| c) | A 11. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „11.   Ellenőrzések









  11.1. | A tagállamok gyakori hatósági ellenőrzést végeznek, hogy megvizsgálják az e mellékletben foglalt előírások helyes alkalmazását, és biztosítsák a szennyeződés elkerüléséhez szükséges intézkedések meghozatalát, különösen vágóhidakon, darabolóüzemekben vagy más olyan helyeken, ahol különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag eltávolítására kerül sor, mint például a hentesüzletekben vagy a 4.1. c) pontban említett létesítményekben. |
| --- | --- | --- |

c)

A 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„11.   Ellenőrzések

11.1.

| 11.2. | A tagállamok rendszert hoznak létre annak biztosítására és ellenőrzésére, hogy a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat e rendeletnek, valamint az 1069/2009/EK rendeletnek megfelelően kezelik és távolítják el. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Megfelelő ellenőrző rendszert kell alkalmazni a gerincoszlop eltávolítására az 1.a) pontban meghatározottak szerint. A rendszernek legalább a következő intézkedéseket kell magában foglalnia:






  a) | 2017. június 30-ig a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. cikke szerinti címkén jól látható kék csíkkal kell megjelölni, ha a gerincoszlopot nem szükséges eltávolítani,

  2017. július 1-jétől a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. cikke szerinti címkén jól látható piros csíkkal kell megjelölni, ha a gerincoszlopot el kell távolítani; |
| --- | --- | --- |

11.3.

a)

2017. június 30-ig a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. cikke szerinti címkén jól látható kék csíkkal kell megjelölni, ha a gerincoszlopot nem szükséges eltávolítani,

2017. július 1-jétől a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. cikke szerinti címkén jól látható piros csíkkal kell megjelölni, ha a gerincoszlopot el kell távolítani;

| b) | adott esetben a hússzállítmány kereskedelmi okmányán külön információként kell feltüntetni a szarvasmarhafélék olyan vágott testének vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt olyan részeinek számát, amelyekből el kell távolítani a gerincoszlopot. Adott esetben behozatal esetén az említett külön információt a 136/2004/EK bizottsági rendelet (*1) 2. cikkének (1) bekezdésében említett közös állat-egészségügyi beléptetési okmányban fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a hússzállítmány kereskedelmi okmányán külön információként kell feltüntetni a szarvasmarhafélék olyan vágott testének vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt olyan részeinek számát, amelyekből el kell távolítani a gerincoszlopot. Adott esetben behozatal esetén az említett külön információt a 136/2004/EK bizottsági rendelet (*1) 2. cikkének (1) bekezdésében említett közös állat-egészségügyi beléptetési okmányban fel kell tüntetni;

| c) | a hentesüzleteknek legalább egy évig meg kell őrizniük a b) pontban említett kereskedelmi dokumentumokat. |
| --- | --- |

c)

a hentesüzleteknek legalább egy évig meg kell őrizniük a b) pontban említett kereskedelmi dokumentumokat.

(*1)  A Bizottság 2004. január 22-i 136/2004/EK rendelete a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állat-egészségügyi határállomásokon való állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11. o.)”
  "

| 4. | A VII. melléklet B. fejezete 4.2., 4.3. és 4.4. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „4.2. | A gazdaságba kizárólag a következő juhfélék kerülhetnek:






  a) | az ARR/ARR genotípusú tenyészkosok közé tartozó hímivarú juhok, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A VII. melléklet B. fejezete 4.2., 4.3. és 4.4. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„4.2.

a)

az ARR/ARR genotípusú tenyészkosok közé tartozó hímivarú juhok,

| b) | a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli nőivarú juhok.
  Az a) és b) ponttól eltérve ugyanakkor a tagállam engedélyezheti a c) és d) pontban említett juhféléknek a gazdaságba való bevitelét, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:






  i. | a gazdaságban nevelt fajta a 807/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (*2) 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajta; |
| --- | --- | --- |

b)

a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli nőivarú juhok.

Az a) és b) ponttól eltérve ugyanakkor a tagállam engedélyezheti a c) és d) pontban említett juhféléknek a gazdaságba való bevitelét, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

i.

a gazdaságban nevelt fajta a 807/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (*2) 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajta;

| ii. | a gazdaságban nevelt fajta a 89/361/EGK tanácsi irányelv (*3) 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve egy hivatalos ügynökség által végrehajtott védelmi program tárgyát képezi; valamint |
| --- | --- |

ii.

a gazdaságban nevelt fajta a 89/361/EGK tanácsi irányelv (*3) 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve egy hivatalos ügynökség által végrehajtott védelmi program tárgyát képezi; valamint

| iii. | a gazdaságban nevelt fajtán belül alacsony az ARR allél gyakorisága; |
| --- | --- |

iii.

a gazdaságban nevelt fajtán belül alacsony az ARR allél gyakorisága;

| c) | a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli hímivarú juhok; |
| --- | --- |

c)

a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli hímivarú juhok;

| d) | VRQ allél nélküli nőivarú juhok. |
| --- | --- |

d)

VRQ allél nélküli nőivarú juhok.

| 4.3. | A gazdaságban kizárólag a következő tenyészkosok, valamint magzati juhtermékek használhatók fel:






  a) | az ARR/ARR genotípusú tenyészkosok közé tartozó hímivarú juhok; |
| --- | --- | --- |

4.3.

a)

az ARR/ARR genotípusú tenyészkosok közé tartozó hímivarú juhok;

| b) | az ARR/ARR genotípusú kosoktól származó sperma; |
| --- | --- |

b)

az ARR/ARR genotípusú kosoktól származó sperma;

| c) | a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli embriók.
  Az a), b) és c) ponttól eltérve ugyanakkor a tagállam engedélyezheti a d), e) és f) pontban említett tenyészkosoknak és magzati juhtermékeknek gazdaságban való felhasználását, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:






  i. | a gazdaságban nevelt fajta a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajta; |
| --- | --- | --- |

c)

a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli embriók.

Az a), b) és c) ponttól eltérve ugyanakkor a tagállam engedélyezheti a d), e) és f) pontban említett tenyészkosoknak és magzati juhtermékeknek gazdaságban való felhasználását, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

i.

a gazdaságban nevelt fajta a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajta;

| ii. | a gazdaságban nevelt fajta a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve egy hivatalos ügynökség által végrehajtott védelmi program tárgyát képezi; valamint |
| --- | --- |

ii.

a gazdaságban nevelt fajta a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve egy hivatalos ügynökség által végrehajtott védelmi program tárgyát képezi; valamint

| iii. | a gazdaságban nevelt fajtán belül alacsony az ARR allél gyakorisága; |
| --- | --- |

iii.

a gazdaságban nevelt fajtán belül alacsony az ARR allél gyakorisága;

| d) | a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli hímivarú juhok; |
| --- | --- |

d)

a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli hímivarú juhok;

| e) | a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli hímivarú juhok spermája; |
| --- | --- |

e)

a legalább egy ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli hímivarú juhok spermája;

| f) | a VRQ allél nélküli embriók. |
| --- | --- |

f)

a VRQ allél nélküli embriók.

| 4.4. | Az állatok gazdaságból történő elszállítása engedélyezett, amennyiben az megsemmisítés vagy közvetlenül, emberi fogyasztásra történő vágás céljából történik, vagy az alábbi feltételek telesülése esetén:






  a) | az ARR/ARR genotípusú kosok és anyajuhok bármely célból – ideértve a tenyésztést is – elszállíthatók a gazdaságból, feltéve, hogy más olyan gazdaságokba kerülnek, amelyekre a 2.2.2. c) vagy 2.2.2. d) pont szerinti intézkedések vonatkoznak; |
| --- | --- | --- |

4.4.

a)

az ARR/ARR genotípusú kosok és anyajuhok bármely célból – ideértve a tenyésztést is – elszállíthatók a gazdaságból, feltéve, hogy más olyan gazdaságokba kerülnek, amelyekre a 2.2.2. c) vagy 2.2.2. d) pont szerinti intézkedések vonatkoznak;

| b) | ha a tagállam úgy határoz, a bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hizlalás céljából – elszállíthatók valamely, az adott tagállam területén található másik gazdaságba a következő feltételek teljesülése esetén:






  i. | a célgazdaságban kizárólag vágás előtti hizlalás céljából tartott juh- vagy kecskefélék tartózkodhatnak; |
| --- | --- | --- |

b)

ha a tagállam úgy határoz, a bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hizlalás céljából – elszállíthatók valamely, az adott tagállam területén található másik gazdaságba a következő feltételek teljesülése esetén:

i.

a célgazdaságban kizárólag vágás előtti hizlalás céljából tartott juh- vagy kecskefélék tartózkodhatnak;

| ii. | a hizlalási időszak végén az abból a gazdaságból származó bárányokat és kecskegidákat, amelyre a 2.2.2.c) iii. alpontban vagy a 2.2.2.d) pontban említett felszámolási intézkedések vonatkoznak, közvetlenül az ugyanazon tagállam területén található vágóhídra kell szállítani, és legfeljebb tizenkét hónapos korban le kell vágni. |
| --- | --- |

ii.

a hizlalási időszak végén az abból a gazdaságból származó bárányokat és kecskegidákat, amelyre a 2.2.2.c) iii. alpontban vagy a 2.2.2.d) pontban említett felszámolási intézkedések vonatkoznak, közvetlenül az ugyanazon tagállam területén található vágóhídra kell szállítani, és legfeljebb tizenkét hónapos korban le kell vágni.

(*2)  A Bizottság 2014. március 11-i 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről (HL L 227., 2014.7.31., 1. o.)."

(*3)  A Tanács 1989. május 30-i 89/361/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről (HL L 153., 1989.6.6., 30. o.).”
  "

| 5. | A VIII. melléklet A. fejezetének A. szakasza a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságok:






  1.1. | Az Unión belüli kereskedelem céljából a tagállamoknak adott esetben hatósági programot kell létrehozniuk és felügyelniük a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságok elismerése érdekében. Az említett hatósági program alapján adott esetben jegyzékeket kell összeállítaniuk és vezetniük a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő, juh- és kecskeféléket tartó gazdaságokról. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

A VIII. melléklet A. fejezetének A. szakasza a következőképpen módosul:

a)

Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

1.1.

Az Unión belüli kereskedelem céljából a tagállamoknak adott esetben hatósági programot kell létrehozniuk és felügyelniük a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságok elismerése érdekében. Az említett hatósági program alapján adott esetben jegyzékeket kell összeállítaniuk és vezetniük a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő, juh- és kecskeféléket tartó gazdaságokról.

| 1.2. | A VII. melléklet C. fejezete 4. részének 1.a) pontjában meghatározott, I. szintű TSE-rezisztens státussal rendelkező, juhokat tartó azon gazdaság, amelyben legalább az előző hét évre visszamenőleg nem erősítették meg klasszikus súrlókor előfordulását, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el.
  A klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el a juhféléket, kecskeféléket vagy juh- és kecskeféléket tartó azon gazdaság is, amely legalább az előző hét évre visszamenőleg teljesíti a következő feltételeket:






  a) | a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosították, továbbá nyilvántartást vezetnek az állatoknak a születés helye szerinti gazdaságig való visszakövethetősége érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.2.

A VII. melléklet C. fejezete 4. részének 1.a) pontjában meghatározott, I. szintű TSE-rezisztens státussal rendelkező, juhokat tartó azon gazdaság, amelyben legalább az előző hét évre visszamenőleg nem erősítették meg klasszikus súrlókor előfordulását, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el.

A klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el a juhféléket, kecskeféléket vagy juh- és kecskeféléket tartó azon gazdaság is, amely legalább az előző hét évre visszamenőleg teljesíti a következő feltételeket:

a)

a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosították, továbbá nyilvántartást vezetnek az állatoknak a születés helye szerinti gazdaságig való visszakövethetősége érdekében;

| b) | nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskeféléknek a gazdaságba történő szállításáról és a gazdaságból való elszállításáról; |
| --- | --- |

b)

nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskeféléknek a gazdaságba történő szállításáról és a gazdaságból való elszállításáról;

| c) | csak a következő juh- és kecskefélék kerülnek be a gazdaságba:






  i. | a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságokból származó juh- és kecskefélék; |
| --- | --- | --- |

c)

csak a következő juh- és kecskefélék kerülnek be a gazdaságba:

i.

a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságokból származó juh- és kecskefélék;

| ii. | olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, amelyek az a)–i) pontban foglalt feltételeket legalább az előző hét évre visszamenőleg vagy legalább ugyanazon időpont óta teljesítik, mint az a gazdaság, amelybe az állatokat szállítani fogják; |
| --- | --- |

ii.

olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, amelyek az a)–i) pontban foglalt feltételeket legalább az előző hét évre visszamenőleg vagy legalább ugyanazon időpont óta teljesítik, mint az a gazdaság, amelybe az állatokat szállítani fogják;

| iii. | ARR/ARR prionfehérje-genotípusú juhfélék; |
| --- | --- |

iii.

ARR/ARR prionfehérje-genotípusú juhfélék;

| iv. | olyan juh- vagy kecskefélék, amelyek megfelelnek az i. vagy ii. pontban meghatározott feltételeknek, kivéve azon időszakot, amely során spermagyűjtő központban tartották őket, amennyiben az említett spermagyűjtő központ megfelel az alábbi feltételeknek:






  — | a spermagyűjtő központot a 92/65/EGK tanácsi irányelv (*4) D. melléklete I. fejezete I. szakaszának megfelelően engedélyezték és az említett melléklet I. fejezete II. szakaszának megfelelően felügyelik; |
| --- | --- | --- |

iv.

olyan juh- vagy kecskefélék, amelyek megfelelnek az i. vagy ii. pontban meghatározott feltételeknek, kivéve azon időszakot, amely során spermagyűjtő központban tartották őket, amennyiben az említett spermagyűjtő központ megfelel az alábbi feltételeknek:

—

a spermagyűjtő központot a 92/65/EGK tanácsi irányelv (*4) D. melléklete I. fejezete I. szakaszának megfelelően engedélyezték és az említett melléklet I. fejezete II. szakaszának megfelelően felügyelik;

| — | az előző hét év során a spermagyűjtő központba csak olyan gazdaságokból hoztak be juh- és kecskeféléket, amelyek az említett időszak során teljesítették az a), b) és e) pontokban meghatározott feltételeket, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeresen ellenőriz; |
| --- | --- |

—

az előző hét év során a spermagyűjtő központba csak olyan gazdaságokból hoztak be juh- és kecskeféléket, amelyek az említett időszak során teljesítették az a), b) és e) pontokban meghatározott feltételeket, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeresen ellenőriz;

| — | a spermagyűjtő központban az előző hét év során nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; |
| --- | --- |

—

a spermagyűjtő központban az előző hét év során nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását;

| — | a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a központban tartott, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázati státussal bíró gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve olyan juh- és kecskefélékkel, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságokból érkeznek; |
| --- | --- |

—

a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a központban tartott, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázati státussal bíró gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve olyan juh- és kecskefélékkel, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságokból érkeznek;

| d) | a gazdaságot rendszeresen ellenőrzi az a)–i) pontban meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása érdekében hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által e célra felhatalmazott állatorvos; az ellenőrzéseket 2014. január 1-jétől legalább évente egy alkalommal el kell végezni; |
| --- | --- |

d)

a gazdaságot rendszeresen ellenőrzi az a)–i) pontban meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása érdekében hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által e célra felhatalmazott állatorvos; az ellenőrzéseket 2014. január 1-jétől legalább évente egy alkalommal el kell végezni;

| e) | a gazdaságban nem erősítették meg klasszikus súrlókór esetének előfordulását; |
| --- | --- |

e)

a gazdaságban nem erősítették meg klasszikus súrlókór esetének előfordulását;

| f) | 2013. december 31-ig minden, a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgáltak a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

  2014. január 1-jétől minden 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgálják a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.
  Az f) pont első és második bekezdésében foglalt feltételektől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy valamennyi 18 hónaposnál idősebb, kereskedelmi értékkel nem rendelkező, termékeny élettartamuk végén leselejtezett – nem pedig emberi fogyasztás céljára levágott – juh- és kecskefélét hatósági állatorvos vizsgál meg, és minden olyan állatot, amely sorvadásos tüneteket vagy idegrendszeri tüneteket mutat, laboratóriumban vizsgálnak meg a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. |
| --- | --- |

f)

2013. december 31-ig minden, a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgáltak a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

2014. január 1-jétől minden 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgálják a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

Az f) pont első és második bekezdésében foglalt feltételektől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy valamennyi 18 hónaposnál idősebb, kereskedelmi értékkel nem rendelkező, termékeny élettartamuk végén leselejtezett – nem pedig emberi fogyasztás céljára levágott – juh- és kecskefélét hatósági állatorvos vizsgál meg, és minden olyan állatot, amely sorvadásos tüneteket vagy idegrendszeri tüneteket mutat, laboratóriumban vizsgálnak meg a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

Az a)–f) pontokban meghatározott feltételek mellett 2014. január 1-jétől a következő feltételeknek is teljesülniük kell:

| g) | csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó petesejtek és embriók kerülnek be a gazdaságba:






  i. | olyan donorállatoktól származó petesejtek és embriók, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:






  — | az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó petesejtek és embriók kerülnek be a gazdaságba:

i.

olyan donorállatoktól származó petesejtek és embriók, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:

—

az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében;

| — | az állatokat születésük óta olyan gazdaságban tartották, ahol tartózkodásuk alatt nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; |
| --- | --- |

—

az állatokat születésük óta olyan gazdaságban tartották, ahol tartózkodásuk alatt nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását;

| — | a petesejt- és embriógyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; |
| --- | --- |

—

a petesejt- és embriógyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit;

| ii. | a legalább egy ARR allélt hordozó juhfélék petesejtjei és embriói. |
| --- | --- |

ii.

a legalább egy ARR allélt hordozó juhfélék petesejtjei és embriói.

| h) | csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó sperma kerül be a gazdaságba:






  i. | olyan donorállatoktól származó sperma, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:






  — | az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó sperma kerül be a gazdaságba:

i.

olyan donorállatoktól származó sperma, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:

—

az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében;

| — | a spermagyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; |
| --- | --- |

—

a spermagyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit;

| ii. | ARR/ARR prionfehérje-genotípusú kostól származó sperma; |
| --- | --- |

ii.

ARR/ARR prionfehérje-genotípusú kostól származó sperma;

| i) | a gazdaságban tartott juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságból származó juh- és kecskefélékkel, ideértve a közös legeltetést is. |
| --- | --- |

i)

a gazdaságban tartott juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságból származó juh- és kecskefélékkel, ideértve a közös legeltetést is.

| 1.3. | A klasszikus súrlókór tekintetében ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el a juhféléket, kecskeféléket vagy juh- és kecskeféléket tartó azon gazdaság, amely legalább az előző három évre visszamenőleg teljesíti a következő feltételeket:






  a) | a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosították, továbbá nyilvántartást vezetnek az állatoknak a születés helye szerinti gazdaságig való visszakövethetősége érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.3.

A klasszikus súrlókór tekintetében ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el a juhféléket, kecskeféléket vagy juh- és kecskeféléket tartó azon gazdaság, amely legalább az előző három évre visszamenőleg teljesíti a következő feltételeket:

a)

a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosították, továbbá nyilvántartást vezetnek az állatoknak a születés helye szerinti gazdaságig való visszakövethetősége érdekében;

| b) | nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskeféléknek a gazdaságba történő szállításáról és a gazdaságból való elszállításáról; |
| --- | --- |

b)

nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskeféléknek a gazdaságba történő szállításáról és a gazdaságból való elszállításáról;

| c) | csak a következő juh- és kecskefélék kerülnek be a gazdaságba:






  i. | a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságokból származó juh- és kecskefélék; |
| --- | --- | --- |

c)

csak a következő juh- és kecskefélék kerülnek be a gazdaságba:

i.

a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságokból származó juh- és kecskefélék;

| ii. | olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, amelyek az a)–i) pontban foglalt feltételeket legalább az előző három évre visszamenőleg vagy legalább ugyanazon időpont óta teljesítik, mint az a gazdaság, amelybe az állatokat szállítani fogják; |
| --- | --- |

ii.

olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, amelyek az a)–i) pontban foglalt feltételeket legalább az előző három évre visszamenőleg vagy legalább ugyanazon időpont óta teljesítik, mint az a gazdaság, amelybe az állatokat szállítani fogják;

| iii. | ARR/ARR prionfehérje-genotípusú juhfélék; |
| --- | --- |

iii.

ARR/ARR prionfehérje-genotípusú juhfélék;

| iv. | olyan juh- vagy kecskefélék, amelyek megfelelnek az i. vagy ii. pontban meghatározott feltételeknek, kivéve azon időszakot, amely során spermagyűjtő központban tartották őket, amennyiben az említett spermagyűjtő központ teljesíti az alábbi feltételeket:






  — | a spermagyűjtő központot a 92/65/EGK irányelv D. melléklete I. fejezete I. szakaszának megfelelően engedélyezték és az említett melléklet I. fejezete II. szakaszának megfelelően felügyelik; |
| --- | --- | --- |

iv.

olyan juh- vagy kecskefélék, amelyek megfelelnek az i. vagy ii. pontban meghatározott feltételeknek, kivéve azon időszakot, amely során spermagyűjtő központban tartották őket, amennyiben az említett spermagyűjtő központ teljesíti az alábbi feltételeket:

—

a spermagyűjtő központot a 92/65/EGK irányelv D. melléklete I. fejezete I. szakaszának megfelelően engedélyezték és az említett melléklet I. fejezete II. szakaszának megfelelően felügyelik;

| — | az előző három év során a spermagyűjtő központba csak olyan gazdaságokból hoztak be juh- és kecskeféléket, amelyek az említett időszak során teljesítették az a), b) és e) pontokban meghatározott feltételeket, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeresen ellenőriz; |
| --- | --- |

—

az előző három év során a spermagyűjtő központba csak olyan gazdaságokból hoztak be juh- és kecskeféléket, amelyek az említett időszak során teljesítették az a), b) és e) pontokban meghatározott feltételeket, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeresen ellenőriz;

| — | a spermagyűjtő központban az előző három év során nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; |
| --- | --- |

—

a spermagyűjtő központban az előző három év során nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását;

| — | a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a központban tartott, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázati státussal bíró gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve olyan juh- és kecskefélékkel, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságokból érkeznek; |
| --- | --- |

—

a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a központban tartott, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázati státussal bíró gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve olyan juh- és kecskefélékkel, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságokból érkeznek;

| d) | a gazdaságot rendszeresen ellenőrzi az a)–i) pontban meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása érdekében hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által e célra felhatalmazott állatorvos; az ellenőrzéseket 2014. január 1-jétől legalább évente egy alkalommal el kell végezni; |
| --- | --- |

d)

a gazdaságot rendszeresen ellenőrzi az a)–i) pontban meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása érdekében hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által e célra felhatalmazott állatorvos; az ellenőrzéseket 2014. január 1-jétől legalább évente egy alkalommal el kell végezni;

| e) | a gazdaságban nem erősítették meg klasszikus súrlókór esetének előfordulását; |
| --- | --- |

e)

a gazdaságban nem erősítették meg klasszikus súrlókór esetének előfordulását;

| f) | 2013. december 31-ig minden, a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgáltak a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

  2014. január 1-jétől minden 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgálják a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.
  Az f) pont első és második bekezdésében foglalt feltételektől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy valamennyi 18 hónaposnál idősebb, kereskedelmi értékkel nem rendelkező, termékeny élettartamuk végén leselejtezett – nem pedig emberi fogyasztás céljára levágott – juh- és kecskefélét hatósági állatorvos vizsgál meg, és minden olyan állatot, amely sorvadásos tüneteket vagy idegrendszeri tüneteket mutat, laboratóriumban vizsgálnak meg a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. |
| --- | --- |

f)

2013. december 31-ig minden, a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgáltak a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

2014. január 1-jétől minden 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgálják a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

Az f) pont első és második bekezdésében foglalt feltételektől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy valamennyi 18 hónaposnál idősebb, kereskedelmi értékkel nem rendelkező, termékeny élettartamuk végén leselejtezett – nem pedig emberi fogyasztás céljára levágott – juh- és kecskefélét hatósági állatorvos vizsgál meg, és minden olyan állatot, amely sorvadásos tüneteket vagy idegrendszeri tüneteket mutat, laboratóriumban vizsgálnak meg a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint.

Az a)–f) pontokban meghatározott feltételek mellett 2014. január 1-jétől a következő feltételeknek is teljesülniük kell:

| g) | csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó petesejtek és embriók kerülnek be a gazdaságba:






  i. | olyan donorállatoktól származó petesejtek és embriók, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:






  — | az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó petesejtek és embriók kerülnek be a gazdaságba:

i.

olyan donorállatoktól származó petesejtek és embriók, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:

—

az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében;

| — | az állatokat születésük óta olyan gazdaságban tartották, ahol tartózkodásuk alatt nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; |
| --- | --- |

—

az állatokat születésük óta olyan gazdaságban tartották, ahol tartózkodásuk alatt nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását;

| — | a petesejt- és embriógyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; |
| --- | --- |

—

a petesejt- és embriógyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit;

| ii. | a legalább egy ARR allélt hordozó juhfélék petesejtjei és embriói; |
| --- | --- |

ii.

a legalább egy ARR allélt hordozó juhfélék petesejtjei és embriói;

| h) | csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó sperma kerül be a gazdaságba:






  i. | olyan donorállatoktól származó sperma, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:






  — | az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó sperma kerül be a gazdaságba:

i.

olyan donorállatoktól származó sperma, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények:

—

az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében;

| — | a spermagyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; |
| --- | --- |

—

a spermagyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit;

| ii. | ARR/ARR prionfehérje-genotípusú kostól származó sperma; |
| --- | --- |

ii.

ARR/ARR prionfehérje-genotípusú kostól származó sperma;

| i) | a gazdaságban tartott juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságból származó juh- és kecskefélékkel, ideértve a közös legeltetést is. |
| --- | --- |

i)

a gazdaságban tartott juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságból származó juh- és kecskefélékkel, ideértve a közös legeltetést is.

| 1.4. | Ha megerősítik a klasszikus súrlókór előfordulását a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban vagy egy olyan gazdaságban, amely a VII. melléklet B. fejezetének 1. részében említett vizsgálat eredménye szerint epidemiológiai kapcsolatban áll egy, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdasággal, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságot azonnal törölni kell az e szakasz 1.1. pontjában említett jegyzékről.
  A tagállamnak haladéktalanul értesítenie kell azokat a tagállamokat, amelyekbe a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaság esetében az előző hét évben, illetve a klasszikus súrlókór tekintetében ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaság esetében az előző három évben a fertőzött gazdaságból származó juh- és kecskeféléket vagy az ott tartott juh- és kecskeféléktől származó spermát és embriót hoztak be. |
| --- | --- |

1.4.

Ha megerősítik a klasszikus súrlókór előfordulását a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban vagy egy olyan gazdaságban, amely a VII. melléklet B. fejezetének 1. részében említett vizsgálat eredménye szerint epidemiológiai kapcsolatban áll egy, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdasággal, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságot azonnal törölni kell az e szakasz 1.1. pontjában említett jegyzékről.

A tagállamnak haladéktalanul értesítenie kell azokat a tagállamokat, amelyekbe a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaság esetében az előző hét évben, illetve a klasszikus súrlókór tekintetében ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaság esetében az előző három évben a fertőzött gazdaságból származó juh- és kecskeféléket vagy az ott tartott juh- és kecskeféléktől származó spermát és embriót hoztak be.

(*4)  Az 1992. július 13-i 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.).”
  "

| b) | A 2.1.b) és a 2.1.c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a klasszikus súrlókórra utaló klinikai tüneteket mutató juh- és kecskeféléket legalább az előző hétéves időszakra visszamenőleg vizsgálták; |
| --- | --- | --- |

b)

A 2.1.b) és a 2.1.c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a klasszikus súrlókórra utaló klinikai tüneteket mutató juh- és kecskeféléket legalább az előző hétéves időszakra visszamenőleg vizsgálták;

| c) | legalább az előző hétéves időszak erejéig megfelelő számú, az emberi fogyasztás céljától eltérő céllal levágott vagy elhullott juh- és kecskefélék tekintetében reprezentatív, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét évente megvizsgáltak olyan módszerrel, amely az adott állományban a klasszikus súrlókór 0,1 %-ot meghaladó prevalenciáját 95 %-os megbízhatósággal mutatja ki, és a szóban forgó időszak alatt nem jelentették klasszikus súrlókór előfordulását;” |
| --- | --- |

c)

legalább az előző hétéves időszak erejéig megfelelő számú, az emberi fogyasztás céljától eltérő céllal levágott vagy elhullott juh- és kecskefélék tekintetében reprezentatív, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét évente megvizsgáltak olyan módszerrel, amely az adott állományban a klasszikus súrlókór 0,1 %-ot meghaladó prevalenciáját 95 %-os megbízhatósággal mutatja ki, és a szóban forgó időszak alatt nem jelentették klasszikus súrlókór előfordulását;”

| c) | A 2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2.3. | A klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentőnek minősülő tagállamok, illetve tagállami körzetek a következők:






  — | Ausztria |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A 2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.3.

—

Ausztria

| — | Finnország |
| --- | --- |

—

Finnország

| — | Svédország.” |
| --- | --- |

—

Svédország.”

| d) | A 3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3.2. | A következő tagállamok klasszikus súrlókórra vonatkozó nemzeti védekezési programjai kerülnek jóváhagyásra:






  — | Dánia.” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

A 3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.2.

—

Dánia.”

| e) | A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | A juh- és kecskeféléknek, valamint azok spermáinak és embrióinak Unión belüli kereskedelme
  A következő feltételeket kell alkalmazni:






  4.1. | juh- és kecskefélék:






  a) | az olyan tagállamba szánt tenyészjuh- és -kecskefélékre, amely a klasszikus súrlókór tekintetében az elhanyagolható kockázattól eltérő kockázatot jelent, vagy amelyben a klasszikus surlókór tekintetében nincs jóváhagyott nemzeti védekezési program, az alábbi követelmények vonatkoznak:






  i. | a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságból vagy gazdaságokból származnak; vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

A következő feltételeket kell alkalmazni:

4.1.

juh- és kecskefélék:

a)

az olyan tagállamba szánt tenyészjuh- és -kecskefélékre, amely a klasszikus súrlókór tekintetében az elhanyagolható kockázattól eltérő kockázatot jelent, vagy amelyben a klasszikus surlókór tekintetében nincs jóváhagyott nemzeti védekezési program, az alábbi követelmények vonatkoznak:

i.

a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságból vagy gazdaságokból származnak; vagy

| ii. | a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamból vagy tagállami körzetből származnak; vagy |
| --- | --- |

ii.

a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamból vagy tagállami körzetből származnak; vagy

| iii. | juhfélék esetében ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, feltéve, hogy nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak. |
| --- | --- |

iii.

juhfélék esetében ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, feltéve, hogy nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak.

| b) | az azonnali levágástól eltérő felhasználásra szánt olyan juh- és kecskefélékre, amelyeket a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamba vagy olyan tagállamba szánnak, amelyben a klasszikus surlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési program működik, az alábbi követelmények vonatkoznak:






  i. | a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságból vagy gazdaságokból származnak; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az azonnali levágástól eltérő felhasználásra szánt olyan juh- és kecskefélékre, amelyeket a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamba vagy olyan tagállamba szánnak, amelyben a klasszikus surlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési program működik, az alábbi követelmények vonatkoznak:

i.

a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságból vagy gazdaságokból származnak; vagy

| ii. | a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamból vagy tagállami körzetből származnak; vagy |
| --- | --- |

ii.

a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamból vagy tagállami körzetből származnak; vagy

| iii. | juhfélék esetében ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, feltéve, hogy nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak. |
| --- | --- |

iii.

juhfélék esetében ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, feltéve, hogy nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak.

| c) | Az a) és b) ponttól eltérve azokra a juh- és kecskefélékre, amelyeket kizárólag a 92/65/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott engedélyezett szervezetekben, intézményekben vagy központokban tartanak és kizárólag ilyen szervezetek, intézmények és központok között szállítanak, az említett pontokban foglalt követelmények nem vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

Az a) és b) ponttól eltérve azokra a juh- és kecskefélékre, amelyeket kizárólag a 92/65/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott engedélyezett szervezetekben, intézményekben vagy központokban tartanak és kizárólag ilyen szervezetek, intézmények és központok között szállítanak, az említett pontokban foglalt követelmények nem vonatkoznak.

| d) | Az a) és b) ponttól eltérve egy tagállam illetékes hatósága engedélyezheti azon állatok Unión belüli kereskedelmét, amelyek nem felelnek meg az említett pontokban szereplő követelményeknek, amennyiben erre megkapta a szóban forgó állatok rendeltetési helye szerinti tagállam(ok) illetékes hatóságának előzetes beleegyezését, és ha az állatok megfelelnek az alábbi feltételeknek:






  i. | az állatok a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti, gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtához tartoznak; |
| --- | --- | --- |

d)

Az a) és b) ponttól eltérve egy tagállam illetékes hatósága engedélyezheti azon állatok Unión belüli kereskedelmét, amelyek nem felelnek meg az említett pontokban szereplő követelményeknek, amennyiben erre megkapta a szóban forgó állatok rendeltetési helye szerinti tagállam(ok) illetékes hatóságának előzetes beleegyezését, és ha az állatok megfelelnek az alábbi feltételeknek:

i.

az állatok a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti, gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtához tartoznak;

| ii. | az állatokat a küldő tagállamban a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve az említett tagállam egy hivatalos ügynöksége által összeállított és vezetett tenyésztési főkönyvben nyilvántartásba vették, és az állatokat a rendeltetési hely szerinti tagállamban a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve az említett tagállam hivatalos ügynöksége által a fajtáról összeállított és vezetett tenyésztési főkönyvben nyilvántartásba kell venni; |
| --- | --- |

ii.

az állatokat a küldő tagállamban a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve az említett tagállam egy hivatalos ügynöksége által összeállított és vezetett tenyésztési főkönyvben nyilvántartásba vették, és az állatokat a rendeltetési hely szerinti tagállamban a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve az említett tagállam hivatalos ügynöksége által a fajtáról összeállított és vezetett tenyésztési főkönyvben nyilvántartásba kell venni;

| iii. | a küldő tagállamban és a rendeltetési hely szerinti tagállamban az ii. pontban említett tenyésztői szervezetek vagy szövetségek, illetve hivatalos ügynökség az adott fajta tekintetében védelmi programot hajtanak végre; |
| --- | --- |

iii.

a küldő tagállamban és a rendeltetési hely szerinti tagállamban az ii. pontban említett tenyésztői szervezetek vagy szövetségek, illetve hivatalos ügynökség az adott fajta tekintetében védelmi programot hajtanak végre;

| iv. | az állatok nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak; |
| --- | --- |

iv.

az állatok nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak;

| v. | azután, hogy az a) vagy a b) pont szerinti követelményeket nem teljesítő állatok beléptek a rendeltetési hely szerinti tagállam fogadó gazdaságába, az említett gazdaságban található valamennyi juh- és kecskeféle szállítását a VII. melléklet B. fejezete 3.4. pontjának megfelelően hároméves időszakra – illetve, ha a rendeltetési hely szerinti tagállam a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállam, vagy ha rendelkezik a klasszikus súrlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési programmal, hétéves időszakra – korlátozni kell.
  Az e pont első bekezdésétől eltérve az ilyen szállítási korlátozás nem alkalmazandó az állatoknak az e szakasz 4.1.d) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő Unión belüli kereskedelmére, sem olyan gazdaságba irányuló belföldi szállítására, ahol egy, a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtát nevelnek, feltéve, hogy a szóban forgó fajta a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett vagy elismert tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve egy hivatalos ügynökség által végrehajtott védelmi program tárgyát képezi.
  Az v. pont második bekezdésében említett, Unión belüli kereskedelmet vagy belföldi szállítást követően az említett eltérés értelmében szállított állatokat fogadó gazdaságban vagy gazdaságokban tartott valamennyi juh- és kecskeféle szállítását – az v. pont első és második bekezdésének megfelelően – korlátozni kell. |
| --- | --- |

v.

azután, hogy az a) vagy a b) pont szerinti követelményeket nem teljesítő állatok beléptek a rendeltetési hely szerinti tagállam fogadó gazdaságába, az említett gazdaságban található valamennyi juh- és kecskeféle szállítását a VII. melléklet B. fejezete 3.4. pontjának megfelelően hároméves időszakra – illetve, ha a rendeltetési hely szerinti tagállam a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállam, vagy ha rendelkezik a klasszikus súrlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési programmal, hétéves időszakra – korlátozni kell.

Az e pont első bekezdésétől eltérve az ilyen szállítási korlátozás nem alkalmazandó az állatoknak az e szakasz 4.1.d) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő Unión belüli kereskedelmére, sem olyan gazdaságba irányuló belföldi szállítására, ahol egy, a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtát nevelnek, feltéve, hogy a szóban forgó fajta a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett vagy elismert tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve egy hivatalos ügynökség által végrehajtott védelmi program tárgyát képezi.

Az v. pont második bekezdésében említett, Unión belüli kereskedelmet vagy belföldi szállítást követően az említett eltérés értelmében szállított állatokat fogadó gazdaságban vagy gazdaságokban tartott valamennyi juh- és kecskeféle szállítását – az v. pont első és második bekezdésének megfelelően – korlátozni kell.

| 4.2. | a juh- és kecskefélék spermájára és embrióira a következő követelmények vonatkoznak:






  a) | olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket születésüktől fogva folyamatosan a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban vagy gazdaságokban tartottak, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy |
| --- | --- | --- |

4.2.

a juh- és kecskefélék spermájára és embrióira a következő követelmények vonatkoznak:

a)

olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket születésüktől fogva folyamatosan a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban vagy gazdaságokban tartottak, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy

| b) | olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket a begyűjtést megelőző három év során folyamatosan az 1.3.a)–f) pontban meghatározott minden feltételnek három éven keresztül megfelelő gazdaságban vagy gazdaságokban tartottak, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy |
| --- | --- |

b)

olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket a begyűjtést megelőző három év során folyamatosan az 1.3.a)–f) pontban meghatározott minden feltételnek három éven keresztül megfelelő gazdaságban vagy gazdaságokban tartottak, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy

| c) | olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket születésüktől fogva a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő országban vagy körzetben tartottak; vagy |
| --- | --- |

c)

olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket születésüktől fogva a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő országban vagy körzetben tartottak; vagy

| d) | juhsperma esetén a spermát ARR/ARR prionfehérje-genotípusú hímivarú egyedektől kell begyűjteni; vagy |
| --- | --- |

d)

juhsperma esetén a spermát ARR/ARR prionfehérje-genotípusú hímivarú egyedektől kell begyűjteni; vagy

| e) | juhféléktől származó embriók esetében az embriónak legalább egy ARR allélt kell hordoznia.” |
| --- | --- |

e)

juhféléktől származó embriók esetében az embriónak legalább egy ARR allélt kell hordoznia.”

| 6. | A IX. melléklet helyébe a következő szöveg lép:



  „IX. MELLÉKLET

  ÉLŐ ÁLLATOK, EMBRIÓK, PETESEJTEK ÉS ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALA

  B. FEJEZET

  Szarvasmarhafélék behozatala


  A. SZAKASZ



  Elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó behozatal


  Az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó szarvasmarhafélék behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:






  a) | az állatok olyan országban vagy régióban születtek és nevelkedtek folyamatosan, amely a 2007/453/EK bizottsági határozatnak (*5) megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül; |
| --- | --- | --- |

6.

A IX. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„IX. MELLÉKLET

ÉLŐ ÁLLATOK, EMBRIÓK, PETESEJTEK ÉS ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALA

B. FEJEZET

Szarvasmarhafélék behozatala

A. SZAKASZ

Elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó behozatal

Az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó szarvasmarhafélék behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:

a)

az állatok olyan országban vagy régióban születtek és nevelkedtek folyamatosan, amely a 2007/453/EK bizottsági határozatnak (*5) megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül;

| b) | az állatokat maradandó azonosító rendszerrel azonosítják, amely lehetővé teszi, hogy visszakövethetők legyenek az anyaállatig és a származási állományig, és nem voltak kitéve az alábbi szarvasmarhafélékkel való érintkezésnek:






  i. | valamennyi, BSE-vel fertőzött állat, |
| --- | --- | --- |

b)

az állatokat maradandó azonosító rendszerrel azonosítják, amely lehetővé teszi, hogy visszakövethetők legyenek az anyaállatig és a származási állományig, és nem voltak kitéve az alábbi szarvasmarhafélékkel való érintkezésnek:

i.

valamennyi, BSE-vel fertőzött állat,

| ii. | minden olyan szarvasmarhaféle, amely élete első évében BSE-vel fertőzött állatokkal nevelkedett azok életének első évében, és amely a vizsgálatok szerint ugyanazt a potenciálisan fertőzött takarmányt fogyasztotta az adott időszak során, vagy |
| --- | --- |

ii.

minden olyan szarvasmarhaféle, amely élete első évében BSE-vel fertőzött állatokkal nevelkedett azok életének első évében, és amely a vizsgálatok szerint ugyanazt a potenciálisan fertőzött takarmányt fogyasztotta az adott időszak során, vagy

| iii. | ha a ii. francia bekezdésben említett vizsgálat eredményei nem egyértelműek, minden szarvasmarhaféle, amely a BSE-vel fertőzött állatokkal egy állományban, azok születését megelőző vagy követő 12 hónapon belül született; |
| --- | --- |

iii.

ha a ii. francia bekezdésben említett vizsgálat eredményei nem egyértelműek, minden szarvasmarhaféle, amely a BSE-vel fertőzött állatokkal egy állományban, azok születését megelőző vagy követő 12 hónapon belül született;

valamint

| c) | ha az érintett ország belföldi állományában előfordultak BSE-esetek, az állatok:






  i. | azt követően születtek, hogy az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő takarmányozására vonatkozó tilalmat ténylegesen végrehajtották; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

ha az érintett ország belföldi állományában előfordultak BSE-esetek, az állatok:

i.

azt követően születtek, hogy az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő takarmányozására vonatkozó tilalmat ténylegesen végrehajtották; vagy

| ii. | a belföldi állományban utolsóként BSE-vel megfertőződött állat születése után születtek, amennyiben ez az i. francia bekezdésben említett takarmányozási tilalmat követően történt. |
| --- | --- |

ii.

a belföldi állományban utolsóként BSE-vel megfertőződött állat születése után születtek, amennyiben ez az i. francia bekezdésben említett takarmányozási tilalmat követően történt.

B. SZAKASZ

Ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó behozatal

Az ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó szarvasmarhafélék behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:

| a) | az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül; |
| --- | --- |

a)

az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül;

| b) | az állatokat maradandó azonosító rendszerrel azonosítják, amely lehetővé teszi, hogy visszakövethetők legyenek az anyaállatig és a származási állományig, és nem voltak kitéve az alábbi szarvasmarhafélékkel való érintkezésnek:






  i. | valamennyi, BSE-vel fertőzött állat, |
| --- | --- | --- |

b)

az állatokat maradandó azonosító rendszerrel azonosítják, amely lehetővé teszi, hogy visszakövethetők legyenek az anyaállatig és a származási állományig, és nem voltak kitéve az alábbi szarvasmarhafélékkel való érintkezésnek:

i.

valamennyi, BSE-vel fertőzött állat,

| ii. | minden olyan szarvasmarhaféle, amely élete első évében BSE-vel fertőzött állatokkal nevelkedett azok életének első évében, és amely a vizsgálatok szerint ugyanazt a potenciálisan fertőzött takarmányt fogyasztotta az adott időszak során, vagy |
| --- | --- |

ii.

minden olyan szarvasmarhaféle, amely élete első évében BSE-vel fertőzött állatokkal nevelkedett azok életének első évében, és amely a vizsgálatok szerint ugyanazt a potenciálisan fertőzött takarmányt fogyasztotta az adott időszak során, vagy

| iii. | ha a ii. francia bekezdésben említett vizsgálat eredményei nem egyértelműek, minden szarvasmarhaféle, amely a BSE-vel fertőzött állatokkal egy állományban, azok születését megelőző vagy követő 12 hónapon belül született; |
| --- | --- |

iii.

ha a ii. francia bekezdésben említett vizsgálat eredményei nem egyértelműek, minden szarvasmarhaféle, amely a BSE-vel fertőzött állatokkal egy állományban, azok születését megelőző vagy követő 12 hónapon belül született;

| c) | az állatok:






  i. | azt követően születtek, hogy az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő takarmányozására vonatkozó tilalmat ténylegesen végrehajtották; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

az állatok:

i.

azt követően születtek, hogy az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő takarmányozására vonatkozó tilalmat ténylegesen végrehajtották; vagy

| ii. | a belföldi állományban utolsóként BSE-vel megfertőződött állat születése után születtek, amennyiben ez az i. francia bekezdésben említett takarmányozási tilalmat követően történt. |
| --- | --- |

ii.

a belföldi állományban utolsóként BSE-vel megfertőződött állat születése után születtek, amennyiben ez az i. francia bekezdésben említett takarmányozási tilalmat követően történt.

C. SZAKASZ

Meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó behozatal

A meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó szarvasmarhafélék behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:

| a) | az országot vagy régiót a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országként sorolták be; |
| --- | --- |

a)

az országot vagy régiót a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országként sorolták be;

| b) | az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő etetését betiltották, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották az országban vagy a régióban; |
| --- | --- |

b)

az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő etetését betiltották, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották az országban vagy a régióban;

| c) | az állatokat maradandó azonosító rendszerrel azonosítják, amely lehetővé teszi, hogy visszakövethetők legyenek az anyaállatig és a származási állományig, és nem voltak kitéve az alábbi szarvasmarhafélékkel való érintkezésnek:






  i. | valamennyi, BSE-vel fertőzött állat, |
| --- | --- | --- |

c)

az állatokat maradandó azonosító rendszerrel azonosítják, amely lehetővé teszi, hogy visszakövethetők legyenek az anyaállatig és a származási állományig, és nem voltak kitéve az alábbi szarvasmarhafélékkel való érintkezésnek:

i.

valamennyi, BSE-vel fertőzött állat,

| ii. | minden olyan szarvasmarhaféle, amely élete első évében BSE-vel fertőzött állatokkal nevelkedett azok életének első évében, és amely a vizsgálatok szerint ugyanazt a potenciálisan fertőzött takarmányt fogyasztotta az adott időszak során, vagy |
| --- | --- |

ii.

minden olyan szarvasmarhaféle, amely élete első évében BSE-vel fertőzött állatokkal nevelkedett azok életének első évében, és amely a vizsgálatok szerint ugyanazt a potenciálisan fertőzött takarmányt fogyasztotta az adott időszak során, vagy

| iii. | ha a ii. francia bekezdésben említett vizsgálat eredményei nem egyértelműek, minden szarvasmarhaféle, amely a BSE-vel fertőzött állatokkal egy állományban, azok születését megelőző vagy követő 12 hónapon belül született; |
| --- | --- |

iii.

ha a ii. francia bekezdésben említett vizsgálat eredményei nem egyértelműek, minden szarvasmarhaféle, amely a BSE-vel fertőzött állatokkal egy állományban, azok születését megelőző vagy követő 12 hónapon belül született;

| d) | az állatok:






  i. | legalább két évvel azt követően születtek, hogy az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő etetésére vonatkozó tilalmat ténylegesen végrehajtották; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

az állatok:

i.

legalább két évvel azt követően születtek, hogy az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, a kérődzőknek kérődzőkből származó hús- és csontliszttel, valamint tepertővel történő etetésére vonatkozó tilalmat ténylegesen végrehajtották; vagy

| ii. | a belföldi állományban utolsóként BSE-vel megfertőződött állat születése után születtek, amennyiben ez az i. francia bekezdésben említett takarmányozási tilalmat követően történt. |
| --- | --- |

ii.

a belföldi állományban utolsóként BSE-vel megfertőződött állat születése után születtek, amennyiben ez az i. francia bekezdésben említett takarmányozási tilalmat követően történt.

C. FEJEZET

Szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélékből származó állati eredetű termékek behozatala

A. SZAKASZ

Termékek

A 853/2004/EK rendelet I. mellékletének alábbi pontjaiban meghatározott, szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó, alábbiakban felsorolt termékekre a származási ország BSE-kockázatának kategóriájától függően az e fejezet B., C. vagy D. szakaszában meghatározott feltételek vonatkoznak:

| — | az 1.10. pont szerinti friss hús; |
| --- | --- |

—

az 1.10. pont szerinti friss hús;

| — | az 1.13. pont szerinti darált hús; |
| --- | --- |

—

az 1.13. pont szerinti darált hús;

| — | az 1.14. pont szerinti, csontokról mechanikusan lefejtett hús; |
| --- | --- |

—

az 1.14. pont szerinti, csontokról mechanikusan lefejtett hús;

| — | az 1.15. pont szerinti előkészített hús; |
| --- | --- |

—

az 1.15. pont szerinti előkészített hús;

| — | a 7.1. pont szerinti húskészítmények; |
| --- | --- |

—

a 7.1. pont szerinti húskészítmények;

| — | a 7.5. pont szerinti kiolvasztott állati zsiradék; |
| --- | --- |

—

a 7.5. pont szerinti kiolvasztott állati zsiradék;

| — | a 7.6. pont szerinti töpörtyű; |
| --- | --- |

—

a 7.6. pont szerinti töpörtyű;

| — | a 7.7. pont szerinti zselatin, amelyet nem nyersbőrből és irhából nyertek; |
| --- | --- |

—

a 7.7. pont szerinti zselatin, amelyet nem nyersbőrből és irhából nyertek;

| — | a 7.8. pont szerinti kollagén, amelyet nem nyersbőrből és irhából nyertek; |
| --- | --- |

—

a 7.8. pont szerinti kollagén, amelyet nem nyersbőrből és irhából nyertek;

| — | a 7.9. pont szerinti kezelt gyomor, hólyag és belek. |
| --- | --- |

—

a 7.9. pont szerinti kezelt gyomor, hólyag és belek.

B. SZAKASZ

Elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó behozatal

Az A. szakaszban említett, elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:

| a) | az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül; |
| --- | --- |

a)

az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül;

| b) | az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták; |
| --- | --- |

b)

az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták;

| c) | a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készültek; |
| --- | --- |

c)

a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készültek;

| d) | ha az állatok, amelyekből a szarvasmarhafélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőként besorolt országból vagy régióból származnak, a vágott állati testek, hasított féltestek, nagykereskedelmi értékesítés céljából legfeljebb három részre darabolt féltestek, valamint negyed testek, amelyek nem tartalmaznak a gerincoszlopon kívül – beleértve a dorzális gyökéridegdúcokat – más különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, az e szakasz c) pontjától eltérve importálhatók. Ilyen behozatalok esetén a szarvasmarhaféléknek – az e rendelet V. melléklete 1. pontjában különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagként meghatározott – gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. vagy 15. cikke szerinti címkén jól látható piros csíkkal kell megjelölni. Ezenfelül a 136/2004/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett Közös Állat-egészségügyi Beléptetési Okmányban külön információként kell feltüntetni a szarvasmarhafélék olyan vágott testének vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt olyan részeinek számát, amelyekből a gerincoszlopot el kell távolítani; |
| --- | --- |

d)

ha az állatok, amelyekből a szarvasmarhafélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőként besorolt országból vagy régióból származnak, a vágott állati testek, hasított féltestek, nagykereskedelmi értékesítés céljából legfeljebb három részre darabolt féltestek, valamint negyed testek, amelyek nem tartalmaznak a gerincoszlopon kívül – beleértve a dorzális gyökéridegdúcokat – más különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, az e szakasz c) pontjától eltérve importálhatók. Ilyen behozatalok esetén a szarvasmarhaféléknek – az e rendelet V. melléklete 1. pontjában különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagként meghatározott – gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. vagy 15. cikke szerinti címkén jól látható piros csíkkal kell megjelölni. Ezenfelül a 136/2004/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett Közös Állat-egészségügyi Beléptetési Okmányban külön információként kell feltüntetni a szarvasmarhafélék olyan vágott testének vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt olyan részeinek számát, amelyekből a gerincoszlopot el kell távolítani;

| e) | a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott húst, illetve nem ilyenből készültek, kivéve, ha az állatok, amelyekből a kivitelre szánt szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, olyan, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét nem mutatták ki; |
| --- | --- |

e)

a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott húst, illetve nem ilyenből készültek, kivéve, ha az állatok, amelyekből a kivitelre szánt szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, olyan, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét nem mutatták ki;

| f) | az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem a koponyaüregbe befecskendezett gázzal történő elkábítást követően vágták le, és nem e módszerrel vagy kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével történő roncsolásával ölték le, kivéve, ha az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra; |
| --- | --- |

f)

az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem a koponyaüregbe befecskendezett gázzal történő elkábítást követően vágták le, és nem e módszerrel vagy kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével történő roncsolásával ölték le, kivéve, ha az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra;

| g) | amennyiben az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőként besorolt országból vagy régióból származnak, az állatokat nem etették az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott hús- és csontliszttel vagy tepertővel; |
| --- | --- |

g)

amennyiben az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőként besorolt országból vagy régióból származnak, az állatokat nem etették az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott hús- és csontliszttel vagy tepertővel;

| h) | amennyiben az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőként besorolt országból vagy régióból származnak, a termékeket oly módon állították elő és kezelték, amely biztosítja, hogy a termékek nem tartalmaznak kicsontozás során kibontott ideg- és nyirokszöveteket, és nem szennyeződtek ilyenekkel. |
| --- | --- |

h)

amennyiben az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőként besorolt országból vagy régióból származnak, a termékeket oly módon állították elő és kezelték, amely biztosítja, hogy a termékek nem tartalmaznak kicsontozás során kibontott ideg- és nyirokszöveteket, és nem szennyeződtek ilyenekkel.

C. SZAKASZ

Ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó behozatal

| 1. | Az A. szakaszban említett, ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:






  a) | az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül;

| b) | az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták; |
| --- | --- |

b)

az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták;

| c) | azon állatok leölése, amelyekből a kivitelre szánt szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem a kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal való roncsolása révén történt. |
| --- | --- |

c)

azon állatok leölése, amelyekből a kivitelre szánt szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem a kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal való roncsolása révén történt.

| d) | a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot vagy szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott húst, illetve nem ilyenből készültek. |
| --- | --- |

d)

a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot vagy szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott húst, illetve nem ilyenből készültek.

| 2. | A szarvasmarhafélékből származó termékek esetében, az 1. d) ponttól eltérve a gerincoszlopon kívül más különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot nem tartalmazó vágott test, hasított féltest, nagykereskedelmi értékesítés céljából legfeljebb három részre darabolt féltest, valamint negyed test – beleértve az idegdúcok dorzális gyökerét – behozható. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Amennyiben a gerincoszlopot el kell távolítani, a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. vagy 15. cikke szerinti címkén jól látható piros csíkkal kell megjelölni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Behozatal esetén a 136/2004/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett Közös Állat-egészségügyi Beléptetési Okmányban fel kell tüntetni a szarvasmarhafélék olyan vágott testének vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt olyan részeinek számát, amelyekből a gerincoszlopot el kell távolítani. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az eredetileg elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó kezelt belek behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:






  a) | az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül;

| b) | az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, és mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták őket; |
| --- | --- |

b)

az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, és mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták őket;

| c) | ha a belek olyan országból vagy régióból származnak, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét mutatták ki:






  i. | az állatok azt követően születtek, hogy a kérődzők kérődzőkből származó hús- és csontliszttel és tepertővel történő etetésére vonatkozó tilalmat végrehajtották; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

ha a belek olyan országból vagy régióból származnak, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét mutatták ki:

i.

az állatok azt követően születtek, hogy a kérődzők kérődzőkből származó hús- és csontliszttel és tepertővel történő etetésére vonatkozó tilalmat végrehajtották; vagy

| ii. | a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készültek. |
| --- | --- |

ii.

a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készültek.

D. SZAKASZ

Meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó behozatal

| 1. | Az A. szakaszban említett, elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:






  a) | az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem etették az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel, és mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták őket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az állatokat, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem etették az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel, és mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták őket;

| b) | azon állatok leölése, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem a kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal való roncsolása révén történt. |
| --- | --- |

b)

azon állatok leölése, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, nem a kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal való roncsolása révén történt.

| c) | a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmazzák a következőket és nem azokból készültek:






  i. | az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag; |
| --- | --- | --- |

c)

a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmazzák a következőket és nem azokból készültek:

i.

az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag;

| ii. | kicsontozás során kibontott ideg- és nyirokszövetek; |
| --- | --- |

ii.

kicsontozás során kibontott ideg- és nyirokszövetek;

| iii. | szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott hús. |
| --- | --- |

iii.

szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott hús.

| 2. | A szarvasmarhafélékből származó termékek esetében, az 1. c) ponttól eltérve a gerincoszlopon kívül más különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot nem tartalmazó vágott test, hasított féltest, nagykereskedelmi értékesítés céljából legfeljebb három részre darabolt féltest, valamint negyed test – beleértve az idegdúcok dorzális gyökerét – behozható. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Amennyiben a gerincoszlopot el kell távolítani, a szarvasmarhafélék gerincoszlopot tartalmazó vágott testét vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt részeit az 1760/2000/EK rendelet 13. vagy 15. cikke szerinti címkén jól látható piros csíkkal kell megjelölni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Behozatal esetén a 136/2004/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett Közös Állat-egészségügyi Beléptetési Okmányban külön információként kell feltüntetni a szarvasmarhafélék olyan vágott testének vagy annak nagykereskedelmi értékesítés céljából darabolt olyan részeinek számát, amelyekből a gerincoszlopot el kell távolítani. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az eredetileg elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országból vagy régióból származó kezelt belek behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:






  a) | az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

az ország vagy régió a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országnak vagy régiónak minősül;

| b) | az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, és mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták őket; |
| --- | --- |

b)

az állatok, amelyekből a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek készültek, elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, és mind a levágást megelőzően, mind azt követően megvizsgálták őket;

| c) | ha a belek olyan országból vagy régióból származnak, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét mutatták ki:






  i. | az állatok azt követően születtek, hogy a kérődzők kérődzőkből származó hús- és csontliszttel és tepertővel történő etetésére vonatkozó tilalmat végrehajtották; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

ha a belek olyan országból vagy régióból származnak, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét mutatták ki:

i.

az állatok azt követően születtek, hogy a kérődzők kérődzőkből származó hús- és csontliszttel és tepertővel történő etetésére vonatkozó tilalmat végrehajtották; vagy

| ii. | a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1 pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készültek. |
| --- | --- |

ii.

a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó termékek nem tartalmaznak az e rendelet V. mellékletének 1 pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készültek.

D. FEJEZET

Szarvasmarhából, juhból vagy kecskéből származó állati melléktermékek és az azokból származó termékek behozatala

A. SZAKASZ

Állati melléktermékek

Ez a fejezet az alábbi, az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 1. pontjában meghatározott állati melléktermékekre és az említett cikk 2. pontjában meghatározott, állati melléktermékekből származó termékekre vonatkozik, amennyiben azok szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származnak:

| a) | 2. kategóriába tartozó anyagból származó kiolvasztott zsírok, amelyeket az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 22. pontjában meghatározott szerves trágyaként vagy talajjavító szerként való felhasználásra szántak; |
| --- | --- |

a)

2. kategóriába tartozó anyagból származó kiolvasztott zsírok, amelyeket az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 22. pontjában meghatározott szerves trágyaként vagy talajjavító szerként való felhasználásra szántak;

| b) | 2. kategóriába tartozó anyagból származó csont és csontkészítmények; |
| --- | --- |

b)

2. kategóriába tartozó anyagból származó csont és csontkészítmények;

| c) | 3. kategóriába tartozó anyagból származó kiolvasztott zsírok, amelyeket az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 22., illetve 25. pontjában meghatározott szerves trágyaként, talajjavító szerként, illetve takarmányként, vagy ezek alapanyagaként való felhasználásra szántak; |
| --- | --- |

c)

3. kategóriába tartozó anyagból származó kiolvasztott zsírok, amelyeket az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 22., illetve 25. pontjában meghatározott szerves trágyaként, talajjavító szerként, illetve takarmányként, vagy ezek alapanyagaként való felhasználásra szántak;

| d) | kedvtelésből tartott állatok eledele, köztük műcsont; |
| --- | --- |

d)

kedvtelésből tartott állatok eledele, köztük műcsont;

| e) | vérkészítmények; |
| --- | --- |

e)

vérkészítmények;

| f) | feldolgozott állati fehérje; |
| --- | --- |

f)

feldolgozott állati fehérje;

| g) | 3. kategóriába tartozó anyagból származó csont és csontkészítmények; |
| --- | --- |

g)

3. kategóriába tartozó anyagból származó csont és csontkészítmények;

| h) | nem nyersbőrből vagy irhából nyert zselatin és kollagén; |
| --- | --- |

h)

nem nyersbőrből vagy irhából nyert zselatin és kollagén;

| i) | a c)–h) pontokban nem említett, 3. kategóriába tartozó anyagok és azokból készült termékek, kivéve:






  i. | friss nyersbőr és irha, kezelt nyersbőr és irha; |
| --- | --- | --- |

i)

a c)–h) pontokban nem említett, 3. kategóriába tartozó anyagok és azokból készült termékek, kivéve:

i.

friss nyersbőr és irha, kezelt nyersbőr és irha;

| ii. | nyersbőrből és irhából nyert zselatin és kollagén; |
| --- | --- |

ii.

nyersbőrből és irhából nyert zselatin és kollagén;

| iii. | zsírszármazékok. |
| --- | --- |

iii.

zsírszármazékok.

B. SZAKASZ

Az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények

Az A. szakaszban említett, szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó állati melléktermékek és az azokból származó termékek behozatalának feltétele egy olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:

| a) | az állati melléktermék vagy az abból származó termék:






  i. | nem tartalmaz az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készült; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

az állati melléktermék vagy az abból származó termék:

i.

nem tartalmaz az e rendelet V. mellékletének 1. pontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, illetve nem ilyenből készült; valamint

| ii. | nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott húst, illetve nem ilyenből készült, kivéve, ha az állatok, amelyekből az állati eredetű melléktermék vagy az abból származó termék készült, olyan, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét nem mutatták ki; valamint |
| --- | --- |

ii.

nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék csontjáról mechanikusan leválasztott húst, illetve nem ilyenből készült, kivéve, ha az állatok, amelyekből az állati eredetű melléktermék vagy az abból származó termék készült, olyan, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra, amelynek belföldi állományában BSE jelenlétét nem mutatták ki; valamint

| iii. | olyan állatokból származik, melyek leölése, nem a kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal való roncsolása révén történt, kivéve azon állatokat, amelyek a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra; vagy |
| --- | --- |

iii.

olyan állatokból származik, melyek leölése, nem a kábítás után a központi idegrendszer szöveteinek egy megnyúlt rúd alakú eszköz koponyaüregbe vezetésével vagy a koponyaüregbe befecskendezett gázzal való roncsolása révén történt, kivéve azon állatokat, amelyek a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra; vagy

| b) | az állati melléktermék vagy az abból származó termék kizárólag olyan szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó anyagot tartalmaz, illetve olyanokból készül, amelyek az 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra. |
| --- | --- |

b)

az állati melléktermék vagy az abból származó termék kizárólag olyan szarvasmarha-, juh- és kecskefélékből származó anyagot tartalmaz, illetve olyanokból készül, amelyek az 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országban vagy régióban születtek, nevelkedtek folyamatosan és kerültek levágásra.

Az a) és a b) pont kiegészítéseként az A. szakaszban említett, juh- vagy kecskefélék tejét vagy abból készült tejtermékeket tartalmazó, takarmányozásra szánt állati melléktermékek és azokból származó termékek behozatalának feltétele olyan állat-egészségügyi bizonyítvány bemutatása, amely igazolja a következőket:

| c) | a juh- és kecskeféléket, amelyekből az érintett melléktermékek vagy az azokból származó termékek készültek, születésük óta folyamatosan olyan országban tartották, amelyre teljesülnek a következő feltételek:






  i. | a klasszikus súrlókórt kötelezően be kell jelenteni; |
| --- | --- | --- |

c)

a juh- és kecskeféléket, amelyekből az érintett melléktermékek vagy az azokból származó termékek készültek, születésük óta folyamatosan olyan országban tartották, amelyre teljesülnek a következő feltételek:

i.

a klasszikus súrlókórt kötelezően be kell jelenteni;

| ii. | előrejelző, felügyeleti és ellenőrző rendszer működik benne; |
| --- | --- |

ii.

előrejelző, felügyeleti és ellenőrző rendszer működik benne;

| iii. | a juh- és kecsketartó gazdaságokra hatósági korlátozások vonatkoznak TSE gyanúja vagy klasszikus súrlókór megerősített előfordulása esetén; |
| --- | --- |

iii.

a juh- és kecsketartó gazdaságokra hatósági korlátozások vonatkoznak TSE gyanúja vagy klasszikus súrlókór megerősített előfordulása esetén;

| iv. | a klasszikus súrlókórral fertőzött juh- és kecskeféléket leölik és teljesen megsemmisítik; |
| --- | --- |

iv.

a klasszikus súrlókórral fertőzött juh- és kecskeféléket leölik és teljesen megsemmisítik;

| v. | a juh- és kecskeféléknek az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel történő takarmányozása az ország egész területén legalább az előző hét év során tilos volt, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották; |
| --- | --- |

v.

a juh- és kecskeféléknek az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel történő takarmányozása az ország egész területén legalább az előző hét év során tilos volt, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották;

| d) | a juh- és kecskefélékből származó tej és tejtermékek olyan gazdaságból származnak, ahol nem rendeltek el hatósági korlátozásokat TSE gyanúja következtében; |
| --- | --- |

d)

a juh- és kecskefélékből származó tej és tejtermékek olyan gazdaságból származnak, ahol nem rendeltek el hatósági korlátozásokat TSE gyanúja következtében;

| e) | a juh- és kecskefélékből származó tej és tejtermékek olyan gazdaságból származnak, ahol az előző hét év során nem diagnosztizáltak klasszikus súrlókórt, vagy ahol klasszikus súrlókór előfordulásának megerősítését követően:






  i. | a gazdaságban – az ARR/ARR genotípusú tenyészkosok, a legalább egy ARR allélt hordozó, VRQ allél nélküli, tenyésztésre használt anyajuhok és minden más, legalább egy ARR allélt hordozó juhféle kivételével – minden juh- és kecskefélét leöltek és megsemmisítettek vagy levágtak; vagy |
| --- | --- | --- |

e)

a juh- és kecskefélékből származó tej és tejtermékek olyan gazdaságból származnak, ahol az előző hét év során nem diagnosztizáltak klasszikus súrlókórt, vagy ahol klasszikus súrlókór előfordulásának megerősítését követően:

i.

a gazdaságban – az ARR/ARR genotípusú tenyészkosok, a legalább egy ARR allélt hordozó, VRQ allél nélküli, tenyésztésre használt anyajuhok és minden más, legalább egy ARR allélt hordozó juhféle kivételével – minden juh- és kecskefélét leöltek és megsemmisítettek vagy levágtak; vagy

| ii. | minden olyan állatot, amelynél klasszikus súrlókórt állapítottak meg, leöltek és megsemmisítettek, a gazdaságot pedig fokozott TSE-megfigyelés alá helyezték legalább a klasszikus súrlókór utolsó előfordulásának megerősítését követő két évre, beleértve a következőkben felsorolt minden, 18 hónaposnál idősebb alábbi állatnál – az ARR/ARR genotípusú juhfélék kivételével – végzett, a TSE kimutatására szolgáló, negatív eredménnyel záruló vizsgálatot, amelyet a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszereknek megfelelően hajtottak végre:






  — | emberi fogyasztás céljára levágott állatok; valamint |
| --- | --- | --- |

ii.

minden olyan állatot, amelynél klasszikus súrlókórt állapítottak meg, leöltek és megsemmisítettek, a gazdaságot pedig fokozott TSE-megfigyelés alá helyezték legalább a klasszikus súrlókór utolsó előfordulásának megerősítését követő két évre, beleértve a következőkben felsorolt minden, 18 hónaposnál idősebb alábbi állatnál – az ARR/ARR genotípusú juhfélék kivételével – végzett, a TSE kimutatására szolgáló, negatív eredménnyel záruló vizsgálatot, amelyet a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszereknek megfelelően hajtottak végre:

—

emberi fogyasztás céljára levágott állatok; valamint

| — | azok az állatok, amelyek elpusztultak, vagy amelyeket a gazdaságban leöltek, de amelyeket nem a betegségmentesítési program keretében öltek le. |
| --- | --- |

—

azok az állatok, amelyek elpusztultak, vagy amelyeket a gazdaságban leöltek, de amelyeket nem a betegségmentesítési program keretében öltek le.

E. FEJEZET

Juh- és kecskefélék behozatala

Az Unióba behozott juh- és kecskefélék esetében olyan állat-egészségügyi bizonyítványt kell bemutatni, amely igazolja, hogy az állatokat születésük óta folyamatosan olyan országban tartották, amelyre teljesülnek a következő feltételek:

| 1. | a klasszikus súrlókórt kötelezően be kell jelenteni; |
| --- | --- |

1.

a klasszikus súrlókórt kötelezően be kell jelenteni;

| 2. | előrejelző, felügyeleti és ellenőrző rendszer működik benne; |
| --- | --- |

2.

előrejelző, felügyeleti és ellenőrző rendszer működik benne;

| 3. | a klasszikus súrlókórral fertőzött juh- és kecskeféléket leölik és teljesen megsemmisítik; |
| --- | --- |

3.

a klasszikus súrlókórral fertőzött juh- és kecskeféléket leölik és teljesen megsemmisítik;

| 4. | a juh- és kecskeféléknek az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel történő takarmányozása az ország egész területén legalább az előző hét év során tilos volt, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották; |
| --- | --- |

4.

a juh- és kecskeféléknek az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel történő takarmányozása az ország egész területén legalább az előző hét év során tilos volt, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották;

Az 1–4. pontban meghatározott feltételek mellett az állat-egészségügyi bizonyítványnak a következőket kell igazolnia:

| 5. | Az Unióba behozott azon juh- és kecskefélékre, melyeket a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázattól eltérő kockázatot jelentő vagy olyan tagállamokban való tenyésztésre szánnak, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében nem rendelkeznek a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 3.2. pontjában felsorolt jóváhagyott nemzeti védekezési programmal, az alábbi követelmények vonatkoznak:






  a) | a behozott juh- és kecskefélék olyan gazdaságból vagy gazdaságokból származnak, amelyek megfelelnek a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 1.3. pontjában foglalt feltételeknek; vagy |
| --- | --- | --- |

5.

Az Unióba behozott azon juh- és kecskefélékre, melyeket a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázattól eltérő kockázatot jelentő vagy olyan tagállamokban való tenyésztésre szánnak, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében nem rendelkeznek a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 3.2. pontjában felsorolt jóváhagyott nemzeti védekezési programmal, az alábbi követelmények vonatkoznak:

a)

a behozott juh- és kecskefélék olyan gazdaságból vagy gazdaságokból származnak, amelyek megfelelnek a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 1.3. pontjában foglalt feltételeknek; vagy

| b) | olyan juhfélék, amelyek ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, és olyan gazdaságból származnak, ahol BSE vagy klasszikus súrlókór következtében az elmúlt két évben nem rendeltek el hatósági szállítási korlátozásokat. |
| --- | --- |

b)

olyan juhfélék, amelyek ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, és olyan gazdaságból származnak, ahol BSE vagy klasszikus súrlókór következtében az elmúlt két évben nem rendeltek el hatósági szállítási korlátozásokat.

| 6. | Az Unióba behozott, az azonnali levágástól eltérő bármely felhasználásra szánt juh- és kecskefélékre, amelyeket a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő vagy olyan tagállamba szánnak, amelyben a klasszikus súrlókór tekintetében a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 3.2. pontjában felsorolt jóváhagyott nemzeti védekezési program működik, az alábbi követelmények vonatkoznak:






  a) | az állatok olyan gazdaságból vagy gazdaságokból származnak, amely(ek) megfelel(nek) a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 1.2. pontjában foglalt feltételeknek; vagy |
| --- | --- | --- |

6.

Az Unióba behozott, az azonnali levágástól eltérő bármely felhasználásra szánt juh- és kecskefélékre, amelyeket a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő vagy olyan tagállamba szánnak, amelyben a klasszikus súrlókór tekintetében a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 3.2. pontjában felsorolt jóváhagyott nemzeti védekezési program működik, az alábbi követelmények vonatkoznak:

a)

az állatok olyan gazdaságból vagy gazdaságokból származnak, amely(ek) megfelel(nek) a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 1.2. pontjában foglalt feltételeknek; vagy

| b) | olyan juhfélék, amelyek ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, és olyan gazdaságból származnak, ahol BSE vagy klasszikus súrlókór következtében az elmúlt két évben nem rendeltek el hatósági szállítási korlátozásokat. |
| --- | --- |

b)

olyan juhfélék, amelyek ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, és olyan gazdaságból származnak, ahol BSE vagy klasszikus súrlókór következtében az elmúlt két évben nem rendeltek el hatósági szállítási korlátozásokat.

F. FEJEZET

Tenyésztett és vad szarvasfélékből származó állati eredetű termékek behozatala

| 1. | A tenyésztett szarvasfélékből származó, a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 1.10., 1.13., 1.15., illetve 7.1. pontjában meghatározott friss húsnak, darált húsnak, előkészített húsnak, illetve húskészítményeknek Kanadából vagy az Egyesült Államokból az Unióba történő behozatala esetén az egészségügyi bizonyítványt az előállító ország illetékes hatósága által aláírt alábbi nyilatkozatnak kell kísérnie:

  „Ez a termék olyan tenyésztett szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsát tartalmazza, vagy kizárólag olyan tenyésztett szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsából készült, melyet krónikus sorvadásos betegségre kórszövettanilag, immunhisztológiailag vagy az illetékes hatóság által elismert más diagnosztikai módszerrel megvizsgáltak, negatív eredménnyel, továbbá nem olyan állományhoz tartozó állatokból származik, amelyben megerősítették krónikus sorvadásos betegség előfordulását, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.” |
| --- | --- |

1.

„Ez a termék olyan tenyésztett szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsát tartalmazza, vagy kizárólag olyan tenyésztett szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsából készült, melyet krónikus sorvadásos betegségre kórszövettanilag, immunhisztológiailag vagy az illetékes hatóság által elismert más diagnosztikai módszerrel megvizsgáltak, negatív eredménnyel, továbbá nem olyan állományhoz tartozó állatokból származik, amelyben megerősítették krónikus sorvadásos betegség előfordulását, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.”

| 2. | A vad szarvasfélékből származó, a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 1.10., 1.13., 1.15., illetve 7.1. pontjában meghatározott friss húsnak, darált húsnak, előkészített húsnak, illetve húskészítményeknek Kanadából vagy az Egyesült Államokból az Unióba történő behozatala esetén az egészségügyi bizonyítványt az előállító ország illetékes hatósága által aláírt alábbi nyilatkozatnak kell kísérnie:

  „Ez a termék olyan vadon élő szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsát tartalmazza, vagy kizárólag olyan vadon élő szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsából készült, melyet krónikus sorvadásos betegségre kórszövettanilag, immunhisztológiailag vagy az illetékes hatóság által elismert más diagnosztikai módszerrel megvizsgáltak, negatív eredménnyel, továbbá nem olyan régióból származó állatokból származik, amelyben az utóbbi három évben megerősítették krónikus sorvadásos betegség előfordulását, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.” |
| --- | --- |

2.

„Ez a termék olyan vadon élő szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsát tartalmazza, vagy kizárólag olyan vadon élő szarvasféle belsőségektől és gerincvelőtől mentes húsából készült, melyet krónikus sorvadásos betegségre kórszövettanilag, immunhisztológiailag vagy az illetékes hatóság által elismert más diagnosztikai módszerrel megvizsgáltak, negatív eredménnyel, továbbá nem olyan régióból származó állatokból származik, amelyben az utóbbi három évben megerősítették krónikus sorvadásos betegség előfordulását, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.”

H. FEJEZET

Juh- és kecskefélék spermájának és embrióinak behozatala

Az Unióba behozott juh- és kecskefélék spermájának és embrióinak esetében olyan állat-egészségügyi bizonyítványt kell bemutatni, amely igazolja a következőket:

| 1. | a donorállatokat születésük óta folyamatosan olyan országban tartották, ahol teljesülnek a következő feltételek:






  a) | a klasszikus súrlókórt kötelezően be kell jelenteni; |
| --- | --- | --- |

1.

a donorállatokat születésük óta folyamatosan olyan országban tartották, ahol teljesülnek a következő feltételek:

a)

a klasszikus súrlókórt kötelezően be kell jelenteni;

| b) | előrejelző, felügyeleti és ellenőrző rendszer működik benne; |
| --- | --- |

b)

előrejelző, felügyeleti és ellenőrző rendszer működik benne;

| c) | a klasszikus súrlókórral fertőzött juh- és kecskeféléket leölik és teljesen megsemmisítik; |
| --- | --- |

c)

a klasszikus súrlókórral fertőzött juh- és kecskeféléket leölik és teljesen megsemmisítik;

| d) | a juh- és kecskeféléknek az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel történő takarmányozása az ország egész területén legalább az előző hét év során tilos volt, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották; valamint |
| --- | --- |

d)

a juh- és kecskeféléknek az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében meghatározott, kérődzőkből származó hús- és csontliszttel vagy tepertővel történő takarmányozása az ország egész területén legalább az előző hét év során tilos volt, és a tilalmat ténylegesen végrehajtották; valamint

| 2. | a donorállatokat az exportált sperma vagy embrió begyűjtését megelőző három év során folyamatosan olyan gazdaságban vagy gazdaságokban tartották, amely(ek) az érintett időszak alatt megfelelt(ek) a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 1.3.a)–f) pontjában meghatározott valamennyi feltételnek, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy






  a) | juhféléktől származó sperma esetében a spermát ARR/ARR prionfehérje-genotípusú hímivarú egyedektől gyűjtötték be; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

a donorállatokat az exportált sperma vagy embrió begyűjtését megelőző három év során folyamatosan olyan gazdaságban vagy gazdaságokban tartották, amely(ek) az érintett időszak alatt megfelelt(ek) a VIII. melléklet A. fejezete A. szakaszának 1.3.a)–f) pontjában meghatározott valamennyi feltételnek, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy

a)

juhféléktől származó sperma esetében a spermát ARR/ARR prionfehérje-genotípusú hímivarú egyedektől gyűjtötték be; vagy

| b) | juhféléktől származó embriók esetében az embrió legalább egy ARR allélt hordoz. |
| --- | --- |

b)

juhféléktől származó embriók esetében az embrió legalább egy ARR allélt hordoz.

(*5)  A Bizottság 2007. június 29-i 2007/453/EK határozata a tagállamok vagy harmadik országok, illetve ezek valamelyik régiója BSE-státusának meghatározásáról a szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalma előfordulási kockázata alapján (HL L 172., 2007.6.30., 84. o.).”
  "

*5

---

(*1)  A Bizottság 2004. január 22-i 136/2004/EK rendelete a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állat-egészségügyi határállomásokon való állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11. o.)”

*1

(*2)  A Bizottság 2014. március 11-i 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről (HL L 227., 2014.7.31., 1. o.).

*2

(*3)  A Tanács 1989. május 30-i 89/361/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről (HL L 153., 1989.6.6., 30. o.).”

*3

(*4)  Az 1992. július 13-i 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.).”

*4

(*5)  A Bizottság 2007. június 29-i 2007/453/EK határozata a tagállamok vagy harmadik országok, illetve ezek valamelyik régiója BSE-státusának meghatározásáról a szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalma előfordulási kockázata alapján (HL L 172., 2007.6.30., 84. o.).”
  ”

*5

---

| 2016.8.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 225/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 225/100

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1397 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 135,1 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 50 10 | AR | 181,3 |
| CL | 137,8 |
| MA | 99,8 |
| TR | 154,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 162,7 |
| ZZ | 156,1 |
| 0806 10 10 | EG | 219,6 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 184,3 |
| 0808 10 80 | AR | 121,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 104,6 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 130,5 |
| US | 141,5 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 91,0 |
| ZZ | 113,8 |
| 0808 30 90 | AR | 93,2 |
| CL | 121,2 |
| TR | 141,3 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 116,7 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 130,5 |
| ZZ | 130,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

148,1

ZZ

148,1

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

135,1

ZZ

135,1

0805 50 10

AR

181,3

CL

137,8

MA

99,8

TR

154,0

UY

201,1

ZA

162,7

ZZ

156,1

0806 10 10

EG

219,6

TR

148,9

ZZ

184,3

0808 10 80

AR

121,0

BR

102,1

CL

104,6

CN

125,7

NZ

130,5

US

141,5

UY

93,8

ZA

91,0

ZZ

113,8

0808 30 90

AR

93,2

CL

121,2

TR

141,3

ZA

110,9

ZZ

116,7

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

130,5

ZZ

130,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---