# Euroopa Liidu L 184/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.184.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 184 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide16. juuli 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.184.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 184

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide16. juuli 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2009, 15. juuli 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 623/2009, 15. juuli 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. juulist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 624/2009, 15. juuli 2009, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku makrelli püük VIIIc, IX, X ja CECAF 34.1.1 EÜ vete püügipiirkonnas | 6 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Juhiste praktilised juhised pooltele muudatused | 8 |
| | * | Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kodukorra muudatused | 10 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2009, 15. juuli 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 623/2009, 15. juuli 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. juulist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 624/2009, 15. juuli 2009, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku makrelli püük VIIIc, IX, X ja CECAF 34.1.1 EÜ vete püügipiirkonnas

6

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Juhiste praktilised juhised pooltele muudatused

8

*

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kodukorra muudatused

10

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/550/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 5. märts 2009, Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni paranduste, mis võimaldavad kehtestada vaidluste lahendamise korra, laiendada konventsiooni reguleerimisala ja läbi vaadata konventsiooni eesmärgid, heakskiitmise kohta | 12 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/551/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. juuli 2009, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5715 all) | 16 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/550/EÜ

*

Nõukogu otsus, 5. märts 2009, Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni paranduste, mis võimaldavad kehtestada vaidluste lahendamise korra, laiendada konventsiooni reguleerimisala ja läbi vaadata konventsiooni eesmärgid, heakskiitmise kohta

12

Komisjon

2009/551/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. juuli 2009, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5715 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5715 all)

16

| | | IV   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EMP ühiskomitee |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus, nr 313/06/COL, 25. oktoober 2006, millega viiekümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 10.B Väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antav riigiabi | 18 |

IV   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP ühiskomitee

*

EFTA järelevalveameti otsus, nr 313/06/COL, 25. oktoober 2006, millega viiekümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 10.B Väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antav riigiabi

18

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 622/2009,

15. juuli 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| ZZ | 27,8 |
| 0707 00 05 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,2 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 56,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 72,3 |
| CL | 89,0 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 95,4 |
| US | 91,0 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 80,7 |
| CL | 70,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 83,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,6 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,4 |
| 0809 20 95 | TR | 254,0 |
| ZZ | 254,0 |
| 0809 30 | TR | 186,9 |
| ZZ | 186,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

27,8

ZZ

27,8

0707 00 05

TR

112,7

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

57,2

TR

53,0

ZA

60,3

ZZ

56,8

0808 10 80

AR

78,9

BR

72,3

CL

89,0

CN

93,4

NZ

95,4

US

91,0

ZA

83,1

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

80,7

CL

70,2

NZ

87,2

ZA

93,7

ZZ

83,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,6

XS

103,5

ZZ

125,4

0809 20 95

TR

254,0

ZZ

254,0

0809 30

TR

186,9

ZZ

186,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 623/2009,

15. juuli 2009,

millega määratakse kindlaks alates 16. juulist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. juulist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. juulist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. juulist 2009 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2009

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 55,27 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 31,15 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 31,15 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 60,26 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

55,27

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

31,15

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

31,15

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

60,26

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

30.6.2009-14.7.2009

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 175,68 | 94,79 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 189,62 | 179,62 | 159,62 | 83,82 |
| Lahe lisatasu | — | 16,16 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 8,75 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

175,68

94,79

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

189,62

179,62

159,62

83,82

Lahe lisatasu

—

16,16

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

8,75

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 19,92 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 17,94 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

19,92 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

17,94 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 624/2009,

15. juuli 2009,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku makrelli püük VIIIc, IX, X ja CECAF 34.1.1 EÜ vete püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2009

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | MAC/8C3411 |
| Liik | Harilik makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed |
| Kuupäev | 10.6.2009 |

Nr

3/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

MAC/8C3411

Liik

Harilik makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

Kuupäev

10.6.2009

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/8

---

JUHISTE PRAKTILISED JUHISED POOLTELE MUUDATUSED

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS,

lähtudes oma kodukorra artiklist 150,

lähtudes praktilistest juhistest pooltele, mis võeti vastu 5. juulil 2007,

VÕTAB VASTU JUHISTE „PRAKTILISED JUHISED POOLTELE” MUUDATUSED:

Artikkel 1

1.   Punktis 9 asendatakse sõnad „Igale menetlusdokumendi ärakirjale” sõnadega „Iga sellise menetlusdokumendi ärakirja esilehele” ja sõnad „selle märke allkirjastama” sõnadega „seda märget oma initsiaalidega kinnitama”.

2.   Punktis 10 lisatakse enne eelviimast taanet uus taane järgmises sõnastuses:

| „— | repliik ja vasturepliik apellatsioonimenetluses ja intellektuaalomandivaidluses 15 lehekülge;”. |
| --- | --- |

„—

repliik ja vasturepliik apellatsioonimenetluses ja intellektuaalomandivaidluses 15 lehekülge;”.

3.   Punkti 15 lisatakse järgmine lause:

„Lisaks on soovitatav panna pealkiri igale väitele, millele tuginetakse, et need oleksid kergemini eristatavad.”

4.   Punkti 19 lisatakse järgmine lause:

„See tuleb esitada eraldi hagiavalduse toetuseks lisatud tõenditest ja saata ka elektronpostiga lihtsa elektroonilise failina aadressil CFI.Registry@curia.europa.eu märkides ära kohtuasja, mille juurde see kuulub.”

5.   Punktis 36 asendatakse alapunkti e sõnastus järgmise sõnastusega:

| „e) | viide kuupäevale, mil Avaliku Teenistuse Kohtu lahend apellatsioonkaebuse esitajale kätte toimetati; ” |
| --- | --- |

„e)

viide kuupäevale, mil Avaliku Teenistuse Kohtu lahend apellatsioonkaebuse esitajale kätte toimetati; ”

6.   Punkti 41 lisatakse järgmine lause:

„See tuleb esitada eraldi hagiavalduse toetuseks lisatud tõenditest ja saata ka elektronpostiga lihtsa elektroonilise failina aadressil CFI.Registry@curia.europa.eu märkides ära kohtuasja, mille juurde see kuulub.”

7.   Punktis 44 asendatakse alapunkti c sõnastus järgmise sõnastusega:

| „(c) | kuupäev, mil apellatsioonkaebus poolele kätte toimetati;” |
| --- | --- |

„(c)

kuupäev, mil apellatsioonkaebus poolele kätte toimetati;”

8.   Punkti 51 alapunktis a lisatakse pärast sõna „number” järgmine tekst „(viide menetlusdokumendile, millele tõendid on lisatud, kasutades üht tähte ja üht numbrit: näiteks hagiavalduses lisade puhul märkida lisa A.1, A.2 jne; kostja vastuse puhul märkida lisa B.1, B.2 jne; repliigi lisade puhul märkida lisa C.1, C.2 jne; vasturepliigi puhul märkida lisa D.1, D.2 jne)” ja punkti 51 viimane lõik kustutatakse.

9.   Punktis 52 asendatakse sõnad „Menetlusdokumendile lisatud dokumentide leheküljed nummerdatakse” sõnadega „Menetlusdokumendile lisatud dokumentidel peavad olema leheküljenumbrid” ja sõna „numbrid” asendatakse sõnaga „leheküljenumbrid”.

10.   Punktile 73 lisatakse järgmine tekst:

„Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust ei saa esitada konfidentsiaalses versioonis.”

11.   Punktis 81 asendatakse arvud „2–3” arvuga „2”.

12.   Pärast punkti 83 lisatakse uued pealkirjad „L. Taotlus esitada repliik või vasturepliik intellektuaalomandivaidluses” ja „. Kohtuistungi korraldamise taotlus intellektuaalomandivaidluses”. Peakiri „L. Õigusabitaotlus” muudetakse pealkirjaks „N. Õigusabitaotlus”.

Punktid 84–87 asendatakse järgmise tekstiga:

„L.   Taotlus esitada repliik või vasturepliik intellektuaalomandivaidluses

| 84. | Kodukorra artikli 135 lõikes 2 ettenähtud tähtaja jooksul esitatud taotluse alusel võib president vastavalt sellele sättele lubada repliigi või vasturepliigi esitamist, kui see on vajalik, et asjassepuutuv pool saaks kaitsta oma seisukohta. |
| --- | --- |

84.

Kodukorra artikli 135 lõikes 2 ettenähtud tähtaja jooksul esitatud taotluse alusel võib president vastavalt sellele sättele lubada repliigi või vasturepliigi esitamist, kui see on vajalik, et asjassepuutuv pool saaks kaitsta oma seisukohta.

| 85. | Välja arvatud erandjuhtudel, ei tohi nimetatud taotlus ületada 2 lehekülge ja see peab piirduma kokkuvõttega nendest konkreetsetest põhjustest, miks asjassepuutuva poole arvates on vastavalt repliik või vasturepliik vajalik. Taotlus ise peab olema nii arusaadav, et selle mõistmiseks ei ole lisaks vaja lugeda poolte peamisi menetlusdokumente. |
| --- | --- |

85.

Välja arvatud erandjuhtudel, ei tohi nimetatud taotlus ületada 2 lehekülge ja see peab piirduma kokkuvõttega nendest konkreetsetest põhjustest, miks asjassepuutuva poole arvates on vastavalt repliik või vasturepliik vajalik. Taotlus ise peab olema nii arusaadav, et selle mõistmiseks ei ole lisaks vaja lugeda poolte peamisi menetlusdokumente.

M.   Kohtuistungi korraldamise taotlus intellektuaalomandivaidluses

| 86. | Kui ükski pooltest ei taotle kodukorra artiklis 135a sätestatud tähtaja jooksul ärakuulamist suulises menetluses, võib Esimese Astme Kohus kohtuasja lahendada suulise menetluseta. |
| --- | --- |

86.

Kui ükski pooltest ei taotle kodukorra artiklis 135a sätestatud tähtaja jooksul ärakuulamist suulises menetluses, võib Esimese Astme Kohus kohtuasja lahendada suulise menetluseta.

| 87. | Taotluses tuleb märkida põhjused, miks pool soovib, et teda ära kuulataks. Põhjendus peab lähtuma konkreetsest hinnangust kohtuistungi kasulikkusele selle poole jaoks ja viitama nendele toimiku või argumentatsiooni osadele, mida see pool peab vajalikuks kohtuistungil üksikasjalikumalt täpsustada või ümber lükata. Üldine põhjendus, milles viidatakse kohtuasja või otsustatavate küsimuste tähtsusele, ei ole piisav.” |
| --- | --- |

87.

Taotluses tuleb märkida põhjused, miks pool soovib, et teda ära kuulataks. Põhjendus peab lähtuma konkreetsest hinnangust kohtuistungi kasulikkusele selle poole jaoks ja viitama nendele toimiku või argumentatsiooni osadele, mida see pool peab vajalikuks kohtuistungil üksikasjalikumalt täpsustada või ümber lükata. Üldine põhjendus, milles viidatakse kohtuasja või otsustatavate küsimuste tähtsusele, ei ole piisav.”

Seoses eeltooduga muudetakse järgnevate punktide numeratsiooni.

13.   Punktis 91, mis muudetakse punktiks 95, asendatakse viide punktile 85 viitega punktile 89.

14.   Punktis 100, mis muudetakse punktiks 104, lisatakse pärast sõnu „menetlusse astuja kohta”„(liidetud kohtuasjades on igal hagejal ja kostjal 15 minutit iga kohtuasja kohta ja igal menetlusse astujal 10 minutit iga kohtuasja kohta)”.

15.   Punktis 102, mis muudetakse punktiks 106, lisatakse esimese lõigu lõppu järgmine lause:

„Intellektuaalomandivaidlustes tuuakse aga kohtuistungi ettekandes ära vaid väited ja poolte argumentide lühikokkuvõte.”

Artikkel 2

Juhiste „Praktilised juhised pooltele” käesolevad muudatused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Muudatused jõustuvad selle avaldamisele järgneval päeval.

Luxembourgis 16. juunil 2009

Kohtusekretär

E. COULON

President

M. JAEGER

---

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/10

---

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHTU KODUKORRA MUUDATUSED

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 224 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 140 viiendat lõiku,

võttes arvesse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta artiklit 63,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu nõusolekut, mis on antud 15. juunil 2009,

ON TEINUD OMA KODUKORRAS JÄRGMISED MUUDATUSED:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 2. mai 1991. aasta kodukorda (EÜT L 136, 30.5.1991, lk 1, parandatud EÜT L 317, 19.11.1991, lk 34), mida on muudetud 15. septembril 1994 (EÜT L 249, 24.9.1994, lk 17), 17. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 64), 6. juulil 1995 (EÜT L 172, 22.7.1995, lk 3), 12. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 6, parandatud EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 17. mail 1999 (EÜT L 135, 29.5.1999, lk 92), 6. detsembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 4), 21. mail 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 22), 19. aprillil 2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 3), 21. aprillil 2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 108), 12. oktoobril 2005 (ELT L 298, 15.11.2005, lk 1), 18. detsembril 2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 45), 12. juunil 2008 (ELT L 179, 8.7.2008, lk 12), 14. jaanuaril 2009 (ELT L 24, 28.1.2009, lk 9) ja 16. veebruaril 2009 (ELT L 60, 4.3.2009, lk 3), muudetakse järgmiselt:

| 1. | Pärast artiklit 121 lisatakse järgmine tekst:
  „4.a PEATÜKK

  ESIMESE ASTME KOHTU OTSUSED PÄRAST LAHENDI UUESTI LÄBIVAATAMIST JA KOHTUASJA SAATMIST UUEKS ARUTAMISEKS

  Artikkel 121a
  Kui Euroopa Kohus vaatab uuesti läbi Esimese Astme Kohtu otsuse või määruse ja otsustab kohtuasja samale kohtule uueks arutamiseks saata, läheb kohtuasi vastavalt sellele otsusele tagasi Esimese Astme Kohtu menetlusse.
  Artikkel 121b
  1.   Kui Euroopa Kohus saadab uueks arutamiseks kohtuasja, mille algselt lahendas mõni Esimese Astme Kohtu koda, võib Esimese Astme Kohtu president määrata kohtuasja mõnele teisele samast arvust kohtunikest koosnevale kojale.
  2.   Kui Euroopa Kohus saadab uueks arutamiseks kohtuasja, mille algselt lahendas Esimese Astme Kohtu täiskogu või suurkoda, määratakse kohtuasi vastavalt sellele kogule või kojale.
  3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel kohaldatakse artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 1 ja artikli 51 lõiget 1.
  Artikkel 121c
  1.   Ühe kuu jooksul alates Euroopa Kohtu otsuse kättetoimetamisest võivad Esimese Astme Kohtu menetluse pooled esitada märkused järeldustega, mida vaidluse lahendamiseks sellest otsusest teha tuleb. Seda tähtaega ei pikendata.
  2.   Esimese Astme Kohus võib paluda menetluse pooltel esitada menetlust korraldavate meetmete raames menetlusdokumente ja otsustada pooled suulises menetluses ära kuulata.
  Artikkel 121d
  Esimese Astme Kohus otsustab kohtukulude jaotamise tema menetluses olevas kohtuasjas pärast kohtuasja uuesti läbivaatamist.” |
| --- | --- |

1.

Pärast artiklit 121 lisatakse järgmine tekst:

„4.a PEATÜKK

ESIMESE ASTME KOHTU OTSUSED PÄRAST LAHENDI UUESTI LÄBIVAATAMIST JA KOHTUASJA SAATMIST UUEKS ARUTAMISEKS

Artikkel 121a

Kui Euroopa Kohus vaatab uuesti läbi Esimese Astme Kohtu otsuse või määruse ja otsustab kohtuasja samale kohtule uueks arutamiseks saata, läheb kohtuasi vastavalt sellele otsusele tagasi Esimese Astme Kohtu menetlusse.

Artikkel 121b

1.   Kui Euroopa Kohus saadab uueks arutamiseks kohtuasja, mille algselt lahendas mõni Esimese Astme Kohtu koda, võib Esimese Astme Kohtu president määrata kohtuasja mõnele teisele samast arvust kohtunikest koosnevale kojale.

2.   Kui Euroopa Kohus saadab uueks arutamiseks kohtuasja, mille algselt lahendas Esimese Astme Kohtu täiskogu või suurkoda, määratakse kohtuasi vastavalt sellele kogule või kojale.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel kohaldatakse artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 1 ja artikli 51 lõiget 1.

Artikkel 121c

1.   Ühe kuu jooksul alates Euroopa Kohtu otsuse kättetoimetamisest võivad Esimese Astme Kohtu menetluse pooled esitada märkused järeldustega, mida vaidluse lahendamiseks sellest otsusest teha tuleb. Seda tähtaega ei pikendata.

2.   Esimese Astme Kohus võib paluda menetluse pooltel esitada menetlust korraldavate meetmete raames menetlusdokumente ja otsustada pooled suulises menetluses ära kuulata.

Artikkel 121d

Esimese Astme Kohus otsustab kohtukulude jaotamise tema menetluses olevas kohtuasjas pärast kohtuasja uuesti läbivaatamist.”

| 2. | Artikli 134 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „menetluses” järgmiselt: „kui nad ettenähtud vorminõudeid ja tähtaega järgides hagiavaldusele vastavad.”
  Uus sõnastus:
  „Artikkel 134
  1.   Apellatsioonikoja menetluse pooled, välja arvatud hageja, võivad menetlusse astujatena osaleda Esimese Astme Kohtu menetluses, kui nad ettenähtud vorminõudeid ja tähtaega järgides hagiavaldusele vastavad.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 134 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „menetluses” järgmiselt: „kui nad ettenähtud vorminõudeid ja tähtaega järgides hagiavaldusele vastavad.”

Uus sõnastus:

„Artikkel 134

1.   Apellatsioonikoja menetluse pooled, välja arvatud hageja, võivad menetlusse astujatena osaleda Esimese Astme Kohtu menetluses, kui nad ettenähtud vorminõudeid ja tähtaega järgides hagiavaldusele vastavad.”

| 3. | Artikli 135 lõikes 1 jäetakse välja sõnad „artikli 134 lõikes 1 nimetatud menetlusse astujad võivad esitada” ja need asendatakse sõnadega „apellatsioonikoja menetluse pooled, välja arvatud hageja, esitavad”.
  Uus sõnastus:
  „Artikkel 135
  1.   Amet ja apellatsioonikoja menetluse pooled, välja arvatud hageja, esitavad oma vastuse hagiavaldusele kahe kuu jooksul arvates hagiavalduse kättetoimetamisest.
  Vastusele kohaldatakse artikli 46 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 135 lõikes 1 jäetakse välja sõnad „artikli 134 lõikes 1 nimetatud menetlusse astujad võivad esitada” ja need asendatakse sõnadega „apellatsioonikoja menetluse pooled, välja arvatud hageja, esitavad”.

Uus sõnastus:

„Artikkel 135

1.   Amet ja apellatsioonikoja menetluse pooled, välja arvatud hageja, esitavad oma vastuse hagiavaldusele kahe kuu jooksul arvates hagiavalduse kättetoimetamisest.

Vastusele kohaldatakse artikli 46 sätteid.”

Artikkel 2

Käesolevad kodukorra muudatused, mis on autentsed kõigis kodukorra artikli 35 lõikes 1 nimetatud keeltes, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning need jõustuvad nende avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 7. juuli 2009

Kohtusekretär

E. COULON

President

M. JAEGER

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. märts 2009,

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni paranduste, mis võimaldavad kehtestada vaidluste lahendamise korra, laiendada konventsiooni reguleerimisala ja läbi vaadata konventsiooni eesmärgid, heakskiitmise kohta

(2009/550/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „konventsioon”) kirjutati alla Londonis 18. novembril 1980 ning see jõustus 17. märtsil 1982. |
| --- | --- |

(1)

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „konventsioon”) kirjutati alla Londonis 18. novembril 1980 ning see jõustus 17. märtsil 1982.

| (2) | Ühendus ühines konventsiooniga 13. juulil 1981 (2). |
| --- | --- |

(2)

Ühendus ühines konventsiooniga 13. juulil 1981 (2).

| (3) | Vastavalt konventsiooni artikli 19 lõikele 2 on konventsiooni muudatuse vastuvõtmiseks nõutav kõigi konventsiooniosaliste kolmeneljandikuline häälteenamus. Vastavalt konventsiooni artikli 19 lõikele 3 jõustub muudatus 120 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on teatanud, et ta on saanud kirjaliku teate heakskiitmise kohta kolmelt neljandikult konventsiooniosalistest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt konventsiooni artikli 19 lõikele 2 on konventsiooni muudatuse vastuvõtmiseks nõutav kõigi konventsiooniosaliste kolmeneljandikuline häälteenamus. Vastavalt konventsiooni artikli 19 lõikele 3 jõustub muudatus 120 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on teatanud, et ta on saanud kirjaliku teate heakskiitmise kohta kolmelt neljandikult konventsiooniosalistest.

| (4) | Konventsiooniosalised võtsid Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni 23. aastakoosolekul 2004. aasta novembris vastu konventsiooni muudatuse, mis võimaldab Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonil vastu võtta soovitusi konventsioonist tulenevate vaidluste lahendamise korra kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Konventsiooniosalised võtsid Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni 23. aastakoosolekul 2004. aasta novembris vastu konventsiooni muudatuse, mis võimaldab Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonil vastu võtta soovitusi konventsioonist tulenevate vaidluste lahendamise korra kehtestamiseks.

| (5) | Posti teel hääletades võtsid konventsiooniosalised 11. augustil 2006 vastu konventsiooni paranduse, mille kohaselt laiendatakse konventsiooni reguleerimisala, nii et see hõlmaks sessiilseid liike, ning laiendatakse konventsiooni eesmärke. Konventsiooni muudeti ka seepärast, et märkida teiste rahvusvaheliste kalanduse juhtimist käsitlevate foorumite arenguid, mis mõjutavad kalandust Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni piirkonnas, ning lisati teatavad uued mõisted. |
| --- | --- |

(5)

Posti teel hääletades võtsid konventsiooniosalised 11. augustil 2006 vastu konventsiooni paranduse, mille kohaselt laiendatakse konventsiooni reguleerimisala, nii et see hõlmaks sessiilseid liike, ning laiendatakse konventsiooni eesmärke. Konventsiooni muudeti ka seepärast, et märkida teiste rahvusvaheliste kalanduse juhtimist käsitlevate foorumite arenguid, mis mõjutavad kalandust Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni piirkonnas, ning lisati teatavad uued mõisted.

| (6) | Kalandus hõlmab ka sessiilsete liikide püüki või nendele osutatavat mõju ning seetõttu on asjakohane lisada kõnealused liigid konventsiooni reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(6)

Kalandus hõlmab ka sessiilsete liikide püüki või nendele osutatavat mõju ning seetõttu on asjakohane lisada kõnealused liigid konventsiooni reguleerimisalasse.

| (7) | Konventsioonis on sätestatud, et Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon täidab oma ülesandeid, tegutsedes kalavarude kaitsmise ja optimaalse kasutamise huvides. Lisaks kõnealustele ülesannetele on tähtis rõhutada pikaajalise juhtimise tähtsust ja et kalavarude majandamine peaks tooma kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Seepärast on asjakohane lisada kõnealused punktid konventsiooni eesmärkide hulka. |
| --- | --- |

(7)

Konventsioonis on sätestatud, et Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon täidab oma ülesandeid, tegutsedes kalavarude kaitsmise ja optimaalse kasutamise huvides. Lisaks kõnealustele ülesannetele on tähtis rõhutada pikaajalise juhtimise tähtsust ja et kalavarude majandamine peaks tooma kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Seepärast on asjakohane lisada kõnealused punktid konventsiooni eesmärkide hulka.

| (8) | Konventsiooni kohaselt peab NEAFC oma ülesannete täitmisel võtma arvesse parimaid kasutada olevaid teaduslikke tõendusmaterjale. Nimetatud eesmärkide täitmisel on tähtis võtta arvesse ka ettevaatuspõhimõtet, ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja vajadust kaitsta merealade bioloogilist mitmekesisust. Seepärast on asjakohane, et NEAFC võtab nimetatud punkte oma ülesannete täitmisel samuti arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Konventsiooni kohaselt peab NEAFC oma ülesannete täitmisel võtma arvesse parimaid kasutada olevaid teaduslikke tõendusmaterjale. Nimetatud eesmärkide täitmisel on tähtis võtta arvesse ka ettevaatuspõhimõtet, ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja vajadust kaitsta merealade bioloogilist mitmekesisust. Seepärast on asjakohane, et NEAFC võtab nimetatud punkte oma ülesannete täitmisel samuti arvesse.

| (9) | Vaidluste lahendamise menetlus, mis kehtestati konventsiooni raames, peaks andma võimaluse vaidluste kiireks lahendamiseks, mis on ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(9)

Vaidluste lahendamise menetlus, mis kehtestati konventsiooni raames, peaks andma võimaluse vaidluste kiireks lahendamiseks, mis on ühenduse huvides.

| (10) | Selline menetlus aitab samuti tugevdada ja ajakohastada piirkondlikke kalandusorganisatsioone, eelkõige NEAFCd, ning tagab sellega Kirde-Atlandi kalanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

(10)

Selline menetlus aitab samuti tugevdada ja ajakohastada piirkondlikke kalandusorganisatsioone, eelkõige NEAFCd, ning tagab sellega Kirde-Atlandi kalanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse.

| (11) | Konventsiooni raames ühendusele eraldatavaid kalapüügivõimalusi silmas pidades vastab kavandatava muudatuse heakskiitmine ühenduse huvidele, |
| --- | --- |

(11)

Konventsiooni raames ühendusele eraldatavaid kalapüügivõimalusi silmas pidades vastab kavandatava muudatuse heakskiitmine ühenduse huvidele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Konventsiooni muudatused kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks.

Konventsiooni muudatuste tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel depositaarvalitsusele ühenduse heakskiidust teatama vastavalt konventsiooni (3) artikli 19 lõikele 3.

Brüssel, 5. märts 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ŘÍMAN

---

(1)  19. veebruari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab muudatuste jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

LISA

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni parandatakse järgmiselt.

| 1. | Preambulisse lisatakse uus teine lõik:
  „TUNNUSTADES 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni asjaomaseid sätteid; 1955. aasta kokkulepet Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade varude kaitset ja majandamist; 1993. aasta kokkulepet edendada avamere kalalaevade vastavust rahvusvahelistele kaitse- ja majandamismeetmetele ning võttes arvesse 1995. aasta oktoobris ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 28. istungjärgul vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit,”. |
| --- | --- |

1.

Preambulisse lisatakse uus teine lõik:

„TUNNUSTADES 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni asjaomaseid sätteid; 1955. aasta kokkulepet Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade varude kaitset ja majandamist; 1993. aasta kokkulepet edendada avamere kalalaevade vastavust rahvusvahelistele kaitse- ja majandamismeetmetele ning võttes arvesse 1995. aasta oktoobris ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 28. istungjärgul vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit,”.

| 2. | Preambulis asendatakse kolmas lõik järgmisega:
  „SOOVIDES edendada Kirde-Atlandi piirkonna kalavarude pikaajalist kaitset ja optimaalset kasutamist ja seda tehes kaitsta mere ökosüsteemi, kus asjaomased varud paiknevad, ning vastavalt soodustada nende varudega seotud rahvusvahelist koostööd ja konsulteerimist,”. |
| --- | --- |

2.

Preambulis asendatakse kolmas lõik järgmisega:

„SOOVIDES edendada Kirde-Atlandi piirkonna kalavarude pikaajalist kaitset ja optimaalset kasutamist ja seda tehes kaitsta mere ökosüsteemi, kus asjaomased varud paiknevad, ning vastavalt soodustada nende varudega seotud rahvusvahelist koostööd ja konsulteerimist,”.

| 3. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:
  1)   „konventsiooni ala”– tähendab piirkondia)Atlandi ookeani ja Põhja-Jäämere ning nendega ühenduses olevate merede nendes osades, mis asuvad põhja pool 36° põhjalaiust ning 42° läänepikkuse ja 51° idapikkuse vahel, välja arvatud:





  — | Läänemeri ning Suur- ja Väike-Belt lõuna ja ida pool mõttelist joont Hasenøre neemest Gnibenini, Korshagest Spodsbiergini ja Gilbjergi neemest Kullenisse ning |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „konventsiooni ala”– tähendab piirkondi

—

Läänemeri ning Suur- ja Väike-Belt lõuna ja ida pool mõttelist joont Hasenøre neemest Gnibenini, Korshagest Spodsbiergini ja Gilbjergi neemest Kullenisse ning

| — | Vahemeri ning selle ääremered kuni paralleeli 36° põhjalaiust ja meridiaani 5° 36′ läänepikkust lõikumispunktini; |
| --- | --- |

—

Vahemeri ning selle ääremered kuni paralleeli 36° põhjalaiust ja meridiaani 5° 36′ läänepikkust lõikumispunktini;

2)   „kalavarud”– kalade, molluskite, koorikloomade varud, sealhulgas sessiilsed liigid, kuid välja arvatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni I lisas loetletud siirdekalade liigid ning anadroomsed liigid, mida käsitletakse muudes rahvusvahelistes lepingutes;

3)   „mere elusressursid”– mere ökosüsteemi kogu elusosa;

4)   „merealade bioloogiline mitmekesisus”– mere ökoloogiliste koosluste ja neisse kuuluvate elusorganismide mitmekesisus; see hõlmab liigisisest, liikidevahelist ja ökosüsteemide mitmekesisust.”

| 4. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Käesoleva konventsiooni eesmärk on tagada konventsiooni ala kalavarude pikaajaline kaitse ja optimaalne kasutamine, tuues kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesoleva konventsiooni eesmärk on tagada konventsiooni ala kalavarude pikaajaline kaitse ja optimaalne kasutamine, tuues kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu.”

| 5. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjon täidab oma ülesandeid, et saavutada artiklis 2 sätestatud eesmärk.
  2.   Andes soovitusi kooskõlas käesoleva konventsiooni artiklitega 5 või 6, komisjon eelkõige:






  a) | tagab, et sellised soovitused põhinevad parimal kasutada oleval teaduslikul tõendusmaterjalil; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjon täidab oma ülesandeid, et saavutada artiklis 2 sätestatud eesmärk.

2.   Andes soovitusi kooskõlas käesoleva konventsiooni artiklitega 5 või 6, komisjon eelkõige:

a)

tagab, et sellised soovitused põhinevad parimal kasutada oleval teaduslikul tõendusmaterjalil;

| b) | kohaldab ettevaatusprintsiipi; |
| --- | --- |

b)

kohaldab ettevaatusprintsiipi;

| c) | võtab asjakohaselt arvesse kalapüügi mõju teistele liikidele ja mere ökosüsteemidele ning võtab vajaduse korral kaitse- ja majandamismeetmed, mis aitavad minimeerida kahjulikku mõju mere elusressurssidele ja mere ökosüsteemidele, ning |
| --- | --- |

c)

võtab asjakohaselt arvesse kalapüügi mõju teistele liikidele ja mere ökosüsteemidele ning võtab vajaduse korral kaitse- ja majandamismeetmed, mis aitavad minimeerida kahjulikku mõju mere elusressurssidele ja mere ökosüsteemidele, ning

| d) | võtab asjakohaselt arvesse vajadust säilitada mere bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

d)

võtab asjakohaselt arvesse vajadust säilitada mere bioloogilist mitmekesisust.

3.   Komisjon on foorumiks, kus pidada nõu ja vahetada teavet konventsiooni ala kalavarude olukorra ja majandamise strateegia kohta, sealhulgas uurida sellise strateegia üldmõjusid kalavarudele ja vajaduse korral muudele mere elusressurssidele ja mere ökosüsteemidele.”

| 6. | Artiklites 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 ja 20 asendatakse sõna „kalandusjurisdiktsioon” sõnaga „jurisdiktsioon”. |
| --- | --- |

6.

Artiklites 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 ja 20 asendatakse sõna „kalandusjurisdiktsioon” sõnaga „jurisdiktsioon”.

| 7. | Artikli 18 punkti 2 järele lisatakse uus artikkel 18a:
  „Artikkel 18a
  Komisjon esitab soovitused käesoleva konventsiooni raames kerkinud vaidluste lahendamise menetluse kehtestamiseks.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 18 punkti 2 järele lisatakse uus artikkel 18a:

„Artikkel 18a

Komisjon esitab soovitused käesoleva konventsiooni raames kerkinud vaidluste lahendamise menetluse kehtestamiseks.”

---

Komisjon

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/16

---

KOMISJONI OTSUS,

13. juuli 2009,

millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5715 all)

(Ainult hispaania-, itaalia-, kreeka-, portugali- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(2009/551/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 2009. aasta määruses (EÜ) nr 542/2009, millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus, (2) on sätestatud kaks pakkumiste esitamise alaperioodi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 2009. aasta määruses (EÜ) nr 542/2009, millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus, (2) on sätestatud kaks pakkumiste esitamise alaperioodi.

| (2) | Vastavalt komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (3) artikli 13 lõikele 1 otsustab komisjon liikmesriikide teatatud pakkumiste põhjal määrata kindlaks abi ülemmäär või mitte. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (3) artikli 13 lõikele 1 otsustab komisjon liikmesriikide teatatud pakkumiste põhjal määrata kindlaks abi ülemmäär või mitte.

| (3) | Esimesel pakkumismenetluse alaperioodil esitatud pakkumiste põhjal on asjakohane määrata kindlaks oliiviõli puhul antava eraladustusabi ülemmäär 6. juulil 2009 lõppeval pakkumiste alaperioodil. |
| --- | --- |

(3)

Esimesel pakkumismenetluse alaperioodil esitatud pakkumiste põhjal on asjakohane määrata kindlaks oliiviõli puhul antava eraladustusabi ülemmäär 6. juulil 2009 lõppeval pakkumiste alaperioodil.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 542/2009 avatud, 6. juulil 2009 lõppeval pakkumiste esitamise alaperioodil on oliiviõli puhul antava abi ülemmäär määratud kindlaks käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile ja Portugali Vabariigile.

Brüssel, 13. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 161, 24.6.2009, lk 3.

2

(3)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

3

---

LISA

| (eurot / tonni kohta / päevas) |
| --- |
| Toode | Abi maksimumsumma |
| Ekstra-neitsioliiviõli | 1,3 |
| Neitsioliiviõli | 1,3 |

(eurot / tonni kohta / päevas)

Toode

Abi maksimumsumma

Ekstra-neitsioliiviõli

1,3

Neitsioliiviõli

1,3

---

IV Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP ühiskomitee

| 16.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/18

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS,

nr 313/06/COL,

25. oktoober 2006,

millega viiekümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 10.B „Väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antav riigiabi”

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (2), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (3), eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artiklit 1,

arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui niimoodi on sätestatud EMP lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui järelevalveamet seda vajalikuks peab,

meenutades riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju (4), mille järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994 (5),

arvestades, et Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”) võttis 19. juulil 2006 vastu ühenduse suunised väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antava riigiabi kohta (6),

arvestades, et need suunised on olulised ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

arvestades, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

arvestades, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” punkti II kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

meenutades, et järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 10. oktoobril 2006 Islandile, Norrale ja Liechtensteinile saadetud kirjadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki 10.B „Väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antav riigiabi”. Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, millele lisatakse käesoleva otsuse ja selle lisa koopia. EFTA riikidel palutakse väljendada oma nõusolekut kirjas esitatud asjakohaste meetmetega kahe kuu jooksul (vt suuniste punkte 83–85).

Artikkel 3

Komisjoni teavitatakse kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, edastades talle käesoleva otsuse, sealhulgas selle lisa koopia.

Artikkel 4

Käesolev otsus koos selle lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Artikkel 5

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 25. oktoober 2006

EFTA järelevalveameti nimel

president

Bjørn T. GRYDELAND

kolleegiumi liige

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Edaspidi „riigiabi suunised”.

4

(5)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994. Avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994. Suuniseid muudeti viimati 19. aprillil 2006. Edaspidi „riigiabi suunised”.

5

(6)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.

6

---

LISA

„10B.   VÄIKESTESSE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTETESSE TEHTAVATELE RISKIKAPITALI INVESTEERINGUTELE ANTAV RIIGIABI

10B.1.   SISSEJUHATUS

10B.1.1.   RISKIKAPITAL EMP EESMÄRGINA

| 1) | Riskikapital tähendab selliste ettevõtete omakapitali rahastamist, mis ilmutavad oma esimestes arenguetappides suurt kasvupotentsiaali. Riskikapitali nõudluse tekitavad tavaliselt kasvupotentsiaaliga ettevõtted, kellel ei ole küllaldast juurdepääsu kapitaliturgudele, ning riskikapitali pakuvad investorid, kes on valmis võtma suure riski, et saada investeeritud kapitalilt keskmisest suuremat kasumit. |
| --- | --- |

1)

Riskikapital tähendab selliste ettevõtete omakapitali rahastamist, mis ilmutavad oma esimestes arenguetappides suurt kasvupotentsiaali. Riskikapitali nõudluse tekitavad tavaliselt kasvupotentsiaaliga ettevõtted, kellel ei ole küllaldast juurdepääsu kapitaliturgudele, ning riskikapitali pakuvad investorid, kes on valmis võtma suure riski, et saada investeeritud kapitalilt keskmisest suuremat kasumit.

| 2) | 19. juulil 2006 avaldas Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”) ühenduse suunised väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antava riigiabi kohta (1). |
| --- | --- |

2)

19. juulil 2006 avaldas Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”) ühenduse suunised väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antava riigiabi kohta (1).

| 3) | Komisjoni uute riskikapitali käsitlevate suuniste puhul on tunnistatud, et innovatiivsete noorte ettevõtete loomiseks ei ole piisavalt riskikapitali. Komisjon avaldas riigiabi tegevuskava „Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009” (2) (edaspidi „riigiabi tegevuskava”) juunis 2005. Riigiabi tegevuskavas tähtsustatakse ärikliima parandamist ja uute ettevõtete kiire käivitamise soodustamist. Sellega seoses nähakse riigiabi tegevuskavas ette riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise (3) läbivaatamine ja selles sisalduvate eeskirjade paindlikumaks muutmine, et kõrvaldada turutõrked, mis mõjutavad algusjärgus ettevõtete ja uute uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (edaspidi „VKEd”) riskikapitaliga varustamist. |
| --- | --- |

3)

Komisjoni uute riskikapitali käsitlevate suuniste puhul on tunnistatud, et innovatiivsete noorte ettevõtete loomiseks ei ole piisavalt riskikapitali. Komisjon avaldas riigiabi tegevuskava „Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009” (2) (edaspidi „riigiabi tegevuskava”) juunis 2005. Riigiabi tegevuskavas tähtsustatakse ärikliima parandamist ja uute ettevõtete kiire käivitamise soodustamist. Sellega seoses nähakse riigiabi tegevuskavas ette riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise (3) läbivaatamine ja selles sisalduvate eeskirjade paindlikumaks muutmine, et kõrvaldada turutõrked, mis mõjutavad algusjärgus ettevõtete ja uute uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (edaspidi „VKEd”) riskikapitaliga varustamist.

| 4) | Kuigi piisava riskikapitali tagamine on EMPs eelkõige turu ülesanne, esineb riskikapitaliturul omakapitali puudujääk, s.o püsiv kapitalituru ebakoht, mis takistab nõudluse rahuldamist mõlemale poolele vastuvõetava hinnaga ja avaldab negatiivset mõju Euroopa VKEdele. Puudujääk mõjutab peamiselt kõrgtehnoloogilisi uuenduslikke ja uusi suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid. See võib siiski mõjutada ka suuremat hulka erineva vanusega ja eri sektorites tegutsevaid ettevõtteid, mille kasvupotentsiaal on väiksem ning mis riskikapitali puudumise korral ei leia laienemiseks rahastamisallikaid. |
| --- | --- |

4)

Kuigi piisava riskikapitali tagamine on EMPs eelkõige turu ülesanne, esineb riskikapitaliturul omakapitali puudujääk, s.o püsiv kapitalituru ebakoht, mis takistab nõudluse rahuldamist mõlemale poolele vastuvõetava hinnaga ja avaldab negatiivset mõju Euroopa VKEdele. Puudujääk mõjutab peamiselt kõrgtehnoloogilisi uuenduslikke ja uusi suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid. See võib siiski mõjutada ka suuremat hulka erineva vanusega ja eri sektorites tegutsevaid ettevõtteid, mille kasvupotentsiaal on väiksem ning mis riskikapitali puudumise korral ei leia laienemiseks rahastamisallikaid.

| 5) | Teatavatel piiratud juhtudel on omakapitali puudujäägi korral riigiabi andmine õigustatud. Õigesti suunatud riigiabi, mida antakse riskikapitalimeetme toetuseks, võib olla tõhus vahend tuvastatud turutõrgete leevendamiseks kõnealuses valdkonnas ja aidata kaasata erakapitali. |
| --- | --- |

5)

Teatavatel piiratud juhtudel on omakapitali puudujäägi korral riigiabi andmine õigustatud. Õigesti suunatud riigiabi, mida antakse riskikapitalimeetme toetuseks, võib olla tõhus vahend tuvastatud turutõrgete leevendamiseks kõnealuses valdkonnas ja aidata kaasata erakapitali.

| 6) | Käesolevate suunistega asendatakse järelevalveameti riigiabi suuniste peatükk 10A (4)„Riigiabi ja riskikapital” ja sätestatakse tingimused, mille kohaselt riskikapitali investeeringutele antavat riigiabi võib pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks. Suunistes selgitatakse tingimusi, mille täitmise korral on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt tegemist riigiabiga, ja nõudeid, mida järelevalveamet kohaldab riskikapitalimeetmete kokkusobivuse hindamisel vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 3. |
| --- | --- |

6)

Käesolevate suunistega asendatakse järelevalveameti riigiabi suuniste peatükk 10A (4)„Riigiabi ja riskikapital” ja sätestatakse tingimused, mille kohaselt riskikapitali investeeringutele antavat riigiabi võib pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks. Suunistes selgitatakse tingimusi, mille täitmise korral on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt tegemist riigiabiga, ja nõudeid, mida järelevalveamet kohaldab riskikapitalimeetmete kokkusobivuse hindamisel vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 3.

10B.1.2.   KOGEMUSED RISKIKAPITALILE ANTAVA RIIGIABI VALDKONNAS

| 7) | Käesolevad suunised põhinevad ühenduse suunistel väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antava riigiabi kohta, mis on koostatud kogemuste põhjal, mis saadi riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise kohaldamisel, mis vastab järelevalveameti suunistele riigiabi ja riskikapitali kohta (5). Arvesse on võetud ka märkusi, mille komisjon sai EMP riikide ja huvirühmadega peetud avalike konsultatsioonide käigus riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise läbivaatamise, riigiabi tegevuskava ja innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva teatise (6) üle. Komisjoni kogemus ja konsultatsioonide käigus saadud märkused on näidanud, et riigiabi ja riskikapitali käsitlev teatis on praktikas üldiselt hästi toiminud, kuid tõid samas esile ka vajaduse suurendada paindlikkust eeskirjade kohaldamisel ning kohandada eeskirju muutunud olukorrale riskikapitaliturul. Lisaks on kogemus näidanud, et teatavat liiki investeeringute korral ei olnud mõnes piirkonnas võimalik riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise tingimusi täita ning sellistel juhtudel ei saanud riskikapitali jaoks anda riigiabi. Veel on kogemus näidanud abi saavate riskikapitalifondide vähest üldist kasumlikkust. Järelevalveamet nõustub eespool nimetatud seisukohtadega. |
| --- | --- |

7)

Käesolevad suunised põhinevad ühenduse suunistel väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitali investeeringutele antava riigiabi kohta, mis on koostatud kogemuste põhjal, mis saadi riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise kohaldamisel, mis vastab järelevalveameti suunistele riigiabi ja riskikapitali kohta (5). Arvesse on võetud ka märkusi, mille komisjon sai EMP riikide ja huvirühmadega peetud avalike konsultatsioonide käigus riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise läbivaatamise, riigiabi tegevuskava ja innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva teatise (6) üle. Komisjoni kogemus ja konsultatsioonide käigus saadud märkused on näidanud, et riigiabi ja riskikapitali käsitlev teatis on praktikas üldiselt hästi toiminud, kuid tõid samas esile ka vajaduse suurendada paindlikkust eeskirjade kohaldamisel ning kohandada eeskirju muutunud olukorrale riskikapitaliturul. Lisaks on kogemus näidanud, et teatavat liiki investeeringute korral ei olnud mõnes piirkonnas võimalik riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise tingimusi täita ning sellistel juhtudel ei saanud riskikapitali jaoks anda riigiabi. Veel on kogemus näidanud abi saavate riskikapitalifondide vähest üldist kasumlikkust. Järelevalveamet nõustub eespool nimetatud seisukohtadega.

| 8) | Nimetatud probleemide kõrvaldamiseks kasutatakse käesolevates suunistes mõningatel juhtudel paindlikumat lähenemist, et võimaldada EFTA riikidel oma riskikapitalimeetmeid paremini kohandada asjaomaste turutõrgetega. Käesolevate suunistega nähakse ette majanduslikult täpsem lähenemisviis, et hinnata riskikapitalimeetmete kokkusobivust EMP lepinguga. Juba riigiabi ja riskikapitali käsitlevate järelevalveameti suuniste kohaselt hinnati kavade nõuetelevastavust suhteliselt keerulise majandusliku analüüsi abil, mis keskendus turutõrke olulisusele ja meetme eesmärgile. Seega on puhtalt majandusliku lähenemisviisi peamist küsimust käsitletud juba riigiabi ja riskikapitali käsitlevates järelevalveameti suunistes. Sellegipoolest oli meetme paremaks kohaldamiseks asjaomase turutõrke suhtes vajalik veel teatavate kriteeriumide mõningane täpsustamine. Suunised käsitlevad eelkõige tegureid, mis toetavad kasumlikkust taotlevaid professionaalseid investeerimisotsuseid, et veel enam julgustada erainvestoreid investeerima koos riigiga. Jõupingutusi on tehtud veel selguse loomiseks küsimustes, mille täpsustamine riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise ning riigiabi ja riskikapitali käsitleva järelevalveameti suuniste rakendamise kogemuse põhjal vajalikuks on osutunud. |
| --- | --- |

8)

Nimetatud probleemide kõrvaldamiseks kasutatakse käesolevates suunistes mõningatel juhtudel paindlikumat lähenemist, et võimaldada EFTA riikidel oma riskikapitalimeetmeid paremini kohandada asjaomaste turutõrgetega. Käesolevate suunistega nähakse ette majanduslikult täpsem lähenemisviis, et hinnata riskikapitalimeetmete kokkusobivust EMP lepinguga. Juba riigiabi ja riskikapitali käsitlevate järelevalveameti suuniste kohaselt hinnati kavade nõuetelevastavust suhteliselt keerulise majandusliku analüüsi abil, mis keskendus turutõrke olulisusele ja meetme eesmärgile. Seega on puhtalt majandusliku lähenemisviisi peamist küsimust käsitletud juba riigiabi ja riskikapitali käsitlevates järelevalveameti suunistes. Sellegipoolest oli meetme paremaks kohaldamiseks asjaomase turutõrke suhtes vajalik veel teatavate kriteeriumide mõningane täpsustamine. Suunised käsitlevad eelkõige tegureid, mis toetavad kasumlikkust taotlevaid professionaalseid investeerimisotsuseid, et veel enam julgustada erainvestoreid investeerima koos riigiga. Jõupingutusi on tehtud veel selguse loomiseks küsimustes, mille täpsustamine riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise ning riigiabi ja riskikapitali käsitleva järelevalveameti suuniste rakendamise kogemuse põhjal vajalikuks on osutunud.

10B.1.3.   TASAKAALUSTATUSE KRITEERIUM RISKIKAPITALI INVESTEERINGUTE TOETUSEKS ANTAVA RIIGIABI KORRAL

10B.1.3.1.   
  Riigiabi tegevuskava ja tasakaalustatuse kriteerium

| 9) | Riigiabi tegevuskavas rõhutas komisjon majandusliku lähenemisviisi tähtsust riigiabi analüüsimisel. Majanduslik lähenemisviis loob tasakaalu ühistes huvides tegutsemisel kasutatava meetme võimalike positiivsete mõjude ja võimalike konkurentsimoonutusi kaasa toovate ja kaubavahetust mõjutavate negatiivsete mõjude vahel. Riigiabi tegevuskavas sätestatud tasakaalustatuse kriteerium on kolmeastmeline, millest kaks esimest on seotud positiivsete ja viimane negatiivsete mõjude ning üldise tasakaaluga:






  1) | Kas abimeede on suunatud täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, nagu näiteks majanduskasv, tööhõive, ühtekuuluvus ja keskkonnakaitse? |
| --- | --- | --- |

9)

Riigiabi tegevuskavas rõhutas komisjon majandusliku lähenemisviisi tähtsust riigiabi analüüsimisel. Majanduslik lähenemisviis loob tasakaalu ühistes huvides tegutsemisel kasutatava meetme võimalike positiivsete mõjude ja võimalike konkurentsimoonutusi kaasa toovate ja kaubavahetust mõjutavate negatiivsete mõjude vahel. Riigiabi tegevuskavas sätestatud tasakaalustatuse kriteerium on kolmeastmeline, millest kaks esimest on seotud positiivsete ja viimane negatiivsete mõjude ning üldise tasakaaluga:

1)

Kas abimeede on suunatud täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, nagu näiteks majanduskasv, tööhõive, ühtekuuluvus ja keskkonnakaitse?

| 2) | Kas abi on ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud, s.o kas pakutav abi on suunatud turutõrke kõrvaldamisele või on sellel muu eesmärk?






  i) | Kas riigiabi on asjakohane poliitikavahend? |
| --- | --- | --- |

2)

Kas abi on ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud, s.o kas pakutav abi on suunatud turutõrke kõrvaldamisele või on sellel muu eesmärk?

i)

Kas riigiabi on asjakohane poliitikavahend?

| ii) | Kas abil on ergutav mõju, s.o kas ta muudab ettevõtete ja/või investorite käitumist? |
| --- | --- |

ii)

Kas abil on ergutav mõju, s.o kas ta muudab ettevõtete ja/või investorite käitumist?

| iii) | Kas abimeede on proportsionaalne, s.o kas sama muutus käitumises oleks võimalik saavutada väiksema abiga? |
| --- | --- |

iii)

Kas abimeede on proportsionaalne, s.o kas sama muutus käitumises oleks võimalik saavutada väiksema abiga?

| 3) | Kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubavahetusele on piiratud ulatusega ning kogumõju on positiivne? |
| --- | --- |

3)

Kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubavahetusele on piiratud ulatusega ning kogumõju on positiivne?

Tasakaalustatuse kriteerium on ühtmoodi asjakohane nii riigiabi eeskirjade koostamisel kui ka nende rakendusalasse jäävate juhtumite hindamisel.

10B.1.3.2.   
  Turutõrked

| 10) | Tuginedes riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise kohaldamisel saadud kogemustele on järelevalveamet seisukohal, et EMPs ei esine üldist riskikapitali pakkumisega seotud turutõrget. Siiski tunnistab järelevalveamet, et ettevõtete teatavates arenguetappides on puudus mõnda liiki investeeringutest. See puudujääk tuleneb riskikapitali pakkumise ja nõudluse mittevastavusest ning seda võib üldiselt kirjeldada kui omakapitali puudujääki. |
| --- | --- |

10)

Tuginedes riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise kohaldamisel saadud kogemustele on järelevalveamet seisukohal, et EMPs ei esine üldist riskikapitali pakkumisega seotud turutõrget. Siiski tunnistab järelevalveamet, et ettevõtete teatavates arenguetappides on puudus mõnda liiki investeeringutest. See puudujääk tuleneb riskikapitali pakkumise ja nõudluse mittevastavusest ning seda võib üldiselt kirjeldada kui omakapitali puudujääki.

| 11) | Omakapitali kaudu rahastamine on eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul väljakutseks nii investorile kui ka ettevõttele, millesse investeeritakse. Pakkumise poolelt vaadates ei pea investor (laenuandjana) mitte ainult pakutavat tagatist hoolikalt analüüsima, vaid analüüsima ka kogu äristrateegiat, et hinnata investeeringult kasumi teenimise võimalusi ja investeeringuga kaasnevaid riske. Investor peab olema võimeline jälgima, et ettevõtte juhid viivad äristrateegiat ellu nõuetekohaselt. Lõpuks peab investor, selleks et saada oma investeeringult riskile vastavat kasumit, ettevõttesse investeeritud kapitaliosaluse müümiseks koostama ja ellu viima ka väljumisstrateegia. |
| --- | --- |

11)

Omakapitali kaudu rahastamine on eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul väljakutseks nii investorile kui ka ettevõttele, millesse investeeritakse. Pakkumise poolelt vaadates ei pea investor (laenuandjana) mitte ainult pakutavat tagatist hoolikalt analüüsima, vaid analüüsima ka kogu äristrateegiat, et hinnata investeeringult kasumi teenimise võimalusi ja investeeringuga kaasnevaid riske. Investor peab olema võimeline jälgima, et ettevõtte juhid viivad äristrateegiat ellu nõuetekohaselt. Lõpuks peab investor, selleks et saada oma investeeringult riskile vastavat kasumit, ettevõttesse investeeritud kapitaliosaluse müümiseks koostama ja ellu viima ka väljumisstrateegia.

| 12) | Raha vajav ettevõtja peab mõistma välise kapitaliinvesteeringuga seotud eeliseid ja ohte ning koostama vajalike allikate ja nõustamise leidmiseks toimiva äriplaani. Ettevõttesisese kapitali või rahastamiseks vajalike tagatiste ja/või usaldusväärsete laenuandmete puudumise tõttu võivad ettevõtjad seista silmitsi väga rangete rahastamispiirangutega. Lisaks sellele peab ettevõtja leppima kontrolli jagamisega välisinvestoriga, kellel tavaliselt on lisaks kapitaliosale ka mõju äriühingu otsuste suhtes. |
| --- | --- |

12)

Raha vajav ettevõtja peab mõistma välise kapitaliinvesteeringuga seotud eeliseid ja ohte ning koostama vajalike allikate ja nõustamise leidmiseks toimiva äriplaani. Ettevõttesisese kapitali või rahastamiseks vajalike tagatiste ja/või usaldusväärsete laenuandmete puudumise tõttu võivad ettevõtjad seista silmitsi väga rangete rahastamispiirangutega. Lisaks sellele peab ettevõtja leppima kontrolli jagamisega välisinvestoriga, kellel tavaliselt on lisaks kapitaliosale ka mõju äriühingu otsuste suhtes.

| 13) | Tulemuseks on see, et riskikapitali nõudluse ja pakkumise vahekord võib osutuda ebaefektiivseks ja turul pakutav riskikapital liiga piiratuks ning ettevõtjad ei saa väärtuslikule ärimudelile ja kasvuväljavaadetele vaatamata rahalisi vahendeid. Järelevalveamet on seisukohal, et riskikapitaliturgudel esinevate tõrgete – mis mõjutavad eelkõige VKEde ja varajases kasvufaasis ettevõtete juurdepääsu kapitalile ning võivad õigustada riiklikku sekkumist – peamiseks põhjuseks on puudulik või moondunud teave.
  Puuduliku või moondunud teabe tagajärjed võivad olla järgmised.






  a) | Tehingu- ja tegevuskulud: potentsiaalsel investoril on raskem hankida usaldusväärset teavet VKE või uue ettevõtte äritegevuse väljavaadete kohta ning seega ka ettevõtte arengu üle järelevalvet teostada ja seda toetada. See kehtib eelkõige väga uuenduslike või suure riskiga projektide kohta. Väiketehingud pakuvad investeerimisfondidele vähem huvi ka seetõttu, et investeeringu hindamise kulud ja muud tehingukulud on tehingu mahuga võrreldes liiga suured. |
| --- | --- | --- |

13)

Tulemuseks on see, et riskikapitali nõudluse ja pakkumise vahekord võib osutuda ebaefektiivseks ja turul pakutav riskikapital liiga piiratuks ning ettevõtjad ei saa väärtuslikule ärimudelile ja kasvuväljavaadetele vaatamata rahalisi vahendeid. Järelevalveamet on seisukohal, et riskikapitaliturgudel esinevate tõrgete – mis mõjutavad eelkõige VKEde ja varajases kasvufaasis ettevõtete juurdepääsu kapitalile ning võivad õigustada riiklikku sekkumist – peamiseks põhjuseks on puudulik või moondunud teave.

Puuduliku või moondunud teabe tagajärjed võivad olla järgmised.

a)

Tehingu- ja tegevuskulud: potentsiaalsel investoril on raskem hankida usaldusväärset teavet VKE või uue ettevõtte äritegevuse väljavaadete kohta ning seega ka ettevõtte arengu üle järelevalvet teostada ja seda toetada. See kehtib eelkõige väga uuenduslike või suure riskiga projektide kohta. Väiketehingud pakuvad investeerimisfondidele vähem huvi ka seetõttu, et investeeringu hindamise kulud ja muud tehingukulud on tehingu mahuga võrreldes liiga suured.

| b) | Soovimatus võtta riske: investorite valmidus anda VKEdele riskikapitali võib olla seda väiksem, mida puudulikum või moondunum on teave riskikapitali andmise kohta. Puudulik või moondunud teave suurendab soovimatust võtta riske. |
| --- | --- |

b)

Soovimatus võtta riske: investorite valmidus anda VKEdele riskikapitali võib olla seda väiksem, mida puudulikum või moondunum on teave riskikapitali andmise kohta. Puudulik või moondunud teave suurendab soovimatust võtta riske.

10B.1.3.3.   
  Meetme asjakohasus

| 14) | Järelevalveamet on seisukohal, et riskikapitalimeetmetele eraldatav riigiabi võib olla asjakohane vahend käesolevate suunistega kehtestatud raamides ja tingimustel. Tuleb siiski meeles pidada, et riskikapitali andmine on eelkõige äritegevus, mis sisaldab äriotsuseid. Riskikapitali suuremale pakkumisele võivad aidata kaasa ka üldisemad struktuurimeetmed, mis ei ole riigiabi, nagu ettevõtluskultuuri arendamine, VKEde rahastamise eri vormide (nt omakapitali, jaotamata kasumi ja laenuvahendite) neutraalsem maksustamine, turgude integratsiooni soodustavad meetmed, regulatiivsete piirangute vähendamine, sealhulgas teatud liiki finantsasutuste (nt pensionifondid) investeeringutele ja ettevõtete asutamise halduskorrale kehtestatud piirangute vähendamine. |
| --- | --- |

14)

Järelevalveamet on seisukohal, et riskikapitalimeetmetele eraldatav riigiabi võib olla asjakohane vahend käesolevate suunistega kehtestatud raamides ja tingimustel. Tuleb siiski meeles pidada, et riskikapitali andmine on eelkõige äritegevus, mis sisaldab äriotsuseid. Riskikapitali suuremale pakkumisele võivad aidata kaasa ka üldisemad struktuurimeetmed, mis ei ole riigiabi, nagu ettevõtluskultuuri arendamine, VKEde rahastamise eri vormide (nt omakapitali, jaotamata kasumi ja laenuvahendite) neutraalsem maksustamine, turgude integratsiooni soodustavad meetmed, regulatiivsete piirangute vähendamine, sealhulgas teatud liiki finantsasutuste (nt pensionifondid) investeeringutele ja ettevõtete asutamise halduskorrale kehtestatud piirangute vähendamine.

10B.1.3.4.   
  Ergutav mõju ja vajalikkus

| 15) | Riskikapitali jaoks antava riigiabi tulemusena peab eelkõige erainvestorite investeeringute kaasamise kaudu paranema riskikapitali kättesaadavus VKEdele. Avaliku sektori vahendite põhjendamatu kasutamise oht või ergutava mõju puudumine tähendab seda, et mõned ettevõtted, mida rahastati riiklikest vahenditest, oleksid samadel tingimustel võinud rahalisi vahendeid saada isegi siis, kui riigiabi ei oleks antud (väljatõrjumine). Selle kohta on olemas tõendid, ehkki tegemist on üksikjuhtumitega. Sellisel juhul ei ole avaliku sektori vahendid tõhusad. |
| --- | --- |

15)

Riskikapitali jaoks antava riigiabi tulemusena peab eelkõige erainvestorite investeeringute kaasamise kaudu paranema riskikapitali kättesaadavus VKEdele. Avaliku sektori vahendite põhjendamatu kasutamise oht või ergutava mõju puudumine tähendab seda, et mõned ettevõtted, mida rahastati riiklikest vahenditest, oleksid samadel tingimustel võinud rahalisi vahendeid saada isegi siis, kui riigiabi ei oleks antud (väljatõrjumine). Selle kohta on olemas tõendid, ehkki tegemist on üksikjuhtumitega. Sellisel juhul ei ole avaliku sektori vahendid tõhusad.

| 16) | Järelevalveamet on seisukohal, et käesolevate suuniste tingimustele vastav riskikapitali jaoks antav abi tagab ergutava mõju. Vajadus stiimulite järele sõltub sellest, kui suured on eri meetmete ja abisaajatega seotud turutõrked. Seetõttu on erinevad nõuded osainvesteeringu suurusele sihtettevõtte kohta, erainvestorite osaluse määrale ning rahastatava ettevõtte suurusele ja rahastatavale ettevõtlusetapile. |
| --- | --- |

16)

Järelevalveamet on seisukohal, et käesolevate suuniste tingimustele vastav riskikapitali jaoks antav abi tagab ergutava mõju. Vajadus stiimulite järele sõltub sellest, kui suured on eri meetmete ja abisaajatega seotud turutõrked. Seetõttu on erinevad nõuded osainvesteeringu suurusele sihtettevõtte kohta, erainvestorite osaluse määrale ning rahastatava ettevõtte suurusele ja rahastatavale ettevõtlusetapile.

10B.1.3.5.   
  Abi proportsionaalsus

| 17) | Vajadus stiimulite järele sõltub sellest, kui suured on eri meetmete, abisaajate ja VKE arenguetapiga seotud turutõrked. Riskikapitalimeede on hästi kavandatud, kui abi on igakülgselt vajalik, et tagada VKEdele kapital asutamis- ja käivitamisetapis ning varajases kasvuetapis. Riigiabi on ebaefektiivne, kui seda antakse rohkem, kui on vaja riskikapitali pakkumise parandamiseks. Selleks et abi piirduks minimaalse summaga, peab erasektori osalus olema märkimisväärne ning investeeringud peavad olema kasumile orienteeritud ja neid tuleb hallata äriliste põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

17)

Vajadus stiimulite järele sõltub sellest, kui suured on eri meetmete, abisaajate ja VKE arenguetapiga seotud turutõrked. Riskikapitalimeede on hästi kavandatud, kui abi on igakülgselt vajalik, et tagada VKEdele kapital asutamis- ja käivitamisetapis ning varajases kasvuetapis. Riigiabi on ebaefektiivne, kui seda antakse rohkem, kui on vaja riskikapitali pakkumise parandamiseks. Selleks et abi piirduks minimaalse summaga, peab erasektori osalus olema märkimisväärne ning investeeringud peavad olema kasumile orienteeritud ja neid tuleb hallata äriliste põhimõtete alusel.

10B.1.3.6.   
  Negatiivne mõju ja kogumõju

| 18) | EMP lepingu kohaselt peab järelevalveamet kontrollima riigiabi andmist EFTA riikide poolt. Seetõttu peab järelevalveamet tagama, et meetmed oleksid eesmärgipärased ja välditaks tõsiseid konkurentsimoonutusi. Selle otsustamisel, kas riiklike vahendite andmine meetmete jaoks, millega edendatakse riskikapitali pakkumist, on EMP lepinguga kokkusobiv, püüab järelevalveamet viia järgmist liiki ohud miinimumini.






  a) | Väljatõrjumise oht. Avaliku sektori vahenditest rahastatavate meetmete olemasolu võib vähendada teiste võimalike investorite valmisolekut kapitali pakkumiseks. See võib pikemas perspektiivis vähendada erasektori investeeringuid uutesse VKEdesse ning tekitada sellega suurema omakapitali puudujäägi, mis loob samal ajal vajaduse täiendava rahastamise järele riiklikest vahenditest. |
| --- | --- | --- |

18)

EMP lepingu kohaselt peab järelevalveamet kontrollima riigiabi andmist EFTA riikide poolt. Seetõttu peab järelevalveamet tagama, et meetmed oleksid eesmärgipärased ja välditaks tõsiseid konkurentsimoonutusi. Selle otsustamisel, kas riiklike vahendite andmine meetmete jaoks, millega edendatakse riskikapitali pakkumist, on EMP lepinguga kokkusobiv, püüab järelevalveamet viia järgmist liiki ohud miinimumini.

a)

Väljatõrjumise oht. Avaliku sektori vahenditest rahastatavate meetmete olemasolu võib vähendada teiste võimalike investorite valmisolekut kapitali pakkumiseks. See võib pikemas perspektiivis vähendada erasektori investeeringuid uutesse VKEdesse ning tekitada sellega suurema omakapitali puudujäägi, mis loob samal ajal vajaduse täiendava rahastamise järele riiklikest vahenditest.

| b) | Oht, et investoritele ja/või investeerimisfondidele antavad eelised tekitavad konkurentide suhtes, kes samu eeliseid ei saa, sobimatu konkurentsimoonutuse riskikapitaliturul. |
| --- | --- |

b)

Oht, et investoritele ja/või investeerimisfondidele antavad eelised tekitavad konkurentide suhtes, kes samu eeliseid ei saa, sobimatu konkurentsimoonutuse riskikapitaliturul.

| c) | Oht, et riiklikest vahenditest eraldatava riskikapitali ülepakkumine sihtettevõtetele, kui investeerimisel ei järgita äriloogikat, võimaldab ebatõhusatel ettevõtetel püsima jääda ning suurendab kunstlikult nende väärtust, mistõttu muutub sellistele ettevõtetele riskikapitali andmine erainvestorite jaoks veel vähem atraktiivseks. |
| --- | --- |

c)

Oht, et riiklikest vahenditest eraldatava riskikapitali ülepakkumine sihtettevõtetele, kui investeerimisel ei järgita äriloogikat, võimaldab ebatõhusatel ettevõtetel püsima jääda ning suurendab kunstlikult nende väärtust, mistõttu muutub sellistele ettevõtetele riskikapitali andmine erainvestorite jaoks veel vähem atraktiivseks.

10B.1.4.   RISKIKAPITALI VALDKONNAS RIIGIABI ANDMISE KONTROLLIMINE

| 19) | Ettevõtetele riskikapitali andmisel ei saa kasutada tavapärast abikõlblike kulude mõistet, mida kasutatakse sellise riigiabi kontrollimisel, mis on lubatud teatavate kindlate kulude katmiseks ning mille puhul on kindlaks määratud abi suurim osatähtsus. EFTA riikides loodavate riskikapitalimeetmete vormiline mitmekesisus tekitab olukorra, kus järelevalveametil ei ole võimalik määrata rangeid kriteeriume, mille alusel otsustada, kas asjaomased meetmed on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivad. Seetõttu toob riskikapitali hindamine endaga kaasa eemaldumise tavapärasest riigiabi kontrollimise viisist. |
| --- | --- |

19)

Ettevõtetele riskikapitali andmisel ei saa kasutada tavapärast abikõlblike kulude mõistet, mida kasutatakse sellise riigiabi kontrollimisel, mis on lubatud teatavate kindlate kulude katmiseks ning mille puhul on kindlaks määratud abi suurim osatähtsus. EFTA riikides loodavate riskikapitalimeetmete vormiline mitmekesisus tekitab olukorra, kus järelevalveametil ei ole võimalik määrata rangeid kriteeriume, mille alusel otsustada, kas asjaomased meetmed on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivad. Seetõttu toob riskikapitali hindamine endaga kaasa eemaldumise tavapärasest riigiabi kontrollimise viisist.

| 20) | Kuna riigiabi ja riskikapitali käsitlevate järelevalveameti suuniste puhul on tõestatud nende hea rakendatavus riskikapitali valdkonnas, on järelevalveamet otsustanud teatise ja suuniste lähenemist jätkata ning tagada seega selle järjepidevus. |
| --- | --- |

20)

Kuna riigiabi ja riskikapitali käsitlevate järelevalveameti suuniste puhul on tõestatud nende hea rakendatavus riskikapitali valdkonnas, on järelevalveamet otsustanud teatise ja suuniste lähenemist jätkata ning tagada seega selle järjepidevus.

10B.2.   KOHALDAMISALA JA MÕISTED

10B.2.1.   KOHALDAMISALA

| 21) | Käesolevaid suuniseid kohaldatakse ainult selliste riskikapitalikavade suhtes, mille sihtrühm on VKEd. Suunised ei ole õiguslik alus selliste ajutiste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamiseks, millega antakse kapitali üksikettevõttele. |
| --- | --- |

21)

Käesolevaid suuniseid kohaldatakse ainult selliste riskikapitalikavade suhtes, mille sihtrühm on VKEd. Suunised ei ole õiguslik alus selliste ajutiste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamiseks, millega antakse kapitali üksikettevõttele.

| 22) | Käesolevate suunistega ei vaidlustata selliste riigiabimeetmete nõuetelevastavust, mis vastavad järelevalveameti vastu võetud muude suuniste, raamprogrammide või määruste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

22)

Käesolevate suunistega ei vaidlustata selliste riigiabimeetmete nõuetelevastavust, mis vastavad järelevalveameti vastu võetud muude suuniste, raamprogrammide või määruste kriteeriumidele.

| 23) | Järelevalveamet pöörab erilist tähelepanu vajadusele takistada käesolevate suuniste kasutamist selleks, et hoida kõrvale olemasolevates raamprogrammides, suunistes ja määrustes sätestatud põhimõtete täitmisest. |
| --- | --- |

23)

Järelevalveamet pöörab erilist tähelepanu vajadusele takistada käesolevate suuniste kasutamist selleks, et hoida kõrvale olemasolevates raamprogrammides, suunistes ja määrustes sätestatud põhimõtete täitmisest.

| 24) | Riskikapitalimeetmete puhul peab eeskätt olema välistatud abi andmine ettevõtetele,






  a) | mis on raskustes järelevalveameti suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) tähenduses (7); |
| --- | --- | --- |

24)

Riskikapitalimeetmete puhul peab eeskätt olema välistatud abi andmine ettevõtetele,

a)

mis on raskustes järelevalveameti suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) tähenduses (7);

| b) | mis tegutsevad laevaehituses, (8) söetööstuses (9) ja terasetööstuses (10). |
| --- | --- |

b)

mis tegutsevad laevaehituses, (8) söetööstuses (9) ja terasetööstuses (10).

| 25) | Käesolevaid suuniseid ei kohaldata ekspordiga, täpsemalt vahetult eksporditavate kogustega seotud abi suhtes, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega seotud abi suhtes ega abi suhtes, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel. |
| --- | --- |

25)

Käesolevaid suuniseid ei kohaldata ekspordiga, täpsemalt vahetult eksporditavate kogustega seotud abi suhtes, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega seotud abi suhtes ega abi suhtes, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel.

10B.2.2.   MÕISTED

| 26) | Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   omakapital– omaniku osalus ettevõttes väljendatuna investoritele väljastatud aktsiates;
  b)   erakapital– erakapitali (vastandina börsil noteeritule) investeeringud börsil noteerimata ettevõtetesse. Erakapital hõlmab riskikapitali, asenduskapitali ja väljaoste;
  c)   kvaasikapitali investeerimisvahendid– vahendid, millelt saadav kasum tuleneb valdaja (investor/võlausaldaja) jaoks peamiselt sihtettevõtte kasumist või kahjumist ning mis on kohustuste täitmata jätmise korral tagatiseta. See määratlus põhineb lähenemisel, mille kohaselt peetakse sisu vormist tähtsamaks;
  d)   investeeritavad laenuvahendid– laenud ja muud rahastamisvahendid, mis tagavad laenuandjale/investorile põhiosa fikseeritud miinimumtasust ning mis on vähemalt osaliselt garanteeritud. See määratlus põhineb lähenemisel, mille kohaselt peetakse sisu vormist tähtsamaks;
  e)   seemneraha– rahalised vahendid algidee uurimiseks, hindamiseks ja arendamiseks enne käivitamisetappi;
  f)   stardikapital– tootearenduseks ja turule sisenemiseks antavad rahalised vahendid ettevõtetele, mis ei ole oma tooteid või teenuseid veel müünud ega tooda veel kasumit;
  g)   algkapital– seemneraha ja stardikapital;
  h)   arengukapital– kasvuks või laienemiseks ettenähtud kapital ettevõttele, mis võib küündida kasumiläveni või seda ületada, kuid võib seda ka mitte teha. Kapitali võib kasutada tootmisvõimsuse suurendamiseks, turu või toote arendamiseks või täiendava käibekapitali tekitamiseks;
  i)   riskikapitali investeering– eraisikute, asutuste või oma rahalisi vahendeid haldavate ja printsipaalina tegutsevate investeerimisfondide (riskikapitalifondide) investeeringud börsil noteerimata ettevõtetesse. Siia alla kuulub rahastamine nii varajases käivitamisetapis kui ka laienemisetapis, kuid mitte asendusinvesteeringud ega väljaostmine;
  j)   asenduskapital– ettevõtte olemasolevate aktsiate ostmine teiselt erakapitali investeerimise organisatsioonilt või muult aktsionärilt või muudelt aktsionäridelt. Asenduskapitali teine nimetus on teisene ost;
  k)   riskikapital– kapitali ja kvaasikapitali paigutamine ettevõttesse selle varajases arenguetapis (asutamis-, käivitamis- ja laienemisetapis), sealhulgas mitteametlikud investeeringud, mida teevad investorite võrgustikud, riskikapitaliturud ja alternatiivsed aktsiaturud, mis on spetsialiseerunud VKEdele ja kiire kasvuga ettevõtetele (edaspidi „investeerimisvahendid”);
  l)   riskikapitalimeetmed– abikavad, mille eesmärk on anda abi riskikapitalina või seda edendada;
  m)   esmane avalik pakkumine– menetlus, mille käigus esmakordselt paisatakse müüki ettevõtte aktsiad või levitatakse neid avalikult;
  n)   edasine investeering– alginvesteeringule järgnev lisainvesteering ettevõttesse;
  o)   väljaost– ettevõtte omakapitalist vähemalt kontrollosa omandamine senistelt osanikelt eesmärgiga võtta üle varad ja äritegevus kas läbirääkimiste või pakkumise teel;
  p)   väljumisstrateegia– riskikapitalifondi või erakapitali investeerimisfondi strateegia osalusest loobumiseks vastavalt plaanile saada maksimaalset kasumit. See hõlmab müüki, mahakandmist, eelisaktsiate/eelislaenude väljamaksmist/tagasimaksmist, müüki teisele riskikapitali investorile, müüki finantsasutusele ja müüki avalikul pakkumisel (muuhulgas esmasel avalikul pakkumisel);
  r)   väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (edaspidi „VKEd”)– väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (11) või seda määrust asendava mis tahes määruse tähenduses;
  r)   sihtettevõte– ettevõte, millesse investeerimist investor või investeerimisfond kaalub;
  s)   investorite võrgustik– varakad eraisikud, kes investeerivad otse uutesse ja kasvavatesse börsil noteerimata ettevõtetesse (rahastamine asutamisetapis) ning nõustavad neid, tehes seda tavaliselt ettevõttes osaluse omamise tingimusel, kuid paljud nendest pakuvad pikaajalist rahastamist ka muudel tingimustel;
  t)   toetatavad piirkonnad– piirkonnad, mille suhtes kehtivad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a või c esitatud erandid. |
| --- | --- |

26)

Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   omakapital– omaniku osalus ettevõttes väljendatuna investoritele väljastatud aktsiates;

b)   erakapital– erakapitali (vastandina börsil noteeritule) investeeringud börsil noteerimata ettevõtetesse. Erakapital hõlmab riskikapitali, asenduskapitali ja väljaoste;

c)   kvaasikapitali investeerimisvahendid– vahendid, millelt saadav kasum tuleneb valdaja (investor/võlausaldaja) jaoks peamiselt sihtettevõtte kasumist või kahjumist ning mis on kohustuste täitmata jätmise korral tagatiseta. See määratlus põhineb lähenemisel, mille kohaselt peetakse sisu vormist tähtsamaks;

d)   investeeritavad laenuvahendid– laenud ja muud rahastamisvahendid, mis tagavad laenuandjale/investorile põhiosa fikseeritud miinimumtasust ning mis on vähemalt osaliselt garanteeritud. See määratlus põhineb lähenemisel, mille kohaselt peetakse sisu vormist tähtsamaks;

e)   seemneraha– rahalised vahendid algidee uurimiseks, hindamiseks ja arendamiseks enne käivitamisetappi;

f)   stardikapital– tootearenduseks ja turule sisenemiseks antavad rahalised vahendid ettevõtetele, mis ei ole oma tooteid või teenuseid veel müünud ega tooda veel kasumit;

g)   algkapital– seemneraha ja stardikapital;

h)   arengukapital– kasvuks või laienemiseks ettenähtud kapital ettevõttele, mis võib küündida kasumiläveni või seda ületada, kuid võib seda ka mitte teha. Kapitali võib kasutada tootmisvõimsuse suurendamiseks, turu või toote arendamiseks või täiendava käibekapitali tekitamiseks;

i)   riskikapitali investeering– eraisikute, asutuste või oma rahalisi vahendeid haldavate ja printsipaalina tegutsevate investeerimisfondide (riskikapitalifondide) investeeringud börsil noteerimata ettevõtetesse. Siia alla kuulub rahastamine nii varajases käivitamisetapis kui ka laienemisetapis, kuid mitte asendusinvesteeringud ega väljaostmine;

j)   asenduskapital– ettevõtte olemasolevate aktsiate ostmine teiselt erakapitali investeerimise organisatsioonilt või muult aktsionärilt või muudelt aktsionäridelt. Asenduskapitali teine nimetus on teisene ost;

k)   riskikapital– kapitali ja kvaasikapitali paigutamine ettevõttesse selle varajases arenguetapis (asutamis-, käivitamis- ja laienemisetapis), sealhulgas mitteametlikud investeeringud, mida teevad investorite võrgustikud, riskikapitaliturud ja alternatiivsed aktsiaturud, mis on spetsialiseerunud VKEdele ja kiire kasvuga ettevõtetele (edaspidi „investeerimisvahendid”);

l)   riskikapitalimeetmed– abikavad, mille eesmärk on anda abi riskikapitalina või seda edendada;

m)   esmane avalik pakkumine– menetlus, mille käigus esmakordselt paisatakse müüki ettevõtte aktsiad või levitatakse neid avalikult;

n)   edasine investeering– alginvesteeringule järgnev lisainvesteering ettevõttesse;

o)   väljaost– ettevõtte omakapitalist vähemalt kontrollosa omandamine senistelt osanikelt eesmärgiga võtta üle varad ja äritegevus kas läbirääkimiste või pakkumise teel;

p)   väljumisstrateegia– riskikapitalifondi või erakapitali investeerimisfondi strateegia osalusest loobumiseks vastavalt plaanile saada maksimaalset kasumit. See hõlmab müüki, mahakandmist, eelisaktsiate/eelislaenude väljamaksmist/tagasimaksmist, müüki teisele riskikapitali investorile, müüki finantsasutusele ja müüki avalikul pakkumisel (muuhulgas esmasel avalikul pakkumisel);

r)   väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (edaspidi „VKEd”)– väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (11) või seda määrust asendava mis tahes määruse tähenduses;

r)   sihtettevõte– ettevõte, millesse investeerimist investor või investeerimisfond kaalub;

s)   investorite võrgustik– varakad eraisikud, kes investeerivad otse uutesse ja kasvavatesse börsil noteerimata ettevõtetesse (rahastamine asutamisetapis) ning nõustavad neid, tehes seda tavaliselt ettevõttes osaluse omamise tingimusel, kuid paljud nendest pakuvad pikaajalist rahastamist ka muudel tingimustel;

t)   toetatavad piirkonnad– piirkonnad, mille suhtes kehtivad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a või c esitatud erandid.

10B.3.   ARTIKLI 61 LÕIKE 1 KOHALDATAVUS RISKIKAPITALI SUHTES

10B.3.1.   KOHALDATAVAD ÜLDDOKUMENDID

| 27) | Järelevalveamet on juba avaldanud mitmeid dokumente, milles tõlgendatakse üksikmeetmete vastavust riigiabi määratlusele ning mis võivad olla riskikapitalimeetmete seisukohalt asjakohased. Nende dokumentide hulka kuuluvad järelevalveameti suunised riigiasutuste osaluse kohta, (12) järelevalveameti suunised riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otseste maksude suhtes (13) ning järelevalveameti suunised garantiina antava riigiabi kohta (14). Järelevalveamet jätkab nende dokumentide kasutamist selle hindamisel, kas riskikapitalimeetmed kujutavad endast riigiabi. |
| --- | --- |

27)

Järelevalveamet on juba avaldanud mitmeid dokumente, milles tõlgendatakse üksikmeetmete vastavust riigiabi määratlusele ning mis võivad olla riskikapitalimeetmete seisukohalt asjakohased. Nende dokumentide hulka kuuluvad järelevalveameti suunised riigiasutuste osaluse kohta, (12) järelevalveameti suunised riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otseste maksude suhtes (13) ning järelevalveameti suunised garantiina antava riigiabi kohta (14). Järelevalveamet jätkab nende dokumentide kasutamist selle hindamisel, kas riskikapitalimeetmed kujutavad endast riigiabi.

10B.3.2.   ABI ANDMINE KOLMEL TASANDIL

| 28) | Riskikapitalimeetmed hõlmavad sageli keerulisi riskikapitali andmise konstruktsioone, sest ametiasutused ergutavad teatavat ettevõtjate rühma (investorid), et rahastada mõnda teist rühma (sihtrühma kuuluvad VKEd). Isegi kui ametiasutused soovivad anda toetust üksnes viimati nimetatud rühmale, võivad meetme laadist tulenevalt riigiabist kasu saada ühe või mõlema nimetatud tasandi ettevõtjad. Enamasti nähakse meetmega ette sellise fondi või muu investeerimisvahendi loomine, mis tegutseb sõltumatult investorist ja ettevõtetest, millesse investeeritakse. Samuti on sellisel juhul vaja kaaluda, kas fondi või vahendit võib vaadelda riigiabi saava ettevõtjana. |
| --- | --- |

28)

Riskikapitalimeetmed hõlmavad sageli keerulisi riskikapitali andmise konstruktsioone, sest ametiasutused ergutavad teatavat ettevõtjate rühma (investorid), et rahastada mõnda teist rühma (sihtrühma kuuluvad VKEd). Isegi kui ametiasutused soovivad anda toetust üksnes viimati nimetatud rühmale, võivad meetme laadist tulenevalt riigiabist kasu saada ühe või mõlema nimetatud tasandi ettevõtjad. Enamasti nähakse meetmega ette sellise fondi või muu investeerimisvahendi loomine, mis tegutseb sõltumatult investorist ja ettevõtetest, millesse investeeritakse. Samuti on sellisel juhul vaja kaaluda, kas fondi või vahendit võib vaadelda riigiabi saava ettevõtjana.

| 29) | Kui rahastamine ei toimu riigi vahenditest EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peetakse rahastajateks erainvestoreid. Nii on see eelkõige siis, kui rahastajad on Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond. |
| --- | --- |

29)

Kui rahastamine ei toimu riigi vahenditest EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peetakse rahastajateks erainvestoreid. Nii on see eelkõige siis, kui rahastajad on Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond.

| 30) | Selleks et teha kindlaks, kas kõigil eri tasanditel on tegemist riigiabiga, võtab järelevalveamet arvesse allpool loetletud tegureid (15). |
| --- | --- |

30)

Selleks et teha kindlaks, kas kõigil eri tasanditel on tegemist riigiabiga, võtab järelevalveamet arvesse allpool loetletud tegureid (15).

| 31) | Abi investoritele. Erainvestorid on eelisseisundis juhul, kui meede võimaldab neil investeerida omakapitali või kvaasikapitali ettevõttesse või ettevõtetesse riiklikest investoritest soodsamatel tingimustel või kui nad tegid sellised investeeringud meetme puudumise tingimustes. Selline eelisseisund võib ilmneda erinevalt, nagu on täpsustatud nende suuniste jaotises 10B.4.2. See kehtib ka juhul, kui erainvestor on meetmest tulenevalt sunnitud andma eelisseisundi asjaomasele ettevõttele või asjaomastele ettevõtetele. Vastupidi eeltoodule peab järelevalveamet investeerimise tingimusi samaväärseteks nii riiklike kui ka erainvestorite jaoks (ning seega ei ole tegemist riigiabiga), kui investeerimine oleks vastuvõetav tavalise turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ilma riigipoolse sekkumiseta. Seda eeldatakse ainult juhul, kui riiklike investorite ja erainvestorite positiivsed ja negatiivsed riskid ja kasu on võrdsed ja nad on võrdse hääleõigusega ning kui vähemalt 50 % meetme rahastamise vahenditest pärineb erainvestoritelt, kes on sõltumatud ettevõtetest, kuhu nad investeerivad. |
| --- | --- |

31)

Abi investoritele. Erainvestorid on eelisseisundis juhul, kui meede võimaldab neil investeerida omakapitali või kvaasikapitali ettevõttesse või ettevõtetesse riiklikest investoritest soodsamatel tingimustel või kui nad tegid sellised investeeringud meetme puudumise tingimustes. Selline eelisseisund võib ilmneda erinevalt, nagu on täpsustatud nende suuniste jaotises 10B.4.2. See kehtib ka juhul, kui erainvestor on meetmest tulenevalt sunnitud andma eelisseisundi asjaomasele ettevõttele või asjaomastele ettevõtetele. Vastupidi eeltoodule peab järelevalveamet investeerimise tingimusi samaväärseteks nii riiklike kui ka erainvestorite jaoks (ning seega ei ole tegemist riigiabiga), kui investeerimine oleks vastuvõetav tavalise turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ilma riigipoolse sekkumiseta. Seda eeldatakse ainult juhul, kui riiklike investorite ja erainvestorite positiivsed ja negatiivsed riskid ja kasu on võrdsed ja nad on võrdse hääleõigusega ning kui vähemalt 50 % meetme rahastamise vahenditest pärineb erainvestoritelt, kes on sõltumatud ettevõtetest, kuhu nad investeerivad.

| 32) | Abi investeerimisfondile, investeerimisvahendile ja/või selle haldajale. Üldjuhul on järelevalveamet seisukohal, et investeerimisfond või -vahend ise ei ole abisaaja, vaid vahendab abi investoritele ja/või ettevõtetele, kuhu investeeritakse. Näiteks maksustamisega seotud meetmeid või muid meetmeid, mille puhul teostatakse otseülekandeid paljude eri investoritega sõltumatu ettevõtte staatuses olevale investeerimisvahendile või olemasolevale fondile, võib siiski käsitleda abina juhul, kui investeeringut ei tehta tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad tavalise turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ega annaks abisaajale mingeid eeliseid. Samuti on tegemist abiga fondijuhile või haldusettevõttele, kui nende tasu ei vasta täielikult turul kehtivatele tasustamise tingimustele samasuguses olukorras. Kui haldajad või haldusettevõte on valitud avaliku läbipaistva pakkumismenetluse käigus või kui nad ei saa riigilt muid soodustusi, ei ole aga tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

32)

Abi investeerimisfondile, investeerimisvahendile ja/või selle haldajale. Üldjuhul on järelevalveamet seisukohal, et investeerimisfond või -vahend ise ei ole abisaaja, vaid vahendab abi investoritele ja/või ettevõtetele, kuhu investeeritakse. Näiteks maksustamisega seotud meetmeid või muid meetmeid, mille puhul teostatakse otseülekandeid paljude eri investoritega sõltumatu ettevõtte staatuses olevale investeerimisvahendile või olemasolevale fondile, võib siiski käsitleda abina juhul, kui investeeringut ei tehta tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad tavalise turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ega annaks abisaajale mingeid eeliseid. Samuti on tegemist abiga fondijuhile või haldusettevõttele, kui nende tasu ei vasta täielikult turul kehtivatele tasustamise tingimustele samasuguses olukorras. Kui haldajad või haldusettevõte on valitud avaliku läbipaistva pakkumismenetluse käigus või kui nad ei saa riigilt muid soodustusi, ei ole aga tegemist riigiabiga.

| 33) | Abi ettevõttele, millesse investeeritakse. Kui abi saavad investorid, investeerimisvahend või investeerimisfond, on järelevalveamet seisukohal, et see jõuab vähemalt osaliselt sihtettevõteteni ning abi on seega olemas ka nende tasandil. Sellise olukorraga on tegemist isegi siis, kui fondijuhid teevad investeerimisotsused ainult äriloogikast lähtuvalt. |
| --- | --- |

33)

Abi ettevõttele, millesse investeeritakse. Kui abi saavad investorid, investeerimisvahend või investeerimisfond, on järelevalveamet seisukohal, et see jõuab vähemalt osaliselt sihtettevõteteni ning abi on seega olemas ka nende tasandil. Sellise olukorraga on tegemist isegi siis, kui fondijuhid teevad investeerimisotsused ainult äriloogikast lähtuvalt.

| 34) | Investeeringuid saavaid ettevõtteid ei peeta abisaajateks juhul, kui investeerimise tingimused oleksid vastuvõetavad turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori jaoks ilma riigi sekkumiseta. Selle väljaselgitamiseks hindab järelevalveamet, kas sellised investeerimisotsused on tehtud ainult kasumi saamiseks ning kas nendega kaasneb mõistlik äriplaan ja prognoosid ning selge ja realistlik väljumisstrateegia. Samuti on oluline fondijuhtide või fondi haldava ettevõtte valik ja vabadus investeerida ning erainvestorite osaluse osatähtsus ja ulatus. |
| --- | --- |

34)

Investeeringuid saavaid ettevõtteid ei peeta abisaajateks juhul, kui investeerimise tingimused oleksid vastuvõetavad turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori jaoks ilma riigi sekkumiseta. Selle väljaselgitamiseks hindab järelevalveamet, kas sellised investeerimisotsused on tehtud ainult kasumi saamiseks ning kas nendega kaasneb mõistlik äriplaan ja prognoosid ning selge ja realistlik väljumisstrateegia. Samuti on oluline fondijuhtide või fondi haldava ettevõtte valik ja vabadus investeerida ning erainvestorite osaluse osatähtsus ja ulatus.

10B.3.3.   VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI MÄÄRAD

| 35) | Kui kogu riskikapitalina antav abi on vähese tähtsusega vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes), (16) ei arvata seda EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse. Riskikapitalimeetmete puhul muudavad vähese tähtsuse reegli kohaldamise keerukamaks raskused abi arvutamisel ning asjaolu, et meetmed võivad lisaks sihtrühma ettevõtetele hõlmata abi teistele investoritele. Kui nendest raskustest saab üle, on siiski võimalik kohaldada vähese tähtsusega abi reeglit. Seetõttu on kindel, et mis tahes abi ettevõtetele ja/või investoritele jääb ettenähtud piiridesse, kui abikavaga antakse igale ettevõttele kolme aasta jooksul riigivahendeid ainult kuni asjakohase vähese tähtsusega abi künniseni. |
| --- | --- |

35)

Kui kogu riskikapitalina antav abi on vähese tähtsusega vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes), (16) ei arvata seda EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse. Riskikapitalimeetmete puhul muudavad vähese tähtsuse reegli kohaldamise keerukamaks raskused abi arvutamisel ning asjaolu, et meetmed võivad lisaks sihtrühma ettevõtetele hõlmata abi teistele investoritele. Kui nendest raskustest saab üle, on siiski võimalik kohaldada vähese tähtsusega abi reeglit. Seetõttu on kindel, et mis tahes abi ettevõtetele ja/või investoritele jääb ettenähtud piiridesse, kui abikavaga antakse igale ettevõttele kolme aasta jooksul riigivahendeid ainult kuni asjakohase vähese tähtsusega abi künniseni.

10B.4.   RISKIKAPITALIABI NÕUETELEVASTAVUSE HINDAMINE EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 3 PUNKTI C ALUSEL

10B.4.1.   ÜLDPÕHIMÕTTED

| 36) | EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c on sätestatud, et EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks võib pidada teatava majandustegevuse arengut soodustavat abi, kui niisugune abi ei mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Järelevalveamet tunnistab jaotises 10B.1.3 sätestatud tasakaalustatuse kriteeriumile tuginedes riskikapitalimeetme kokkusobivaks ainult juhul, kui ta jõuab järeldusele, et meede suurendab riskikapitali ning ei mõjuta kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Käesolevas jaotises esitatakse tingimused, mille põhjal järelevalveamet hindab riskikapitaliabi kokkusobivust EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

36)

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c on sätestatud, et EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks võib pidada teatava majandustegevuse arengut soodustavat abi, kui niisugune abi ei mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Järelevalveamet tunnistab jaotises 10B.1.3 sätestatud tasakaalustatuse kriteeriumile tuginedes riskikapitalimeetme kokkusobivaks ainult juhul, kui ta jõuab järeldusele, et meede suurendab riskikapitali ning ei mõjuta kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Käesolevas jaotises esitatakse tingimused, mille põhjal järelevalveamet hindab riskikapitaliabi kokkusobivust EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

| 37) | Kui järelevalveameti käsutuses on täielik teave, millest ilmneb, et kõik käesolevas jaotises sätestatud tingimused on täidetud, püüab ta anda kiire hinnangu tähtaja jooksul, mis on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu protokollis nr 3 EFTA järelevalveameti ülesannete ja pädevuse kohta riigiabi valdkonnas. Teatavate meetmete puhul, mis ei vasta kõikidele käesolevas jaotises esitatud tingimustele, korraldab järelevalveamet riskikapitalimeetme üksikasjalikuma hindamise vastavalt jaotisele 10B.5. |
| --- | --- |

37)

Kui järelevalveameti käsutuses on täielik teave, millest ilmneb, et kõik käesolevas jaotises sätestatud tingimused on täidetud, püüab ta anda kiire hinnangu tähtaja jooksul, mis on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu protokollis nr 3 EFTA järelevalveameti ülesannete ja pädevuse kohta riigiabi valdkonnas. Teatavate meetmete puhul, mis ei vasta kõikidele käesolevas jaotises esitatud tingimustele, korraldab järelevalveamet riskikapitalimeetme üksikasjalikuma hindamise vastavalt jaotisele 10B.5.

| 38) | Kui abi antakse ka sihtettevõtete tasandil ja riskikapitali andmine on seotud mõne muu määruse või raamistiku või muude suuniste kohaselt abikõlblike kuludega, võib asjaomast dokumenti kasutada selle väljaselgitamiseks, kas abi on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobiv. |
| --- | --- |

38)

Kui abi antakse ka sihtettevõtete tasandil ja riskikapitali andmine on seotud mõne muu määruse või raamistiku või muude suuniste kohaselt abikõlblike kuludega, võib asjaomast dokumenti kasutada selle väljaselgitamiseks, kas abi on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobiv.

10B.4.2.   ABI VORM

| 39) | Üldjuhul valib abimeetme vormi EFTA riik ja see põhimõte kehtib ka riskikapitalimeetmete kohta. Nagu jaotises 10B.4.3 selgitatakse, uurib järelevalveamet selliste meetmete hindamisel ka seda, kas need ergutavad turuinvestoreid andma riskikapitali sihtrühma kuuluvatele ettevõtetele ja kas need investeerimisotsused tehakse ärilistel alustel (st kasumi saamiseks). |
| --- | --- |

39)

Üldjuhul valib abimeetme vormi EFTA riik ja see põhimõte kehtib ka riskikapitalimeetmete kohta. Nagu jaotises 10B.4.3 selgitatakse, uurib järelevalveamet selliste meetmete hindamisel ka seda, kas need ergutavad turuinvestoreid andma riskikapitali sihtrühma kuuluvatele ettevõtetele ja kas need investeerimisotsused tehakse ärilistel alustel (st kasumi saamiseks).

| 40) | Järelevalveameti arvates on soovitud tulemust võimalik saavutada järgmiste meetmetega:






  a) | selliste investeerimisfondide (riskikapitalifondid) loomine, milles riik on osanik, investor või osaleb muul viisil, seda isegi juhul, kui talle kehtestatud tingimused on muudele investoritele kehtivatest tingimustest ebasoodsamad; |
| --- | --- | --- |

40)

Järelevalveameti arvates on soovitud tulemust võimalik saavutada järgmiste meetmetega:

a)

selliste investeerimisfondide (riskikapitalifondid) loomine, milles riik on osanik, investor või osaleb muul viisil, seda isegi juhul, kui talle kehtestatud tingimused on muudele investoritele kehtivatest tingimustest ebasoodsamad;

| b) | riskikapitali investoritele või riskikapitalifondidele selliste garantiide andmine, mis katavad osa investeerimisel tekkivast kahjumist, või investoritele/fondidele riskikapitali investeeringuteks antavate laenude garanteerimine tingimusel, et riigi tagatis võimaliku kahjumi korral ei ole suurem kui 50 % garanteeritud investeeringu nominaalväärtusest; |
| --- | --- |

b)

riskikapitali investoritele või riskikapitalifondidele selliste garantiide andmine, mis katavad osa investeerimisel tekkivast kahjumist, või investoritele/fondidele riskikapitali investeeringuteks antavate laenude garanteerimine tingimusel, et riigi tagatis võimaliku kahjumi korral ei ole suurem kui 50 % garanteeritud investeeringu nominaalväärtusest;

| c) | muud riskikapitali investoreid või riskikapitalifonde toetavad rahastamisvahendid, mis pakuvad täiendavat investeerimiskapitali; |
| --- | --- |

c)

muud riskikapitali investoreid või riskikapitalifonde toetavad rahastamisvahendid, mis pakuvad täiendavat investeerimiskapitali;

| d) | riskikapitali investeeringute tegemiseks investeerimisfondidele ja/või nende juhtidele või investoritele pakutavad rahalised stiimulid. |
| --- | --- |

d)

riskikapitali investeeringute tegemiseks investeerimisfondidele ja/või nende juhtidele või investoritele pakutavad rahalised stiimulid.

10B.4.3.   KOKKUSOBIVUSE TINGIMUSED

| 41) | Jaotisele 10B.1.3.4 sätestatud riskikapitalimeetme ergutava mõju ja abi vajalikkuse tagamisel võetakse arvesse mitut näitajat. Põhjuseks on asjaolu, et riigiabi tuleb anda spetsiifiliste turutõrgete korral, mille kohta on piisavalt tõendeid. Selleks kehtestatakse käesolevates suunistes kindlad künnised osainvesteeringutele, mis on mõeldud VKEdele nende äritegevuse varajastes etappides. Minimaalse vajaliku abi andmiseks peavad abi saavad investeeringud, mis tehakse sihtrühma kuuluvatesse VKEdesse, lähtuma kasumi taotlemisest ning neid tuleb hallata äriliste põhimõtete alusel. Järelevalveamet on seisukohal, et riskikapitalimeetmel on ergutav mõju, et abi on vajalik ja proportsionaalne ning et selle kogumõju on positiivne, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused.
  Investeerimisvahendeid hõlmavaid meetmeid hinnatakse käesolevate suuniste jaotise 10B.5 alusel, mitte vastavalt käesolevas jaotises sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

41)

Jaotisele 10B.1.3.4 sätestatud riskikapitalimeetme ergutava mõju ja abi vajalikkuse tagamisel võetakse arvesse mitut näitajat. Põhjuseks on asjaolu, et riigiabi tuleb anda spetsiifiliste turutõrgete korral, mille kohta on piisavalt tõendeid. Selleks kehtestatakse käesolevates suunistes kindlad künnised osainvesteeringutele, mis on mõeldud VKEdele nende äritegevuse varajastes etappides. Minimaalse vajaliku abi andmiseks peavad abi saavad investeeringud, mis tehakse sihtrühma kuuluvatesse VKEdesse, lähtuma kasumi taotlemisest ning neid tuleb hallata äriliste põhimõtete alusel. Järelevalveamet on seisukohal, et riskikapitalimeetmel on ergutav mõju, et abi on vajalik ja proportsionaalne ning et selle kogumõju on positiivne, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused.

Investeerimisvahendeid hõlmavaid meetmeid hinnatakse käesolevate suuniste jaotise 10B.5 alusel, mitte vastavalt käesolevas jaotises sätestatud tingimustele.

10B.4.3.1.   
  Osainvesteeringute suurim lubatud määr

| 42) | Osaliselt või tervikuna riigiabist rahastatava riskikapitalimeetme puhul tuleb rahalised vahendid eraldada osamaksetena, mis ei ületa 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

42)

Osaliselt või tervikuna riigiabist rahastatava riskikapitalimeetme puhul tuleb rahalised vahendid eraldada osamaksetena, mis ei ületa 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise ajavahemiku jooksul.

10B.4.3.2.   
  Piirangud ettevõtte rahastamiseks asutamis-, käivitamis- ja laienemisetapis

| 43) | Riskikapitalimeede peab piirduma väikeste ettevõtete ja abi saavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete puhul rahastamisega kuni laienemisetapini. Abi mittesaavates piirkondades asuvaid keskmise suurusega ettevõtteid võib rahastada kuni käivitamisetapini. |
| --- | --- |

43)

Riskikapitalimeede peab piirduma väikeste ettevõtete ja abi saavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete puhul rahastamisega kuni laienemisetapini. Abi mittesaavates piirkondades asuvaid keskmise suurusega ettevõtteid võib rahastada kuni käivitamisetapini.

10B.4.3.3.   
  Omakapitali ja kvaasikapitali ülekaal investeerimisvahendite puhul

| 44) | VKEdele suunatud investeerimisvahendites peab omakapitali ja kvaasikapitali osatähtsus riskikapitalimeetme puhul olema vähemalt 70 % meetme kogueelarvest. Investeerimisvahendite olemuse hindamisel võtab järelevalveamet arvesse pigem vahendi majanduslikku sisu, kui selle nimetust või liigitust investori poolt. Eriti võtab järelevalveamet arvesse investori poolt sihtettevõttega seoses võetud riski astet, investori võimalikku kahju, kasumist sõltuvate tasude suhet fikseeritud tasudesse ja investori nõuete rahuldamisjärku ettevõtte pankroti korral. Järelevalveamet võib arvesse võtta ka investeerimisvahendi suhtes kehtivate riiklike õigusnormide, normatiivide, finants- ja raamatupidamiseeskirjade kohaldamist, kui need on asjakohased. |
| --- | --- |

44)

VKEdele suunatud investeerimisvahendites peab omakapitali ja kvaasikapitali osatähtsus riskikapitalimeetme puhul olema vähemalt 70 % meetme kogueelarvest. Investeerimisvahendite olemuse hindamisel võtab järelevalveamet arvesse pigem vahendi majanduslikku sisu, kui selle nimetust või liigitust investori poolt. Eriti võtab järelevalveamet arvesse investori poolt sihtettevõttega seoses võetud riski astet, investori võimalikku kahju, kasumist sõltuvate tasude suhet fikseeritud tasudesse ja investori nõuete rahuldamisjärku ettevõtte pankroti korral. Järelevalveamet võib arvesse võtta ka investeerimisvahendi suhtes kehtivate riiklike õigusnormide, normatiivide, finants- ja raamatupidamiseeskirjade kohaldamist, kui need on asjakohased.

10B.4.3.4.   
  Erainvestorite osalus

| 45) | Riskikapitalimeetme korral peab erainvestorite osalus investeeringute rahastamisel olema vähemalt 50 % või toetatavates piirkondades asuvatele VKEdele ettenähtud meetmete korral vähemalt 30 %. |
| --- | --- |

45)

Riskikapitalimeetme korral peab erainvestorite osalus investeeringute rahastamisel olema vähemalt 50 % või toetatavates piirkondades asuvatele VKEdele ettenähtud meetmete korral vähemalt 30 %.

10B.4.3.5.   
  Investeerimisotsuste kasumit taotlev olemus

| 46) | Riskikapitalimeetme puhul peab olema tagatud, et sihtettevõtetesse investeerimise otsused lähtuksid kasumi teenimisest. See on nii juhul, kui investeeringut tegema motiveerib soov suurendada investori kasumit, selleks valitakse välja olulise kasumipotentsiaaliga investeeringud ja aidatakse sihtettevõtteid pidevalt. See nõue on täidetud, kui:






  a) | olulise osa meetmest moodustab erainvestorite kapital, nagu on kirjeldatud jaotises 10B.4.3.4, ja seda investeeritakse ärilistel alustel (st ainult kasumi saamiseks) otseselt või kaudselt sihtrühma ettevõtete omakapitali ning |
| --- | --- | --- |

46)

Riskikapitalimeetme puhul peab olema tagatud, et sihtettevõtetesse investeerimise otsused lähtuksid kasumi teenimisest. See on nii juhul, kui investeeringut tegema motiveerib soov suurendada investori kasumit, selleks valitakse välja olulise kasumipotentsiaaliga investeeringud ja aidatakse sihtettevõtteid pidevalt. See nõue on täidetud, kui:

a)

olulise osa meetmest moodustab erainvestorite kapital, nagu on kirjeldatud jaotises 10B.4.3.4, ja seda investeeritakse ärilistel alustel (st ainult kasumi saamiseks) otseselt või kaudselt sihtrühma ettevõtete omakapitali ning

| b) | iga investeeringu puhul on olemas äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arendamise kohta ning projekti elujõulisuse eelhinnangut ning |
| --- | --- |

b)

iga investeeringu puhul on olemas äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arendamise kohta ning projekti elujõulisuse eelhinnangut ning

| c) | iga investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia. |
| --- | --- |

c)

iga investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia.

10B.4.3.6.   
  Äripõhimõtetele vastav haldamine

| 47) | Riskikapitalimeetme või -fondi haldamine peab toimuma ärilistel alustel. Juhid peavad tegutsema samuti nagu erasektoris ning juhinduma maksimaalse kasumi teenimisest oma investoritele. See nõue on täidetud, kui:






  a) | on olemas professionaalse fondijuhi või fondi haldava ettevõtte ja fondis osalejate vaheline kokkulepe, millega nähakse ette fondijuhile makstava tasu seos tulemustega ning sätestatakse fondi eesmärgid ja investeeringute ajakava, ning |
| --- | --- | --- |

47)

Riskikapitalimeetme või -fondi haldamine peab toimuma ärilistel alustel. Juhid peavad tegutsema samuti nagu erasektoris ning juhinduma maksimaalse kasumi teenimisest oma investoritele. See nõue on täidetud, kui:

a)

on olemas professionaalse fondijuhi või fondi haldava ettevõtte ja fondis osalejate vaheline kokkulepe, millega nähakse ette fondijuhile makstava tasu seos tulemustega ning sätestatakse fondi eesmärgid ja investeeringute ajakava, ning

| b) | turul tegutsevad erainvestorid osalevad otsustamisprotsessis näiteks investorite või nõustajate komitee vahendusel ning |
| --- | --- |

b)

turul tegutsevad erainvestorid osalevad otsustamisprotsessis näiteks investorite või nõustajate komitee vahendusel ning

| c) | fondi juhtimisel rakendatakse parimaid kogemusi ja ettenähtud järelevalvet. |
| --- | --- |

c)

fondi juhtimisel rakendatakse parimaid kogemusi ja ettenähtud järelevalvet.

10B.4.3.7.   
  Valdkondlik lähenemine

| 48) | Järelevalveamet võib aktsepteerida riskikapitalimeetmete puhul valdkondlikku lähenemist, kui meede kuulub käesolevate suuniste kohaldamisalasse vastavalt jaotisele 10B.2.1, sest ka paljud erasektori fondid keskenduvad spetsiifilistele uuenduslikele tehnoloogiatele või isegi valdkondadele (nt tervishoid, info- ja biotehnoloogia). |
| --- | --- |

48)

Järelevalveamet võib aktsepteerida riskikapitalimeetmete puhul valdkondlikku lähenemist, kui meede kuulub käesolevate suuniste kohaldamisalasse vastavalt jaotisele 10B.2.1, sest ka paljud erasektori fondid keskenduvad spetsiifilistele uuenduslikele tehnoloogiatele või isegi valdkondadele (nt tervishoid, info- ja biotehnoloogia).

10B.5.   ÜKSIKASJALIKKU HINDAMIST VAJAVATE RISKIKAPITALIMEETMETE KOKKUSOBIVUS EMP LEPINGU PÕHIMÕTETEGA

| 49) | Käesolevat jaotist kohaldatakse nende riskikapitalimeetmete suhtes, mis ei vasta kõikidele jaotises 10B.4 esitatud tingimustele. Nende meetmete puhul on asjassepuutuva turutõrke kõrvaldamiseks ning erainvestorite võimaliku väljatõrjumise ja konkurentsimoonutuse suurema ohu tõttu vaja kokkusobivuse üksikasjalikumat hindamist, mis põhineb jaotises 10B.1.3 esitatud tasakaalustatuse kriteeriumil. |
| --- | --- |

49)

Käesolevat jaotist kohaldatakse nende riskikapitalimeetmete suhtes, mis ei vasta kõikidele jaotises 10B.4 esitatud tingimustele. Nende meetmete puhul on asjassepuutuva turutõrke kõrvaldamiseks ning erainvestorite võimaliku väljatõrjumise ja konkurentsimoonutuse suurema ohu tõttu vaja kokkusobivuse üksikasjalikumat hindamist, mis põhineb jaotises 10B.1.3 esitatud tasakaalustatuse kriteeriumil.

| 50) | Meetmete kokkusobivust EMP lepingu põhimõtetega analüüsitakse mitmete positiivsete ja negatiivsete tegurite põhjal. Ükski tegur eraldi ei ole otsustava tähtsusega ning samuti ei saa ühtki tegurite kombinatsiooni iseenesest pidada piisavaks, et tagada kokkusobivus EMP lepingu põhimõtetega. Mõnel juhul sõltub tegurite kasutamine ja tähtsus meetme vormist. |
| --- | --- |

50)

Meetmete kokkusobivust EMP lepingu põhimõtetega analüüsitakse mitmete positiivsete ja negatiivsete tegurite põhjal. Ükski tegur eraldi ei ole otsustava tähtsusega ning samuti ei saa ühtki tegurite kombinatsiooni iseenesest pidada piisavaks, et tagada kokkusobivus EMP lepingu põhimõtetega. Mõnel juhul sõltub tegurite kasutamine ja tähtsus meetme vormist.

| 51) | EFTA riigid peavad esitama kõik tegurid ja tõendid, mis on nende arvates meetme hindamisel vajalikud. Nõutavate tõendite hulk ja järelevalveameti hinnang sõltuvad iga juhtumi iseloomust ning on proportsionaalsed asjaomase turutõrke tähtsuse ja erainvesteeringute väljatõrjumise ohuga. |
| --- | --- |

51)

EFTA riigid peavad esitama kõik tegurid ja tõendid, mis on nende arvates meetme hindamisel vajalikud. Nõutavate tõendite hulk ja järelevalveameti hinnang sõltuvad iga juhtumi iseloomust ning on proportsionaalsed asjaomase turutõrke tähtsuse ja erainvesteeringute väljatõrjumise ohuga.

10B.5.1.   ABIMEETMED, MIS KUULUVAD ÜKSIKASJALIKULE HINDAMISELE

| 52) | Alljärgnevad riskikapitalimeetmed, mis ei vasta jaotises 10B.4 toodud ühele või mitmele tingimusele, kuuluvad üksikasjalikumale hindamisele juhul, kui turutõrke korral ei ole tõendid piisavalt ilmsed ning erainvesteeringute väljatõrjumise ja/või konkurentsimoonutuse tõenäosus on suurem.
  a)   Meetmed, mille puhul osainvesteering ületab 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise ajavahemiku jooksul
  Järelevalveamet on teadlik riskikapitalituru pidevast kõikumisest ning aeg-ajalt esinevast omakapitali puudujäägist, samuti ka sellest, et turutõrked mõjutavad ettevõtteid erinevalt, sõltuvalt ettevõtte suurusest, arenguetapist ja majandussektorist, kus ettevõte tegutseb. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma riskikapitalimeetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist osainvesteeringute korral, mis ületavad künnise 1,5 miljonit eurot ettevõtte kohta aastas, tingimusel, et esitatakse vajalikud tõendid turutõrke olemasolu kohta.
  b)   Meetmed, mis tagavad abi mittesaavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete rahastamise laienemisetapis
  Järelevalveamet tunnistab, et teatavatel abi mittesaavates piirkondades asuvatel keskmise suurusega ettevõtetel võib puududa isegi laienemisetapis piisav juurdepääs riskikapitalile, vaatamata sellele, et olulise kasumi ja/või lõppsaldo korral on ettevõtjatel juurdepääs rahalistele vahenditele. Seetõttu on järelevalveamet vajalike tõendite esitamise korral valmis mõningatel juhtudel kaaluma selliste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, mis hõlmavad keskmise suurusega ettevõtteid laienemisetapis.
  c)   Ettevõtete rahastamine varajases kasvuetapis ja edasisi investeeringuid pakkuvad meetmed abiraha saanud sihtettevõtete järgmiste arenguetappide rahastamiseks, isegi kui nende meetmete korral tavapäraseid künniseid ületatakse
  Järelevalveamet tunnistab sellistesse sihtrühma kuuluvatesse ettevõtetesse, mis juba said abiraha varajastes etappides, edasiste investeeringute tegemise tähtsust isegi siis, kui tavapäraseid künniseid ületatakse ja rahastamine kestaks varajastest arenguetappidest kuni alginvesteeringu lõpuni. Selline rahastamine võib olla vajalik riigi osaluse vähenemise vältimiseks asjaomastes rahastamistsüklites, see tagab sihtettevõtete rahastamise järjepidevuse ja annab nii riiklikele investoritele kui ka erainvestoritele võimaluse saada oma riskiinvesteeringust maksimaalset kasu. Nimetatud asjaoludel ning sihtettevõtte ja sektori eripära arvestades on järelevalveamet valmis kaaluma edasise investeeringu EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist tingimusel, et investeeringu suurus on kooskõlas alginvesteeringu ja fondi suurusega.
  d)   Meetmed, kus erainvestorite osalus abi mittesaavates piirkondades on alla 50 % ja abi saavates piirkondades alla 30 %
  EMPs on erasektori riskikapitaliturgude areng EFTA riigiti väga erinev. Mõnikord võib erainvestorite leidmine osutuda raskeks ning seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma selliste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, mille puhul jääb erasektori osalus alla jaotises 10B.4.3.4 nimetatud künnist, kui liikmesriik esitab vajalikud tõendid. Probleem võib olla isegi suurem selliste riskikapitalimeetmete puhul, mis on ette nähtud abi saavates piirkondades asuvatele VKEdele. Sellisel juhul võib asjaomastel ettevõtetel tekkida täiendav kapitalipuudujääk, arvestades nende kaugust riskikapitali keskustest, väikest rahvastikutihedust ja erainvestorite suuremat vastumeelsust riske võtta. Selliseid VKEsid võivad mõjutada ka nõudlusega seotud probleemid nagu raskused toimiva investeerimiseks valmis äriidee leidmisel, vähem arenenud omakapitali traditsioonid ning vastumeelsus loobuda juhtimisest riskikapitali kaasamise tõttu.
  e)   Väikestele ettevõtetele mõeldus seemnerahameetmed, mille puhul võib ette näha (i) erainvestorite väiksemat osalust või mitteosalemist ja/või (ii) laenuvahendite ülekaalu võrreldes omakapitali ja kvaasikapitaliga
  Turutõrked, mis mõjutavad ettevõtteid asutamisetapis, avalduvad selgemalt võimaliku investeeringu suure riski tõttu ja vajaduse tõttu ettevõtjat selles otsustavas etapis hoolikalt juhendada. See väljendub ka erainvestorite peaaegu täielikus kõrvalehoidmises või vastumeelsuses pakkuda seemneraha, mistõttu ka väljatõrjumise oht puudub või on väga väike. Lisaks on tänu kõnealuste väikeste ettevõtete kaugusele turust väike ka konkurentsimoonutuste esinemise võimalus. Nimetatud asjaolud võivad õigustada järelevalveameti soodsamat suhtumist meetmetesse, mis on suunatud asutamisetapis olevatele ettevõtetele, ning soodsamat suhtumist selliste meetmete võimaliku tähtsuse tõttu ettevõtte kasvu soodustamisel ja töökohtade loomisel EMPs.
  f)   Investeerimisvahendiga seotud meetmed
  Investeerimisvahend võib lihtsustada kontaktide loomist investorite ja asjaomaste VKEde vahel, parandades nii VKEde juurdepääsu riskikapitalile. Turutõrgete korral, mis on seotud ettevõtetega, kelle jaoks investeerimisvahend on mõeldud, ei pruugi vahend toimida ilma rahaliste lisastiimuliteta. Investorite arvates ei pruugi need investeeringute liigid, milleks vahend on ette nähtud, selgetele kasumlikkuse väljavaadetele vaatamata sihtettevõtete jaoks piisavalt huvipakkuvad olla võrreldes suuremate osainvesteeringutega või investeeringutega juba tegutsevatesse ettevõtetesse või väljakujunenud turule. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma investeerimisvahendit kaasavate meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, kui esitatakse piisavad tõendid turutõrke kohta.
  g)   Selliste kulude hüvitamisel, mis on seotud ettevõtte tausta uurimisega investeerimise eesmärgil enne nõuetelevastavuse tagamise etappi (nn luurekulud)
  Riskikapitalifondidel või nende haldajatel võivad asjakohaste VKEde väljaselgitamisel enne nõuetelevastavuse tagamise etappi tekkida nn luurekulud. Toetused nimetatud kulude katmiseks peavad julgustama fonde või nende haldajaid korraldama rohkem nn luuret, kui nad seda muidu teeksid. See võib mõjutada soodsalt ka asjaomaseid VKEsid isegi siis, kui tulemuseks ei ole investeering, sest see võimaldab VKEdel saada riskikapitali rahastamise kogemusi. Need asjaolud võivad õigustada järelevalveameti soodsamat suhtumist toetustesse, millega kaetakse osa riskikapitalifondide või nende haldajate luurekuludest, kui on täidetud järgmised tingimused. Abikõlblikud kulud ei tohi ületada luurekulusid, mis on seotud VKEdega peamiselt nende asutamis- või käivitamisetapis, kui kuludega ei kaasne investeering, ning kulud ei tohi sisaldada fondide kohtu- ja halduskulusid. Lisaks sellele ei tohi toetus olla suurem kui 50 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

52)

Alljärgnevad riskikapitalimeetmed, mis ei vasta jaotises 10B.4 toodud ühele või mitmele tingimusele, kuuluvad üksikasjalikumale hindamisele juhul, kui turutõrke korral ei ole tõendid piisavalt ilmsed ning erainvesteeringute väljatõrjumise ja/või konkurentsimoonutuse tõenäosus on suurem.

a)   Meetmed, mille puhul osainvesteering ületab 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise ajavahemiku jooksul

Järelevalveamet on teadlik riskikapitalituru pidevast kõikumisest ning aeg-ajalt esinevast omakapitali puudujäägist, samuti ka sellest, et turutõrked mõjutavad ettevõtteid erinevalt, sõltuvalt ettevõtte suurusest, arenguetapist ja majandussektorist, kus ettevõte tegutseb. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma riskikapitalimeetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist osainvesteeringute korral, mis ületavad künnise 1,5 miljonit eurot ettevõtte kohta aastas, tingimusel, et esitatakse vajalikud tõendid turutõrke olemasolu kohta.

b)   Meetmed, mis tagavad abi mittesaavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete rahastamise laienemisetapis

Järelevalveamet tunnistab, et teatavatel abi mittesaavates piirkondades asuvatel keskmise suurusega ettevõtetel võib puududa isegi laienemisetapis piisav juurdepääs riskikapitalile, vaatamata sellele, et olulise kasumi ja/või lõppsaldo korral on ettevõtjatel juurdepääs rahalistele vahenditele. Seetõttu on järelevalveamet vajalike tõendite esitamise korral valmis mõningatel juhtudel kaaluma selliste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, mis hõlmavad keskmise suurusega ettevõtteid laienemisetapis.

c)   Ettevõtete rahastamine varajases kasvuetapis ja edasisi investeeringuid pakkuvad meetmed abiraha saanud sihtettevõtete järgmiste arenguetappide rahastamiseks, isegi kui nende meetmete korral tavapäraseid künniseid ületatakse

Järelevalveamet tunnistab sellistesse sihtrühma kuuluvatesse ettevõtetesse, mis juba said abiraha varajastes etappides, edasiste investeeringute tegemise tähtsust isegi siis, kui tavapäraseid künniseid ületatakse ja rahastamine kestaks varajastest arenguetappidest kuni alginvesteeringu lõpuni. Selline rahastamine võib olla vajalik riigi osaluse vähenemise vältimiseks asjaomastes rahastamistsüklites, see tagab sihtettevõtete rahastamise järjepidevuse ja annab nii riiklikele investoritele kui ka erainvestoritele võimaluse saada oma riskiinvesteeringust maksimaalset kasu. Nimetatud asjaoludel ning sihtettevõtte ja sektori eripära arvestades on järelevalveamet valmis kaaluma edasise investeeringu EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist tingimusel, et investeeringu suurus on kooskõlas alginvesteeringu ja fondi suurusega.

d)   Meetmed, kus erainvestorite osalus abi mittesaavates piirkondades on alla 50 % ja abi saavates piirkondades alla 30 %

EMPs on erasektori riskikapitaliturgude areng EFTA riigiti väga erinev. Mõnikord võib erainvestorite leidmine osutuda raskeks ning seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma selliste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, mille puhul jääb erasektori osalus alla jaotises 10B.4.3.4 nimetatud künnist, kui liikmesriik esitab vajalikud tõendid. Probleem võib olla isegi suurem selliste riskikapitalimeetmete puhul, mis on ette nähtud abi saavates piirkondades asuvatele VKEdele. Sellisel juhul võib asjaomastel ettevõtetel tekkida täiendav kapitalipuudujääk, arvestades nende kaugust riskikapitali keskustest, väikest rahvastikutihedust ja erainvestorite suuremat vastumeelsust riske võtta. Selliseid VKEsid võivad mõjutada ka nõudlusega seotud probleemid nagu raskused toimiva investeerimiseks valmis äriidee leidmisel, vähem arenenud omakapitali traditsioonid ning vastumeelsus loobuda juhtimisest riskikapitali kaasamise tõttu.

e)   Väikestele ettevõtetele mõeldus seemnerahameetmed, mille puhul võib ette näha (i) erainvestorite väiksemat osalust või mitteosalemist ja/või (ii) laenuvahendite ülekaalu võrreldes omakapitali ja kvaasikapitaliga

Turutõrked, mis mõjutavad ettevõtteid asutamisetapis, avalduvad selgemalt võimaliku investeeringu suure riski tõttu ja vajaduse tõttu ettevõtjat selles otsustavas etapis hoolikalt juhendada. See väljendub ka erainvestorite peaaegu täielikus kõrvalehoidmises või vastumeelsuses pakkuda seemneraha, mistõttu ka väljatõrjumise oht puudub või on väga väike. Lisaks on tänu kõnealuste väikeste ettevõtete kaugusele turust väike ka konkurentsimoonutuste esinemise võimalus. Nimetatud asjaolud võivad õigustada järelevalveameti soodsamat suhtumist meetmetesse, mis on suunatud asutamisetapis olevatele ettevõtetele, ning soodsamat suhtumist selliste meetmete võimaliku tähtsuse tõttu ettevõtte kasvu soodustamisel ja töökohtade loomisel EMPs.

f)   Investeerimisvahendiga seotud meetmed

Investeerimisvahend võib lihtsustada kontaktide loomist investorite ja asjaomaste VKEde vahel, parandades nii VKEde juurdepääsu riskikapitalile. Turutõrgete korral, mis on seotud ettevõtetega, kelle jaoks investeerimisvahend on mõeldud, ei pruugi vahend toimida ilma rahaliste lisastiimuliteta. Investorite arvates ei pruugi need investeeringute liigid, milleks vahend on ette nähtud, selgetele kasumlikkuse väljavaadetele vaatamata sihtettevõtete jaoks piisavalt huvipakkuvad olla võrreldes suuremate osainvesteeringutega või investeeringutega juba tegutsevatesse ettevõtetesse või väljakujunenud turule. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma investeerimisvahendit kaasavate meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, kui esitatakse piisavad tõendid turutõrke kohta.

g)   Selliste kulude hüvitamisel, mis on seotud ettevõtte tausta uurimisega investeerimise eesmärgil enne nõuetelevastavuse tagamise etappi (nn luurekulud)

Riskikapitalifondidel või nende haldajatel võivad asjakohaste VKEde väljaselgitamisel enne nõuetelevastavuse tagamise etappi tekkida nn luurekulud. Toetused nimetatud kulude katmiseks peavad julgustama fonde või nende haldajaid korraldama rohkem nn luuret, kui nad seda muidu teeksid. See võib mõjutada soodsalt ka asjaomaseid VKEsid isegi siis, kui tulemuseks ei ole investeering, sest see võimaldab VKEdel saada riskikapitali rahastamise kogemusi. Need asjaolud võivad õigustada järelevalveameti soodsamat suhtumist toetustesse, millega kaetakse osa riskikapitalifondide või nende haldajate luurekuludest, kui on täidetud järgmised tingimused. Abikõlblikud kulud ei tohi ületada luurekulusid, mis on seotud VKEdega peamiselt nende asutamis- või käivitamisetapis, kui kuludega ei kaasne investeering, ning kulud ei tohi sisaldada fondide kohtu- ja halduskulusid. Lisaks sellele ei tohi toetus olla suurem kui 50 % abikõlblikest kuludest.

10B.5.2.   ABI POSITIIVNE MÕJU

10B.5.2.1.   
  Turutõrgete olemasolu ja tõendid

| 53) | Jaotises 10B.4 kehtestatud tingimustele mittevastavate osainvesteeringuteks jaotatud riskikapitalimeetmete puhul sihtettevõtetele, eriti siis, kui investeering tehakse osamaksetena, mille suurus on üle 1,5 miljoni euro sihtettevõtte kohta 12 kuu jooksul, edasiste investeeringute korral või abi mittesaavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete rahastamiseks laienemisetapis või investeerimisvahendiga seotud meetmete korral nõuab järelevalveamet enne kavandatava riskikapitalimeetme EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivuse kohta otsuse tegemist lisatõendeid kõrvaldatava turutõrke kohta igal tasandil, kus abi võidakse anda. Need tõendid peavad tuginema uuringule, mis näitab omakapitali puudujääki ettevõtetes ja sektorites, kellele riskikapitalimeede on ette nähtud. Asjakohane teave peab hõlmama riskikapitali ja fondikapitali pakkumist ning riskikapitali tähtsust kohalikule majandusele. Ideaaljuhul tuleb teave esitada meetme kohaldamisele eelneva kolme kuni viie aasta pikkuse ajavahemiku kohta ning ka järgnevate aastate kohta, tuginedes võimalusel mõistlikele prognoosidele. Esitatav teave võiks samuti sisaldada järgmisi andmeid:






  a) | fondide areng viie viimase aasta jooksul, võrrelduna vastavate riiklike ja Euroopa keskmiste näitajatega; |
| --- | --- | --- |

53)

Jaotises 10B.4 kehtestatud tingimustele mittevastavate osainvesteeringuteks jaotatud riskikapitalimeetmete puhul sihtettevõtetele, eriti siis, kui investeering tehakse osamaksetena, mille suurus on üle 1,5 miljoni euro sihtettevõtte kohta 12 kuu jooksul, edasiste investeeringute korral või abi mittesaavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete rahastamiseks laienemisetapis või investeerimisvahendiga seotud meetmete korral nõuab järelevalveamet enne kavandatava riskikapitalimeetme EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivuse kohta otsuse tegemist lisatõendeid kõrvaldatava turutõrke kohta igal tasandil, kus abi võidakse anda. Need tõendid peavad tuginema uuringule, mis näitab omakapitali puudujääki ettevõtetes ja sektorites, kellele riskikapitalimeede on ette nähtud. Asjakohane teave peab hõlmama riskikapitali ja fondikapitali pakkumist ning riskikapitali tähtsust kohalikule majandusele. Ideaaljuhul tuleb teave esitada meetme kohaldamisele eelneva kolme kuni viie aasta pikkuse ajavahemiku kohta ning ka järgnevate aastate kohta, tuginedes võimalusel mõistlikele prognoosidele. Esitatav teave võiks samuti sisaldada järgmisi andmeid:

a)

fondide areng viie viimase aasta jooksul, võrrelduna vastavate riiklike ja Euroopa keskmiste näitajatega;

| b) | rahaliste vahendite jooksev ülejääk; |
| --- | --- |

b)

rahaliste vahendite jooksev ülejääk;

| c) | riigiabi saavate investeerimisprogrammide osatähtsus riskikapitali investeeringutest viimase kolme kuni viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

c)

riigiabi saavate investeerimisprogrammide osatähtsus riskikapitali investeeringutest viimase kolme kuni viie aasta jooksul;

| d) | selliste uute asutatavate ettevõtete osatähtsus, kes saavad riskikapitali; |
| --- | --- |

d)

selliste uute asutatavate ettevõtete osatähtsus, kes saavad riskikapitali;

| e) | investeeringute jaotus investeeritavate summade päritolu järgi; |
| --- | --- |

e)

investeeringute jaotus investeeritavate summade päritolu järgi;

| f) | esitatud äriplaanide arvu võrdlus segmentide kaupa tehtud investeeringute arvuga (investeeringu summa, sektor, rahastamistsükkel jne). |
| --- | --- |

f)

esitatud äriplaanide arvu võrdlus segmentide kaupa tehtud investeeringute arvuga (investeeringu summa, sektor, rahastamistsükkel jne).

Abi saavates piirkondades asuvatele VKEdele mõeldud meetmete korral tuleb eelnevale teabele lisada kõik muud asjakohased tõendid, mis tõestaksid sellise piirkondliku eripära olemasolu, mis kavandatavat abimeedet põhjendab. Sellisel juhul võib olla asjakohane järgmine teave:

| a) | hinnang lisanduvale omakapitali puudujäägile, mis tuleneb geograafilisest kaugusest ja muudest piirkondlikest eripäradest, eriti seoses investeeritud riskikapitali kogusumma, piirkonnas või lähiümbruses olemasolevate fondide või investeerimisvahendite arvu, kogenud juhtide olemasolu, tehingute arvu ning võimalusel tehingute keskmise ja miinimumsummaga; |
| --- | --- |

a)

hinnang lisanduvale omakapitali puudujäägile, mis tuleneb geograafilisest kaugusest ja muudest piirkondlikest eripäradest, eriti seoses investeeritud riskikapitali kogusumma, piirkonnas või lähiümbruses olemasolevate fondide või investeerimisvahendite arvu, kogenud juhtide olemasolu, tehingute arvu ning võimalusel tehingute keskmise ja miinimumsummaga;

| b) | kohalikud spetsiifilised majandusandmed, riskikapitali alarahastamise sotsiaalsed ja/või ajaloolised põhjused, võrrelduna asjakohaste keskmiste andmetega ja/või olukorraga riigi ja/või EMP tasandil; |
| --- | --- |

b)

kohalikud spetsiifilised majandusandmed, riskikapitali alarahastamise sotsiaalsed ja/või ajaloolised põhjused, võrrelduna asjakohaste keskmiste andmetega ja/või olukorraga riigi ja/või EMP tasandil;

| c) | muud asjakohased näitajad, mis näitavad turutõrgete lisandumist. |
| --- | --- |

c)

muud asjakohased näitajad, mis näitavad turutõrgete lisandumist.

| 54) | EFTA riigid võivad esitada korduvalt samu tõendeid, kui ei ole muutunud nende aluseks olevad turutingimused. Järelevalveamet jätab endale õiguse seada kahtluse alla esitatud tõendite põhjendatus. |
| --- | --- |

54)

EFTA riigid võivad esitada korduvalt samu tõendeid, kui ei ole muutunud nende aluseks olevad turutingimused. Järelevalveamet jätab endale õiguse seada kahtluse alla esitatud tõendite põhjendatus.

10B.5.2.2.   
  Vahendi asjakohasus

| 55) | Tasakaalustatuse kriteeriumi üheks oluliseks osaks on see, kas ja mil määral saab riigiabi pidada riskikapitali valdkonnas asjakohaseks vahendiks erasektorit riskikapitali investeeringute tegemiseks julgustamisel. Hinnang sellele on tihedalt seotud abi ergutava mõju ja vajalikkuse hindamisega, nagu on kirjeldatud jaotises 10B.5.2.3. |
| --- | --- |

55)

Tasakaalustatuse kriteeriumi üheks oluliseks osaks on see, kas ja mil määral saab riigiabi pidada riskikapitali valdkonnas asjakohaseks vahendiks erasektorit riskikapitali investeeringute tegemiseks julgustamisel. Hinnang sellele on tihedalt seotud abi ergutava mõju ja vajalikkuse hindamisega, nagu on kirjeldatud jaotises 10B.5.2.3.

| 56) | Üksikasjalikul hindamisel võtab järelevalveamet eelkõige arvesse kõiki EFTA riigi koostatud hinnanguid kavandatava meetme mõju kohta. Asjakohaseks vahendiks peetakse meetmeid, mille puhul EFTA riik on kaalunud teisi poliitikavahendeid ning mille puhul sellise valikulise vahendi nagu riigiabi eelised on tuvastatud ja järelevalveametile esitatud. Järelevalveamet hindab ka esitatud tõendeid teiste meetmete kohta, mida on võetud või võetakse omakapitali puudujäägi kõrvaldamiseks, eelkõige järelhindamisi, ning meetmete kohta sihtrühma kuuluvaid VKEsid mõjutavate pakkumise ja nõudmise probleemide lahendamiseks, et selgitada nende mõju kavandatavale riskikapitalimeetmele. |
| --- | --- |

56)

Üksikasjalikul hindamisel võtab järelevalveamet eelkõige arvesse kõiki EFTA riigi koostatud hinnanguid kavandatava meetme mõju kohta. Asjakohaseks vahendiks peetakse meetmeid, mille puhul EFTA riik on kaalunud teisi poliitikavahendeid ning mille puhul sellise valikulise vahendi nagu riigiabi eelised on tuvastatud ja järelevalveametile esitatud. Järelevalveamet hindab ka esitatud tõendeid teiste meetmete kohta, mida on võetud või võetakse omakapitali puudujäägi kõrvaldamiseks, eelkõige järelhindamisi, ning meetmete kohta sihtrühma kuuluvaid VKEsid mõjutavate pakkumise ja nõudmise probleemide lahendamiseks, et selgitada nende mõju kavandatavale riskikapitalimeetmele.

10B.5.2.3.   
  Ergutav mõju ja abi vajalikkus

| 57) | Riskikapitalimeetme ergutav mõju on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivuse hindamisel äärmiselt oluline. Järelevalveamet usub, et ergutav mõju on olemas, kui täidetud on kõik jaotises 10B.4 esitatud tingimused. Käesolevas jaotises käsitletud meetmete korral on ergutava mõju olemasolu siiski vähem ilmne. Seetõttu võtab järelevalveamet arvesse ka järgmisi lisakriteeriume, mis vajadusel näitavad investeerimisotsuste lähtumist kasumlikkusest ja meetme äripõhimõtetele vastavat haldamist. |
| --- | --- |

57)

Riskikapitalimeetme ergutav mõju on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivuse hindamisel äärmiselt oluline. Järelevalveamet usub, et ergutav mõju on olemas, kui täidetud on kõik jaotises 10B.4 esitatud tingimused. Käesolevas jaotises käsitletud meetmete korral on ergutava mõju olemasolu siiski vähem ilmne. Seetõttu võtab järelevalveamet arvesse ka järgmisi lisakriteeriume, mis vajadusel näitavad investeerimisotsuste lähtumist kasumlikkusest ja meetme äripõhimõtetele vastavat haldamist.

10B.5.2.3.1.   Äripõhimõtetele vastav haldamine

| 58) | Lisaks jaotises 10B.4.3.6 sätestatud tingimustele peab järelevalveamet positiivseks, kui riskikapitalimeedet või -fondi juhtivad erasektori spetsialistid või läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse (soovitatavalt avatud pakkumismenetluse) käigus valitud sõltumatud spetsialistid, kellel on kapitalituru investeeringute alal tõendatud kogemused, ideaaljuhul sama(de)s sektori(te)s, mida fond rahastab, ning kes tunnevad investeeringu õiguslikku tausta ja asjassepuutuvaid raamatupidamisnõudeid. |
| --- | --- |

58)

Lisaks jaotises 10B.4.3.6 sätestatud tingimustele peab järelevalveamet positiivseks, kui riskikapitalimeedet või -fondi juhtivad erasektori spetsialistid või läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse (soovitatavalt avatud pakkumismenetluse) käigus valitud sõltumatud spetsialistid, kellel on kapitalituru investeeringute alal tõendatud kogemused, ideaaljuhul sama(de)s sektori(te)s, mida fond rahastab, ning kes tunnevad investeeringu õiguslikku tausta ja asjassepuutuvaid raamatupidamisnõudeid.

10B.5.2.3.2.   Investeerimiskomitee olemasolu

| 59) | Lisaks oleks hea näitaja ka see, kui on loodud investeerimiskomitee, mis ei sõltu fondi haldavast ettevõttest ning koosneb erasektorist pärit sõltumatutest ekspertidest, kellel on olulised kogemused abi saavas sektoris, ja eelistatavalt ka investorite esindajatest või sõltumatutest ekspertidest, kes on valitud läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse (soovitatavalt avatud pakkumismenetluse) käigus. Nimetatud eksperdid esitaksid juhtidele või haldusettevõttele analüüse olemasoleva ja eeldatava tulevase turuolukorra kohta ning uuriksid hoolikalt võimalikke heade investeerimisväljavaadetega sihtettevõtteid ja teeksid nende kohta ettepanekuid. |
| --- | --- |

59)

Lisaks oleks hea näitaja ka see, kui on loodud investeerimiskomitee, mis ei sõltu fondi haldavast ettevõttest ning koosneb erasektorist pärit sõltumatutest ekspertidest, kellel on olulised kogemused abi saavas sektoris, ja eelistatavalt ka investorite esindajatest või sõltumatutest ekspertidest, kes on valitud läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse (soovitatavalt avatud pakkumismenetluse) käigus. Nimetatud eksperdid esitaksid juhtidele või haldusettevõttele analüüse olemasoleva ja eeldatava tulevase turuolukorra kohta ning uuriksid hoolikalt võimalikke heade investeerimisväljavaadetega sihtettevõtteid ja teeksid nende kohta ettepanekuid.

10B.5.2.3.3.   Meetme/fondi suurus

| 60) | Järelevalveamet peab heaks näitajaks, kui riskikapitalimeetme eelarve sihtrühma kuuluvase VKEsse investeerimiseks on piisav, et võimaldada mastaabisäästu arvel tekkivaid eeliseid fondi haldamisel ning riskide hajutamist piisava arvu investeeringute abil. Fondi suurus peab võimaldama suurte tehingukuludega toime tulla ja/või sihtettevõtet rahastada järgmistes suurema kasumlikkusega etappides. Suurematesse fondidesse suhtutakse hästi, kui on arvesse võetud abi saavat sektorit ning erainvesteeringu väljatõrjumise ja konkurentsimoonutuste oht on viidud miinimumini. |
| --- | --- |

60)

Järelevalveamet peab heaks näitajaks, kui riskikapitalimeetme eelarve sihtrühma kuuluvase VKEsse investeerimiseks on piisav, et võimaldada mastaabisäästu arvel tekkivaid eeliseid fondi haldamisel ning riskide hajutamist piisava arvu investeeringute abil. Fondi suurus peab võimaldama suurte tehingukuludega toime tulla ja/või sihtettevõtet rahastada järgmistes suurema kasumlikkusega etappides. Suurematesse fondidesse suhtutakse hästi, kui on arvesse võetud abi saavat sektorit ning erainvesteeringu väljatõrjumise ja konkurentsimoonutuste oht on viidud miinimumini.

10B.5.2.3.4.   Investorite võrgustiku olemasolu

| 61) | Seemneraha meetmete korral pooldaks järelevalveamet investorite võrgustike vahetut või kaudset osalemist asutamisetapi investeeringutes, sest selles etapis väljenduvad turutõrked ilmekamalt. Sellisel juhul on järelevalveamet valmis meetmed EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistama ka siis, kui nendega võib kaasneda oluline laenuvahendite ülekaal, sealhulgas allumine riiklikele fondidele ja investorite võrgustike õigus saada esimene kasum või nende kapitali kõrgem hind ning aktiivne kaasatus meetme/fondi ja/või sihtettevõtte haldamisse. |
| --- | --- |

61)

Seemneraha meetmete korral pooldaks järelevalveamet investorite võrgustike vahetut või kaudset osalemist asutamisetapi investeeringutes, sest selles etapis väljenduvad turutõrked ilmekamalt. Sellisel juhul on järelevalveamet valmis meetmed EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistama ka siis, kui nendega võib kaasneda oluline laenuvahendite ülekaal, sealhulgas allumine riiklikele fondidele ja investorite võrgustike õigus saada esimene kasum või nende kapitali kõrgem hind ning aktiivne kaasatus meetme/fondi ja/või sihtettevõtte haldamisse.

10B.5.2.4.   
  Proportsionaalsus

| 62) | EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivuse tagamiseks peab abi olema võimalikult väike. Proportsionaalsuse saavutamise vahendid sõltuvad kindlasti asjaomasest meetmest. Proportsionaalseks ei peeta meetmeid, mille korral puudub igasugune kontroll investorite ülemäärase tasustamise üle, või meedet, mille puhul kahjumirisk on tervikuna riikliku sektori kanda ja/või kasum jääb täielikult teistele investoritele. |
| --- | --- |

62)

EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivuse tagamiseks peab abi olema võimalikult väike. Proportsionaalsuse saavutamise vahendid sõltuvad kindlasti asjaomasest meetmest. Proportsionaalseks ei peeta meetmeid, mille korral puudub igasugune kontroll investorite ülemäärase tasustamise üle, või meedet, mille puhul kahjumirisk on tervikuna riikliku sektori kanda ja/või kasum jääb täielikult teistele investoritele.

| 63) | Järelevalveamet on seisukohal, et proportsionaalsuse hindamisel on positiivne mõju järgmistel asjaoludel, kuivõrd nad esindavad parimaid tavasid.






  a) | Haldajate valik avaliku pakkumise käigus. Läbipaistev mittediskrimineeriv avalik pakkumine juhtide või haldusettevõtte väljavalimiseks, et tagada parim kvaliteedi ja hinna suhe, on hea, sest see hoiab kulud (ja tõenäoliselt ka abi) võimalikult väikesed ja vähendab ka konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- | --- |

63)

Järelevalveamet on seisukohal, et proportsionaalsuse hindamisel on positiivne mõju järgmistel asjaoludel, kuivõrd nad esindavad parimaid tavasid.

a)

Haldajate valik avaliku pakkumise käigus. Läbipaistev mittediskrimineeriv avalik pakkumine juhtide või haldusettevõtte väljavalimiseks, et tagada parim kvaliteedi ja hinna suhe, on hea, sest see hoiab kulud (ja tõenäoliselt ka abi) võimalikult väikesed ja vähendab ka konkurentsimoonutusi.

| b) | Investoritele suunatud pakkumiskutse. S.o pakkumiskutse eelistingimuste loomiseks investoritele või selliste tingimuste kohaldamine teiste investorite suhtes. Kättesaadavus võib tähendada seda, et investeerimisfondi investeerimisvahendi käivitamisel tehakse investoritele avalik pakkumine, aga tegemist võib olla ka kavaga (nt tagamisskeem), mis jääb pikema aja jooksul avatuks uutele turule tulijatele. |
| --- | --- |

b)

Investoritele suunatud pakkumiskutse. S.o pakkumiskutse eelistingimuste loomiseks investoritele või selliste tingimuste kohaldamine teiste investorite suhtes. Kättesaadavus võib tähendada seda, et investeerimisfondi investeerimisvahendi käivitamisel tehakse investoritele avalik pakkumine, aga tegemist võib olla ka kavaga (nt tagamisskeem), mis jääb pikema aja jooksul avatuks uutele turule tulijatele.

10B.5.3.   ABI NEGATIIVNE MÕJU

| 64) | Järelevalveamet tasakaalustab võimaliku negatiivse mõju, mis avaldub konkurentsimoonutusena ja erainvesteeringu väljatõrjumise ohuna, riskikapitalimeetme kokkusobivuse hindamisel arvesse tulevate positiivsete mõjude abil. Võimalikku negatiivset mõju tuleb analüüsida kõigil kolmel tasandil, kus abi võidakse anda. Investoritele, investeerimisvahenditele ja -fondidele antav abi võib negatiivselt mõjutada konkurentsi riskikapitaliturul. Sihtettevõtetele antav abi võib negatiivselt mõjuda tooteturule, kus asjaomased ettevõtted konkureerivad. |
| --- | --- |

64)

Järelevalveamet tasakaalustab võimaliku negatiivse mõju, mis avaldub konkurentsimoonutusena ja erainvesteeringu väljatõrjumise ohuna, riskikapitalimeetme kokkusobivuse hindamisel arvesse tulevate positiivsete mõjude abil. Võimalikku negatiivset mõju tuleb analüüsida kõigil kolmel tasandil, kus abi võidakse anda. Investoritele, investeerimisvahenditele ja -fondidele antav abi võib negatiivselt mõjutada konkurentsi riskikapitaliturul. Sihtettevõtetele antav abi võib negatiivselt mõjuda tooteturule, kus asjaomased ettevõtted konkureerivad.

10B.5.3.1.   
  Väljatõrjumine

| 65) | Riskikapitaliturul võib riigiabi andmine kutsuda esile erainvesteeringute väljatõrjumise. See võib vähendada erainvestorite stiimuleid sihtrühma kuuluvate VKEde rahastamiseks ja mõjutada neid ootama, kuni riik selliste investeeringute tegemisel abistab. Niisugune oht muutub suuremaks ettevõttesse tehtava osainvesteeringu suurenedes, suurema ettevõtte korral ja hilisemas arenguetapis, sest nendel juhtudel on erasektori riskikapital järjest paremini kättesaadav. |
| --- | --- |

65)

Riskikapitaliturul võib riigiabi andmine kutsuda esile erainvesteeringute väljatõrjumise. See võib vähendada erainvestorite stiimuleid sihtrühma kuuluvate VKEde rahastamiseks ja mõjutada neid ootama, kuni riik selliste investeeringute tegemisel abistab. Niisugune oht muutub suuremaks ettevõttesse tehtava osainvesteeringu suurenedes, suurema ettevõtte korral ja hilisemas arenguetapis, sest nendel juhtudel on erasektori riskikapital järjest paremini kättesaadav.

| 66) | Seetõttu nõuab järelevalveamet väljatõrjumise ohu kohta konkreetseid tõendeid meetmete korral, millega tehakse sihtrühma kuuluvatesse VKEdesse suuremaid osainvesteeringuid ja edasisi investeeringuid või rahastatakse abi mittesaavates piirkondades asuvaid laienemisetapis keskmise suurusega ettevõtteid või mille puhul erainvestorite osalus on väike või mis on seotud investeerimisvahendiga. |
| --- | --- |

66)

Seetõttu nõuab järelevalveamet väljatõrjumise ohu kohta konkreetseid tõendeid meetmete korral, millega tehakse sihtrühma kuuluvatesse VKEdesse suuremaid osainvesteeringuid ja edasisi investeeringuid või rahastatakse abi mittesaavates piirkondades asuvaid laienemisetapis keskmise suurusega ettevõtteid või mille puhul erainvestorite osalus on väike või mis on seotud investeerimisvahendiga.

| 67) | Lisaks peavad EFTA riigid vajadusel esitama tõendid, et sihtrühma kuuluvate ettevõtete puhul, sektoris ja/või tööstusharus väljatõrjumise oht puudub. |
| --- | --- |

67)

Lisaks peavad EFTA riigid vajadusel esitama tõendid, et sihtrühma kuuluvate ettevõtete puhul, sektoris ja/või tööstusharus väljatõrjumise oht puudub.

| 68) | Sellisel juhul võib olla asjakohane järgmine teave:






  a) | milline on tegutsevate riskikapitaliettevõtete, -fondide ja investeerimisvahendite arv riigis või regionaalfondi korral piirkonnas ning millistes sektorites nad tegutsevad; |
| --- | --- | --- |

68)

Sellisel juhul võib olla asjakohane järgmine teave:

a)

milline on tegutsevate riskikapitaliettevõtete, -fondide ja investeerimisvahendite arv riigis või regionaalfondi korral piirkonnas ning millistes sektorites nad tegutsevad;

| b) | kui suurtele, millises arenguetapis ja ärisektoris tegutsevatele ettevõtetele investeeringud tehakse; |
| --- | --- |

b)

kui suurtele, millises arenguetapis ja ärisektoris tegutsevatele ettevõtetele investeeringud tehakse;

| c) | milline on tehingu keskmine suurus ja võimalusel sellise tehingu minimaalne suurus, mida fondid või investorid kavatsevad teha; |
| --- | --- |

c)

milline on tehingu keskmine suurus ja võimalusel sellise tehingu minimaalne suurus, mida fondid või investorid kavatsevad teha;

| d) | milline on sihtettevõtetele antava riskikapitali kogumaht ning millisele sektorile ja millises arenguetapis ettevõttele meede on mõeldud. |
| --- | --- |

d)

milline on sihtettevõtetele antava riskikapitali kogumaht ning millisele sektorile ja millises arenguetapis ettevõttele meede on mõeldud.

10B.5.3.2.   
  Muud konkurentsimoonutused

| 69) | Kuna enamik sihtettevõtteid on asutatud hiljuti, ei ole tõenäoline, et neil VKEdel oleks turutasandil, kus sihtrühma kuuluvad VKEd tegutsevad, oluline mõju, ja järelikult on ka ebatõenäoline, et tekiks oluline konkurentsimoonutus. Ei saa aga välistada, et riskikapitalimeetmed võivad aidata püsima jääda sellistel ebaefektiivsetel ettevõtetel või sektoritel, mis meetme abita kaoksid. Riskikapitali ülemäärane pakkumine ebaefektiivsetele ettevõtetele võib kunstlikult suurendada nende väärtust ja seega moonutada riskikapitaliturgu investorite jaoks, kes peavad maksma selliste ettevõtete ostmisel kõrgemat hinda. Sektorispetsiifiline abi võib samuti säilitada tootmist konkurentsivõimetutes sektorites, samal ajal kui regioonispetsiifiline abi võib jaotada tootmistegurid ebaefektiivselt regioonide vahel. |
| --- | --- |

69)

Kuna enamik sihtettevõtteid on asutatud hiljuti, ei ole tõenäoline, et neil VKEdel oleks turutasandil, kus sihtrühma kuuluvad VKEd tegutsevad, oluline mõju, ja järelikult on ka ebatõenäoline, et tekiks oluline konkurentsimoonutus. Ei saa aga välistada, et riskikapitalimeetmed võivad aidata püsima jääda sellistel ebaefektiivsetel ettevõtetel või sektoritel, mis meetme abita kaoksid. Riskikapitali ülemäärane pakkumine ebaefektiivsetele ettevõtetele võib kunstlikult suurendada nende väärtust ja seega moonutada riskikapitaliturgu investorite jaoks, kes peavad maksma selliste ettevõtete ostmisel kõrgemat hinda. Sektorispetsiifiline abi võib samuti säilitada tootmist konkurentsivõimetutes sektorites, samal ajal kui regioonispetsiifiline abi võib jaotada tootmistegurid ebaefektiivselt regioonide vahel.

| 70) | Nimetatud riske analüüsides uurib järelevalveamet eelkõige järgmisi tegureid:






  a) | investeeringuid saanud ettevõtete üldine kasumlikkus aja möödudes ja väljavaated kasumlikkusele tulevikus; |
| --- | --- | --- |

70)

Nimetatud riske analüüsides uurib järelevalveamet eelkõige järgmisi tegureid:

a)

investeeringuid saanud ettevõtete üldine kasumlikkus aja möödudes ja väljavaated kasumlikkusele tulevikus;

| b) | selliste ettevõtete ebaõnnestumise määr, mille suhtes on meetmeid rakendatud; |
| --- | --- |

b)

selliste ettevõtete ebaõnnestumise määr, mille suhtes on meetmeid rakendatud;

| c) | meetmega ettenähtud osainvesteeringu maksimaalne suurus võrrelduna sihtrühma kuuluva VKE käibe ja kuludega; |
| --- | --- |

c)

meetmega ettenähtud osainvesteeringu maksimaalne suurus võrrelduna sihtrühma kuuluva VKE käibe ja kuludega;

| d) | abi saava sektori ülemäärane tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

d)

abi saava sektori ülemäärane tootmisvõimsus.

10B.5.4.   TASAKAALUSTAMINE JA OTSUSTE TEGEMINE

| 71) | Järelevalveamet lähtub riskikapitalimeetme mõju hindamisel eespool toodud positiivsete ja negatiivsete tegurite tasakaalust ning teeb kindlaks, kas tekkivad moonutused mõjutavad kauplemistingimusi ebasoodsalt määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Igal konkreetsel juhul tugineb analüüs riigiabi prognoositava positiivse ja negatiivse mõju üldhinnangule. Selleks ei kasuta järelevalveamet käesolevates suunistes sätestatud kriteeriume mehaaniliselt, vaid annab üldhinnangu nende suhtelisele tähtsusele. |
| --- | --- |

71)

Järelevalveamet lähtub riskikapitalimeetme mõju hindamisel eespool toodud positiivsete ja negatiivsete tegurite tasakaalust ning teeb kindlaks, kas tekkivad moonutused mõjutavad kauplemistingimusi ebasoodsalt määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Igal konkreetsel juhul tugineb analüüs riigiabi prognoositava positiivse ja negatiivse mõju üldhinnangule. Selleks ei kasuta järelevalveamet käesolevates suunistes sätestatud kriteeriume mehaaniliselt, vaid annab üldhinnangu nende suhtelisele tähtsusele.

| 72) | Järelevalveamet ei tohi abimeetmele vastuväiteid esitada ilma ametliku uurimismenetluseta ning võib lõpetada menetluse protokolli nr 3 II osa artikli 7 kohase otsusega järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 6 sätestatud ametlikku menetluskorda järgides. Kui järelevalveamet võtab ametliku uurimismenetluse lõpetamisel vastu 3. protokolli II osa artikli 7 lõike 4 kohase tingimusliku otsuse, võib ta võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks ja proportsionaalsuse tagamiseks siduda meetme järgmiste tingimustega:






  a) | vähendada osainvesteeringu suurimat lubatud määra või kehtestada üldine rahastamise maksimummäär sihtettevõtte kohta juhul, kui nähakse ette osainvesteeringute kõrgem künnis sihtettevõtte kohta; |
| --- | --- | --- |

72)

Järelevalveamet ei tohi abimeetmele vastuväiteid esitada ilma ametliku uurimismenetluseta ning võib lõpetada menetluse protokolli nr 3 II osa artikli 7 kohase otsusega järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 6 sätestatud ametlikku menetluskorda järgides. Kui järelevalveamet võtab ametliku uurimismenetluse lõpetamisel vastu 3. protokolli II osa artikli 7 lõike 4 kohase tingimusliku otsuse, võib ta võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks ja proportsionaalsuse tagamiseks siduda meetme järgmiste tingimustega:

a)

vähendada osainvesteeringu suurimat lubatud määra või kehtestada üldine rahastamise maksimummäär sihtettevõtte kohta juhul, kui nähakse ette osainvesteeringute kõrgem künnis sihtettevõtte kohta;

| b) | kui on ette näha, et laienemisetapis tehakse investeeringuid abi mittesaavates piirkondades asuvatesse keskmise suurusega ettevõtetesse, võib järelevalveamet piirata investeeringute tegemise peamiselt asutamis- ja käivitamisetapiga ja/või piirata investeeringud ühe või kahe rahastamistsükliga ja/või määrata osainvesteeringu maksimaalse künnise sihtettevõtte kohta; |
| --- | --- |

b)

kui on ette näha, et laienemisetapis tehakse investeeringuid abi mittesaavates piirkondades asuvatesse keskmise suurusega ettevõtetesse, võib järelevalveamet piirata investeeringute tegemise peamiselt asutamis- ja käivitamisetapiga ja/või piirata investeeringud ühe või kahe rahastamistsükliga ja/või määrata osainvesteeringu maksimaalse künnise sihtettevõtte kohta;

| c) | edasiste investeeringute korral kehtestada investeeringute suurim lubatud määr igasse sihtettevõttesse tehtavate investeeringute jaoks, kehtestada investeeringuteks sobiva investeerimisetapi ja/või ajavahemiku suhtes eripiirangud, võttes arvesse asjaomast sektorit ja fondi suurust; |
| --- | --- |

c)

edasiste investeeringute korral kehtestada investeeringute suurim lubatud määr igasse sihtettevõttesse tehtavate investeeringute jaoks, kehtestada investeeringuteks sobiva investeerimisetapi ja/või ajavahemiku suhtes eripiirangud, võttes arvesse asjaomast sektorit ja fondi suurust;

| d) | nõuda erainvestorite osaluse suurendamist fondi eluaja jooksul, võttes arvesse ettevõtte arenguetappi, sektorit, kasumijaotust ja alluvussuhteid ning võimalusel sihtettevõtete paiknemist abisaavates piirkondades juhul, kui nähakse ette erainvestorite väiksem osalus; |
| --- | --- |

d)

nõuda erainvestorite osaluse suurendamist fondi eluaja jooksul, võttes arvesse ettevõtte arenguetappi, sektorit, kasumijaotust ja alluvussuhteid ning võimalusel sihtettevõtete paiknemist abisaavates piirkondades juhul, kui nähakse ette erainvestorite väiksem osalus;

| e) | nõuda EFTA riigilt ainult seemneraha andvate meetmete korral, et riik tagaks omainvesteeringult piisava kasumi saamise, võrrelduna investeeringuga kaasneva riskiga, eelkõige siis, kui riik rahastab investeeringut kvaasikapitali või laenuvahendite kaudu, millest saadav kasum võib olla seotud võimalike õigustega (nt litsentsitasu), mis tulenevad investeeringuga loodud intellektuaalse omandi õigustest; |
| --- | --- |

e)

nõuda EFTA riigilt ainult seemneraha andvate meetmete korral, et riik tagaks omainvesteeringult piisava kasumi saamise, võrrelduna investeeringuga kaasneva riskiga, eelkõige siis, kui riik rahastab investeeringut kvaasikapitali või laenuvahendite kaudu, millest saadav kasum võib olla seotud võimalike õigustega (nt litsentsitasu), mis tulenevad investeeringuga loodud intellektuaalse omandi õigustest;

| f) | nõuda teistsugust kasumijaotust ning riigi ja erainvestorite teistsuguseid alluvussuhteid; |
| --- | --- |

f)

nõuda teistsugust kasumijaotust ning riigi ja erainvestorite teistsuguseid alluvussuhteid;

| g) | nõuda jaotises 10B.6 esitatutest rangemaid kohustusi, kui riskikapitaliabi kumuleerub riigiabi käsitlevate määruste või raamistike kohaselt antava abiga. |
| --- | --- |

g)

nõuda jaotises 10B.6 esitatutest rangemaid kohustusi, kui riskikapitaliabi kumuleerub riigiabi käsitlevate määruste või raamistike kohaselt antava abiga.

10B.6.   ABI KUMULEERUMINE

| 73) | Kui käesolevate suuniste raames sihtettevõttele riskikapitalimeetmena antud kapitali kasutatakse alginvesteeringuks või muude abikõlblike kulude katmiseks teiste grupierandi määruste, suuniste, raamistike või muude riigiabi andmist reguleerivate dokumentide kohaselt, vähendatakse vastavaid abi piirmäärasid või suurimaid lubatud abisummasid üldjuhul 50 % ja abi saavates piirkondades asuvate sihtettevõtete korral 20 % kolme esimese aasta jooksul alates esimese riskikapitali investeeringu saamisest kuni kogu summa kättesaamiseni. Vähendamist ei kohaldata abi osatähtsuse korral, mis on sätestatud uurimis- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlevates järelevalveameti suunistes (17) või mõnes sellele järgnevas raamistikus või grupierandi määruses asjaomases valdkonnas. |
| --- | --- |

73)

Kui käesolevate suuniste raames sihtettevõttele riskikapitalimeetmena antud kapitali kasutatakse alginvesteeringuks või muude abikõlblike kulude katmiseks teiste grupierandi määruste, suuniste, raamistike või muude riigiabi andmist reguleerivate dokumentide kohaselt, vähendatakse vastavaid abi piirmäärasid või suurimaid lubatud abisummasid üldjuhul 50 % ja abi saavates piirkondades asuvate sihtettevõtete korral 20 % kolme esimese aasta jooksul alates esimese riskikapitali investeeringu saamisest kuni kogu summa kättesaamiseni. Vähendamist ei kohaldata abi osatähtsuse korral, mis on sätestatud uurimis- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlevates järelevalveameti suunistes (17) või mõnes sellele järgnevas raamistikus või grupierandi määruses asjaomases valdkonnas.

10B.7.   LÕPPSÄTTED

10B.7.1.   JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

| 74) | Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokollile nr 3 ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsusele nr 195/04/COL rakendussätete kohta, mida on nimetatud järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 27, peavad EFTA riigid esitama järelevalveametile aastaaruande. |
| --- | --- |

74)

Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokollile nr 3 ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsusele nr 195/04/COL rakendussätete kohta, mida on nimetatud järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 27, peavad EFTA riigid esitama järelevalveametile aastaaruande.

| 75) | Aruanded peavad sisaldama riskikapitalimeetmete koondtabelit, kus on välja toodud fondi poolt või riskikapitalimeetme raames tehtud investeeringute jaotus ning esitatud nimekiri kõikidest ettevõtetest, kelle suhtes riskikapitalimeetmeid on rakendatud. Aruandes tuleb esitada ka investeerimisfondi tegevuse lühikirjeldus koos kavandatavate tehingute ja teostatud tehingute ning investeerimisvahendi tulemuslikkuse üksikasjadega ja koondteave selle vahendi kaudu kogutud kapitali kohta. Järelevalveamet võib antud abi kohta paluda lisateavet, et kontrollida, kas abimeedet heaks kiitvas järelevalveameti otsuses sätestatud tingimused on täidetud.
  Iga-aastased aruanded avaldatakse järelevalveameti veebilehel. |
| --- | --- |

75)

Aruanded peavad sisaldama riskikapitalimeetmete koondtabelit, kus on välja toodud fondi poolt või riskikapitalimeetme raames tehtud investeeringute jaotus ning esitatud nimekiri kõikidest ettevõtetest, kelle suhtes riskikapitalimeetmeid on rakendatud. Aruandes tuleb esitada ka investeerimisfondi tegevuse lühikirjeldus koos kavandatavate tehingute ja teostatud tehingute ning investeerimisvahendi tulemuslikkuse üksikasjadega ja koondteave selle vahendi kaudu kogutud kapitali kohta. Järelevalveamet võib antud abi kohta paluda lisateavet, et kontrollida, kas abimeedet heaks kiitvas järelevalveameti otsuses sätestatud tingimused on täidetud.

Iga-aastased aruanded avaldatakse järelevalveameti veebilehel.

| 76) | Lisaks sellele on järelevalveamet seisukohal, et riigiabi läbipaistvuse parandamiseks on vaja EMPs võtta lisameetmeid. Eelkõige tuleb tagada, et EFTA riikidel, majandustegevuses osalejatel, huvitatud isikutel ja järelevalveametil oleks lihtne juurdepääs rakendatavate riskikapitali abikavade täielikule tekstile. |
| --- | --- |

76)

Lisaks sellele on järelevalveamet seisukohal, et riigiabi läbipaistvuse parandamiseks on vaja EMPs võtta lisameetmeid. Eelkõige tuleb tagada, et EFTA riikidel, majandustegevuses osalejatel, huvitatud isikutel ja järelevalveametil oleks lihtne juurdepääs rakendatavate riskikapitali abikavade täielikule tekstile.

| 77) | Seda on lihtne saavutada linkidega ühendatud veebilehtede abil. Seetõttu soovib järelevalveamet riskikapitali abikavasid hinnates, et asjaomane EFTA riik avaldaks kõikide lõplike abikavade täieliku teksti Internetis ja teataks järelevalveametile asjaomase veebilehe aadressi.
  Abikava ei tohi kohaldada enne, kui asjakohane teave on avaldatud Internetis. |
| --- | --- |

77)

Seda on lihtne saavutada linkidega ühendatud veebilehtede abil. Seetõttu soovib järelevalveamet riskikapitali abikavasid hinnates, et asjaomane EFTA riik avaldaks kõikide lõplike abikavade täieliku teksti Internetis ja teataks järelevalveametile asjaomase veebilehe aadressi.

Abikava ei tohi kohaldada enne, kui asjakohane teave on avaldatud Internetis.

| 78) | EFTA riigid peavad säilitama üksikasjaliku dokumentatsiooni kõikide riskikapitalimeetmete raames antud abi kohta. See dokumentatsioon peab sisaldama kogu vajalikku teavet suunistes sätestatud tingimustest kinnipidamise kohta, nagu osainvesteeringute suurus, ettevõtte suurus (väike või keskmise suurusega ettevõte), ettevõtte arenguetapp (asutamis-, käivitamis- või laienemisetapp), tegutsemise sektor (soovitavalt NACE klassifikaatori neljanumbriline kood) ning teave fondi juhtimise ja käesolevates suunistes nimetatud muude kriteeriumide kohta. Teavet tuleb säilitada kümme aastat alates abi andmise kuupäevast.
  Järelevalveamet palub EFTA riikidel esitada nimetatud teabe, et hinnata käesolevate suuniste mõju kolm aastat pärast nende jõustumist. |
| --- | --- |

78)

EFTA riigid peavad säilitama üksikasjaliku dokumentatsiooni kõikide riskikapitalimeetmete raames antud abi kohta. See dokumentatsioon peab sisaldama kogu vajalikku teavet suunistes sätestatud tingimustest kinnipidamise kohta, nagu osainvesteeringute suurus, ettevõtte suurus (väike või keskmise suurusega ettevõte), ettevõtte arenguetapp (asutamis-, käivitamis- või laienemisetapp), tegutsemise sektor (soovitavalt NACE klassifikaatori neljanumbriline kood) ning teave fondi juhtimise ja käesolevates suunistes nimetatud muude kriteeriumide kohta. Teavet tuleb säilitada kümme aastat alates abi andmise kuupäevast.

Järelevalveamet palub EFTA riikidel esitada nimetatud teabe, et hinnata käesolevate suuniste mõju kolm aastat pärast nende jõustumist.

10B.7.2.   JÕUSTUMINE JA KEHTIVUS

| 79) | Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid alates nende vastuvõtmisest. Käesolevad suunised asendavad järelevalveameti riigiabi suuniste peatükki 10A. |
| --- | --- |

79)

Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid alates nende vastuvõtmisest. Käesolevad suunised asendavad järelevalveameti riigiabi suuniste peatükki 10A.

| 80) | Käesolevad suunised kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2013. Pärast EFTA riikidega konsulteerimist võib järelevalveamet suuniseid enne nimetatud kuupäeva muuta tähtsatel konkurentsi- või riskikapitalipoliitikaga seotud kaalutlustel või EMP muu poliitika või rahvusvaheliste kohustuste arvessevõtmiseks. Järelevalveamet võib samuti esitada lisaselgitusi oma lähenemise kohta konkreetsetele küsimustele, kui see võib osutuda kasulikuks. Järelevalveamet kavatseb suunised üle vaadata kolm aastat pärast nende jõustumist. |
| --- | --- |

80)

Käesolevad suunised kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2013. Pärast EFTA riikidega konsulteerimist võib järelevalveamet suuniseid enne nimetatud kuupäeva muuta tähtsatel konkurentsi- või riskikapitalipoliitikaga seotud kaalutlustel või EMP muu poliitika või rahvusvaheliste kohustuste arvessevõtmiseks. Järelevalveamet võib samuti esitada lisaselgitusi oma lähenemise kohta konkreetsetele küsimustele, kui see võib osutuda kasulikuks. Järelevalveamet kavatseb suunised üle vaadata kolm aastat pärast nende jõustumist.

| 81) | Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid kõikide riskikapitalimeetmete suhtes, millest on teavitatud ja mille kohta ta peab tegema otsuse pärast käesolevate suuniste vastuvõtmist, samuti meetmete suhtes, millest teavitati enne suuniste avaldamist. |
| --- | --- |

81)

Järelevalveamet kohaldab käesolevaid suuniseid kõikide riskikapitalimeetmete suhtes, millest on teavitatud ja mille kohta ta peab tegema otsuse pärast käesolevate suuniste vastuvõtmist, samuti meetmete suhtes, millest teavitati enne suuniste avaldamist.

| 82) | Kooskõlas komisjoni teatisega kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (18) (consecutio legis) kohaldab järelevalveamet abi suhtes, millest ei ole teatatud:






  a) | käesolevaid suuniseid, kui abi anti pärast suuniste vastuvõtmist; |
| --- | --- | --- |

82)

Kooskõlas komisjoni teatisega kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (18) (consecutio legis) kohaldab järelevalveamet abi suhtes, millest ei ole teatatud:

a)

käesolevaid suuniseid, kui abi anti pärast suuniste vastuvõtmist;

| b) | kõikidel muudel juhtudel järelevalveameti riigiabi suuniste peatükki 10A. |
| --- | --- |

b)

kõikidel muudel juhtudel järelevalveameti riigiabi suuniste peatükki 10A.

10B.7.3.   ASJAKOHASED MEETMED

| 83) | Järelevalveamet teeb järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikele 1 tuginedes EFTA riikidele ettepaneku võtta oma olemasolevate riskikapitalimeetmete rakendamisel kasutusele asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

83)

Järelevalveamet teeb järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikele 1 tuginedes EFTA riikidele ettepaneku võtta oma olemasolevate riskikapitalimeetmete rakendamisel kasutusele asjakohased meetmed.

| 84) | EFTA riigid peaksid vajadusel muutma oma olemasolevaid riskikapitalimeetmeid, et viia need kooskõlla käesolevate suunistega 12 kuu jooksul alates suuniste avaldamisest. |
| --- | --- |

84)

EFTA riigid peaksid vajadusel muutma oma olemasolevaid riskikapitalimeetmeid, et viia need kooskõlla käesolevate suunistega 12 kuu jooksul alates suuniste avaldamisest.

| 85) | EFTA riikidel palutakse esitada oma selgesõnaline tingimusteta nõusolek käesolevate kavandatavate meetmetega kahe kuu jooksul alates käesolevate suuniste vastuvõtmisest. Kui vastust ei tule, eeldab järelevalveamet, et asjaomane EFTA riik ei ole kavandatavate meetmetega nõus.” |
| --- | --- |

85)

EFTA riikidel palutakse esitada oma selgesõnaline tingimusteta nõusolek käesolevate kavandatavate meetmetega kahe kuu jooksul alates käesolevate suuniste vastuvõtmisest. Kui vastust ei tule, eeldab järelevalveamet, et asjaomane EFTA riik ei ole kavandatavate meetmetega nõus.”

---

(1)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.

1

(2)  KOM(2005)107 (lõplik) – SEC(2005) 795.

2

(3)  EÜT C 235, 21.8.2001, lk 3.

3

(4)  Peatüki 10A ja selle kohaldamise kohta ebaseadusliku abi suhtes vt käesoleva peatüki punkti 82.

4

(5)  Järelevalveameti riigiabi suuniste peatükk 10A.

5

(6)  KOM(2005)436 (lõplik).

6

(7)  Järelevalveameti riigiabi suuniste 16. peatükk.

7

(8)  Käesolevates suunistes kasutatakse mõisteid, mis on määratletud laevaehitusele antavat riigiabi käsitlevates suunistes, järelevalveameti riigiabi suuniste peatükk 24B.

8

(9)  Käesolevates suunistes tähendab termin „süsi” kõrge kvaliteediklassi, keskmise kvaliteediklassi ja madala kvaliteediklassi A ja B kategooria sütt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni koostatud rahvusvahelise söekodifitseerimissüsteemi tähenduses.

9

(10)  Käesolevates suunistes kasutatakse mõistet, mis on sätestatud regionaalabi suuniste aastateks 2007–2013 esimeses lisas, järelevalveameti riigiabi suuniste peatükk 25B.

10

(11)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33; määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1040/2006 (ELT L 187, 8.7.2006, lk 8). Inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti f ühiskomitee otsusega nr 80/2002.

11

(12)  Järelevalveameti riigiabi suuniste 19. peatükk.

12

(13)  Järelevalveameti riigiabi suuniste peatükk 17.B.

13

(14)  Järelevalveameti riigiabi suuniste 17. peatükk.

14

(15)  Tuleks siiski märkida, et riskikapitali investeeringutele riigi garantii andmise korral on abi investorile tõenäolisem kui tavapäraste laenutagatiste puhul, mida peetakse abiks pigem laenusaajale kui laenuandjale.

15

(16)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30. Inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti e ühiskomitee otsusega nr 88/2002.

16

(17)  Järelevalveameti riigiabi suuniste 14. peatükk.

17

(18)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

18

---