# Az Európai Unió L 210/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 210 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. augusztus 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 210

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. augusztus 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1328 végrehajtási rendelete (2016. július 29.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1329 végrehajtási rendelete (2016. július 29.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 27 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1330 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 2.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1235/2008/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 43 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1331 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 97 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1332 határozata (2016. július 28.) a bútorok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2016) 4778. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 100 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/1328 végrehajtási rendelete (2016. július 29.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2016/1329 végrehajtási rendelete (2016. július 29.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

27

*

A Bizottság (EU) 2016/1330 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 2.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1235/2008/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

43

A Bizottság (EU) 2016/1331 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

97

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/1332 határozata (2016. július 28.) a bútorok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2016) 4778. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 4778. számú dokumentummal történt)

1

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.8.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 210/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1328 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 29.)

a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (1) | 2016. február 12-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2016/181 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) (a továbbiakban együttesen: érintett országok) származó egyes síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek, (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek) Unióba irányuló behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

2016. február 12-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2016/181 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) (a továbbiakban együttesen: érintett országok) származó egyes síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek, (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek) Unióba irányuló behozatalára.

2

| (2) | A Bizottság 2015. május 14-én, azt követően indított vizsgálatot (3), hogy 2015. április 1-jén az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2015. május 14-én, azt követően indított vizsgálatot (3), hogy 2015. április 1-jén az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.

3

| (3) | Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2014. április 1. és a 2015. március 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) ölelte fel. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2014. április 1. és a 2015. március 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) ölelte fel.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (4) | A Bizottság az (EU) 2015/2325 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) a Kínából és Oroszországból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be. A behozatalok nyilvántartásba vétele 2016. február 12-én az ideiglenes intézkedések bevezetésével megszűnt. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az (EU) 2015/2325 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) a Kínából és Oroszországból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be. A behozatalok nyilvántartásba vétele 2016. február 12-én az ideiglenes intézkedések bevezetésével megszűnt.

4

| (5) | A nyilvántartásba vétel kérdése és a szóban forgó dömpingellenes vám esetleges visszamenőleges alkalmazása, valamint az azzal kapcsolatban kapott észrevételek az (EU) 2016/1329 bizottsági végrehajtási rendeletben (5) olvashatók. E rendelet csak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos ideiglenes megállapításokat követően kapott észrevételeket, valamint a Bizottság e kérdésekkel összefüggő végleges álláspontját taglalja. |
| --- | --- |

(5)

A nyilvántartásba vétel kérdése és a szóban forgó dömpingellenes vám esetleges visszamenőleges alkalmazása, valamint az azzal kapcsolatban kapott észrevételek az (EU) 2016/1329 bizottsági végrehajtási rendeletben (5) olvashatók. E rendelet csak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos ideiglenes megállapításokat követően kapott észrevételeket, valamint a Bizottság e kérdésekkel összefüggő végleges álláspontját taglalja.

5

1.3.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (6) | Azon lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján kivetették az ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételt az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. |
| --- | --- |

(6)

Azon lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján kivetették az ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételt az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

| (7) | Egy kapcsolatban álló acélipari szolgáltatóközpont és egy kereskedő kérte a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) beavatkozását a visszatérítések ügyében. A meghallgató tisztviselő megvizsgálta a kérelmet és írásban válaszolt. Ezen túlmenően az Eurofer kérésére 2016. május 3-án meghallgatást tartottak a meghallgató tisztviselő előtt. |
| --- | --- |

(7)

Egy kapcsolatban álló acélipari szolgáltatóközpont és egy kereskedő kérte a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) beavatkozását a visszatérítések ügyében. A meghallgató tisztviselő megvizsgálta a kérelmet és írásban válaszolt. Ezen túlmenően az Eurofer kérésére 2016. május 3-án meghallgatást tartottak a meghallgató tisztviselő előtt.

| (8) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Annak érdekében, hogy a jövedelmezőséggel kapcsolatban átfogóbb információk álljanak rendelkezésre, a Bizottság felkérte a mintába felvett uniós gyártókat, hogy adjanak meg a 2005–2010 közötti évekre vonatkozó jövedelmezőségi adatokat a vizsgált termék Unión belüli értékesítése tekintetében. Valamennyi, mintába felvett uniós gyártó benyújtotta a kért információkat. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Annak érdekében, hogy a jövedelmezőséggel kapcsolatban átfogóbb információk álljanak rendelkezésre, a Bizottság felkérte a mintába felvett uniós gyártókat, hogy adjanak meg a 2005–2010 közötti évekre vonatkozó jövedelmezőségi adatokat a vizsgált termék Unión belüli értékesítése tekintetében. Valamennyi, mintába felvett uniós gyártó benyújtotta a kért információkat.

| (9) | A fenti (8) preambulumbekezdésben említett kérdőívre adott válaszok ellenőrzése érdekében helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor az alábbi uniós gyártók által benyújtott adatok vonatkozásában:






  — | ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Németország |
| --- | --- | --- |

(9)

A fenti (8) preambulumbekezdésben említett kérdőívre adott válaszok ellenőrzése érdekében helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor az alábbi uniós gyártók által benyújtott adatok vonatkozásában:

—

ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Németország

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium

| — | ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Spanyolország |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Spanyolország

| (10) | A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából és Oroszországból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek Unióba történő behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot ki kívánja vetni, és az ideiglenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kívánja szedni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára meghatározott időszakot biztosítottak a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából és Oroszországból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek Unióba történő behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot ki kívánja vetni, és az ideiglenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kívánja szedni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára meghatározott időszakot biztosítottak a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik benyújtásához.

| (11) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette.

1.4.   A kiegészítő információk iránti kérelemmel, az ellenőrzéssel és felhasználással kapcsolatos állítások

A kiegészítő információk iránti kérelemmel, az ellenőrzéssel és felhasználással kapcsolatos állítások

| (12) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes exportáló gyártók észrevételeket tettek az uniós gyártóknak a kért információk benyújtására vonatkozó határidőt illetően, és megkérdőjelezték ezen adatok és az ellenőrzési eljárás helyességét. E felek arra utaltak, hogy előfordulhat, hogy az uniós gazdasági ágazat nem helyes adatokat nyújtott be és kedvezményes elbánásban részesült, megsértve ezzel a többi fél objektív, pártatlan és megkülönböztetésmentes vizsgálatra irányuló jogait. Ezt az uniós gazdasági ágazatot érintő állítólagos kedvezményes elbánást a Bizottság által velük szemben tanúsított engedékenység is igazolja, hiszen elmulasztottak bizonyos lényeges információkat benyújtani (a felek hiányzó számlákra hivatkoztak). |
| --- | --- |

(12)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes exportáló gyártók észrevételeket tettek az uniós gyártóknak a kért információk benyújtására vonatkozó határidőt illetően, és megkérdőjelezték ezen adatok és az ellenőrzési eljárás helyességét. E felek arra utaltak, hogy előfordulhat, hogy az uniós gazdasági ágazat nem helyes adatokat nyújtott be és kedvezményes elbánásban részesült, megsértve ezzel a többi fél objektív, pártatlan és megkülönböztetésmentes vizsgálatra irányuló jogait. Ezt az uniós gazdasági ágazatot érintő állítólagos kedvezményes elbánást a Bizottság által velük szemben tanúsított engedékenység is igazolja, hiszen elmulasztottak bizonyos lényeges információkat benyújtani (a felek hiányzó számlákra hivatkoztak).

| (13) | Ami a kedvezményes elbánásra vonatkozó állítást illeti, ezt az érvet elvetettük. A szóban forgó kérdés az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében foglaltakkal kapcsolatos. Az említett preambulumbekezdésből kiderül, hogy belső árutovábbítás esetén nem állítanak ki számlát, ami összhangban áll az elfogadható számviteli eljárásokkal. Arról nincs szó, hogy az uniós gazdasági ágazat engedélyt kapott volna arra, hogy ne nyújtsa be a kért információt. |
| --- | --- |

(13)

Ami a kedvezményes elbánásra vonatkozó állítást illeti, ezt az érvet elvetettük. A szóban forgó kérdés az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében foglaltakkal kapcsolatos. Az említett preambulumbekezdésből kiderül, hogy belső árutovábbítás esetén nem állítanak ki számlát, ami összhangban áll az elfogadható számviteli eljárásokkal. Arról nincs szó, hogy az uniós gazdasági ágazat engedélyt kapott volna arra, hogy ne nyújtsa be a kért információt.

| (14) | Ugyanezen exportáló gyártók azt állították, hogy az uniós gyártóktól származó kiegészítő adatok begyűjtése és ellenőrzése révén a Bizottság megkülönböztette az orosz exportáló gyártókat, akik korábban kérelmezték a második ellenőrzést. |
| --- | --- |

(14)

Ugyanezen exportáló gyártók azt állították, hogy az uniós gyártóktól származó kiegészítő adatok begyűjtése és ellenőrzése révén a Bizottság megkülönböztette az orosz exportáló gyártókat, akik korábban kérelmezték a második ellenőrzést.

| (15) | Először is meg kell jegyezni, hogy a Bizottság vizsgálatot folytató hatóságként egyértelműen rendelkezik kiegészítő adatok kérésére irányuló joggal, amennyiben azt elemzéséhez szükségesnek és helyénvalónak ítéli meg akár a vizsgálat ideiglenes, akár végleges szakaszában. Ebben az esetben a (154) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottságnak minden oka megvolt arra, hogy bekérje ezeket a kiegészítő adatokat és azt követően ellenőrizze azokat. Az ellenőrzések kizárólag a benyújtott, de korábbi kérelem tárgyát nem képező kiegészítő adatokat vették számba és biztosították, hogy az adatok, amelyekre végül a Bizottság megállapításait alapozta, megbízhatóak legyenek. Másodszor az orosz exportáló gyártóknak egy második ellenőrző látogatás iránti kérelmei valójában ugyanazokhoz, az eredeti ellenőrzés tárgyát képező adatokhoz kapcsolódtak, miközben egyes uniós gyártók telephelyén tartott második ellenőrző látogatásra a (8) preambulumbekezdésben említett kiegészítő adatok ellenőrzése és annak meghatározása miatt volt szükség, hogy a dömpingellenes vámokat visszamenőleges hatállyal kell-e kivetni. Ezért a Bizottság a fenti állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(15)

Először is meg kell jegyezni, hogy a Bizottság vizsgálatot folytató hatóságként egyértelműen rendelkezik kiegészítő adatok kérésére irányuló joggal, amennyiben azt elemzéséhez szükségesnek és helyénvalónak ítéli meg akár a vizsgálat ideiglenes, akár végleges szakaszában. Ebben az esetben a (154) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottságnak minden oka megvolt arra, hogy bekérje ezeket a kiegészítő adatokat és azt követően ellenőrizze azokat. Az ellenőrzések kizárólag a benyújtott, de korábbi kérelem tárgyát nem képező kiegészítő adatokat vették számba és biztosították, hogy az adatok, amelyekre végül a Bizottság megállapításait alapozta, megbízhatóak legyenek. Másodszor az orosz exportáló gyártóknak egy második ellenőrző látogatás iránti kérelmei valójában ugyanazokhoz, az eredeti ellenőrzés tárgyát képező adatokhoz kapcsolódtak, miközben egyes uniós gyártók telephelyén tartott második ellenőrző látogatásra a (8) preambulumbekezdésben említett kiegészítő adatok ellenőrzése és annak meghatározása miatt volt szükség, hogy a dömpingellenes vámokat visszamenőleges hatállyal kell-e kivetni. Ezért a Bizottság a fenti állításokat elutasította.

1.5.   Érintett termék és hasonló termék

Érintett termék és hasonló termék

| (16) | Az ideiglenes rendelet (21) és (22) preambulumbekezdése meghatározza az érintett termék ideiglenes meghatározását. Az abban foglalt meghatározás tekintetében egyik fél sem nyújtott be észrevételt. |
| --- | --- |

(16)

Az ideiglenes rendelet (21) és (22) preambulumbekezdése meghatározza az érintett termék ideiglenes meghatározását. Az abban foglalt meghatározás tekintetében egyik fél sem nyújtott be észrevételt.

| (17) | Az érintett termék a végleges fogalommeghatározás szerint a Kínából és az Oroszországból származó, jelenleg az ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80 és a 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.
  A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:






  — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos, |
| --- | --- | --- |

(17)

Az érintett termék a végleges fogalommeghatározás szerint a Kínából és az Oroszországból származó, jelenleg az ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80 és a 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos,

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”), |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”),

| — | síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint

| — | síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva. |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva.

| (18) | Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(24) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(24) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

2.   DÖMPING

DÖMPING

2.1.   Kína

Kína

2.1.1.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (19) | Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdése kifejti, a vizsgálatban érintett exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(19)

Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdése kifejti, a vizsgálatban érintett exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást.

2.1.2.   Analóg ország

Analóg ország

| (20) | Az ideiglenes rendeletben a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanadát választotta ki analóg országnak. |
| --- | --- |

(20)

Az ideiglenes rendeletben a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanadát választotta ki analóg országnak.

| (21) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a dömping- és kárkülönbözet közötti különbség miatt kétségessé vált a Bizottság számításainak helyessége. Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy ha tényszerűen helytálló is, ilyen különbségnek érvénytelenítenie kellene Kanada analóg országként történő kiválasztását, tekintve az érintett termék árszintjeit ebben az országban. |
| --- | --- |

(21)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a dömping- és kárkülönbözet közötti különbség miatt kétségessé vált a Bizottság számításainak helyessége. Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy ha tényszerűen helytálló is, ilyen különbségnek érvénytelenítenie kellene Kanada analóg országként történő kiválasztását, tekintve az érintett termék árszintjeit ebben az országban.

| (22) | A Bizottság megerősíti számításait. Ezen túlmenően a Bizottság emlékeztet arra, hogy az analóg ország kiválasztása olyan országok körében történik, amelyekben a hasonló termékre vonatkozó árat az exportáló ország körülményeihez a lehető leghasonlóbb körülmények között képezik. Az árszint önmagában ebben a választásban nem kritérium. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság megerősíti számításait. Ezen túlmenően a Bizottság emlékeztet arra, hogy az analóg ország kiválasztása olyan országok körében történik, amelyekben a hasonló termékre vonatkozó árat az exportáló ország körülményeihez a lehető leghasonlóbb körülmények között képezik. Az árszint önmagában ebben a választásban nem kritérium.

| (23) | A fentiekre tekintettel elutasítják azt az állítást, mely szerint Kanada nem megfelelő analóg ország. A Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (27)–(34) preambulumbekezdésében vázolt érvelést és az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében Kanada analóg országként történő kiválasztását. |
| --- | --- |

(23)

A fentiekre tekintettel elutasítják azt az állítást, mely szerint Kanada nem megfelelő analóg ország. A Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (27)–(34) preambulumbekezdésében vázolt érvelést és az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében Kanada analóg országként történő kiválasztását.

2.1.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (24) | A rendes érték meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)–(45) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(24)

A rendes érték meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)–(45) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.1.4.   Exportár

Exportár

| (25) | Az ideiglenes rendeletre vonatkozó észrevételekben egy vállalatcsoport felhívta a figyelmet a kár és a dömpingszámítások közötti következetlenségre, amely állítása szerint a Bizottság által vétett hiba miatt történt. A Bizottság azonban megállapította, hogy a következetlenség oka a szóban forgó vállalatcsoport által vétett kis hiba volt és az az exportárat is befolyásolta. A Bizottság kijavította ezt a hibát. |
| --- | --- |

(25)

Az ideiglenes rendeletre vonatkozó észrevételekben egy vállalatcsoport felhívta a figyelmet a kár és a dömpingszámítások közötti következetlenségre, amely állítása szerint a Bizottság által vétett hiba miatt történt. A Bizottság azonban megállapította, hogy a következetlenség oka a szóban forgó vállalatcsoport által vétett kis hiba volt és az az exportárat is befolyásolta. A Bizottság kijavította ezt a hibát.

2.1.5.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (26) | A rendes érték és az exportárak összehasonlításával kapcsolatban nem érkezett észrevétel, ezért az ideiglenes rendelet (49) és (50) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(26)

A rendes érték és az exportárak összehasonlításával kapcsolatban nem érkezett észrevétel, ezért az ideiglenes rendelet (49) és (50) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.1.6.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (27) | A fenti (25) preambulumbekezdésben említett exportár változása miatt egy vállalatcsoport dömpingkülönbözetét újraszámolták és az valamelyest megemelkedett. Ez a növekedés az összes többi kínai vállalat dömpingkülönbözetét is megváltoztatja, mivel e különbözet ezen a vállalatcsoporton alapul. |
| --- | --- |

(27)

A fenti (25) preambulumbekezdésben említett exportár változása miatt egy vállalatcsoport dömpingkülönbözetét újraszámolták és az valamelyest megemelkedett. Ez a növekedés az összes többi kínai vállalat dömpingkülönbözetét is megváltoztatja, mivel e különbözet ezen a vállalatcsoporton alapul.

| (28) | A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  1. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Kína







  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet % |
| --- | --- | --- |
| Angang csoport | 59,2 |
| Shougang csoport | 52,7 |
| Más együttműködő vállalatok | 56,9 |
| Minden más vállalat | 59,2 |

(28)

A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

1. táblázat

1. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Kína

Dömpingkülönbözetek, Kína

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet %

Angang csoport

59,2

Shougang csoport

52,7

Más együttműködő vállalatok

56,9

Minden más vállalat

59,2

2.2.   Oroszország

Oroszország

2.2.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (29) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy orosz exportáló gyártó vitatta az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását. Új adatokat nyújtott be annak érdekében, hogy igazolja az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat, amelyekben a Bizottság bizonyította, hogy az exportáló gyártó nagyobb értékesített mennyiségről számolt be, mint amelyet a termelés fizikailag lehetővé tett. |
| --- | --- |

(29)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy orosz exportáló gyártó vitatta az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását. Új adatokat nyújtott be annak érdekében, hogy igazolja az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat, amelyekben a Bizottság bizonyította, hogy az exportáló gyártó nagyobb értékesített mennyiségről számolt be, mint amelyet a termelés fizikailag lehetővé tett.

| (30) | A Bizottság két meghallgatást szervezett, lehetőséget adva az érintett exportáló gyártónak, hogy észrevételeket tegyen és elmagyarázza állításait. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság két meghallgatást szervezett, lehetőséget adva az érintett exportáló gyártónak, hogy észrevételeket tegyen és elmagyarázza állításait.

| (31) | A meghallgatások során a Bizottság kiemelte, hogy az ellenőrzést követően benyújtott észrevételek/magyarázatok csak akkor fogadhatók el, ha az azok alapját képező adatokat már korábban benyújtották vagy a kérdőívre adott válasszal vagy legkésőbb az ellenőrző látogatás során benyújtott adatokhoz kapcsolhatók. Az exportáló gyártó vagy a kérdőívre adott válaszban már megadott információkkal, vagy a helyszínen gyűjtött adatokban foglalt információkkal nem tudta alátámasztani érveit. A Bizottság ezért megerősíti az ideiglenes szakaszban tett megállapításokat, amelyek az alaprendelet 18. cikkének Bizottság általi alkalmazásához vezettek, és amelyek az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdésében kerültek meghatározásra. Ennélfogva – összhangban az alaprendelet 18. cikkével – a Bizottság a szóban forgó vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözetet véglegesen a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(31)

A meghallgatások során a Bizottság kiemelte, hogy az ellenőrzést követően benyújtott észrevételek/magyarázatok csak akkor fogadhatók el, ha az azok alapját képező adatokat már korábban benyújtották vagy a kérdőívre adott válasszal vagy legkésőbb az ellenőrző látogatás során benyújtott adatokhoz kapcsolhatók. Az exportáló gyártó vagy a kérdőívre adott válaszban már megadott információkkal, vagy a helyszínen gyűjtött adatokban foglalt információkkal nem tudta alátámasztani érveit. A Bizottság ezért megerősíti az ideiglenes szakaszban tett megállapításokat, amelyek az alaprendelet 18. cikkének Bizottság általi alkalmazásához vezettek, és amelyek az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdésében kerültek meghatározásra. Ennélfogva – összhangban az alaprendelet 18. cikkével – a Bizottság a szóban forgó vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözetet véglegesen a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg.

| (32) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó kiemelte, hogy megkülönböztető bánásmódban részesült a jelenlegi dömpingellenes vizsgálattal összefüggésben, ami befolyásolta az eljárási jogait, ideértve a védelemhez való jogot is. Ez az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem fogadta el a második ellenőrzést belgiumi leányvállalatának telephelyén, jóllehet az uniós gazdasági ágazat gyártóinak és importőreinek telephelyén sor került második ellenőrzésre is. A (15) preambulumbekezdésben kifejtett okokból ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(32)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó kiemelte, hogy megkülönböztető bánásmódban részesült a jelenlegi dömpingellenes vizsgálattal összefüggésben, ami befolyásolta az eljárási jogait, ideértve a védelemhez való jogot is. Ez az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem fogadta el a második ellenőrzést belgiumi leányvállalatának telephelyén, jóllehet az uniós gazdasági ágazat gyártóinak és importőreinek telephelyén sor került második ellenőrzésre is. A (15) preambulumbekezdésben kifejtett okokból ezt az állítást el kell utasítani.

| (33) | Ez az exportáló gyártó azt is állította, hogy a Bizottság igénybe vehette volna a kapcsolatban álló kereskedőjének/importőrének exportárait, illetve a Bizottsággal teljes mértékben együttműködő egyetlen exportáló gyártó termelési költségeire vonatkozó adatokat. Ezáltal a Bizottság állítólag elkerülhette volna az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását, mivel a kapcsolatban álló kereskedőt/importőrt külön ellenőrizte és az együttműködése tekintetében nem vetett fel problémát. A fentiek alapján az a tény, miszerint (a kötött felhasználás kivonását követően és a készletváltozással kiigazítva) az exportáló gyártó által megadott értékesítési összvolumen meghaladta az előállított mennyiségeket, nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy azt a következetést levonja, miszerint az Unióba irányuló exportértékesítéseket teljes mértékben bejelentették. A Bizottság ezért elutasította a vállalat arra vonatkozó javaslatát, hogy az Unióba irányuló összértékesítést csak részlegesen képviselő ügyleteket vegye figyelembe. Következésképp a Bizottság nem vette igénybe az termelési költségekre vonatkozó adatokat, mivel nem álltak rendelkezésre az összehasonlításhoz felhasználható exportértékesítések. |
| --- | --- |

(33)

Ez az exportáló gyártó azt is állította, hogy a Bizottság igénybe vehette volna a kapcsolatban álló kereskedőjének/importőrének exportárait, illetve a Bizottsággal teljes mértékben együttműködő egyetlen exportáló gyártó termelési költségeire vonatkozó adatokat. Ezáltal a Bizottság állítólag elkerülhette volna az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását, mivel a kapcsolatban álló kereskedőt/importőrt külön ellenőrizte és az együttműködése tekintetében nem vetett fel problémát. A fentiek alapján az a tény, miszerint (a kötött felhasználás kivonását követően és a készletváltozással kiigazítva) az exportáló gyártó által megadott értékesítési összvolumen meghaladta az előállított mennyiségeket, nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy azt a következetést levonja, miszerint az Unióba irányuló exportértékesítéseket teljes mértékben bejelentették. A Bizottság ezért elutasította a vállalat arra vonatkozó javaslatát, hogy az Unióba irányuló összértékesítést csak részlegesen képviselő ügyleteket vegye figyelembe. Következésképp a Bizottság nem vette igénybe az termelési költségekre vonatkozó adatokat, mivel nem álltak rendelkezésre az összehasonlításhoz felhasználható exportértékesítések.

| (34) | Két exportáló gyártó észrevételeket tett az ellenőrző látogatások lebonyolítását illetően és arra kérte a Bizottságot, hogy állításaik kivizsgálásáig függessze fel a vizsgálatot. Ebben az összefüggésben az exportáló gyártók vitatják az alaprendelet 18. cikkének Bizottság általi alkalmazását. Ezenfelül az Orosz Föderáció Gazdaságfejlesztési és Kereskedelmi Minisztériuma kérelmezte a bevezetendő végleges dömpingellenes intézkedések alkalmazásának felfüggesztését mindaddig, amíg az illetékes uniós intézmények kellőképpen mérlegelik a két exportáló gyártó hivatalos panaszát. |
| --- | --- |

(34)

Két exportáló gyártó észrevételeket tett az ellenőrző látogatások lebonyolítását illetően és arra kérte a Bizottságot, hogy állításaik kivizsgálásáig függessze fel a vizsgálatot. Ebben az összefüggésben az exportáló gyártók vitatják az alaprendelet 18. cikkének Bizottság általi alkalmazását. Ezenfelül az Orosz Föderáció Gazdaságfejlesztési és Kereskedelmi Minisztériuma kérelmezte a bevezetendő végleges dömpingellenes intézkedések alkalmazásának felfüggesztését mindaddig, amíg az illetékes uniós intézmények kellőképpen mérlegelik a két exportáló gyártó hivatalos panaszát.

| (35) | A Bizottság megjegyzi, hogy az ellenőrzés a vizsgálati eljárás egy lépése, amelyet a Bizottság vizsgálati hatóságként folytat. A Bizottság részletesen bemutatta azokat a lényegi okokat, amelynek alapján úgy határozott, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása a vállalatok által a Bizottság részére írásban benyújtott bizonyítékokon és e bizonyítékok megbízhatóságán és következetességén alapul. Az exportáló gyártók számára lehetőség nyílt arra, hogy az eljárás során maradéktalanul gyakorolják védelemhez való jogukat információk, észrevételek benyújtása, meghallgatások és tárgyalások révén, ideértve két, konkrétan a felmerült kérdéseknek szentelt meghallgatást is. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság megjegyzi, hogy az ellenőrzés a vizsgálati eljárás egy lépése, amelyet a Bizottság vizsgálati hatóságként folytat. A Bizottság részletesen bemutatta azokat a lényegi okokat, amelynek alapján úgy határozott, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása a vállalatok által a Bizottság részére írásban benyújtott bizonyítékokon és e bizonyítékok megbízhatóságán és következetességén alapul. Az exportáló gyártók számára lehetőség nyílt arra, hogy az eljárás során maradéktalanul gyakorolják védelemhez való jogukat információk, észrevételek benyújtása, meghallgatások és tárgyalások révén, ideértve két, konkrétan a felmerült kérdéseknek szentelt meghallgatást is.

| (36) | Ami a felfüggesztési kérelmet illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy valamely bevezetett intézkedés felfüggesztésének egyetlen alapja az alaprendelet értelmében a 14. cikk (4) bekezdése. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy nem teljesülnek az említett cikkben meghatározott felfüggesztésre vonatkozó feltételek. E cikk előírja, hogy az intézkedések csak akkor függeszthetők fel az Unió érdekében, amennyiben a piaci viszonyok ideiglenesen annyira megváltoztak, hogy a kár a felfüggesztés eredményeként valószínűleg nem folytatódna. Nincs arra mutató jel, hogy a jelen esetben ilyen feltételek teljesülnének, és a Bizottság megjegyzi, hogy ilyen körülményekre nem utalt semelyik fél sem. A vizsgálat inkább arra mutatott rá, hogy a végleges intézkedések bevezetésére vonatkozó feltételek – az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban – teljesültek. A Bizottság ezért elutasítja ezt a kérelmet. |
| --- | --- |

(36)

Ami a felfüggesztési kérelmet illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy valamely bevezetett intézkedés felfüggesztésének egyetlen alapja az alaprendelet értelmében a 14. cikk (4) bekezdése. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy nem teljesülnek az említett cikkben meghatározott felfüggesztésre vonatkozó feltételek. E cikk előírja, hogy az intézkedések csak akkor függeszthetők fel az Unió érdekében, amennyiben a piaci viszonyok ideiglenesen annyira megváltoztak, hogy a kár a felfüggesztés eredményeként valószínűleg nem folytatódna. Nincs arra mutató jel, hogy a jelen esetben ilyen feltételek teljesülnének, és a Bizottság megjegyzi, hogy ilyen körülményekre nem utalt semelyik fél sem. A vizsgálat inkább arra mutatott rá, hogy a végleges intézkedések bevezetésére vonatkozó feltételek – az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban – teljesültek. A Bizottság ezért elutasítja ezt a kérelmet.

2.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (37) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó vitatta a Bizottság által a hidegen síkhengerelt acéltermékek termelési költségeivel kapcsolatos kiigazítást, az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében foglaltak és (80) preambulumbekezdésében indokoltak szerint. Az érintett exportáló gyártó azonban nem terjesztett elő olyan érvet, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy megváltoztassa az azzal kapcsolatos álláspontját, hogy a vállalat által a kérdőívre adott válaszban benyújtott lényeges felhasználási ráták nem voltak megfelelőek a Bizottság számára ahhoz, hogy megfelelően értékelje a hidegen síkhengerelt acéltermékeknek a vállalat általi előállításához használt anyagok költségeit. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(37)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó vitatta a Bizottság által a hidegen síkhengerelt acéltermékek termelési költségeivel kapcsolatos kiigazítást, az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében foglaltak és (80) preambulumbekezdésében indokoltak szerint. Az érintett exportáló gyártó azonban nem terjesztett elő olyan érvet, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy megváltoztassa az azzal kapcsolatos álláspontját, hogy a vállalat által a kérdőívre adott válaszban benyújtott lényeges felhasználási ráták nem voltak megfelelőek a Bizottság számára ahhoz, hogy megfelelően értékelje a hidegen síkhengerelt acéltermékeknek a vállalat általi előállításához használt anyagok költségeit. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (38) | Ugyanaz az exportáló gyártó azt állította, hogy két tengerentúli leányvállalatának felszámolásával kapcsolatos veszteségeket ki kellene zárni az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) megállapításából. Ezen túlmenően azt állította, hogy a csomagolási költségeket duplán vették számításba az előállítási és az SGA-költségekben. A Bizottság megállapításait ennek megfelelően felülvizsgálta, mivel az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat által adott magyarázatokat alátámasztották a kérdőívre adott válasszal vagy az ellenőrző látogatás során vagy azt megelőzően megfelelő módon benyújtott adatok. |
| --- | --- |

(38)

Ugyanaz az exportáló gyártó azt állította, hogy két tengerentúli leányvállalatának felszámolásával kapcsolatos veszteségeket ki kellene zárni az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) megállapításából. Ezen túlmenően azt állította, hogy a csomagolási költségeket duplán vették számításba az előállítási és az SGA-költségekben. A Bizottság megállapításait ennek megfelelően felülvizsgálta, mivel az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat által adott magyarázatokat alátámasztották a kérdőívre adott válasszal vagy az ellenőrző látogatás során vagy azt megelőzően megfelelő módon benyújtott adatok.

| (39) | Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) felülvizsgálatát követően a Bizottság néhány belföldi értékesítést nyereségesnek talált. Ez lehetővé tette a Bizottság számára, hogy a vállalat saját SGA-költségei és nyeresége alapján kiszámolja a dömpingkülönbözetet. Az ideiglenes szakaszban a Bizottság nem talált nyereséges belföldi értékesítést és ezért a dömpingkülönbözetet az SGA-költségek és a külső forrásokból származó nyereség igénybevételével számította ki. |
| --- | --- |

(39)

Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) felülvizsgálatát követően a Bizottság néhány belföldi értékesítést nyereségesnek talált. Ez lehetővé tette a Bizottság számára, hogy a vállalat saját SGA-költségei és nyeresége alapján kiszámolja a dömpingkülönbözetet. Az ideiglenes szakaszban a Bizottság nem talált nyereséges belföldi értékesítést és ezért a dömpingkülönbözetet az SGA-költségek és a külső forrásokból származó nyereség igénybevételével számította ki.

| (40) | Két exportáló gyártó nem értett egyet az SGA-költségeinek az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében foglaltak szerinti, a Bizottság általi kiszámítási módjával. Azzal érveltek, hogy a Bizottságnak nem kellene a devizahitelek átértékeléséből eredő veszteségeket az SGA-költségek részeként figyelembe venni, mivel a vállalatoknál valójában nem merült fel semmilyen költség és csak átértékelték a mérleget a pénzügyi beszámolási időszakuk utolsó napján aktuális árfolyam alapján. A Bizottság – hivatkozással a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokra és az orosz általánosan elfogadott számviteli gyakorlatra – nem ért egyet ezzel az érvvel. E veszteségek megfelelően bekerültek a gyártók nyilvántartásába és a vizsgálati időszak során merültek fel. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(40)

Két exportáló gyártó nem értett egyet az SGA-költségeinek az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében foglaltak szerinti, a Bizottság általi kiszámítási módjával. Azzal érveltek, hogy a Bizottságnak nem kellene a devizahitelek átértékeléséből eredő veszteségeket az SGA-költségek részeként figyelembe venni, mivel a vállalatoknál valójában nem merült fel semmilyen költség és csak átértékelték a mérleget a pénzügyi beszámolási időszakuk utolsó napján aktuális árfolyam alapján. A Bizottság – hivatkozással a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokra és az orosz általánosan elfogadott számviteli gyakorlatra – nem ért egyet ezzel az érvvel. E veszteségek megfelelően bekerültek a gyártók nyilvántartásába és a vizsgálati időszak során merültek fel. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (41) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók megismételték állításaikat, anélkül, hogy új tényeket mutattak volna be a vitatott veszteségek tekintetében. Az exportáló gyártók hivatkoztak a 2852/2000/EK tanácsi rendeletre (6) (az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó poliészter vágott szál), amelyben a Bizottság elutasította az SGA-költségekbe belefoglalt nettó devizanyereséget. |
| --- | --- |

(41)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók megismételték állításaikat, anélkül, hogy új tényeket mutattak volna be a vitatott veszteségek tekintetében. Az exportáló gyártók hivatkoztak a 2852/2000/EK tanácsi rendeletre (6) (az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó poliészter vágott szál), amelyben a Bizottság elutasította az SGA-költségekbe belefoglalt nettó devizanyereséget.

6

| (42) | A Bizottság megjegyzi, hogy az exportáló gyártók által említett eset tényszerű helyzete eltérő. Mint a fent említett 2852/2000/EK rendelet (34) preambulumbekezdése is kifejti, a Bizottság úgy találta, hogy a devizanyereség elsősorban nem a gyártáshoz és értékesítéshez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság megjegyzi, hogy az exportáló gyártók által említett eset tényszerű helyzete eltérő. Mint a fent említett 2852/2000/EK rendelet (34) preambulumbekezdése is kifejti, a Bizottság úgy találta, hogy a devizanyereség elsősorban nem a gyártáshoz és értékesítéshez kapcsolódott.

| (43) | Az exportáló gyártók nem kérdőjelezték meg hitelkötelezettségüknek a hasonló termék termelési költségeihez fűződő kapcsolatát. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a veszteségek az említett hitelekkel álltak összefüggésben, amelyeket a hasonló termék gyártásához szükséges befektetett eszközök finanszírozására használtak fel. Következésképp az ilyen veszteségeket figyelembe kell venni a vállalat SGA-költségeinek meghatározása során. Következésképpen a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(43)

Az exportáló gyártók nem kérdőjelezték meg hitelkötelezettségüknek a hasonló termék termelési költségeihez fűződő kapcsolatát. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a veszteségek az említett hitelekkel álltak összefüggésben, amelyeket a hasonló termék gyártásához szükséges befektetett eszközök finanszírozására használtak fel. Következésképp az ilyen veszteségeket figyelembe kell venni a vállalat SGA-költségeinek meghatározása során. Következésképpen a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (44) | Az újabb végleges nyilvánosságra hozatalt követően az orosz exportáló gyártó újból megismételte állítását. Az állítás azonban túlmutat az további adatközlés bizonyos szempontjain. A Bizottság fenntartja az előző bekezdésekben kifejtett álláspontját. |
| --- | --- |

(44)

Az újabb végleges nyilvánosságra hozatalt követően az orosz exportáló gyártó újból megismételte állítását. Az állítás azonban túlmutat az további adatközlés bizonyos szempontjain. A Bizottság fenntartja az előző bekezdésekben kifejtett álláspontját.

| (45) | Egy exportáló gyártó vitatta azt a módszertant, amelyet a Bizottság vett igénybe a kapcsolatban álló belföldi kereskedők összes SGA-költségeinek kiszámításához, amely során a Bizottság az SGA-költségeket a belföldi piacon a független vevőkre irányuló értékesítések vonatkozásában bejelentettek szerint használta fel. A Bizottság elfogadta ezt az érvelést és kijavította a végleges számítást. Mivel ezek a javított SGA-költségek lényegében nem tértek el az eredetileg felhasznált költségektől és az értékesítéseknek csak korlátozott számára volt hatással, e javítás nem befolyásolta az ennek eredményeként kapott dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(45)

Egy exportáló gyártó vitatta azt a módszertant, amelyet a Bizottság vett igénybe a kapcsolatban álló belföldi kereskedők összes SGA-költségeinek kiszámításához, amely során a Bizottság az SGA-költségeket a belföldi piacon a független vevőkre irányuló értékesítések vonatkozásában bejelentettek szerint használta fel. A Bizottság elfogadta ezt az érvelést és kijavította a végleges számítást. Mivel ezek a javított SGA-költségek lényegében nem tértek el az eredetileg felhasznált költségektől és az értékesítéseknek csak korlátozott számára volt hatással, e javítás nem befolyásolta az ennek eredményeként kapott dömpingkülönbözetet.

| (46) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság a teljes termelési költség megállapítása céljából duplán vette számításba a csomagolási költségeket a jövedelmezőséget mérő tesztben. A Bizottság ezt az állítást elutasította. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalban foglalt teljes körű részletek alapján a Bizottság a teljes termelési költség kiszámítása előtt törölte a csomagolási költségeket az SGA-költségekből. |
| --- | --- |

(46)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság a teljes termelési költség megállapítása céljából duplán vette számításba a csomagolási költségeket a jövedelmezőséget mérő tesztben. A Bizottság ezt az állítást elutasította. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalban foglalt teljes körű részletek alapján a Bizottság a teljes termelési költség kiszámítása előtt törölte a csomagolási költségeket az SGA-költségekből.

| (47) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók nem értettek egyet a rendes érték kiszámításához használt módszertannal. Állításuk szerint a Bizottság az SGA-költségek téves százalékarányát használta és az SGA-költségeknek kizárólag a nyereséges értékesítésekre történő használata révén a Bizottság eltúlozta a rendes értéket. |
| --- | --- |

(47)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók nem értettek egyet a rendes érték kiszámításához használt módszertannal. Állításuk szerint a Bizottság az SGA-költségek téves százalékarányát használta és az SGA-költségeknek kizárólag a nyereséges értékesítésekre történő használata révén a Bizottság eltúlozta a rendes értéket.

| (48) | A Bizottság objektív módon folytatja a vizsgálatot. A rendes érték megállapításához alkalmazott módszertant következetesen használják valamennyi esetben, amelyben a kapcsolódó feltételek teljesülnek. A Bizottság alkalmazza az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdését, amely előírja, hogy az SGA-költségekre és a nyereségre szánt összegek a szokásos kereskedelmi forgalomban mutatkozó értékesítéseken alapulnak. Az exportáló gyártók azon állítása, miszerint az SGA-költségek állandó összegét kell alkalmazni függetlenül attól, hogy e kiadások a szokásos kereskedelmi forgalomban mutatkozó értékesítésekhez kapcsolódnak-e, ellentmond e rendelkezésnek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság objektív módon folytatja a vizsgálatot. A rendes érték megállapításához alkalmazott módszertant következetesen használják valamennyi esetben, amelyben a kapcsolódó feltételek teljesülnek. A Bizottság alkalmazza az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdését, amely előírja, hogy az SGA-költségekre és a nyereségre szánt összegek a szokásos kereskedelmi forgalomban mutatkozó értékesítéseken alapulnak. Az exportáló gyártók azon állítása, miszerint az SGA-költségek állandó összegét kell alkalmazni függetlenül attól, hogy e kiadások a szokásos kereskedelmi forgalomban mutatkozó értékesítésekhez kapcsolódnak-e, ellentmond e rendelkezésnek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (49) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó felvetette a hazai piacon bonyolított ügyletek felsorolásában szereplő negatív bejegyzések kérdését a rendes érték kiszámítása vonatkozásában. Az exportáló gyártó elmagyarázta, hogy azok a bejegyzések a számlák javításával kapcsolatosak és elszámolási rendszerének konfigurációja miatt került sor rájuk, amelyben a számla javítása csak az eredeti bejegyzésnek megfelelő negatív bejegyzéssel történő teljes mértékű kiegyenlítése révén történhet. Azzal érvelt, hogy a Bizottság a rendes érték kiszámítása során nem vette figyelembe elszámolási rendszerének specifikus konfigurációját és ezért a számítás nem volt pontos. |
| --- | --- |

(49)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó felvetette a hazai piacon bonyolított ügyletek felsorolásában szereplő negatív bejegyzések kérdését a rendes érték kiszámítása vonatkozásában. Az exportáló gyártó elmagyarázta, hogy azok a bejegyzések a számlák javításával kapcsolatosak és elszámolási rendszerének konfigurációja miatt került sor rájuk, amelyben a számla javítása csak az eredeti bejegyzésnek megfelelő negatív bejegyzéssel történő teljes mértékű kiegyenlítése révén történhet. Azzal érvelt, hogy a Bizottság a rendes érték kiszámítása során nem vette figyelembe elszámolási rendszerének specifikus konfigurációját és ezért a számítás nem volt pontos.

| (50) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy az exportáló gyártó a Bizottság kérdőívében foglalt instrukciókat nem tartotta be, hiszen e javításokat ügyletként tüntette fel a felsorolásban ahelyett, hogy bejelentést tett volna a javító bejegyzésekről a Bizottság kérdőívének megfelelő oszlopában. Másodszor a végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó benyújtotta a javított dömpingkülönbözetet, de nem nyújtotta be a belföldi ügyletek felülvizsgált felsorolását vagy a dömping felülvizsgált kiszámítását. Harmadszor a Bizottság megjegyzi, hogy ezen állítás valójában az adatok minőségére utal, amelyeket maga az exportáló gyártó nyújtott be a Bizottság részére a vizsgálat során. Negyedrészt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában kellő tájékoztatást adott a rendes érték kiszámításáról, ideértve az exportáló gyártó által benyújtott belföldi ügyleteket is. Mindazonáltal az exportáló gyártó nem tett észrevételt erre a számításra vonatkozóan az ideiglenes nyilvánosságra hozatalról szóló észrevételeiben. Ugyanazon belföldi ügyletek felsorolását használták fel a végül nyilvánosságra hozott dömping kiszámítása során. Az exportáló gyártó nem adott magyarázatot arra vonatkozóan, miért nem hozta fel ezt a kérdést a vizsgálat korábbi szakaszában. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy az exportáló gyártó a Bizottság kérdőívében foglalt instrukciókat nem tartotta be, hiszen e javításokat ügyletként tüntette fel a felsorolásban ahelyett, hogy bejelentést tett volna a javító bejegyzésekről a Bizottság kérdőívének megfelelő oszlopában. Másodszor a végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó benyújtotta a javított dömpingkülönbözetet, de nem nyújtotta be a belföldi ügyletek felülvizsgált felsorolását vagy a dömping felülvizsgált kiszámítását. Harmadszor a Bizottság megjegyzi, hogy ezen állítás valójában az adatok minőségére utal, amelyeket maga az exportáló gyártó nyújtott be a Bizottság részére a vizsgálat során. Negyedrészt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában kellő tájékoztatást adott a rendes érték kiszámításáról, ideértve az exportáló gyártó által benyújtott belföldi ügyleteket is. Mindazonáltal az exportáló gyártó nem tett észrevételt erre a számításra vonatkozóan az ideiglenes nyilvánosságra hozatalról szóló észrevételeiben. Ugyanazon belföldi ügyletek felsorolását használták fel a végül nyilvánosságra hozott dömping kiszámítása során. Az exportáló gyártó nem adott magyarázatot arra vonatkozóan, miért nem hozta fel ezt a kérdést a vizsgálat korábbi szakaszában.

| (51) | Az exportáló gyártó magatartásában az e kérdés tekintetében mutatkozó hiányosságok ellenére a Bizottság objektív és pártatlan vizsgálatot folytató hatóságként megvizsgálta ezt az állítást és arra a következtetésre jutott, hogy az esetleges kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében valóban javítani kell a rendes érték kiszámítását. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportőr a Bizottság rendelkezésére bocsátott egy olyan kulcsot, amely szerint az ügyletek felsorolása szűrhető, hogy a javításokat ki lehessen zárni és csak a végleges bejegyzések legyenek láthatóak. A Bizottság a végleges nyilvánosságra hozatalt követően a felsorolásnak az exportáló gyártó által javasolt javítási módszerét alkalmazta az ellenőrzött adatokra, és ezért teljes mértékben elfogadta az állítást. |
| --- | --- |

(51)

Az exportáló gyártó magatartásában az e kérdés tekintetében mutatkozó hiányosságok ellenére a Bizottság objektív és pártatlan vizsgálatot folytató hatóságként megvizsgálta ezt az állítást és arra a következtetésre jutott, hogy az esetleges kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében valóban javítani kell a rendes érték kiszámítását. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportőr a Bizottság rendelkezésére bocsátott egy olyan kulcsot, amely szerint az ügyletek felsorolása szűrhető, hogy a javításokat ki lehessen zárni és csak a végleges bejegyzések legyenek láthatóak. A Bizottság a végleges nyilvánosságra hozatalt követően a felsorolásnak az exportáló gyártó által javasolt javítási módszerét alkalmazta az ellenőrzött adatokra, és ezért teljes mértékben elfogadta az állítást.

| (52) | A Bizottság valamennyi érdekelt félnek megküldte az újabb végleges nyilvánosságra hozatal anyagát és tájékoztatást nyújtott a kérelem elfogadásáról, továbbá felkérte őket észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság valamennyi érdekelt félnek megküldte az újabb végleges nyilvánosságra hozatal anyagát és tájékoztatást nyújtott a kérelem elfogadásáról, továbbá felkérte őket észrevételeik megtételére.

| (53) | Ezt az újabb nyilvánosságra hozatalt követően egy fél azt állította, hogy az újabb nyilvánosságra hozatal tulajdonképpen tovább hangsúlyozta az orosz exportáló gyártókkal való együttműködésben tapasztalt hiányosságokat. Az említett fél továbbá azt állította, hogy az újabb nyilvánosságra hozatal valójában azt jelezte, hogy a kiegészítő adatokat figyelmen kívül lehetett volna hagyni és nem kellett volna elfogadni. A Bizottság felvetette a benyújtott információk minőségének és az együttműködésnek a kérdését, de ebben a konkrét ügyben úgy határozott, hogy az állítás objektív módon elfogadható. |
| --- | --- |

(53)

Ezt az újabb nyilvánosságra hozatalt követően egy fél azt állította, hogy az újabb nyilvánosságra hozatal tulajdonképpen tovább hangsúlyozta az orosz exportáló gyártókkal való együttműködésben tapasztalt hiányosságokat. Az említett fél továbbá azt állította, hogy az újabb nyilvánosságra hozatal valójában azt jelezte, hogy a kiegészítő adatokat figyelmen kívül lehetett volna hagyni és nem kellett volna elfogadni. A Bizottság felvetette a benyújtott információk minőségének és az együttműködésnek a kérdését, de ebben a konkrét ügyben úgy határozott, hogy az állítás objektív módon elfogadható.

| (54) | Az újabb nyilvánosságra hozatalt követően az orosz exportáló gyártó egyetértett a Bizottság által a dömpingkülönbözetén végrehajtott javítás elvével és mértékével. |
| --- | --- |

(54)

Az újabb nyilvánosságra hozatalt követően az orosz exportáló gyártó egyetértett a Bizottság által a dömpingkülönbözetén végrehajtott javítás elvével és mértékével.

| (55) | Az exportáló gyártó azt állította, hogy a belföldi ügyletek felsorolása mellett benyújtotta a kérdőívre adott válaszát. A Bizottság ezt a tényt nem vitatja, ellenben a beadvány minősége vita tárgyát képezi. Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy az említett ügyletek listájáról nem nyújtott be észrevételeket az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően, mert azok az adatok nem befolyásolták a dömpingkülönbözet kiszámítását. A Bizottság megjegyzi, hogy az exportáló gyártó több alkalommal is megismételte a módszertanra és a számítások azon szempontjaira vonatkozó állításait, amelyek – amennyiben a Bizottság elfogadta volna azokat, (amely helyzet nem áll fenn), arra ösztönözték volna a Bizottságot, hogy felhasználja az adatokat. Ezért lényeges volt az érintett fél számára annak biztosítása, hogy az ideiglenes szakaszban nyilvánosságra hozott adatok helyesek legyenek és fel lehessen azokat használni a dömpingkülönbözet kiszámításához. Míg a vállalat felvetette az ellenőrző látogatás során a törlések és az abból eredő többször előforduló azonos bejegyzések kérdését, csak a végleges nyilvánosságra hozatal idején vált nyilvánvalóvá a probléma teljes terjedelme, amelyet a dömpingkülönbözet kiszámítására gyakorolt hatása is bizonyít. Míg a vállalat azt állítja, hogy a bejegyzések nem jóváírási értesítések, a vállalat által megadott, az e bejegyzések azonosításához vezető kulcs egy jóváírási értesítési szám. Mindazonáltal a Bizottság teljes mértékben elfogadta az állítást és a vállalat nem vitatta a dömpingkülönbözet új kiszámítását. |
| --- | --- |

(55)

Az exportáló gyártó azt állította, hogy a belföldi ügyletek felsorolása mellett benyújtotta a kérdőívre adott válaszát. A Bizottság ezt a tényt nem vitatja, ellenben a beadvány minősége vita tárgyát képezi. Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy az említett ügyletek listájáról nem nyújtott be észrevételeket az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően, mert azok az adatok nem befolyásolták a dömpingkülönbözet kiszámítását. A Bizottság megjegyzi, hogy az exportáló gyártó több alkalommal is megismételte a módszertanra és a számítások azon szempontjaira vonatkozó állításait, amelyek – amennyiben a Bizottság elfogadta volna azokat, (amely helyzet nem áll fenn), arra ösztönözték volna a Bizottságot, hogy felhasználja az adatokat. Ezért lényeges volt az érintett fél számára annak biztosítása, hogy az ideiglenes szakaszban nyilvánosságra hozott adatok helyesek legyenek és fel lehessen azokat használni a dömpingkülönbözet kiszámításához. Míg a vállalat felvetette az ellenőrző látogatás során a törlések és az abból eredő többször előforduló azonos bejegyzések kérdését, csak a végleges nyilvánosságra hozatal idején vált nyilvánvalóvá a probléma teljes terjedelme, amelyet a dömpingkülönbözet kiszámítására gyakorolt hatása is bizonyít. Míg a vállalat azt állítja, hogy a bejegyzések nem jóváírási értesítések, a vállalat által megadott, az e bejegyzések azonosításához vezető kulcs egy jóváírási értesítési szám. Mindazonáltal a Bizottság teljes mértékben elfogadta az állítást és a vállalat nem vitatta a dömpingkülönbözet új kiszámítását.

| (56) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem szerepeltette a tartalékok felszabadításából eredő jövedelmet az SGA-költségek kiszámításában, amely a vizsgálati időszakot megelőzően keletkezett. Az említett exportáló gyártó nézete szerint a Bizottság kettős mércét és aszimmetrikus értékelést alkalmaz, amikor a Bizottság az általa említett deviza-átértékeléssel járó veszteségekkel hasonlít össze. |
| --- | --- |

(56)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem szerepeltette a tartalékok felszabadításából eredő jövedelmet az SGA-költségek kiszámításában, amely a vizsgálati időszakot megelőzően keletkezett. Az említett exportáló gyártó nézete szerint a Bizottság kettős mércét és aszimmetrikus értékelést alkalmaz, amikor a Bizottság az általa említett deviza-átértékeléssel járó veszteségekkel hasonlít össze.

| (57) | A Bizottság megjegyzi, hogy megközelítése következetes. Az SGA-költségek között nem szerepelnek olyan bevételek és kiadások sem, amelyek hatást gyakorolnak az adott év nyereségére, amely a Bizottság szerint az exportáló gyártó tengerentúli műveleteivel áll összefüggésben. Ezt a tényt a végleges nyilvánosságra hozatal során tették közzé és az exportáló gyártó nem vitatta. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság megjegyzi, hogy megközelítése következetes. Az SGA-költségek között nem szerepelnek olyan bevételek és kiadások sem, amelyek hatást gyakorolnak az adott év nyereségére, amely a Bizottság szerint az exportáló gyártó tengerentúli műveleteivel áll összefüggésben. Ezt a tényt a végleges nyilvánosságra hozatal során tették közzé és az exportáló gyártó nem vitatta. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

2.2.3.   Exportár

Exportár

| (58) | A Bizottság az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdésében foglaltak szerint tovább vizsgálta az egyik exportáló gyártónak egy Svájcban letelepedett független kereskedőre irányuló értékesítéseit. A Bizottság mind az exportáló gyártóval, mind pedig a független kereskedővel foglalkozott és saját kutatást végzett az ügyben, hogy további információkat szerezzen kapcsolatukról. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdésében foglaltak szerint tovább vizsgálta az egyik exportáló gyártónak egy Svájcban letelepedett független kereskedőre irányuló értékesítéseit. A Bizottság mind az exportáló gyártóval, mind pedig a független kereskedővel foglalkozott és saját kutatást végzett az ügyben, hogy további információkat szerezzen kapcsolatukról.

| (59) | Az Eurofer az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követő beadványában felkérte a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg az exportáló gyártó és a svájci kereskedő közötti kapcsolatot, és a számítást e vizsgálat eredménye alapján megfelelően igazítsa ki. |
| --- | --- |

(59)

Az Eurofer az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követő beadványában felkérte a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg az exportáló gyártó és a svájci kereskedő közötti kapcsolatot, és a számítást e vizsgálat eredménye alapján megfelelően igazítsa ki.

| (60) | E vizsgálat eredményeinek értékelését követően a Bizottság úgy határozott, hogy az orosz exportáló gyártótól függetlennek tekinti ezt a svájci kereskedőt. A Bizottság nem talált olyan szempontot, amely alátámasztaná azt az állítást, miszerint az említett felek kapcsolatban álltak egymással a vizsgálat időszak alatt és ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(60)

E vizsgálat eredményeinek értékelését követően a Bizottság úgy határozott, hogy az orosz exportáló gyártótól függetlennek tekinti ezt a svájci kereskedőt. A Bizottság nem talált olyan szempontot, amely alátámasztaná azt az állítást, miszerint az említett felek kapcsolatban álltak egymással a vizsgálat időszak alatt és ezért elutasította ezt az állítást.

| (61) | Az exportáló gyártó további információkat nyújtott be, amely lehetővé tette a Bizottság számára, hogy kijavítsa az uniós független felekre irányuló értékesítéseket. Az exportáló gyártó a szóban forgó értékesítéseket előzőleg orosz rubelben kiállított belső számlák alapján jelentette be. Ezek a számlák devizában tüntették fel eredeti értéküket, a vállalat napi árfolyamának felhasználásával átváltva. A Bizottság ezt az új beadványt a helyszínen ellenőrzött információkhoz tudta kapcsolni. E javítás a dömpingkülönbözet csekély mértékű csökkenését okozta az ideiglenes számításhoz képest. |
| --- | --- |

(61)

Az exportáló gyártó további információkat nyújtott be, amely lehetővé tette a Bizottság számára, hogy kijavítsa az uniós független felekre irányuló értékesítéseket. Az exportáló gyártó a szóban forgó értékesítéseket előzőleg orosz rubelben kiállított belső számlák alapján jelentette be. Ezek a számlák devizában tüntették fel eredeti értéküket, a vállalat napi árfolyamának felhasználásával átváltva. A Bizottság ezt az új beadványt a helyszínen ellenőrzött információkhoz tudta kapcsolni. E javítás a dömpingkülönbözet csekély mértékű csökkenését okozta az ideiglenes számításhoz képest.

| (62) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók vitatták a velük kapcsolatban álló svájci kereskedőkön/importőrökön keresztül megvalósult értékesítések vonatkozásában az SGA-költségek és a nyereség az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerinti kiigazításainak alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

(62)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók vitatták a velük kapcsolatban álló svájci kereskedőkön/importőrökön keresztül megvalósult értékesítések vonatkozásában az SGA-költségek és a nyereség az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerinti kiigazításainak alkalmazhatóságát.

| (63) | Álláspontjuk szerint a kiigazítások csak az adott ügylethez kapcsolódóan helyénvalóak, amennyiben az értékesítések feltételei között szerepel, hogy az adott terméket a vámkezelést követően lehet elszállítani, vagyis olyan ügyletekben, amelyekben a kapcsolatban álló fél importőrként működik, például DDP-feltételek szerinti ügyletekben. Ugyanakkor azt is állították, hogy a velük kapcsolatban álló svájci kereskedőket/importőröket a gyártó exportáló hálózatának részeként kell tekinteni. |
| --- | --- |

(63)

Álláspontjuk szerint a kiigazítások csak az adott ügylethez kapcsolódóan helyénvalóak, amennyiben az értékesítések feltételei között szerepel, hogy az adott terméket a vámkezelést követően lehet elszállítani, vagyis olyan ügyletekben, amelyekben a kapcsolatban álló fél importőrként működik, például DDP-feltételek szerinti ügyletekben. Ugyanakkor azt is állították, hogy a velük kapcsolatban álló svájci kereskedőket/importőröket a gyártó exportáló hálózatának részeként kell tekinteni.

| (64) | Erre válaszul a Bizottság megerősíti, hogy az SGA-költségeknek és az ésszerű nyereségnek az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének második és harmadik albekezdése alapján történő kiigazítását a kapcsolatban álló svájci kereskedőkön/importőrökön keresztül megvalósult értékesítési ügyletek valamennyi típusára alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(64)

Erre válaszul a Bizottság megerősíti, hogy az SGA-költségeknek és az ésszerű nyereségnek az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének második és harmadik albekezdése alapján történő kiigazítását a kapcsolatban álló svájci kereskedőkön/importőrökön keresztül megvalósult értékesítési ügyletek valamennyi típusára alkalmazni kell.

| (65) | Jóllehet az exportáló gyártók által bejelentett ügyletekre vonatkozó feltételek esetében az áruszállításra az áru szabad forgalomba bocsátását megelőzően kerül sor, és még ha a vámkezelés felelőssége a vevőt is terheli (szemben a DDP-feltételek szerinti ügyletekkel), az nem változtat azon a tényen, hogy az értékesítést a kapcsolatban álló kereskedő/importőr bonyolítja, aki az SGA-költségeket viseli és aki rendszerint nyereséget kíván realizálni szolgáltatásaiért cserébe. |
| --- | --- |

(65)

Jóllehet az exportáló gyártók által bejelentett ügyletekre vonatkozó feltételek esetében az áruszállításra az áru szabad forgalomba bocsátását megelőzően kerül sor, és még ha a vámkezelés felelőssége a vevőt is terheli (szemben a DDP-feltételek szerinti ügyletekkel), az nem változtat azon a tényen, hogy az értékesítést a kapcsolatban álló kereskedő/importőr bonyolítja, aki az SGA-költségeket viseli és aki rendszerint nyereséget kíván realizálni szolgáltatásaiért cserébe.

| (66) | Tekintve, hogy a kereskedő/importőr kapcsolatban áll az exportáló gyártóval, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében az ilyen kereskedő/importőr adatai jellegüknél fogva nem megbízhatóak, és nyereségét ésszerű alapon a vizsgálatot folytató hatóságnak kell megállapítania. Ezenkívül az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem zárja ki a behozatalt megelőzően felmerült költségekre vonatkozóan tett kiigazításokat, mivel e költségeket rendszerint a kereskedő/importőr viseli. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(66)

Tekintve, hogy a kereskedő/importőr kapcsolatban áll az exportáló gyártóval, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében az ilyen kereskedő/importőr adatai jellegüknél fogva nem megbízhatóak, és nyereségét ésszerű alapon a vizsgálatot folytató hatóságnak kell megállapítania. Ezenkívül az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem zárja ki a behozatalt megelőzően felmerült költségekre vonatkozóan tett kiigazításokat, mivel e költségeket rendszerint a kereskedő/importőr viseli. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (67) | Az exportáló gyártók a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték ezt az állítást, ám új információt nem terjesztettek elő a svájci kereskedők/importőrök szerepéről. A Bizottság megjegyzi, hogy álláspontja összhangban van az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatával. Mindenesetre a tény, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csak bizonyos feladatokat látnak el, nem akadályozza meg a Bizottságot az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítások végrehajtásában, de visszatükröződhet az alacsonyabb SGA-költségekben, amelyeket levonnak az érintett termék független vevő részére történő első viszonteladásakor érvényesített árból. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján végzett kiigazítások mértékét vitatni szándékozó érdekelt felek bizonyítási terhet viselnek. Amennyiben e felek túlzottnak ítélik a kiigazításokat, úgy állításaik igazolása céljából konkrét bizonyítékkal és számításokkal kell szolgálniuk. Az exportáló gyártók azonban nem szolgáltak olyan bizonyítékkal, amely megkérdőjelezné a felhasznált SGA-költségeket vagy a nyereség százalékarányát. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(67)

Az exportáló gyártók a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték ezt az állítást, ám új információt nem terjesztettek elő a svájci kereskedők/importőrök szerepéről. A Bizottság megjegyzi, hogy álláspontja összhangban van az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatával. Mindenesetre a tény, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csak bizonyos feladatokat látnak el, nem akadályozza meg a Bizottságot az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítások végrehajtásában, de visszatükröződhet az alacsonyabb SGA-költségekben, amelyeket levonnak az érintett termék független vevő részére történő első viszonteladásakor érvényesített árból. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján végzett kiigazítások mértékét vitatni szándékozó érdekelt felek bizonyítási terhet viselnek. Amennyiben e felek túlzottnak ítélik a kiigazításokat, úgy állításaik igazolása céljából konkrét bizonyítékkal és számításokkal kell szolgálniuk. Az exportáló gyártók azonban nem szolgáltak olyan bizonyítékkal, amely megkérdőjelezné a felhasznált SGA-költségeket vagy a nyereség százalékarányát. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

2.2.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (68) | Észrevételeikben az exportáló gyártók nem értettek egyet az adásvételi szerződés/vételi megbízás dátumának felhasználásával, hogy a devizában megvalósult exportértékesítéseket átváltsák orosz rubelre. Az exportáló gyártók abban azonban egyetértettek, hogy ez inkább megfelelő az értékesítés lényegi feltételeinek megállapításához, mint a számla kelte, jóllehet azzal érveltek, hogy a Bizottság eddig sohasem használta ezt a lehetőséget. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(68)

Észrevételeikben az exportáló gyártók nem értettek egyet az adásvételi szerződés/vételi megbízás dátumának felhasználásával, hogy a devizában megvalósult exportértékesítéseket átváltsák orosz rubelre. Az exportáló gyártók abban azonban egyetértettek, hogy ez inkább megfelelő az értékesítés lényegi feltételeinek megállapításához, mint a számla kelte, jóllehet azzal érveltek, hogy a Bizottság eddig sohasem használta ezt a lehetőséget. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (69) | Az exportáló gyártók megismételték ezt az állítást a végleges nyilvánosságra hozatalt követően, hangsúlyozva, hogy a Bizottság nem nyilatkozott megfelelő módon azon okokról, hogy miért a szerződés vagy a vételi megbízás dátumát használta. Ezenfelül állításuk szerint a Bizottságnak a számla keltét megelőző legfeljebb 60 nappal korábban érvényes átváltási árfolyamot kellett volna használnia, hivatkozással az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjával összhangban a tartós árfolyammozgásokra. |
| --- | --- |

(69)

Az exportáló gyártók megismételték ezt az állítást a végleges nyilvánosságra hozatalt követően, hangsúlyozva, hogy a Bizottság nem nyilatkozott megfelelő módon azon okokról, hogy miért a szerződés vagy a vételi megbízás dátumát használta. Ezenfelül állításuk szerint a Bizottságnak a számla keltét megelőző legfeljebb 60 nappal korábban érvényes átváltási árfolyamot kellett volna használnia, hivatkozással az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjával összhangban a tartós árfolyammozgásokra.

| (70) | A Bizottság ebben az esetben nem biztosította a tartós árfolyammozgások kiigazítását, mivel az EUR és a RUB közötti árfolyammozgás a vizsgálati időszak vége felé a tartós árfolyammozgás helyett nagymértékű ingadozást mutatott. Ezen túlmenően amennyiben a Bizottság a tartós árfolyamváltozás kiigazítását alkalmazná az exportáló gyártó valutájának leértékelésével összefüggésben, az csökkentené az exportárat és így magasabb dömpingkülönbözetet eredményezne. Továbbá a tartós árfolyamváltozás kiigazítását kellene alkalmazni annak érdekében, hogy feltüntessék a kapcsolódó árfolyam-ingadozást és ne vezessék be az exportáló gyártók által javasolt, a számla keltétől számított 60 napos maximális határidőt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság ebben az esetben nem biztosította a tartós árfolyammozgások kiigazítását, mivel az EUR és a RUB közötti árfolyammozgás a vizsgálati időszak vége felé a tartós árfolyammozgás helyett nagymértékű ingadozást mutatott. Ezen túlmenően amennyiben a Bizottság a tartós árfolyamváltozás kiigazítását alkalmazná az exportáló gyártó valutájának leértékelésével összefüggésben, az csökkentené az exportárat és így magasabb dömpingkülönbözetet eredményezne. Továbbá a tartós árfolyamváltozás kiigazítását kellene alkalmazni annak érdekében, hogy feltüntessék a kapcsolódó árfolyam-ingadozást és ne vezessék be az exportáló gyártók által javasolt, a számla keltétől számított 60 napos maximális határidőt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (71) | A Bizottság a szerződés vagy a vételi megbízás napján érvényes átváltási árfolyam alkalmazásának megközelítésével nagymértékben minimalizálta a vizsgálati időszak vége felé tapasztalt számottevő és előre nem látható árfolyam-ingadozások hatását. A Bizottság nem ért egyet az exportáló gyártók azon állításával, miszerint ez a módszertan indokolatlan megváltoztatását eredményezte. A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjával teljes összhangban az értékesítés időpontján érvényes árfolyamot használta és elegendő magyarázattal szolgált arra vonatkozóan, hogy a szerződés vagy a vételi megbízás napja ebben az esetben miért ennek megfelelően alakítja ki az értékesítés lényegi feltételeit. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság a szerződés vagy a vételi megbízás napján érvényes átváltási árfolyam alkalmazásának megközelítésével nagymértékben minimalizálta a vizsgálati időszak vége felé tapasztalt számottevő és előre nem látható árfolyam-ingadozások hatását. A Bizottság nem ért egyet az exportáló gyártók azon állításával, miszerint ez a módszertan indokolatlan megváltoztatását eredményezte. A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjával teljes összhangban az értékesítés időpontján érvényes árfolyamot használta és elegendő magyarázattal szolgált arra vonatkozóan, hogy a szerződés vagy a vételi megbízás napja ebben az esetben miért ennek megfelelően alakítja ki az értékesítés lényegi feltételeit. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

2.2.5.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (72) | Figyelembe véve a rendes érték megállapításának a fenti (37)–(51) preambulumbekezdés szerinti módosításait és megerősítve az ideiglenes rendelet (65)–(93) preambulumbekezdésében foglalt egyéb megállapításokat, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:

  2. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Oroszország







  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet % |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 18,7 |
| PAO Severstal | 35,9 |
| PJSC Novolipetsk Steel (7) | 38,9 |
| Minden más vállalat | 38,9 |

(72)

Figyelembe véve a rendes érték megállapításának a fenti (37)–(51) preambulumbekezdés szerinti módosításait és megerősítve az ideiglenes rendelet (65)–(93) preambulumbekezdésében foglalt egyéb megállapításokat, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:

2. táblázat

2. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Oroszország

Dömpingkülönbözetek, Oroszország

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet %

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

18,7

PAO Severstal

35,9

PJSC Novolipetsk Steel (7)

7

38,9

Minden más vállalat

38,9

3.   KÁR

KÁR

3.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (73) | Egy érdekelt fél megkérdőjelezte a panaszosok helyzetét, utalva arra, hogy az áttekercselők nem kerültek be a számításokba. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az össztermelés kiszámítása valójában tartalmazta az áttekercselők termelési volumenét. Ezért a Bizottság ezt az észrevételt elutasította. |
| --- | --- |

(73)

Egy érdekelt fél megkérdőjelezte a panaszosok helyzetét, utalva arra, hogy az áttekercselők nem kerültek be a számításokba. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az össztermelés kiszámítása valójában tartalmazta az áttekercselők termelési volumenét. Ezért a Bizottság ezt az észrevételt elutasította.

| (74) | Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94)–(98) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(74)

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94)–(98) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

3.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (75) | Több fél többek között megjegyezte, hogy a felhasználást összességében, vagyis a kötött és a szabadpiaci felhasználás összekapcsolásával kellett volna elemezni. |
| --- | --- |

(75)

Több fél többek között megjegyezte, hogy a felhasználást összességében, vagyis a kötött és a szabadpiaci felhasználás összekapcsolásával kellett volna elemezni.

| (76) | Erre vonatkozóan az ideiglenes rendelet 5. és 6. táblázatában olvasható mind a kötött, mind pedig a szabadpiaci felhasználás alakulásának bemutatása és magyarázata. E két táblázat összevonása révén az általános felhasználás (a kötött és szabadpiacokkal együtt) az alábbiak szerint alakult a figyelembe vett időszak során:

  3. táblázat


  Összfelhasználás (kötött és szabadpiac) (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összfelhasználás | 36 961 744 | 34 375 474 | 36 277 064 | 37 461 260 | 37 306 302 |
| Mutató (2011 = 100) | 100 | 93 | 98 | 101 | 101 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat. |

(76)

Erre vonatkozóan az ideiglenes rendelet 5. és 6. táblázatában olvasható mind a kötött, mind pedig a szabadpiaci felhasználás alakulásának bemutatása és magyarázata. E két táblázat összevonása révén az általános felhasználás (a kötött és szabadpiacokkal együtt) az alábbiak szerint alakult a figyelembe vett időszak során:

3. táblázat

3. táblázat

Összfelhasználás (kötött és szabadpiac) (tonna)

Összfelhasználás (kötött és szabadpiac) (tonna)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Összfelhasználás

36 961 744

34 375 474

36 277 064

37 461 260

37 306 302

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

100

100

93

93

98

98

101

101

101

101

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat.

Forrás:

| (77) | A fenti táblázat szerint a 2012. évi felhasználásban bekövetkezett erőteljes visszaesést követően az általános felhasználás olyan szintre emelkedett, amely a vizsgálati időszakban valamelyest magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak elején. A tendenciára a kötött felhasználás növekedése szolgál magyarázattal, amely abszolút értékben erőteljesebb volt a szabadpiaci felhasználás csökkenésénél. |
| --- | --- |

(77)

A fenti táblázat szerint a 2012. évi felhasználásban bekövetkezett erőteljes visszaesést követően az általános felhasználás olyan szintre emelkedett, amely a vizsgálati időszakban valamelyest magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak elején. A tendenciára a kötött felhasználás növekedése szolgál magyarázattal, amely abszolút értékben erőteljesebb volt a szabadpiaci felhasználás csökkenésénél.

| (78) | Egy érdekelt fél jelezte, hogy az állítást, miszerint a kötött felhasználás nem áll versenyben a behozatallal, nem támasztja alá indokolt magyarázat. E fél bízik abban, hogy amennyiben a behozatal a verseny szempontjából rendelkezésre áll, az uniós gyártók élnének annak lehetőségével. A kötött felhasználást ennélfogva figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(78)

Egy érdekelt fél jelezte, hogy az állítást, miszerint a kötött felhasználás nem áll versenyben a behozatallal, nem támasztja alá indokolt magyarázat. E fél bízik abban, hogy amennyiben a behozatal a verseny szempontjából rendelkezésre áll, az uniós gyártók élnének annak lehetőségével. A kötött felhasználást ennélfogva figyelembe kell venni.

| (79) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy gazdaságilag nincs értelme annak, hogy az integrált gyártók továbbfeldolgozott termékek gyártására szánt termékeket vásároljanak a versenytársaktól, amikor kapacitással rendelkeznek az ilyen termékek gyártására. Az olyan tőkeintenzív ágazatban, mint az acélipar, a kapacitáskihasználás arányát a legmagasabb szinten kellene tartani az állandó költségek csökkentése és a termelési költségek legalacsonyabb szinten tartása érdekében. A fentiek alapján a (78) preambulumbekezdésben foglalt érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(79)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy gazdaságilag nincs értelme annak, hogy az integrált gyártók továbbfeldolgozott termékek gyártására szánt termékeket vásároljanak a versenytársaktól, amikor kapacitással rendelkeznek az ilyen termékek gyártására. Az olyan tőkeintenzív ágazatban, mint az acélipar, a kapacitáskihasználás arányát a legmagasabb szinten kellene tartani az állandó költségek csökkentése és a termelési költségek legalacsonyabb szinten tartása érdekében. A fentiek alapján a (78) preambulumbekezdésben foglalt érvet el kell utasítani.

| (80) | Egyes érdekelt felek a végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeikben visszatértek a felhasználás kérdésére. Egyes felek azt állították, hogy a Bizottság nem elemezte vagy magyarázta megfelelő mértékben a kötött és a szabadpiacokat. Azonban – miként az az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében is kifejtésre került – egyértelmű, hogy minden egyes piac felhasználása különböző volt és a legfontosabb részt vevő feldolgozóipari ágazatok teljesítményét tükrözte. A kötött piac növekedésére olyan ágazatok fejlesztése miatt került sor, mint a gépjárműgyártás. Ezzel szemben az elsősorban általános ipari ágazatok, amelyek a szabadpiacon keresztül intézték beszállításaikat, kevésbé fejlődtek. A Bizottság elutasította azt az állítást, miszerint nem került sor megfelelő mértékben a szabad és kötött piacok elemzésére. |
| --- | --- |

(80)

Egyes érdekelt felek a végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeikben visszatértek a felhasználás kérdésére. Egyes felek azt állították, hogy a Bizottság nem elemezte vagy magyarázta megfelelő mértékben a kötött és a szabadpiacokat. Azonban – miként az az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében is kifejtésre került – egyértelmű, hogy minden egyes piac felhasználása különböző volt és a legfontosabb részt vevő feldolgozóipari ágazatok teljesítményét tükrözte. A kötött piac növekedésére olyan ágazatok fejlesztése miatt került sor, mint a gépjárműgyártás. Ezzel szemben az elsősorban általános ipari ágazatok, amelyek a szabadpiacon keresztül intézték beszállításaikat, kevésbé fejlődtek. A Bizottság elutasította azt az állítást, miszerint nem került sor megfelelő mértékben a szabad és kötött piacok elemzésére.

| (81) | Az uniós felhasználásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (99)–(106) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(81)

Az uniós felhasználásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (99)–(106) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

3.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

3.3.1.   Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

| (82) | Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelésére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(82)

Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelésére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek.

3.3.2.   Az érintett országokból származó behozatal volumene, piaci részesedése és ára

Az érintett országokból származó behozatal volumene, piaci részesedése és ára

| (83) | A fent említettek alapján egyes felek azt állították, hogy a kötött és szabadpiacokat is magában foglaló általános helyzetet a különböző mutatók alapján kellett volna elemezni. A piaci részesedést illetően meg kell jegyezni, hogy a kötött felhasználás (értékesítések) és az érintett országokból származó behozatalok közötti verseny hiánya miatt, valamint a feldolgozóipari termékek kötött piacának specifikussága fényében itt nem szerepel a nyilvántartásban az általános felhasználás százalékában kifejezett piaci részesedés elemzése. Ez összhangban van az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával (8). |
| --- | --- |

(83)

A fent említettek alapján egyes felek azt állították, hogy a kötött és szabadpiacokat is magában foglaló általános helyzetet a különböző mutatók alapján kellett volna elemezni. A piaci részesedést illetően meg kell jegyezni, hogy a kötött felhasználás (értékesítések) és az érintett országokból származó behozatalok közötti verseny hiánya miatt, valamint a feldolgozóipari termékek kötött piacának specifikussága fényében itt nem szerepel a nyilvántartásban az általános felhasználás százalékában kifejezett piaci részesedés elemzése. Ez összhangban van az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával (8).

8

| (84) | Az érintett országokból származó behozatal volumenére és piaci részesedésére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(84)

Az érintett országokból származó behozatal volumenére és piaci részesedésére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek.

3.3.3.   Az érintett országokból származó behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból származó behozatal árai és áralákínálás

| (85) | Először is meg kell jegyezni, hogy a hiba észrevételét követően az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségeket javítani kellett. Mivel ennek a hibának nem volt jelentős hatása az átlagárakra, elhanyagolható hatást gyakorolt a kiszámolt árkülönbözetekre. |
| --- | --- |

(85)

Először is meg kell jegyezni, hogy a hiba észrevételét követően az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségeket javítani kellett. Mivel ennek a hibának nem volt jelentős hatása az átlagárakra, elhanyagolható hatást gyakorolt a kiszámolt árkülönbözetekre.

| (86) | Egy fél azt állította, hogy a behozatal utáni költségek fedezése céljából a CIF-értékhez hozzáadott százalékarányt tonnánkénti összeg alapján újra kellene számolni. Ezt az állítást a Bizottság elfogadta és a számításokat ennek megfelelően kiigazította, amelynek a különbözetekre gyakorolt hatása elhanyagolható. |
| --- | --- |

(86)

Egy fél azt állította, hogy a behozatal utáni költségek fedezése céljából a CIF-értékhez hozzáadott százalékarányt tonnánkénti összeg alapján újra kellene számolni. Ezt az állítást a Bizottság elfogadta és a számításokat ennek megfelelően kiigazította, amelynek a különbözetekre gyakorolt hatása elhanyagolható.

| (87) | A végleges alákínálási különbözetet ennélfogva a Bizottság felülvizsgálta és az 8,1 % Kína és 15,1 % Oroszország vonatkozásában. |
| --- | --- |

(87)

A végleges alákínálási különbözetet ennélfogva a Bizottság felülvizsgálta és az 8,1 % Kína és 15,1 % Oroszország vonatkozásában.

| (88) | Az érintett országokból származó behozatal volumenére, piaci részesedésére és árára vonatkozó további észrevételek hiányában és a fenti (87) preambulumbekezdésben foglalt áralákínálási különbözetek kivételével a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (115)–(119) preambulumbekezdésében megállapított következtetéseket. |
| --- | --- |

(88)

Az érintett országokból származó behozatal volumenére, piaci részesedésére és árára vonatkozó további észrevételek hiányában és a fenti (87) preambulumbekezdésben foglalt áralákínálási különbözetek kivételével a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (115)–(119) preambulumbekezdésében megállapított következtetéseket.

3.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

3.4.1.   Módszertan

Módszertan

| (89) | Több fél nyújtott be észrevételt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése érdekében felhasznált módszertanra vonatkozóan. A felek mindenekelőtt azt jelezték, hogy a kötött piac nagy mérete ellenére a gazdasági elemzés nagyrészt kizárta ezt a piacot, és hogy a következtetések kizárólag a szabadpiacra vonatkozó ténymegállapításokon alapultak. E felek mindenekelőtt azt állították, hogy külön kellett volna elemezni a kötött piacon jellemző értékesítési árakat és a jövedelmezőséget. Továbbá azt állították, hogy meg kellett volna vizsgálni a kötött és a szabadpiacot is magába foglaló általános helyzetet, és ebből az elemzésből arra a következtetésre lehetett volna jutni, hogy nem érte kár az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(89)

Több fél nyújtott be észrevételt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése érdekében felhasznált módszertanra vonatkozóan. A felek mindenekelőtt azt jelezték, hogy a kötött piac nagy mérete ellenére a gazdasági elemzés nagyrészt kizárta ezt a piacot, és hogy a következtetések kizárólag a szabadpiacra vonatkozó ténymegállapításokon alapultak. E felek mindenekelőtt azt állították, hogy külön kellett volna elemezni a kötött piacon jellemző értékesítési árakat és a jövedelmezőséget. Továbbá azt állították, hogy meg kellett volna vizsgálni a kötött és a szabadpiacot is magába foglaló általános helyzetet, és ebből az elemzésből arra a következtetésre lehetett volna jutni, hogy nem érte kár az uniós gazdasági ágazatot.

| (90) | E tekintetben és az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság külön-külön elemezte a kötött, a szabadpiacot és adott esetben az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményét. Ami a kötött piacot illeti, e piac legnagyobb része a kötött transzferekhez kapcsolódik egy jogi személyen belül, amely esetben nem kerül számla kiállításra és ezért nincs értékesítési ár. A kapcsolatban álló vállalatok közötti kötött értékesítések esetében nyilvánvaló volt, hogy a mintában szereplő különböző gyártók körében alkalmazandó különféle transzferár-politikák fényében nem lehetett elvégezni az ár- és a jövedelmezőség-mutatók érdemi elemzését. Másrészt lehetőség nyílt a kötött felhasználás volumenének javítására és elemzést is készítettek. Ami a szabadpiacot illeti, sor került az előállítási egységköltség, az értékesítési ár, az értékesítési volumen és a jövedelmezőség elemzésére. Az egymással összefonódó kötött és szabadpiacokat lefedő általános tevékenységet illetően több mutató, mint például a termelési volumen, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, a foglalkoztatás, a termelékenység, a készletek, a munkaerőköltség, a pénzforgalom, a beruházások és a beruházás-megtérülés elemzése is megtörtént. |
| --- | --- |

(90)

E tekintetben és az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság külön-külön elemezte a kötött, a szabadpiacot és adott esetben az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményét. Ami a kötött piacot illeti, e piac legnagyobb része a kötött transzferekhez kapcsolódik egy jogi személyen belül, amely esetben nem kerül számla kiállításra és ezért nincs értékesítési ár. A kapcsolatban álló vállalatok közötti kötött értékesítések esetében nyilvánvaló volt, hogy a mintában szereplő különböző gyártók körében alkalmazandó különféle transzferár-politikák fényében nem lehetett elvégezni az ár- és a jövedelmezőség-mutatók érdemi elemzését. Másrészt lehetőség nyílt a kötött felhasználás volumenének javítására és elemzést is készítettek. Ami a szabadpiacot illeti, sor került az előállítási egységköltség, az értékesítési ár, az értékesítési volumen és a jövedelmezőség elemzésére. Az egymással összefonódó kötött és szabadpiacokat lefedő általános tevékenységet illetően több mutató, mint például a termelési volumen, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, a foglalkoztatás, a termelékenység, a készletek, a munkaerőköltség, a pénzforgalom, a beruházások és a beruházás-megtérülés elemzése is megtörtént.

| (91) | A fentiek alapján el kell utasítani azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése kizárólag a szabadpiacon alapul, és tartalmaznia kellett volna a kötött és általános tevékenység elemzését is. A Bizottság külön-külön vagy összesítve elemezte az e piacokon jellemző gazdasági helyzet alakulását magába foglaló valamennyi érdemi szempontot. |
| --- | --- |

(91)

A fentiek alapján el kell utasítani azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése kizárólag a szabadpiacon alapul, és tartalmaznia kellett volna a kötött és általános tevékenység elemzését is. A Bizottság külön-külön vagy összesítve elemezte az e piacokon jellemző gazdasági helyzet alakulását magába foglaló valamennyi érdemi szempontot.

| (92) | Egy fél azt állította, hogy a szabadpiac elemzésében szerepelnie kellett volna egyéb mutatók elemzésének is, például csak a szabadpiacra vonatkozó termelés, készletek és pénzforgalom elemzése. Arra a következtetésre jutott, hogy az elemzés nem tükrözi az állítólagos kár jelenlegi állását. |
| --- | --- |

(92)

Egy fél azt állította, hogy a szabadpiac elemzésében szerepelnie kellett volna egyéb mutatók elemzésének is, például csak a szabadpiacra vonatkozó termelés, készletek és pénzforgalom elemzése. Arra a következtetésre jutott, hogy az elemzés nem tükrözi az állítólagos kár jelenlegi állását.

| (93) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kizárólag a szabadpiacra vonatkozó többi kármutató elemzése kivitelezhetetlen, hiszen szoros kapcsolat áll fenn a kötött és a szabadpiac tevékenységei között. Ilyen elemzés továbbá nem vezetett volna érdemi következtetésekhez sem. Ennek következtében ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(93)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kizárólag a szabadpiacra vonatkozó többi kármutató elemzése kivitelezhetetlen, hiszen szoros kapcsolat áll fenn a kötött és a szabadpiac tevékenységei között. Ilyen elemzés továbbá nem vezetett volna érdemi következtetésekhez sem. Ennek következtében ezt az állítást el kellett utasítani.

| (94) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes exportáló gyártók észrevételeikben visszatértek e kérdéshez. Azt állították, hogy a kötött és a szabadpiac elemzéséhez alkalmazott módszertan sértette a tisztességes és objektív vizsgálat elvét. Mindazonáltal a Bizottság lehetőség szerint a kötött és a szabadpiacot is megvizsgálta, és amennyiben értelmes adatok álltak rendelkezésre, adott esetben összesített értékelésre került sor. Ennélfogva egyértelműen bebizonyosodott, hogy a kárra vonatkozó következtetést egy háromlépcsős értékelés (kötött és szabadpiaci, valamint kumulatív elemzés) előzte meg, amely valamennyi releváns adatot felhasznált. Amennyiben nem volt lehetőség értékelésre, a Bizottság megemlítette az azokat kiváltó okokat is. |
| --- | --- |

(94)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes exportáló gyártók észrevételeikben visszatértek e kérdéshez. Azt állították, hogy a kötött és a szabadpiac elemzéséhez alkalmazott módszertan sértette a tisztességes és objektív vizsgálat elvét. Mindazonáltal a Bizottság lehetőség szerint a kötött és a szabadpiacot is megvizsgálta, és amennyiben értelmes adatok álltak rendelkezésre, adott esetben összesített értékelésre került sor. Ennélfogva egyértelműen bebizonyosodott, hogy a kárra vonatkozó következtetést egy háromlépcsős értékelés (kötött és szabadpiaci, valamint kumulatív elemzés) előzte meg, amely valamennyi releváns adatot felhasznált. Amennyiben nem volt lehetőség értékelésre, a Bizottság megemlítette az azokat kiváltó okokat is.

| (95) | Ezen túlmenően ezen átfogó módszertan miatt az exportáló gyártók által felvetett szempontok az adatok bemutatásával és nem lényegi információkkal összefüggő kérdésekkel kapcsolatosak, hiszen valamennyi releváns adat bemutatásra került. A bemutatott adatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a szabad- és a kötött piacon realizált értékesítési volumene valamelyest, kevesebb mint 1 %-kal emelkedett, de ez a növekedés alacsonyabb mértékű, mint az említett piacokon a felhasználás növekedése. Ami az uniós piacon uralkodó árakat és jövedelmezőséget illeti, azok csak akkor relevánsak, ha az áruk értékesítése független felek körében történik. A kötött transzferek tekintetében tulajdonképpen nincsenek értékesítési árak és nincsenek megbízható értékesítési árak a kötött értékesítések vonatkozásában az ideiglenes rendelet (142) preambulumbekezdésében már említett okokból kifolyólag. Ennélfogva nem lehetett érdemi jövedelmezőség-elemzést végezni a kötött piacon. A termelési költség tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság górcső alá vette e mutató alakulását a szabadpiacon, jóllehet az alaprendelet ezt nem írja elő kifejezetten. A termelési költség alakulása a kötött piacon az ugyanazon preambulumbekezdésben említett okoknál fogva nem képezte elemzés tárgyát. |
| --- | --- |

(95)

Ezen túlmenően ezen átfogó módszertan miatt az exportáló gyártók által felvetett szempontok az adatok bemutatásával és nem lényegi információkkal összefüggő kérdésekkel kapcsolatosak, hiszen valamennyi releváns adat bemutatásra került. A bemutatott adatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a szabad- és a kötött piacon realizált értékesítési volumene valamelyest, kevesebb mint 1 %-kal emelkedett, de ez a növekedés alacsonyabb mértékű, mint az említett piacokon a felhasználás növekedése. Ami az uniós piacon uralkodó árakat és jövedelmezőséget illeti, azok csak akkor relevánsak, ha az áruk értékesítése független felek körében történik. A kötött transzferek tekintetében tulajdonképpen nincsenek értékesítési árak és nincsenek megbízható értékesítési árak a kötött értékesítések vonatkozásában az ideiglenes rendelet (142) preambulumbekezdésében már említett okokból kifolyólag. Ennélfogva nem lehetett érdemi jövedelmezőség-elemzést végezni a kötött piacon. A termelési költség tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság górcső alá vette e mutató alakulását a szabadpiacon, jóllehet az alaprendelet ezt nem írja elő kifejezetten. A termelési költség alakulása a kötött piacon az ugyanazon preambulumbekezdésben említett okoknál fogva nem képezte elemzés tárgyát.

független

megbízható

| (96) | A fentiek alapján egyértelműen bebizonyosodott, hogy a kárra vonatkozó következtetést egy háromlépcsős értékelés (kötött és szabadpiaci, valamint kumulatív elemzés) előzte meg, amely valamennyi releváns adatot felhasznált. A Bizottság elutasítja azt az állítást, miszerint megsértette volna a tisztességes és objektív vizsgálat elvét. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek alapján egyértelműen bebizonyosodott, hogy a kárra vonatkozó következtetést egy háromlépcsős értékelés (kötött és szabadpiaci, valamint kumulatív elemzés) előzte meg, amely valamennyi releváns adatot felhasznált. A Bizottság elutasítja azt az állítást, miszerint megsértette volna a tisztességes és objektív vizsgálat elvét.

| (97) | A fentiek alapján és a kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(123) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat helyzetének értékeléséhez használt módszertant a Bizottság ezúton megerősíti. |
| --- | --- |

(97)

A fentiek alapján és a kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(123) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat helyzetének értékeléséhez használt módszertant a Bizottság ezúton megerősíti.

3.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

3.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (98) | Egy érdekelt fél jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat a szabadpiacról figyelmét a kötött piac felé fordította és az uniós gazdasági ágazat egyre nagyobb érdeklődést mutatott az iránt, hogy a kötött piacon értékesítsen, ahol a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékeket értékesítik. |
| --- | --- |

(98)

Egy érdekelt fél jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat a szabadpiacról figyelmét a kötött piac felé fordította és az uniós gazdasági ágazat egyre nagyobb érdeklődést mutatott az iránt, hogy a kötött piacon értékesítsen, ahol a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékeket értékesítik.

| (99) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nem dönt függetlenül arról, hogy a kötött vagy a szabadpiacra összpontosít-e. Épp ellenkezőleg, a hidegen síkhengerelt acéltermékek piacát a kereslet vezérli és nem a kínálat, mint azt az uniós gyártók rendelkezésre álló kapacitása bizonyítja. Az uniós gazdasági ágazat nem amellett döntött, hogy a kötött piacra összpontosít, de az érintett országokból származó dömpingelt behozatal egyre fokozottabb rendelkezésre állása miatt veszített piaci részesedéséből és értékesítési volumenéből a szabadpiacon. A kötött piacon nem merült fel ilyen kérdés. Az érvelést ezért el kell vetni. |
| --- | --- |

(99)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nem dönt függetlenül arról, hogy a kötött vagy a szabadpiacra összpontosít-e. Épp ellenkezőleg, a hidegen síkhengerelt acéltermékek piacát a kereslet vezérli és nem a kínálat, mint azt az uniós gyártók rendelkezésre álló kapacitása bizonyítja. Az uniós gazdasági ágazat nem amellett döntött, hogy a kötött piacra összpontosít, de az érintett országokból származó dömpingelt behozatal egyre fokozottabb rendelkezésre állása miatt veszített piaci részesedéséből és értékesítési volumenéből a szabadpiacon. A kötött piacon nem merült fel ilyen kérdés. Az érvelést ezért el kell vetni.

| (100) | Ugyanezen érdekelt fél azt állította, hogy a kapacitáskihasználás javulása nem kapcsolódik a kapacitás csökkenéséhez, inkább a termelési volumen növekedéséhez. |
| --- | --- |

(100)

Ugyanezen érdekelt fél azt állította, hogy a kapacitáskihasználás javulása nem kapcsolódik a kapacitás csökkenéséhez, inkább a termelési volumen növekedéséhez.

| (101) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy bár a kapacitáskihasználás fokozódása nem kizárólag a kapacitás csökkenéséhez kapcsolódik, mivel a termelési volumen is növekedett, a kapacitáscsökkenés messze a legfontosabb oka a kapacitáskihasználás fokozódásának. Az abszolút adatokat tekintve a termelési volumen valójában csupán 337 348 tonnával nőtt, míg a kapacitás 1 873 141 tonnával csökkent. A fentiek alapján az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(101)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy bár a kapacitáskihasználás fokozódása nem kizárólag a kapacitás csökkenéséhez kapcsolódik, mivel a termelési volumen is növekedett, a kapacitáscsökkenés messze a legfontosabb oka a kapacitáskihasználás fokozódásának. Az abszolút adatokat tekintve a termelési volumen valójában csupán 337 348 tonnával nőtt, míg a kapacitás 1 873 141 tonnával csökkent. A fentiek alapján az állítást el kellett utasítani.

| (102) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)–(126) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(102)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)–(126) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

3.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (103) | Az orosz exportáló gyártók arról számoltak be, hogy az értékesítési volumen csökkenése nem tekinthető a kár bizonyítékának, mivel nagy vonalakban összhangban volt a figyelembe vett időszakban tapasztalt felhasználás visszaesésével. Azzal érveltek, hogy a csökkenés a globális nyersanyagár-csökkenéshez kapcsolódott, amelynek eredményeként csökkentek az érintett termék árai, 2012-től nőtt a harmadik országokból származó behozatal és az uniós gazdasági ágazatban az érintett termék behozatala. |
| --- | --- |

(103)

Az orosz exportáló gyártók arról számoltak be, hogy az értékesítési volumen csökkenése nem tekinthető a kár bizonyítékának, mivel nagy vonalakban összhangban volt a figyelembe vett időszakban tapasztalt felhasználás visszaesésével. Azzal érveltek, hogy a csökkenés a globális nyersanyagár-csökkenéshez kapcsolódott, amelynek eredményeként csökkentek az érintett termék árai, 2012-től nőtt a harmadik országokból származó behozatal és az uniós gazdasági ágazatban az érintett termék behozatala.

| (104) | E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy az értékesítésben (– 14 %) és a felhasználásban (– 9 %) tapasztalt különbség nem tekinthető jelentéktelennek. Ezenfelül a globális nyersanyagárak csökkenése nem minősül megfelelő indoknak az értékesítési volumen visszaesése terén, mivel ezek az elemek, például a nyersanyagárak és az értékesítési volumen nincsenek egymással közvetlen kapcsolatban. A globális nyersanyagárak csökkenése továbbá az uniós gazdasági ágazatra és a behozatalra egyaránt vonatkozik. Ami a harmadik országokból származó behozatalt illeti, a tendenciát a figyelembe vett időszak egészét tekintve és nem az ilyen időszak közepétől kezdődően kell elemezni. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a harmadik országokból származó behozatal abszolút (– 206 571 tonna) és relatív értékben egyaránt (a piaci részesedést tekintve 10,9 %-ról 9,1 %-ra) csökkent. Ezenfelül ami az érintett országokból származó uniós gazdasági ágazatbeli behozatalt illeti, meg kell jegyezni, hogy ezek a vásárlások stabilak voltak a figyelembe vett időszakban, és az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési forgalmának kevesebb mint 1 %-át képviselték. A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(104)

E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy az értékesítésben (– 14 %) és a felhasználásban (– 9 %) tapasztalt különbség nem tekinthető jelentéktelennek. Ezenfelül a globális nyersanyagárak csökkenése nem minősül megfelelő indoknak az értékesítési volumen visszaesése terén, mivel ezek az elemek, például a nyersanyagárak és az értékesítési volumen nincsenek egymással közvetlen kapcsolatban. A globális nyersanyagárak csökkenése továbbá az uniós gazdasági ágazatra és a behozatalra egyaránt vonatkozik. Ami a harmadik országokból származó behozatalt illeti, a tendenciát a figyelembe vett időszak egészét tekintve és nem az ilyen időszak közepétől kezdődően kell elemezni. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a harmadik országokból származó behozatal abszolút (– 206 571 tonna) és relatív értékben egyaránt (a piaci részesedést tekintve 10,9 %-ról 9,1 %-ra) csökkent. Ezenfelül ami az érintett országokból származó uniós gazdasági ágazatbeli behozatalt illeti, meg kell jegyezni, hogy ezek a vásárlások stabilak voltak a figyelembe vett időszakban, és az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési forgalmának kevesebb mint 1 %-át képviselték. A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani.

| (105) | A piaci részesedés tekintetében ugyanezen felek megkérdőjelezték, hogy a Bizottság ideiglenesen hogyan jutott arra a következtetésre, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésében tapasztalt csökkenés (74,8 %-ról 70,8 %-ra) a kárt jelezte, miközben az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal 5,4 %-os piaci részesedése nem tudta megszüntetni az állítólagos kár és az érintett országokból származó behozatal között fennálló okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(105)

A piaci részesedés tekintetében ugyanezen felek megkérdőjelezték, hogy a Bizottság ideiglenesen hogyan jutott arra a következtetésre, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésében tapasztalt csökkenés (74,8 %-ról 70,8 %-ra) a kárt jelezte, miközben az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal 5,4 %-os piaci részesedése nem tudta megszüntetni az állítólagos kár és az érintett országokból származó behozatal között fennálló okozati összefüggést.

| (106) | E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a fent említett országok piaci részesedését a figyelembe vett időszak alatt kell értékelni és nem adott egyéves időszakokra kell összpontosítani. Ebből kifolyólag az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése 4 %-ról csupán 5,4 %-ra, vagyis csak 1,4 százalékponttal emelkedett a figyelembe vett időszak során, míg a fenti (105) preambulumbekezdésben említettek szerint a harmadik országokból származó összbehozatal 10,9 %-ról 9,1 %-ra csökkent az érintett országokból származó behozatal javára. A fentiekből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének visszaesése szűkebb értelemben nem hasonlítható össze a fent említett országok piaci részesedésével, és e csökkenés úgy tekinthető, hogy önmagában utal a kárra. A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(106)

E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a fent említett országok piaci részesedését a figyelembe vett időszak alatt kell értékelni és nem adott egyéves időszakokra kell összpontosítani. Ebből kifolyólag az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése 4 %-ról csupán 5,4 %-ra, vagyis csak 1,4 százalékponttal emelkedett a figyelembe vett időszak során, míg a fenti (105) preambulumbekezdésben említettek szerint a harmadik országokból származó összbehozatal 10,9 %-ról 9,1 %-ra csökkent az érintett országokból származó behozatal javára. A fentiekből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének visszaesése szűkebb értelemben nem hasonlítható össze a fent említett országok piaci részesedésével, és e csökkenés úgy tekinthető, hogy önmagában utal a kárra. A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani.

| (107) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(132) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(107)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(132) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

3.4.2.3.   Foglalkoztatás, munkaerőköltségek és termelékenység

Foglalkoztatás, munkaerőköltségek és termelékenység

| (108) | Egy érdekelt fél jelezte, hogy a foglalkoztatás visszaesését nem kellene az érintett országokból származó dömpingelt behozatalhoz kapcsolni, inkább a berendezések modernizálásához, amelynek köszönhetően szakképzettebb személyzetet kellett felvenni és magasabb munkaerőköltségek jelentkeztek. |
| --- | --- |

(108)

Egy érdekelt fél jelezte, hogy a foglalkoztatás visszaesését nem kellene az érintett országokból származó dömpingelt behozatalhoz kapcsolni, inkább a berendezések modernizálásához, amelynek köszönhetően szakképzettebb személyzetet kellett felvenni és magasabb munkaerőköltségek jelentkeztek.

| (109) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a berendezések modernizálása és a szakképzettebb személyzet felvétele tekintetében tett állításokat nem támasztották alá bizonyítékokkal, ezért azokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(109)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a berendezések modernizálása és a szakképzettebb személyzet felvétele tekintetében tett állításokat nem támasztották alá bizonyítékokkal, ezért azokat el kell utasítani.

| (110) | Egy másik érdekelt fél kétségeket vetett fel a figyelembe vett időszak során a foglalkoztatás terén bekövetkező negatív tendencia (– 10 %) és a munkaerőköltségek (+ 11 %) kapcsán. Arról is érdeklődött, hogy a változás érintette-e a kötött és a szabadpiacot egyaránt. |
| --- | --- |

(110)

Egy másik érdekelt fél kétségeket vetett fel a figyelembe vett időszak során a foglalkoztatás terén bekövetkező negatív tendencia (– 10 %) és a munkaerőköltségek (+ 11 %) kapcsán. Arról is érdeklődött, hogy a változás érintette-e a kötött és a szabadpiacot egyaránt.

| (111) | E tekintetben az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésére történik hivatkozás, amely előírja, hogy a munkaerőköltségek növekedése a foglalkoztatás jelentős csökkenéséhez kapcsolódott, amely végkielégítések kifizetését eredményezte és következésképpen megemelte az egy teljes munkaidős alkalmazottra jutó munkaerőköltséget. Azt is meg kell jegyezni, hogy a foglalkoztatás csökkenése nem kapcsolódott kizárólag a szabad- vagy kötöttpiaci személyzethez, inkább az általános foglalkoztatásra gyakorolt hatást, mivel a szabad- és kötött piacra szánt termékeket ugyanazon személyzet gyártja ugyanazon berendezéseken. A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(111)

E tekintetben az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésére történik hivatkozás, amely előírja, hogy a munkaerőköltségek növekedése a foglalkoztatás jelentős csökkenéséhez kapcsolódott, amely végkielégítések kifizetését eredményezte és következésképpen megemelte az egy teljes munkaidős alkalmazottra jutó munkaerőköltséget. Azt is meg kell jegyezni, hogy a foglalkoztatás csökkenése nem kapcsolódott kizárólag a szabad- vagy kötöttpiaci személyzethez, inkább az általános foglalkoztatásra gyakorolt hatást, mivel a szabad- és kötött piacra szánt termékeket ugyanazon személyzet gyártja ugyanazon berendezéseken. A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani.

| (112) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (133) és (134) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(112)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (133) és (134) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

3.4.2.4.   A készletek, a dömpingkülönbözet nagysága, növekedés, árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházás megtérülése

A készletek, a dömpingkülönbözet nagysága, növekedés, árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházás megtérülése

| (113) | A készletekre, a dömpingkülönbözet nagyságára, a növekedésre, az árakra, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházásokra és a beruházás megtérülésére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (135)–(151) preambulumbekezdésben meghatározott következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(113)

A készletekre, a dömpingkülönbözet nagyságára, a növekedésre, az árakra, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházásokra és a beruházás megtérülésére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (135)–(151) preambulumbekezdésben meghatározott következtetéseket a Bizottság megerősíti.

3.4.3.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (114) | Számos érdekelt fél jelezte, hogy a kárelemzés alapjául csak a szabadpiacon jellemző mutatók negatív irányú változása szolgált és hogy az ilyen elemzés következtetései nem elegendőek annak indoklásához, hogy az uniós gazdasági ágazatot egészében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(114)

Számos érdekelt fél jelezte, hogy a kárelemzés alapjául csak a szabadpiacon jellemző mutatók negatív irányú változása szolgált és hogy az ilyen elemzés következtetései nem elegendőek annak indoklásához, hogy az uniós gazdasági ágazatot egészében jelentős kár érte.

| (115) | E tekintetben és a (96) preambulumbekezdésben foglaltakat illetően emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem korlátozta elemzését mindenekelőtt a szabadpiacra, de adott esetben elemezte és következtetéseket vont le általában véve az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének alakulásával kapcsolatosan és elsősorban a kötött piac fejleményei tekintetében. |
| --- | --- |

(115)

E tekintetben és a (96) preambulumbekezdésben foglaltakat illetően emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság nem korlátozta elemzését mindenekelőtt a szabadpiacra, de adott esetben elemezte és következtetéseket vont le általában véve az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének alakulásával kapcsolatosan és elsősorban a kötött piac fejleményei tekintetében.

| (116) | Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az a következtetés, miszerint a gazdasági ágazatot jelentős kár érte, nem kizárólag a szabadpiacon jellemző mikro- és makrogazdasági mutatók negatív tendenciáján alapul. Míg egyes mikro- és makrogazdasági mutatók valóban negatív tendenciát mutatnak a szabadpiacon, az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményéhez kapcsolódó más mutatók, például a foglalkoztatás, az egy teljes munkaidős alkalmazottra jutó munkaerőköltség, a beruházások és a beruházás megtérülése mind az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlását bizonyítják. Mind a szabad-, mind pedig a kötött piacok méretét tekintve meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kötött piaci teljesítményének kedvező alakulása (egyes mutatók tekintetében) nem volt elegendő a szabadpiacon realizált negatív teljesítmény ellensúlyozásához, amint azt az általános tevékenységhez kapcsolódó, fent említett mutatók negatív alakulása is bizonyítja. A fentiekre való tekintettel ezt az állítást is el kell utasítani. |
| --- | --- |

(116)

Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az a következtetés, miszerint a gazdasági ágazatot jelentős kár érte, nem kizárólag a szabadpiacon jellemző mikro- és makrogazdasági mutatók negatív tendenciáján alapul. Míg egyes mikro- és makrogazdasági mutatók valóban negatív tendenciát mutatnak a szabadpiacon, az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményéhez kapcsolódó más mutatók, például a foglalkoztatás, az egy teljes munkaidős alkalmazottra jutó munkaerőköltség, a beruházások és a beruházás megtérülése mind az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlását bizonyítják. Mind a szabad-, mind pedig a kötött piacok méretét tekintve meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kötött piaci teljesítményének kedvező alakulása (egyes mutatók tekintetében) nem volt elegendő a szabadpiacon realizált negatív teljesítmény ellensúlyozásához, amint azt az általános tevékenységhez kapcsolódó, fent említett mutatók negatív alakulása is bizonyítja. A fentiekre való tekintettel ezt az állítást is el kell utasítani.

| (117) | A fenti (73)–(115) preambulumbekezdésben összefoglalt észrevételek elemzése alapján az ideiglenes rendelet (152)–(155) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság ezúton megerősíti. |
| --- | --- |

(117)

A fenti (73)–(115) preambulumbekezdésben összefoglalt észrevételek elemzése alapján az ideiglenes rendelet (152)–(155) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság ezúton megerősíti.

4.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (118) | Számos érdekelt fél azt állította, hogy a kár nem volt az érintett országokból származó dömpingelt behozataloknak betudható, és hogy egyéb tényezők miatt szakadt meg az okozati összefüggés. Néhány állítás az ideiglenes szakaszban már bemutatott állítások újbóli megismétlése volt új elemek hozzáadása nélkül. Az új észrevételek elemzése alább található. |
| --- | --- |

(118)

Számos érdekelt fél azt állította, hogy a kár nem volt az érintett országokból származó dömpingelt behozataloknak betudható, és hogy egyéb tényezők miatt szakadt meg az okozati összefüggés. Néhány állítás az ideiglenes szakaszban már bemutatott állítások újbóli megismétlése volt új elemek hozzáadása nélkül. Az új észrevételek elemzése alább található.

4.1.   Az európai gazdaság válságból való kilábalása

Az európai gazdaság válságból való kilábalása

| (119) | Egy érdekelt fél vitatta a 2012. évi válságot követő lassú kilábalási folyamat meglétét és azt állította, hogy az érintett országokból származó behozatal nem jelentett akadályt az uniós gazdasági ágazat számára, hogy e kilábalás előnyeiből részesülhessen. Lényegében azt állították, hogy a 2012. évi válságból való sikertelen kilábalás annak tudható be, hogy állítólag folyamatosan alacsony volt a kereslet a hidegen síkhengerelt acéltermékek iránt. |
| --- | --- |

(119)

Egy érdekelt fél vitatta a 2012. évi válságot követő lassú kilábalási folyamat meglétét és azt állította, hogy az érintett országokból származó behozatal nem jelentett akadályt az uniós gazdasági ágazat számára, hogy e kilábalás előnyeiből részesülhessen. Lényegében azt állították, hogy a 2012. évi válságból való sikertelen kilábalás annak tudható be, hogy állítólag folyamatosan alacsony volt a kereslet a hidegen síkhengerelt acéltermékek iránt.

| (120) | Először meg kell jegyezni, hogy a 2012. év és a vizsgálati időszak közötti felhasználás 4,4 %-kal nőtt, ami annak ellenére, hogy nem érte el a 2011. évi szintet, a lassú kilábalás jeleként értelmezhető. Ami az érintett országokból származó behozatalt illeti, érdemes megjegyezni, hogy a lassú kilábalással összefüggésben piaci részesedésük a 2012. évi 13,5 %-ról 2013-ban 18,7 %-ra emelkedett, a vizsgálati időszakban pedig elérte a 20,1 %-ot. A fentiek alapján az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(120)

Először meg kell jegyezni, hogy a 2012. év és a vizsgálati időszak közötti felhasználás 4,4 %-kal nőtt, ami annak ellenére, hogy nem érte el a 2011. évi szintet, a lassú kilábalás jeleként értelmezhető. Ami az érintett országokból származó behozatalt illeti, érdemes megjegyezni, hogy a lassú kilábalással összefüggésben piaci részesedésük a 2012. évi 13,5 %-ról 2013-ban 18,7 %-ra emelkedett, a vizsgálati időszakban pedig elérte a 20,1 %-ot. A fentiek alapján az állítást el kell utasítani.

4.2.   Beruházások, kapacitás és termelés-növekedés

Beruházások, kapacitás és termelés-növekedés

| (121) | Ugyanezen érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat akarata ellenére rossz üzleti döntéseket hozott azáltal, hogy 2011-ben és 2012-ben költséges beruházásokat eszközölt és 2011-ben megnövelte kapacitását. |
| --- | --- |

(121)

Ugyanezen érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat akarata ellenére rossz üzleti döntéseket hozott azáltal, hogy 2011-ben és 2012-ben költséges beruházásokat eszközölt és 2011-ben megnövelte kapacitását.

| (122) | Ezen a ponton emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat arra összpontosított, hogyan alakult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete a 2011. év és a vizsgálati időszak közötti időszakban. Ennélfogva a 2010 és 2011 között tapasztalt kapacitásnövekedés nem tekinthető az elemzés hatályának részeként. Továbbá meg kell jegyezni, hogy az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat állítólag drága beruházásokat eszközölt 2011-ben és 2012-ben, nem támasztja alá tényszerű bizonyíték. Végül meg kell jegyezni, hogy a mintában szereplő uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak során eszközölt beruházások nettó eszközeik 2,5 %-ánál kevesebb arányt képviseltek, és elsősorban helyettesítést és ésszerűsítést szolgáló beruházásokból álltak. Tekintve a beruházások szintjét és jellegét, az ilyen beruházások nem tekinthetők olyannyira számottevőnek, hogy befolyásolják az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítményét. Ezt az állítást tehát el kell utasítani. |
| --- | --- |

(122)

Ezen a ponton emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat arra összpontosított, hogyan alakult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete a 2011. év és a vizsgálati időszak közötti időszakban. Ennélfogva a 2010 és 2011 között tapasztalt kapacitásnövekedés nem tekinthető az elemzés hatályának részeként. Továbbá meg kell jegyezni, hogy az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat állítólag drága beruházásokat eszközölt 2011-ben és 2012-ben, nem támasztja alá tényszerű bizonyíték. Végül meg kell jegyezni, hogy a mintában szereplő uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak során eszközölt beruházások nettó eszközeik 2,5 %-ánál kevesebb arányt képviseltek, és elsősorban helyettesítést és ésszerűsítést szolgáló beruházásokból álltak. Tekintve a beruházások szintjét és jellegét, az ilyen beruházások nem tekinthetők olyannyira számottevőnek, hogy befolyásolják az uniós gazdasági ágazat gazdasági teljesítményét. Ezt az állítást tehát el kell utasítani.

| (123) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését és a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy az érintett országokból származó behozatal helyett az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének növekedésével – csökkenő felhasználás mellett – magyarázható a kár. |
| --- | --- |

(123)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését és a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy az érintett országokból származó behozatal helyett az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének növekedésével – csökkenő felhasználás mellett – magyarázható a kár.

| (124) | E tekintetben és az ideiglenes rendelet (152) preambulumbekezdésében foglaltak szerint emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte termelési volumenét annak érdekében, hogy eleget tegyen a kötött felhasználás növekedésének. Mivel az uniós gazdasági ágazat elsősorban megrendelésre gyárt, amit a viszonylag alacsony készletszintek (lásd az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdését) is megerősítenek, az ilyen növekedés nem tekinthető a kár okának. A fentiek alapján az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(124)

E tekintetben és az ideiglenes rendelet (152) preambulumbekezdésében foglaltak szerint emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte termelési volumenét annak érdekében, hogy eleget tegyen a kötött felhasználás növekedésének. Mivel az uniós gazdasági ágazat elsősorban megrendelésre gyárt, amit a viszonylag alacsony készletszintek (lásd az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdését) is megerősítenek, az ilyen növekedés nem tekinthető a kár okának. A fentiek alapján az állítást el kell utasítani.

4.3.   Nyersanyagár

Nyersanyagár

| (125) | Több érdekelt fél vitatta a csökkenő nyersanyagáraknak az uniós gazdasági ágazat által felszámolt árakra gyakorolt hatása tekintetében levont következtetéseket. Először azt vitatták, hogy az importárak csökkenése alacsonyabb volt a nyersanyagárak csökkenésénél és a vasérc példáját említették. Beadványukban e fél jelezte, hogy a vasérc ára (RMB/tonna) 39 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. Másodszor azt állították, hogy a Bizottságnak az ideiglenes rendelet (171)–(175) preambulumbekezdésében foglalt érvelése nem cáfolta azt az állítást, hogy a csökkenő nyersanyagárak a vizsgált termék árának visszaesését eredményezte, és hogy a Bizottság nem tulajdonított elegendő súlyt a globális nyersanyagár-csökkenésnek. |
| --- | --- |

(125)

Több érdekelt fél vitatta a csökkenő nyersanyagáraknak az uniós gazdasági ágazat által felszámolt árakra gyakorolt hatása tekintetében levont következtetéseket. Először azt vitatták, hogy az importárak csökkenése alacsonyabb volt a nyersanyagárak csökkenésénél és a vasérc példáját említették. Beadványukban e fél jelezte, hogy a vasérc ára (RMB/tonna) 39 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. Másodszor azt állították, hogy a Bizottságnak az ideiglenes rendelet (171)–(175) preambulumbekezdésében foglalt érvelése nem cáfolta azt az állítást, hogy a csökkenő nyersanyagárak a vizsgált termék árának visszaesését eredményezte, és hogy a Bizottság nem tulajdonított elegendő súlyt a globális nyersanyagár-csökkenésnek.

| (126) | E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy az érintett országokból származó importárak átlagosan 20 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban, ami erőteljesebb, mint az uniós gazdasági ágazat esetében a termelési költségek csökkenése. A vasércet illetően továbbá és a benyújtott árinformációk RMB-ről EUR/tonnává történő átalakítását követően úgy tűnik, hogy a vasércárak csak kb. 31 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszak során. Óvatos feltételezés, hogy a vasérc részesedése az érintett országokban a költségek 35 %-át teszi ki, úgy a nyersanyagár-csökkenés csak kevesebb mint közel 11 %-os árcsökkenést eredményezne, amennyiben – mint a fentebb kifejtettek is mutatják – az érintett országokból származó importárak 20 %-kal csökkennek. |
| --- | --- |

(126)

E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy az érintett országokból származó importárak átlagosan 20 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban, ami erőteljesebb, mint az uniós gazdasági ágazat esetében a termelési költségek csökkenése. A vasércet illetően továbbá és a benyújtott árinformációk RMB-ről EUR/tonnává történő átalakítását követően úgy tűnik, hogy a vasércárak csak kb. 31 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszak során. Óvatos feltételezés, hogy a vasérc részesedése az érintett országokban a költségek 35 %-át teszi ki, úgy a nyersanyagár-csökkenés csak kevesebb mint közel 11 %-os árcsökkenést eredményezne, amennyiben – mint a fentebb kifejtettek is mutatják – az érintett országokból származó importárak 20 %-kal csökkennek.

| (127) | Ami a második állítást illeti, érdemes megjegyezni, hogy a Bizottság nem zárta ki azt a tényt, hogy a nyersanyagárak csökkenése a figyelembe vett időszak során hatást gyakorolt a vizsgált termék áraira. Azzal érvelt azonban, hogy a vizsgált termék ára az Unióban nem követett egyetlen világpiaci ártrendet, amely alapvetően a nyersanyagárak alakulását tükrözi. Ezenfelül a Bizottság egyéb, az árat befolyásoló tényezőket is megvizsgált, nevezetesen a regionális különbségeket és a kapacitásfelesleget. Továbbá azt jelezte, hogy amennyiben az érintett termék árcsökkenése nem lett volna erőteljesebb, mint a nyersanyagáraké, úgy a piaci versenyfeltételek tisztességesek maradtak volna és az uniós gazdasági ágazat ki tudta volna használni a költségcsökkenés előnyeit és ismét jövedelmezővé válhatott volna. Ezen az alapon a fent említett állításokat vissza kell utasítani. |
| --- | --- |

(127)

Ami a második állítást illeti, érdemes megjegyezni, hogy a Bizottság nem zárta ki azt a tényt, hogy a nyersanyagárak csökkenése a figyelembe vett időszak során hatást gyakorolt a vizsgált termék áraira. Azzal érvelt azonban, hogy a vizsgált termék ára az Unióban nem követett egyetlen világpiaci ártrendet, amely alapvetően a nyersanyagárak alakulását tükrözi. Ezenfelül a Bizottság egyéb, az árat befolyásoló tényezőket is megvizsgált, nevezetesen a regionális különbségeket és a kapacitásfelesleget. Továbbá azt jelezte, hogy amennyiben az érintett termék árcsökkenése nem lett volna erőteljesebb, mint a nyersanyagáraké, úgy a piaci versenyfeltételek tisztességesek maradtak volna és az uniós gazdasági ágazat ki tudta volna használni a költségcsökkenés előnyeit és ismét jövedelmezővé válhatott volna. Ezen az alapon a fent említett állításokat vissza kell utasítani.

| (128) | Egyes exportáló gyártók észrevételeikben visszatértek a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó kérdéshez, új érvet azonban nem említettek. |
| --- | --- |

(128)

Egyes exportáló gyártók észrevételeikben visszatértek a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó kérdéshez, új érvet azonban nem említettek.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat behozatala

Az uniós gazdasági ágazat behozatala

| (129) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat által történő behozatala nem kapott kellő hangsúlyt az okozati összefüggésre vonatkozó bizottsági vizsgálat során, amely emiatt nem teljes értékű és pontatlan. |
| --- | --- |

(129)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat által történő behozatala nem kapott kellő hangsúlyt az okozati összefüggésre vonatkozó bizottsági vizsgálat során, amely emiatt nem teljes értékű és pontatlan.

| (130) | A fenti (104) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az érintett országokból származó uniós gazdasági ágazat általi behozatal stabil volt a figyelembe vett időszak során és az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési forgalmának kevesebb mint 1 %-át képviselte. Az ideiglenes rendelet (191) preambulumbekezdésében foglaltak szerint e vásárlásokat a kereskedelmi egységek intézték, amelyeknek módjukban áll, hogy több beszerzési forrásból elégítsék ki a hidegen síkhengerelt acéltermékek iránti szükségleteiket. E kereskedelmi egységeknek a lehető legolcsóbb anyagokat kell kínálniuk, hogy meg tudják őrizni kereskedelmi kapcsolataikat. Tekintve az alacsony volumeneket és azt a tényt, miszerint e volumenek nem nőttek a figyelembe vett időszak során, a Bizottság úgy véli, hogy az érintett országokból származó behozatalt kielégítő módon figyelembe vette. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(130)

A fenti (104) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az érintett országokból származó uniós gazdasági ágazat általi behozatal stabil volt a figyelembe vett időszak során és az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési forgalmának kevesebb mint 1 %-át képviselte. Az ideiglenes rendelet (191) preambulumbekezdésében foglaltak szerint e vásárlásokat a kereskedelmi egységek intézték, amelyeknek módjukban áll, hogy több beszerzési forrásból elégítsék ki a hidegen síkhengerelt acéltermékek iránti szükségleteiket. E kereskedelmi egységeknek a lehető legolcsóbb anyagokat kell kínálniuk, hogy meg tudják őrizni kereskedelmi kapcsolataikat. Tekintve az alacsony volumeneket és azt a tényt, miszerint e volumenek nem nőttek a figyelembe vett időszak során, a Bizottság úgy véli, hogy az érintett országokból származó behozatalt kielégítő módon figyelembe vette. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

| (131) | Egyes exportáló gyártók visszatértek e kérdéshez a végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeikben és azzal érveltek, hogy a Bizottság újraértelmezte a számokat, hogy indokolja a kárra vonatkozó ténymegállapításokat azáltal, hogy újból felbecsüli annak arányát, amelyet a behozatal képvisel az összértékesítések százalékarányában. A Bizottság tulajdonképpen nem értelmezte újra a számokat, ehelyett az ideiglenes rendeletben meghatározott tágabb számskálánál (0 % – 5 %) pontosabb adatot adott meg (kevesebb mint 1 %). |
| --- | --- |

(131)

Egyes exportáló gyártók visszatértek e kérdéshez a végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeikben és azzal érveltek, hogy a Bizottság újraértelmezte a számokat, hogy indokolja a kárra vonatkozó ténymegállapításokat azáltal, hogy újból felbecsüli annak arányát, amelyet a behozatal képvisel az összértékesítések százalékarányában. A Bizottság tulajdonképpen nem értelmezte újra a számokat, ehelyett az ideiglenes rendeletben meghatározott tágabb számskálánál (0 % – 5 %) pontosabb adatot adott meg (kevesebb mint 1 %).

4.5.   Egyes acéltermékek kereskedelmére vonatkozó, Oroszország és az Unió között korábbiakban érvényben lévő megállapodás

Egyes acéltermékek kereskedelmére vonatkozó, Oroszország és az Unió között korábbiakban érvényben lévő megállapodás

| (132) | Ugyanezen érdekelt felek az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt és a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték azt az érvet, hogy az orosz behozatal a korábban alkalmazandó, az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló, Oroszország és az Unió közötti megállapodásban meghatározott, kárt nem okozó kvótákon belül maradt. Mindenekelőtt nem értett egyet azzal a következtetéssel, hogy a kvóta szintje „túl magas” volt és jelezte, hogy jelentős mértékű átfedés volt e vizsgálat termékköre és az „egyéb síkhengerelt termékek” kategóriája között (a megállapodásokban meghatározottak alapján). |
| --- | --- |

(132)

Ugyanezen érdekelt felek az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt és a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték azt az érvet, hogy az orosz behozatal a korábban alkalmazandó, az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló, Oroszország és az Unió közötti megállapodásban meghatározott, kárt nem okozó kvótákon belül maradt. Mindenekelőtt nem értett egyet azzal a következtetéssel, hogy a kvóta szintje „túl magas” volt és jelezte, hogy jelentős mértékű átfedés volt e vizsgálat termékköre és az „egyéb síkhengerelt termékek” kategóriája között (a megállapodásokban meghatározottak alapján).

| (133) | E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a fent említett megállapodás a vizsgálati időszak előtt, 2012. augusztus 22-én, az Oroszországi Föderációnak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) való csatlakozását követően lejárt. Továbbá meg kell jegyezni, hogy a megállapodás nem irányzott elő a behozatali kvóta indexálásával kapcsolatos rendelkezést a kereslet/felhasználás tényleges éves alakulásával összhangban. Más szóval a zsugorodó piac nem eredményezné a kvóták megfelelő kiigazítását. A fent említett megállapodás 10. cikke értelmében a mennyiségeket 2,5 %-kal kellene növelni valamennyi termékcsoportban minden egyes évre vonatkozó megújítással. Ennélfogva nem meglepő, hogy a termékcsoportra vonatkozó kvótát, ideértve az e vizsgálat hatálya alá tartozó termékeket, sohasem érték el a megállapodás érvényességi időszakában. |
| --- | --- |

(133)

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a fent említett megállapodás a vizsgálati időszak előtt, 2012. augusztus 22-én, az Oroszországi Föderációnak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) való csatlakozását követően lejárt. Továbbá meg kell jegyezni, hogy a megállapodás nem irányzott elő a behozatali kvóta indexálásával kapcsolatos rendelkezést a kereslet/felhasználás tényleges éves alakulásával összhangban. Más szóval a zsugorodó piac nem eredményezné a kvóták megfelelő kiigazítását. A fent említett megállapodás 10. cikke értelmében a mennyiségeket 2,5 %-kal kellene növelni valamennyi termékcsoportban minden egyes évre vonatkozó megújítással. Ennélfogva nem meglepő, hogy a termékcsoportra vonatkozó kvótát, ideértve az e vizsgálat hatálya alá tartozó termékeket, sohasem érték el a megállapodás érvényességi időszakában.

| (134) | A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az ilyen éves megállapodások mellékleteiben említett kvóták nem tükrözik a piaci valóságot és a felhasználás változását, mivel a kvótát automatikusan – függetlenül a felhasználás / kereslet alakulásától – felfelé igazították. Ezenfelül mivel a kvóta soha sem merült ki a megállapodás hatályának időtartama alatt, tekinthető úgy is, hogy a kvóta „túl magas” volt nemcsak a megállapodások érvényességi ideje alatt, hanem a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban megfigyelt változásával összehasonlítva is. Következésképp nincs értelme összehasonlítani az ilyen, 2012. augusztus 22-től már nem alkalmazandó kvótaszintet a figyelembe vett időszakban Oroszországból származó behozatali szinttel. Ezért ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(134)

A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az ilyen éves megállapodások mellékleteiben említett kvóták nem tükrözik a piaci valóságot és a felhasználás változását, mivel a kvótát automatikusan – függetlenül a felhasználás / kereslet alakulásától – felfelé igazították. Ezenfelül mivel a kvóta soha sem merült ki a megállapodás hatályának időtartama alatt, tekinthető úgy is, hogy a kvóta „túl magas” volt nemcsak a megállapodások érvényességi ideje alatt, hanem a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban megfigyelt változásával összehasonlítva is. Következésképp nincs értelme összehasonlítani az ilyen, 2012. augusztus 22-től már nem alkalmazandó kvótaszintet a figyelembe vett időszakban Oroszországból származó behozatali szinttel. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.

| (135) | A jelen vizsgálat termékköre és a megfelelő „egyéb síkhengerelt termékek” közötti állítólagos átfedést a Bizottság tovább elemezte. Először úgy tűnt, hogy a jelen vizsgálat termékköre kiterjed az „ötvözött hideghengerelt és bevont lemezek” termékcsoportba tartozó termékekre is. Másodszor kiderült, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó 42 TARIC-kódból csak 7 felel meg teljes mértékben az ideiglenes rendeletben említett kódoknak (7209169000, 7209179000, 7209189100, 7209269000, 7209279000, 7209289000 és 7225508000). Következésképpen a megállapodás mellékleteiben szereplő 35 TARIC-kódot ki kell zárni e vizsgálat termékköréből. Másrészt az e vizsgálat hatálya alá tartozó, megközelítőleg 10 TARIC-kód nem tartozott a fent említett megállapodás hatálya alá. A fentiek fényében úgy tűnik, hogy az állítólagos átfedést nem támasztja alá tényszerű bizonyíték és ezért az állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(135)

A jelen vizsgálat termékköre és a megfelelő „egyéb síkhengerelt termékek” közötti állítólagos átfedést a Bizottság tovább elemezte. Először úgy tűnt, hogy a jelen vizsgálat termékköre kiterjed az „ötvözött hideghengerelt és bevont lemezek” termékcsoportba tartozó termékekre is. Másodszor kiderült, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó 42 TARIC-kódból csak 7 felel meg teljes mértékben az ideiglenes rendeletben említett kódoknak (7209169000, 7209179000, 7209189100, 7209269000, 7209279000, 7209289000 és 7225508000). Következésképpen a megállapodás mellékleteiben szereplő 35 TARIC-kódot ki kell zárni e vizsgálat termékköréből. Másrészt az e vizsgálat hatálya alá tartozó, megközelítőleg 10 TARIC-kód nem tartozott a fent említett megállapodás hatálya alá. A fentiek fényében úgy tűnik, hogy az állítólagos átfedést nem támasztja alá tényszerű bizonyíték és ezért az állításokat el kell utasítani.

4.6.   Az uniós gazdasági ágazat többletkapacitása

Az uniós gazdasági ágazat többletkapacitása

| (136) | Egy másik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatot számottevő mértékben érintette a kapacitásfeleslege, amely túlkínálatot, megnövekedett költségeket és nyereségcsökkenést eredményezett, valamint visszatartott a későbbi beruházásoktól. Továbbá azt jelezte, hogy a behozatal hiányában a kapacitáskihasználás csak a 72 %-ot haladta volna meg. |
| --- | --- |

(136)

Egy másik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatot számottevő mértékben érintette a kapacitásfeleslege, amely túlkínálatot, megnövekedett költségeket és nyereségcsökkenést eredményezett, valamint visszatartott a későbbi beruházásoktól. Továbbá azt jelezte, hogy a behozatal hiányában a kapacitáskihasználás csak a 72 %-ot haladta volna meg.

| (137) | Először is emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során 3 %-kal csökkentette kapacitását, hogy alkalmazkodjon a változó globális piaci helyzethez. Miközben a figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat által elért kapacitáskihasználási ráta nem tekinthető kielégítőnek és nem vitatott, hogy az alacsony kapacitáskihasználási szintek befolyásolhatták az egyes ágazatok teljesítményét, meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011-ben még nyereséges volt, amikor beépített teljesítőképessége meghaladta a vizsgálati időszakban megfigyelt arányt, kapacitáskihasználása pedig a vizsgálati időszakban megfigyelt aránynál alacsonyabb volt. Ennélfogva a kapacitáscsökkenéshez kapcsolódó kapacitáskihasználás javulásának fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a kapacitáskihasználás szintje nem tekinthető okozati összefüggést megszüntető elemként. Ezen az alapon a fenti állítást vissza kell utasítani. |
| --- | --- |

(137)

Először is emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során 3 %-kal csökkentette kapacitását, hogy alkalmazkodjon a változó globális piaci helyzethez. Miközben a figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat által elért kapacitáskihasználási ráta nem tekinthető kielégítőnek és nem vitatott, hogy az alacsony kapacitáskihasználási szintek befolyásolhatták az egyes ágazatok teljesítményét, meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011-ben még nyereséges volt, amikor beépített teljesítőképessége meghaladta a vizsgálati időszakban megfigyelt arányt, kapacitáskihasználása pedig a vizsgálati időszakban megfigyelt aránynál alacsonyabb volt. Ennélfogva a kapacitáscsökkenéshez kapcsolódó kapacitáskihasználás javulásának fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a kapacitáskihasználás szintje nem tekinthető okozati összefüggést megszüntető elemként. Ezen az alapon a fenti állítást vissza kell utasítani.

4.7.   Harmadik országokból származó behozatal

Harmadik országokból származó behozatal

| (138) | Több fél azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg megfelelően a harmadik országokból származó behozatal hatását. Véleményük szerint behozatali szintjük megközelítette az orosz behozatali szintet, és az Iránból és Ukrajnából származó behozatal alacsonyabb áron valósult meg, mint az Oroszországból és Kínából származó behozatal. Ezenfelül és a (105) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg kellőképpen az Ukrajnából, Indiából és Iránból származó és a figyelembe vett időszak során 5,4 %-os piaci részesedést elérő behozatalt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenésével összehasonlítva. |
| --- | --- |

(138)

Több fél azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg megfelelően a harmadik országokból származó behozatal hatását. Véleményük szerint behozatali szintjük megközelítette az orosz behozatali szintet, és az Iránból és Ukrajnából származó behozatal alacsonyabb áron valósult meg, mint az Oroszországból és Kínából származó behozatal. Ezenfelül és a (105) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg kellőképpen az Ukrajnából, Indiából és Iránból származó és a figyelembe vett időszak során 5,4 %-os piaci részesedést elérő behozatalt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenésével összehasonlítva.

| (139) | E tekintetben a Bizottság először megjegyzi, hogy mint a (104) preambulumbekezdésben foglaltak is jelzik, a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése 10,9 %-ról 9,1 %-ra (854 281 tonnáról 647 710 tonnára) esett vissza a figyelembe vett időszak során, míg az Oroszországból származó behozatal piaci részesedése önmagában 5,9 %-ról 9,8 %-ra (466 165 tonnáról 697 661 tonnára) emelkedett. A fentiekből következik, hogy Oroszországból és más harmadik országokból származó behozatalok ellentétes tendenciát követtek. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy e vizsgálat keretében az Oroszországból származó behozatalt összesítette a Kínából származó behozatallal, továbbá az érintett országok piaci részesedése a 2011. évi 14,3 %-ról 20,1 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(139)

E tekintetben a Bizottság először megjegyzi, hogy mint a (104) preambulumbekezdésben foglaltak is jelzik, a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése 10,9 %-ról 9,1 %-ra (854 281 tonnáról 647 710 tonnára) esett vissza a figyelembe vett időszak során, míg az Oroszországból származó behozatal piaci részesedése önmagában 5,9 %-ról 9,8 %-ra (466 165 tonnáról 697 661 tonnára) emelkedett. A fentiekből következik, hogy Oroszországból és más harmadik országokból származó behozatalok ellentétes tendenciát követtek. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy e vizsgálat keretében az Oroszországból származó behozatalt összesítette a Kínából származó behozatallal, továbbá az érintett országok piaci részesedése a 2011. évi 14,3 %-ról 20,1 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban.

| (140) | Másodszor nem vitatott, hogy az Iránból és Ukrajnából származó behozatal valóban az érintett országok átlagárainál alacsonyabb átlagáron valósult meg, a Bizottság megjegyzi, hogy e behozatalok átlagos árszínvonala az érintett országokból származó behozatal alá kínált a figyelembe vett időszak egészében, és nem volt számottevő változás árképzési magatartásukban ebben az időszakban. Mivel piaci részesedésük csak csekély mértékben, 2,9 %-ról 3,4 %-ra emelkedett, nem valószínű, hogy az ilyen behozatal megszünteti az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(140)

Másodszor nem vitatott, hogy az Iránból és Ukrajnából származó behozatal valóban az érintett országok átlagárainál alacsonyabb átlagáron valósult meg, a Bizottság megjegyzi, hogy e behozatalok átlagos árszínvonala az érintett országokból származó behozatal alá kínált a figyelembe vett időszak egészében, és nem volt számottevő változás árképzési magatartásukban ebben az időszakban. Mivel piaci részesedésük csak csekély mértékben, 2,9 %-ról 3,4 %-ra emelkedett, nem valószínű, hogy az ilyen behozatal megszünteti az okozati összefüggést.

| (141) | Harmadrészt és a (106) preambulumbekezdésben foglaltak szerint Ukrajna, India és Irán piaci részesedését a figyelembe vett időszak egésze tekintetében kell értékelni és nem adott egyéves időszakokra kell összpontosítani. Ebből kifolyólag az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése csekély mértékben, 4 %-ról 5,4 %-ra emelkedett a figyelembe vett időszak alatt, míg a más harmadik országokból (ideértve a fent felsoroltakat is) származó behozatal általánosságban 10,9 %-ról 9,1 %-ra csökkent. A fentiekből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésében bekövetkezett csökkenés (– 4 %) nem hasonlítható össze a fent említett országok által csak a vizsgálati időszak során realizált piaci részesedésével, és a piaci részesedés növekedése nem tekinthető elég jelentősnek ahhoz, hogy megszüntesse az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(141)

Harmadrészt és a (106) preambulumbekezdésben foglaltak szerint Ukrajna, India és Irán piaci részesedését a figyelembe vett időszak egésze tekintetében kell értékelni és nem adott egyéves időszakokra kell összpontosítani. Ebből kifolyólag az Indiából, Iránból és Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése csekély mértékben, 4 %-ról 5,4 %-ra emelkedett a figyelembe vett időszak alatt, míg a más harmadik országokból (ideértve a fent felsoroltakat is) származó behozatal általánosságban 10,9 %-ról 9,1 %-ra csökkent. A fentiekből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésében bekövetkezett csökkenés (– 4 %) nem hasonlítható össze a fent említett országok által csak a vizsgálati időszak során realizált piaci részesedésével, és a piaci részesedés növekedése nem tekinthető elég jelentősnek ahhoz, hogy megszüntesse az okozati összefüggést.

| (142) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy abszolút értékben történő elemzés során az összes harmadik országból származó behozatal összehasonlítható volt az Oroszországból származó behozatallal és hogy azokat egyaránt károsnak kellene tekinteni. E tekintetben a Bizottság először megjegyzi, hogy mint azt az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében foglaltak is jelzik, az orosz és kínai behozatal összesítve történő értékelésének feltételei teljesültek. Ennélfogva az orosz behozatalt nem kellene izolálva elemezni. Másrészt a Bizottság azt is megjegyzi, hogy míg a behozatal elemzésének az abszolút adatok figyelembevételével kell történnie, ezen abszolút adatok alakulását is elemezni kell. E tekintetben és a fentiek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy valamennyi harmadik országból származó behozatal 206 571 tonnával csökkent a figyelembe vett időszak során, miközben az Oroszországból származó behozatal 231 496 tonnával nőtt. Az érintett országokból származó, összesítve értékelt behozatalok hasonló tendenciát követtek és 312 224 tonnával emelkedtek. A fentiek alapján a figyelembe vett időszakban valamennyi harmadik országból származó behozatal aránya jóval alacsonyabb volt, mint az érintett országokból származó behozatal. Azok az orosz behozatal vagy az érintett országokból származó behozatal tendenciájával ellentétes irányt mutattak. Ennek alapján a Bizottság megerősíti, hogy a harmadik országokból származó behozatalt megfelelően elemezte, a volumenre, az árra és a piaci részesedésre vonatkozó tendenciák figyelembevételével. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(142)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy abszolút értékben történő elemzés során az összes harmadik országból származó behozatal összehasonlítható volt az Oroszországból származó behozatallal és hogy azokat egyaránt károsnak kellene tekinteni. E tekintetben a Bizottság először megjegyzi, hogy mint azt az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében foglaltak is jelzik, az orosz és kínai behozatal összesítve történő értékelésének feltételei teljesültek. Ennélfogva az orosz behozatalt nem kellene izolálva elemezni. Másrészt a Bizottság azt is megjegyzi, hogy míg a behozatal elemzésének az abszolút adatok figyelembevételével kell történnie, ezen abszolút adatok alakulását is elemezni kell. E tekintetben és a fentiek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy valamennyi harmadik országból származó behozatal 206 571 tonnával csökkent a figyelembe vett időszak során, miközben az Oroszországból származó behozatal 231 496 tonnával nőtt. Az érintett országokból származó, összesítve értékelt behozatalok hasonló tendenciát követtek és 312 224 tonnával emelkedtek. A fentiek alapján a figyelembe vett időszakban valamennyi harmadik országból származó behozatal aránya jóval alacsonyabb volt, mint az érintett országokból származó behozatal. Azok az orosz behozatal vagy az érintett országokból származó behozatal tendenciájával ellentétes irányt mutattak. Ennek alapján a Bizottság megerősíti, hogy a harmadik országokból származó behozatalt megfelelően elemezte, a volumenre, az árra és a piaci részesedésre vonatkozó tendenciák figyelembevételével. Az állítást ezért elutasították.

4.8.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (143) | A fentiek alapján és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (202)–(204) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(143)

A fentiek alapján és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (202)–(204) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

5.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (144) | Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (209) preambulumbekezdésében foglalt következtetést a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(144)

Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (209) preambulumbekezdésében foglalt következtetést a Bizottság megerősíti.

5.2.   Az importőrök és a felhasználók érdekei

Az importőrök és a felhasználók érdekei

| (145) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy nem állna az Unió érdekében dömpingellenes intézkedést bevezetni az érintett országokkal szemben. Az állítást a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték. Azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések ellentétesek lennének a kisebb felhasználók érdekeivel, mivel versenyellenes hatást gyakorolnak (az uniós gyártók növelni fogják áraikat) és mivel az uniós gyártók nem gyártják a hidegen síkhengerelt acéltermékek egyes típusait. |
| --- | --- |

(145)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy nem állna az Unió érdekében dömpingellenes intézkedést bevezetni az érintett országokkal szemben. Az állítást a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték. Azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések ellentétesek lennének a kisebb felhasználók érdekeivel, mivel versenyellenes hatást gyakorolnak (az uniós gyártók növelni fogják áraikat) és mivel az uniós gyártók nem gyártják a hidegen síkhengerelt acéltermékek egyes típusait.

| (146) | Ezekkel az állításokkal a Bizottság már foglalkozott az ideiglenes rendelet (220)–(223) preambulumbekezdésében, de az ideiglenes vagy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem nyújtottak be lényegi kiegészítő információt ezen állítások tekintetében. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(146)

Ezekkel az állításokkal a Bizottság már foglalkozott az ideiglenes rendelet (220)–(223) preambulumbekezdésében, de az ideiglenes vagy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem nyújtottak be lényegi kiegészítő információt ezen állítások tekintetében. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

5.3.   Egyéb érvek

Egyéb érvek

| (147) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság elfogult az uniós gyártók iránt és feltétlenül dömpinget kíván megállapítani. |
| --- | --- |

(147)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság elfogult az uniós gyártók iránt és feltétlenül dömpinget kíván megállapítani.

| (148) | E fenti állítást nem támasztották alá további bizonyítékokkal. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a vizsgálatot az alkalmazandó jogi kereten belül a semlegességre és az átláthatóságra vonatkozó legszigorúbb normák betartásával folytatja. |
| --- | --- |

(148)

E fenti állítást nem támasztották alá további bizonyítékokkal. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a vizsgálatot az alkalmazandó jogi kereten belül a semlegességre és az átláthatóságra vonatkozó legszigorúbb normák betartásával folytatja.

| (149) | Néhány fél szerint az a tény, hogy az uniós gyártók importálták a vizsgált terméket, azt mutatja, hogy nem képesek kielégíteni a termék iránti uniós keresletet. |
| --- | --- |

(149)

Néhány fél szerint az a tény, hogy az uniós gyártók importálták a vizsgált terméket, azt mutatja, hogy nem képesek kielégíteni a termék iránti uniós keresletet.

| (150) | Az ideiglenes rendelet (191) preambulumbekezdésében foglaltak szerint számos uniós gyártó olyan integrált acélcsoportok részét képezte, amelyek független kereskedelmi vállalatokkal rendelkeznek. E kereskedőknek módjában áll, hogy több beszerzési forrásból elégítsék ki a termék iránti szükségleteiket, ideértve az érintett országokat is. Meg kell ismételni, hogy e vásárlások a panaszosok értékesítéseinek kevesebb mint 1 %-át tették ki. Az önvédelem és a kereskedelmi kapcsolatok okain kívül a dokumentumok között nem szerepel semmiféle olyan adat, amely arra utalna, hogy e behozatalra azért került volna sor, mert az uniós gyártók nem képesek kielégíteni a termék iránti keresletet. |
| --- | --- |

(150)

Az ideiglenes rendelet (191) preambulumbekezdésében foglaltak szerint számos uniós gyártó olyan integrált acélcsoportok részét képezte, amelyek független kereskedelmi vállalatokkal rendelkeznek. E kereskedőknek módjában áll, hogy több beszerzési forrásból elégítsék ki a termék iránti szükségleteiket, ideértve az érintett országokat is. Meg kell ismételni, hogy e vásárlások a panaszosok értékesítéseinek kevesebb mint 1 %-át tették ki. Az önvédelem és a kereskedelmi kapcsolatok okain kívül a dokumentumok között nem szerepel semmiféle olyan adat, amely arra utalna, hogy e behozatalra azért került volna sor, mert az uniós gyártók nem képesek kielégíteni a termék iránti keresletet.

5.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (151) | Az Unió érdekeit érintő egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (229)–(232) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(151)

Az Unió érdekeit érintő egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (229)–(232) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

6.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

6.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (152) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél is benyújtotta észrevételeit az áron aluli értékesítés kiszámításához ideiglenesen használt, célul kitűzött 5 %-os nyereségszint vonatkozásában, mint azt az ideiglenes rendelet (237)–(238) preambulumbekezdésében foglaltak is mutatják. Egy érdekelt fél azt állította, hogy az ágazatban realizált nyereség nem haladta meg az 5 %-ot, míg egy másik érdekelt fél szerint a célul kitűzött 5 %-os nyereségszint túl magas. Ezen állításokat nem támasztották alá. |
| --- | --- |

(152)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél is benyújtotta észrevételeit az áron aluli értékesítés kiszámításához ideiglenesen használt, célul kitűzött 5 %-os nyereségszint vonatkozásában, mint azt az ideiglenes rendelet (237)–(238) preambulumbekezdésében foglaltak is mutatják. Egy érdekelt fél azt állította, hogy az ágazatban realizált nyereség nem haladta meg az 5 %-ot, míg egy másik érdekelt fél szerint a célul kitűzött 5 %-os nyereségszint túl magas. Ezen állításokat nem támasztották alá.

| (153) | Az Eurofer túl alacsonynak találta a célul kitűzött 5 %-os nyereségszintet. Először is elutasította a célul kitűzött GOES nyereségszintre való hivatkozást azon az alapon, hogy különbözőnek bizonyultak többek között a K+F, a piacok és az acél sajátosságai. Másrészt az Eurofer azt állította, hogy a 2009 előtti időszakra vonatkozóan rendelkezésre álló és ellenőrizhető bizonyítékból kiderült, hogy a célul kitűzött nyereségszintnek legalább 10 %-ot el kellene érnie. Az Eurofer állításai részben a panasz benyújtásában részt vevő azon gyártók által benyújtott információkon alapultak, amelyek szerepeltek a mintában és a Bizottság kérésére adatokat szolgáltattak a jövedelmezőség tekintetében, többek között a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan, részben pedig néhány más uniós gyártó által ebben az időszakban realizált jövedelmezőségi adatokra támaszkodtak. Az Eurofer hozzáfűzte, hogy a célul kitűzött nyereségszintnek nem kellene eltérnie a vagy a gazdasági válság vagy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal által érintett évektől. Harmadrészt az Eurofer azt állította, hogy a célul kitűzött nyereségszintet a vizsgálatot követő időszak behozatala és az érintett behozatal folyamatban lévő kiegészítő tisztességtelen árértékcsökkenése fényében kell kiigazítani. Hangsúlyozni kell, hogy a múltban az uniós intézmények már a rendes nyereségszinttől magasabb szintre hagyatkoztak annak érdekében, hogy ellensúlyozzák a dömpingelt behozatal által okozott kárt (9). |
| --- | --- |

(153)

Az Eurofer túl alacsonynak találta a célul kitűzött 5 %-os nyereségszintet. Először is elutasította a célul kitűzött GOES nyereségszintre való hivatkozást azon az alapon, hogy különbözőnek bizonyultak többek között a K+F, a piacok és az acél sajátosságai. Másrészt az Eurofer azt állította, hogy a 2009 előtti időszakra vonatkozóan rendelkezésre álló és ellenőrizhető bizonyítékból kiderült, hogy a célul kitűzött nyereségszintnek legalább 10 %-ot el kellene érnie. Az Eurofer állításai részben a panasz benyújtásában részt vevő azon gyártók által benyújtott információkon alapultak, amelyek szerepeltek a mintában és a Bizottság kérésére adatokat szolgáltattak a jövedelmezőség tekintetében, többek között a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan, részben pedig néhány más uniós gyártó által ebben az időszakban realizált jövedelmezőségi adatokra támaszkodtak. Az Eurofer hozzáfűzte, hogy a célul kitűzött nyereségszintnek nem kellene eltérnie a vagy a gazdasági válság vagy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal által érintett évektől. Harmadrészt az Eurofer azt állította, hogy a célul kitűzött nyereségszintet a vizsgálatot követő időszak behozatala és az érintett behozatal folyamatban lévő kiegészítő tisztességtelen árértékcsökkenése fényében kell kiigazítani. Hangsúlyozni kell, hogy a múltban az uniós intézmények már a rendes nyereségszinttől magasabb szintre hagyatkoztak annak érdekében, hogy ellensúlyozzák a dömpingelt behozatal által okozott kárt (9).

9

| (154) | A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az észrevételeket. Először is emlékeztetni kell arra, hogy ahogyan azt az ideiglenes rendelet (236) preambulumbekezdése is kifejti, a vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszak során az érintett országokból származó behozatal jelentős volumene többek között az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére is kedvezőtlen hatást gyakorolt. Ennélfogva a figyelembe vett időszakban egyik év sem tekinthető indikatívnak a rendes versenyfeltételek mellett ésszerű módon elérhető nyereség szempontjából. Mivel az egyetlen, ebben a kérdésben az ideiglenes szakaszban benyújtott észrevételt nem támasztották alá megfelelő bizonyítékokkal, a Bizottság úgy határozott, hogy más acéltermékekre vonatkozó vizsgálatok ténymegállapításai alapján ideiglenesen meghatározza a célul kitűzött nyereségszintet. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően azonban a Bizottság további vizsgálatokat folytatott e kérdésben nem csupán a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételek figyelembevételével, hanem további információkérés és elemzés útján is. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az észrevételeket. Először is emlékeztetni kell arra, hogy ahogyan azt az ideiglenes rendelet (236) preambulumbekezdése is kifejti, a vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszak során az érintett országokból származó behozatal jelentős volumene többek között az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére is kedvezőtlen hatást gyakorolt. Ennélfogva a figyelembe vett időszakban egyik év sem tekinthető indikatívnak a rendes versenyfeltételek mellett ésszerű módon elérhető nyereség szempontjából. Mivel az egyetlen, ebben a kérdésben az ideiglenes szakaszban benyújtott észrevételt nem támasztották alá megfelelő bizonyítékokkal, a Bizottság úgy határozott, hogy más acéltermékekre vonatkozó vizsgálatok ténymegállapításai alapján ideiglenesen meghatározza a célul kitűzött nyereségszintet. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően azonban a Bizottság további vizsgálatokat folytatott e kérdésben nem csupán a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételek figyelembevételével, hanem további információkérés és elemzés útján is.

| (155) | A fenti (8) preambulumbekezdésben már említettek szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság felkérte a mintában szereplő uniós gyártókat, hogy adjanak meg a 2005–2010 közötti évekre vonatkozó jövedelmezőségi adatokat a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése tekintetében (a 2011-től kezdődő és a vizsgálati időszakig tartó időszakra vonatkozóan ugyanezeket az információkat már az eredeti kérdőívre adott válaszban benyújtották). Ezt az információt benyújtották és a Bizottság megfelelően ellenőrizte. A 2005–2008 közötti évekre vonatkozó súlyozott jövedelmezőségi átlag, amelyet ez alapján lehetne kiszámítani, 9–15 % között mozgott az említett évek mindegyikében. A 2005–2008 közötti évek reprezentatív éveknek tűntek a célul kitűzött nyereségszint megállapítása tekintetében, mivel azokat nem érintette a gazdasági válság, amely 2009-től erőteljes hatást gyakorolt az ágazatra, továbbá abban az időszakban nem voltak jellemzőek kivételesen kedvező piaci körülmények sem. Ezenfelül az érintett országokból és más országokból származó behozatal volumene ezekben az években azt jelezte, hogy erőteljes volt a verseny. |
| --- | --- |

(155)

A fenti (8) preambulumbekezdésben már említettek szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság felkérte a mintában szereplő uniós gyártókat, hogy adjanak meg a 2005–2010 közötti évekre vonatkozó jövedelmezőségi adatokat a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése tekintetében (a 2011-től kezdődő és a vizsgálati időszakig tartó időszakra vonatkozóan ugyanezeket az információkat már az eredeti kérdőívre adott válaszban benyújtották). Ezt az információt benyújtották és a Bizottság megfelelően ellenőrizte. A 2005–2008 közötti évekre vonatkozó súlyozott jövedelmezőségi átlag, amelyet ez alapján lehetne kiszámítani, 9–15 % között mozgott az említett évek mindegyikében. A 2005–2008 közötti évek reprezentatív éveknek tűntek a célul kitűzött nyereségszint megállapítása tekintetében, mivel azokat nem érintette a gazdasági válság, amely 2009-től erőteljes hatást gyakorolt az ágazatra, továbbá abban az időszakban nem voltak jellemzőek kivételesen kedvező piaci körülmények sem. Ezenfelül az érintett országokból és más országokból származó behozatal volumene ezekben az években azt jelezte, hogy erőteljes volt a verseny.

| (156) | A fentiek alapján a Bizottság ezért úgy véli, hogy a legaktuálisabb reprezentatív évben, azaz 2008-ban az ágazat által elért célul kitűzött nyereségszint megfelelőbb alap ezen ágazat tekintetében, mint az ideiglenesen alkalmazott célul kitűzött 5 %-os nyereségszint. A haszonkulcs súlyozott átlaga 9,9 %-ot képvisel, amelynek megfelelően kiigazításra került az áron aluli értékesítés kiszámítása. Tekintve, hogy az az érintett termékre vonatkozó tényleges jövedelmezőségi adatokon alapul, a rendelkezésre álló információk közül ez felel meg leginkább a célnak. |
| --- | --- |

(156)

A fentiek alapján a Bizottság ezért úgy véli, hogy a legaktuálisabb reprezentatív évben, azaz 2008-ban az ágazat által elért célul kitűzött nyereségszint megfelelőbb alap ezen ágazat tekintetében, mint az ideiglenesen alkalmazott célul kitűzött 5 %-os nyereségszint. A haszonkulcs súlyozott átlaga 9,9 %-ot képvisel, amelynek megfelelően kiigazításra került az áron aluli értékesítés kiszámítása. Tekintve, hogy az az érintett termékre vonatkozó tényleges jövedelmezőségi adatokon alapul, a rendelkezésre álló információk közül ez felel meg leginkább a célnak.

| (157) | Egyes exportáló gyártók a végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeikben visszatértek a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt kárkülönbözet kérdéséhez. Az EFMA-ítélet (10) 60. pontját idézve rámutattak, hogy: „A kérdéses kárt megszüntető kitűzött irányár kiszámítása során [az alkalmazandó haszonkulcsnak] arra a haszonkulcsra kell korlátozódnia, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt import hiányában és rendes versenyfeltételek között ésszerűen el tudna érni.” Továbbá azt jelezték, hogy a 2011-ben elért nyereség dömpingelt import hiányában megbízható haszonkulcsot eredményez. Figyelemmel arra, hogy a dokumentációban szereplő adatok a 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak vonatkozásában egyértelműen nem voltak megfelelőek az alacsony árú és dömpingelt behozatal számottevő mennyisége miatt, valamint a 2009. évi pénzügyi válságok miatt, amelyek 2010-ben és 2011-ben egyaránt hatást gyakoroltak az acélágazatra, nyilvánvaló volt, a Bizottságnak jó oka volt arra, hogy visszatekintsen a múltba (amennyiben arról rendelkezésre álltak az adatok), hogy azonosítsa a legaktuálisabb reprezentatív évet és így megvizsgálja a 2005–2008 közötti időszakot. A Bizottság azt a következtetést vonta le a rendelkezésre álló adatokból, hogy a 2008. év volt a legmegfelelőbb a fent említett okokból kifolyólag. Az állítás, miszerint ez „csemegézés”, megalapozatlan, mivel a 2008. év semmi esetre sem a legmagasabb hasznot eredményező év volt a 2005–2008 közötti időszakban. A 2008. évet azért választotta a Bizottság, mert ez volt a legaktuálisabb év, amelyet rendes versenyfeltételek jellemeztek. Az uniós piaci árak, behozatali adatok és az uniós felhasználás vizsgálata rávilágított arra, hogy rendes versenypiaci helyzet állt fenn. |
| --- | --- |

(157)

Egyes exportáló gyártók a végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeikben visszatértek a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt kárkülönbözet kérdéséhez. Az EFMA-ítélet (10) 60. pontját idézve rámutattak, hogy: „A kérdéses kárt megszüntető kitűzött irányár kiszámítása során [az alkalmazandó haszonkulcsnak] arra a haszonkulcsra kell korlátozódnia, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt import hiányában és rendes versenyfeltételek között ésszerűen el tudna érni.” Továbbá azt jelezték, hogy a 2011-ben elért nyereség dömpingelt import hiányában megbízható haszonkulcsot eredményez. Figyelemmel arra, hogy a dokumentációban szereplő adatok a 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak vonatkozásában egyértelműen nem voltak megfelelőek az alacsony árú és dömpingelt behozatal számottevő mennyisége miatt, valamint a 2009. évi pénzügyi válságok miatt, amelyek 2010-ben és 2011-ben egyaránt hatást gyakoroltak az acélágazatra, nyilvánvaló volt, a Bizottságnak jó oka volt arra, hogy visszatekintsen a múltba (amennyiben arról rendelkezésre álltak az adatok), hogy azonosítsa a legaktuálisabb reprezentatív évet és így megvizsgálja a 2005–2008 közötti időszakot. A Bizottság azt a következtetést vonta le a rendelkezésre álló adatokból, hogy a 2008. év volt a legmegfelelőbb a fent említett okokból kifolyólag. Az állítás, miszerint ez „csemegézés”, megalapozatlan, mivel a 2008. év semmi esetre sem a legmagasabb hasznot eredményező év volt a 2005–2008 közötti időszakban. A 2008. évet azért választotta a Bizottság, mert ez volt a legaktuálisabb év, amelyet rendes versenyfeltételek jellemeztek. Az uniós piaci árak, behozatali adatok és az uniós felhasználás vizsgálata rávilágított arra, hogy rendes versenypiaci helyzet állt fenn.

10

| (158) | Ennélfogva a kár megszüntetéséhez szükséges szintet illetően a rendes nyereség megállapításához használt módszer teljes mértékben összhangban van az EFMA-ítélettel és a Bizottság az állítást elutasítja. |
| --- | --- |

(158)

Ennélfogva a kár megszüntetéséhez szükséges szintet illetően a rendes nyereség megállapításához használt módszer teljes mértékben összhangban van az EFMA-ítélettel és a Bizottság az állítást elutasítja.

| (159) | Ugyanazon exportáló gyártók azt állították, hogy mint azt a fenti (122) preambulumbekezdés is jelzi, a Bizottság figyelmen kívül hagyta az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzéséből a 2010-ben történt eseményeket abból az okból kifolyólag, hogy azok az elemzés időszakát megelőzően történtek, miközben a 2008. év szolgált a haszon megállapításának alapjául. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésére vonatkozó figyelembe vett időszak – az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésében foglaltak szerint – a 2011-től kezdődően a vizsgálati időszakig tartó időszakra korlátozódott, nincsenek jogi határok, amelyek a célul kitűzött ésszerű nyereségszint megállapítása érdekében megakadályoznák a Bizottságot abban, hogy visszatérjen a figyelembe vett időszakon kívüli időszakokra, amíg a kiválasztott időszak a dömpingelt behozatal hiányában elérhető nyereségszintet illetően reprezentatív. Ennek részletes magyarázata a fenti (157) preambulumbekezdésben olvasható. Következésképpen ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(159)

Ugyanazon exportáló gyártók azt állították, hogy mint azt a fenti (122) preambulumbekezdés is jelzi, a Bizottság figyelmen kívül hagyta az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzéséből a 2010-ben történt eseményeket abból az okból kifolyólag, hogy azok az elemzés időszakát megelőzően történtek, miközben a 2008. év szolgált a haszon megállapításának alapjául. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésére vonatkozó figyelembe vett időszak – az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésében foglaltak szerint – a 2011-től kezdődően a vizsgálati időszakig tartó időszakra korlátozódott, nincsenek jogi határok, amelyek a célul kitűzött ésszerű nyereségszint megállapítása érdekében megakadályoznák a Bizottságot abban, hogy visszatérjen a figyelembe vett időszakon kívüli időszakokra, amíg a kiválasztott időszak a dömpingelt behozatal hiányában elérhető nyereségszintet illetően reprezentatív. Ennek részletes magyarázata a fenti (157) preambulumbekezdésben olvasható. Következésképpen ezt az állítást el kell utasítani.

| (160) | Ugyanazon felek azt állították, hogy a 2005–2008 közötti időszak vonatkozásában „egyéb kármutatók” hiányában az érdekelt felek nem tudtak érdemi észrevételeket benyújtani a célul kitűzött nyereségszint megfelelőségéről. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annak a legaktuálisabb évnek a meghatározása, amelyben rendes piaci viszonyok uralkodtak és az uniós gazdasági ágazat helyzetének értékelése a figyelembe vett időszak során két olyan, külön elvégzendő feladat, amelyhez a Bizottság nem ugyanazokat az információkat igényli és/vagy elemzi. A „többi kármutató” nem releváns annak meghatározása szempontjából, hogy rendes piaci viszonyok uralkodnak-e egy adott évben. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(160)

Ugyanazon felek azt állították, hogy a 2005–2008 közötti időszak vonatkozásában „egyéb kármutatók” hiányában az érdekelt felek nem tudtak érdemi észrevételeket benyújtani a célul kitűzött nyereségszint megfelelőségéről. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annak a legaktuálisabb évnek a meghatározása, amelyben rendes piaci viszonyok uralkodtak és az uniós gazdasági ágazat helyzetének értékelése a figyelembe vett időszak során két olyan, külön elvégzendő feladat, amelyhez a Bizottság nem ugyanazokat az információkat igényli és/vagy elemzi. A „többi kármutató” nem releváns annak meghatározása szempontjából, hogy rendes piaci viszonyok uralkodnak-e egy adott évben. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (161) | Egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a 2008. évi jövedelmezőségi adatokat nem kellett volna felhasználni, mert azok nem tartoznak a 2011-től a vizsgálati időszakig tartó időszakba. A fent említett EFMA-ítéletből azonban egyértelmű, hogy a figyelembe vett időszak során egyik sem alkalmas a célul kitűzött nyereségszint megállapítására. Az ideiglenes szakaszhoz hasonlóan a Bizottság most sem vett igénybe megbízható, ellenőrzött és használható információkat az ágazattól, hanem más vizsgálatokban használt jövedelmezőségi rátákra hagyatkozott. Mindazonáltal mivel a Bizottság az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően megkapta és ellenőrizte a jövedelmezőségre vonatkozó kiegészítő információt és az az információ indikatívnak bizonyult az ezen ágazatban jellemző rendes versenyfeltételek mellett ésszerű módon elérhető nyereség szempontjából, az ilyen nyereség felhasználása megfelelőbb, mint a különböző piaci körülményekkel torzított számadatok használata (termékek, versenyfeltételek), még ha aktuálisabbak is. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(161)

Egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a 2008. évi jövedelmezőségi adatokat nem kellett volna felhasználni, mert azok nem tartoznak a 2011-től a vizsgálati időszakig tartó időszakba. A fent említett EFMA-ítéletből azonban egyértelmű, hogy a figyelembe vett időszak során egyik sem alkalmas a célul kitűzött nyereségszint megállapítására. Az ideiglenes szakaszhoz hasonlóan a Bizottság most sem vett igénybe megbízható, ellenőrzött és használható információkat az ágazattól, hanem más vizsgálatokban használt jövedelmezőségi rátákra hagyatkozott. Mindazonáltal mivel a Bizottság az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően megkapta és ellenőrizte a jövedelmezőségre vonatkozó kiegészítő információt és az az információ indikatívnak bizonyult az ezen ágazatban jellemző rendes versenyfeltételek mellett ésszerű módon elérhető nyereség szempontjából, az ilyen nyereség felhasználása megfelelőbb, mint a különböző piaci körülményekkel torzított számadatok használata (termékek, versenyfeltételek), még ha aktuálisabbak is. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (162) | Egy orosz exportáló gyártó jelezte, hogy nem történt meg az áron aluli értékesítés kiszámítása azon terméktípusok tekintetében, amelyeket az uniós piacra történő belépéskor kapcsolatban álló importőrök dolgoztak fel. Mivel rendelkezésre álltak ilyen értékesítések bevonására adatok, a Bizottság ezt az állítást elfogadta és ennek megfelelően aktualizálta az áralákínálás és áron aluli értékesítés különbözeteit. |
| --- | --- |

(162)

Egy orosz exportáló gyártó jelezte, hogy nem történt meg az áron aluli értékesítés kiszámítása azon terméktípusok tekintetében, amelyeket az uniós piacra történő belépéskor kapcsolatban álló importőrök dolgoztak fel. Mivel rendelkezésre álltak ilyen értékesítések bevonására adatok, a Bizottság ezt az állítást elfogadta és ennek megfelelően aktualizálta az áralákínálás és áron aluli értékesítés különbözeteit.

| (163) | Ugyanezen orosz exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az áron aluli értékesítés szintjének meghatározása helytelen volt. Jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségei, amelyeket az áron aluli értékesítés kiszámításához vettek igénybe, egyes terméktípus tekintetében nagyon magasak voltak a közel azonos terméktípusokhoz képest, és hogy a Bizottságnak azokat vagy figyelmen kívül kellett volna hagynia, vagy valós szintre kellett volna igazítania. Továbbá azt állította, hogy jóllehet a kínai behozatalokra alkalmazott, CIF-paritáson kifejezett átlagos exportár 3 %-kal magasabb, az orosz exportőrök áron aluli értékesítési különbözete annak kétszerese. Végül azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített összehasonlítható termékek volumene csak 6,4 %-ot képviselt teljes exportvolumenéből. |
| --- | --- |

(163)

Ugyanezen orosz exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az áron aluli értékesítés szintjének meghatározása helytelen volt. Jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségei, amelyeket az áron aluli értékesítés kiszámításához vettek igénybe, egyes terméktípus tekintetében nagyon magasak voltak a közel azonos terméktípusokhoz képest, és hogy a Bizottságnak azokat vagy figyelmen kívül kellett volna hagynia, vagy valós szintre kellett volna igazítania. Továbbá azt állította, hogy jóllehet a kínai behozatalokra alkalmazott, CIF-paritáson kifejezett átlagos exportár 3 %-kal magasabb, az orosz exportőrök áron aluli értékesítési különbözete annak kétszerese. Végül azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített összehasonlítható termékek volumene csak 6,4 %-ot képviselt teljes exportvolumenéből.

| (164) | Az újbóli ellenőrzést követően a Bizottság mindazonáltal megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeivel kapcsolatos adatok pontosak. Ami a CIF értéke és az áron aluli értékesítés különbözete közötti különbséget illeti, meg kell jegyezni, hogy leegyszerűsítő az effajta összehasonlítás, és nem veszi figyelembe a lehetséges ár- és költségváltozásokat az Unióban vagy az exportáló gyártónál fellelhető terméktípusok között. Továbbá meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet nem ír elő küszöbértéket az exportált volumen és a hasonló termékek tekintetében az uniós gazdasági ágazat által értékesített megfelelő volumen közötti összehasonlításra vonatkozóan. Mindenesetre a (162) preambulumbekezdésben említett állítás figyelembevételét követően az uniós gazdasági ágazat által értékesített összehasonlítható termékek volumene teljes exportvolumenének 10 %-át képviselte. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy az említett konkrét exportáló gyártó által az Unióba exportált termékek több mint 90 %-a azonos valamely összehasonlítható uniós termékkel. A fentiek alapján a kérelmet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(164)

Az újbóli ellenőrzést követően a Bizottság mindazonáltal megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeivel kapcsolatos adatok pontosak. Ami a CIF értéke és az áron aluli értékesítés különbözete közötti különbséget illeti, meg kell jegyezni, hogy leegyszerűsítő az effajta összehasonlítás, és nem veszi figyelembe a lehetséges ár- és költségváltozásokat az Unióban vagy az exportáló gyártónál fellelhető terméktípusok között. Továbbá meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet nem ír elő küszöbértéket az exportált volumen és a hasonló termékek tekintetében az uniós gazdasági ágazat által értékesített megfelelő volumen közötti összehasonlításra vonatkozóan. Mindenesetre a (162) preambulumbekezdésben említett állítás figyelembevételét követően az uniós gazdasági ágazat által értékesített összehasonlítható termékek volumene teljes exportvolumenének 10 %-át képviselte. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy az említett konkrét exportáló gyártó által az Unióba exportált termékek több mint 90 %-a azonos valamely összehasonlítható uniós termékkel. A fentiek alapján a kérelmet el kell utasítani.

| (165) | Több exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság a 2. cikk (9) bekezdését alkalmazta a kár megállapításához, azt állítva, hogy a 2. cikk (9) bekezdése az alaprendelet dömpingrendelkezései között szerepel és az nem alkalmazható a kár kiszámításának analógiájára. Azzal érveltek, hogy a szabadforgalmi ár alapjául a kapcsolatban álló, az Unióban működő importőreik által az első független uniós vevőknek ténylegesen felszámolt árnak kellene szolgálni. |
| --- | --- |

(165)

Több exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság a 2. cikk (9) bekezdését alkalmazta a kár megállapításához, azt állítva, hogy a 2. cikk (9) bekezdése az alaprendelet dömpingrendelkezései között szerepel és az nem alkalmazható a kár kiszámításának analógiájára. Azzal érveltek, hogy a szabadforgalmi ár alapjául a kapcsolatban álló, az Unióban működő importőreik által az első független uniós vevőknek ténylegesen felszámolt árnak kellene szolgálni.

| (166) | A kárkülönbözet kiszámításának célja annak meghatározása, hogy a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a (dömpingkülönbözeten alapulónál) alacsonyabb vámmértéknek a dömpingelt behozatal exportárára történő kivetése. Ezen értékelést a szóban forgó behozatalok uniós határparitáson számított exportárára kell alapozni, mert az tekinthető az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árával összehasonlítható szintűnek. A kapcsolatban álló importőrök útján történő exportértékesítések esetében a dömpingkülönbözet kiszámítása során követett megközelítés analógiájára az exportár képzése az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint megfelelően kiigazított, az első független vevőnek felszámolt viszonteladói ár alapján történik. Mivel az exportár a kárkülönbözet kiszámításának elengedhetetlen eleme, és mivel ez a cikk az egyetlen olyan cikk az alaprendeletben, amely útmutatóul szolgál az exportár képzéséhez, e cikk alkalmazása analóg módon indokolt. |
| --- | --- |

(166)

A kárkülönbözet kiszámításának célja annak meghatározása, hogy a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a (dömpingkülönbözeten alapulónál) alacsonyabb vámmértéknek a dömpingelt behozatal exportárára történő kivetése. Ezen értékelést a szóban forgó behozatalok uniós határparitáson számított exportárára kell alapozni, mert az tekinthető az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árával összehasonlítható szintűnek. A kapcsolatban álló importőrök útján történő exportértékesítések esetében a dömpingkülönbözet kiszámítása során követett megközelítés analógiájára az exportár képzése az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint megfelelően kiigazított, az első független vevőnek felszámolt viszonteladói ár alapján történik. Mivel az exportár a kárkülönbözet kiszámításának elengedhetetlen eleme, és mivel ez a cikk az egyetlen olyan cikk az alaprendeletben, amely útmutatóul szolgál az exportár képzéséhez, e cikk alkalmazása analóg módon indokolt.

| (167) | Ezenfelül a szóban forgó fél által képviselt módszer sértené az egyenlő bánásmód elvét a saját és az egyéb, független importőröknek értékesítő, a mintavételbe bevont exportáló gyártó haszonkulcsainak kiszámítása terén. Az egyéb, a mintavételbe bevont exportáló gyártóra alkalmazott módszer CIF-szinten az exportáron alapul, amelybe természetesen nem tartoznak bele az SGA-költségek és az Unióban történő újraértékesítésből származó, a vámkezelést követően fennmaradó nyereség. A Bizottság úgy véli, hogy az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítására vonatkozó adott importár megállapítását ne befolyásolja az, hogy kapcsolatban álló vagy független uniós gazdasági szereplők részére történik-e a kivitel. A Bizottság által követett módszer biztosítja, hogy mindkét helyzet egyenlő bánásmódban részesül. |
| --- | --- |

(167)

Ezenfelül a szóban forgó fél által képviselt módszer sértené az egyenlő bánásmód elvét a saját és az egyéb, független importőröknek értékesítő, a mintavételbe bevont exportáló gyártó haszonkulcsainak kiszámítása terén. Az egyéb, a mintavételbe bevont exportáló gyártóra alkalmazott módszer CIF-szinten az exportáron alapul, amelybe természetesen nem tartoznak bele az SGA-költségek és az Unióban történő újraértékesítésből származó, a vámkezelést követően fennmaradó nyereség. A Bizottság úgy véli, hogy az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítására vonatkozó adott importár megállapítását ne befolyásolja az, hogy kapcsolatban álló vagy független uniós gazdasági szereplők részére történik-e a kivitel. A Bizottság által követett módszer biztosítja, hogy mindkét helyzet egyenlő bánásmódban részesül.

| (168) | Ezért a Bizottság a követett megközelítést helyénvalónak ítélte meg, és a szóban forgó állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(168)

Ezért a Bizottság a követett megközelítést helyénvalónak ítélte meg, és a szóban forgó állításokat elutasította.

| (169) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy az SGA-költségeknek és a nyereségnek az értékesítési árból való levonása miatt az áron aluli értékesítési és dömpingrátákat már nem lehet megfelelően összehasonlítani, hiszen a számításhoz szükséges nevező (vagyis a CIF-ár) már nem ugyanaz. A Bizottság ezt az állítást elutasította, mivel az SGA-költségek és a nyereség levonása csak az arány számlálóját, nem pedig a nevezőjét befolyásolja. |
| --- | --- |

(169)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy az SGA-költségeknek és a nyereségnek az értékesítési árból való levonása miatt az áron aluli értékesítési és dömpingrátákat már nem lehet megfelelően összehasonlítani, hiszen a számításhoz szükséges nevező (vagyis a CIF-ár) már nem ugyanaz. A Bizottság ezt az állítást elutasította, mivel az SGA-költségek és a nyereség levonása csak az arány számlálóját, nem pedig a nevezőjét befolyásolja.

| (170) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy az SGA-költségek és a nyereség torzították az alacsonyabb vám szabályának hatását. Mindazonáltal mivel a dömping kiszámításához összehasonlítható módszertant alkalmaztak, az alacsonyabb vám szabálya egyértelműen nem sérült. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(170)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy az SGA-költségek és a nyereség torzították az alacsonyabb vám szabályának hatását. Mindazonáltal mivel a dömping kiszámításához összehasonlítható módszertant alkalmaztak, az alacsonyabb vám szabálya egyértelműen nem sérült. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (171) | Egy érdekelt fél jelezte, hogy az úgynevezett alacsonyabb vám szabályának alkalmazásával nem volt helyénvaló ebben az esetben az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetése abból az okból, hogy míg a vizsgálati időszakot követően stabil maradt az uniós gazdasági ágazat termelési költsége, az Oroszországból és Kínából származó behozatali árak 2015. április és december között 19 %-kal és 22 %-kal csökkentek. Ennek alapján azt állította, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámtételek (26,2 % és 16 %) nem voltak kielégítőek, mivel a vámokat a fent említett árcsökkenés már nagyrészt vagy teljes mértékben semlegesítette. Ezen árcsökkenések következményeként az érintett országokban működő gyártók jelentős mértékben növelni tudták az Unióba irányuló exportvolument. Továbbá a 437/2004/EK tanácsi rendelet (11) (26) preambulumbekezdésére hivatkozott, amelyben a Bizottság jelezte, hogy a ténymegállapításokat a vizsgálati időszakra kell korlátozni, kivéve, ha az új körülmények hatásai bizonyíthatóan nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és hosszan tartóak, nem manipulálhatóak, és nem az érdekelt felek szándékos cselekedeteire vezethetőek vissza. |
| --- | --- |

(171)

Egy érdekelt fél jelezte, hogy az úgynevezett alacsonyabb vám szabályának alkalmazásával nem volt helyénvaló ebben az esetben az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetése abból az okból, hogy míg a vizsgálati időszakot követően stabil maradt az uniós gazdasági ágazat termelési költsége, az Oroszországból és Kínából származó behozatali árak 2015. április és december között 19 %-kal és 22 %-kal csökkentek. Ennek alapján azt állította, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámtételek (26,2 % és 16 %) nem voltak kielégítőek, mivel a vámokat a fent említett árcsökkenés már nagyrészt vagy teljes mértékben semlegesítette. Ezen árcsökkenések következményeként az érintett országokban működő gyártók jelentős mértékben növelni tudták az Unióba irányuló exportvolument. Továbbá a 437/2004/EK tanácsi rendelet (11) (26) preambulumbekezdésére hivatkozott, amelyben a Bizottság jelezte, hogy a ténymegállapításokat a vizsgálati időszakra kell korlátozni, kivéve, ha az új körülmények hatásai bizonyíthatóan nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és hosszan tartóak, nem manipulálhatóak, és nem az érdekelt felek szándékos cselekedeteire vezethetőek vissza.

11

| (172) | Ezt az állítást el kell vetni. Egyrészt azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat termelési költségei stabilak maradtak, nem támasztotta alá tényszerű bizonyíték. Másrészt míg az érintett országból származó importárak a vizsgálati időszak vége óta jelentős mértékben csökkentek, több jel is arra utal, hogy 2016 második negyedévében ismét növekednek az importárak. Az értékesítési árak csökkenése ezért úgy tűnt, hogy nem tartós, így korai lenne azt úgy kezelni. |
| --- | --- |

(172)

Ezt az állítást el kell vetni. Egyrészt azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat termelési költségei stabilak maradtak, nem támasztotta alá tényszerű bizonyíték. Másrészt míg az érintett országból származó importárak a vizsgálati időszak vége óta jelentős mértékben csökkentek, több jel is arra utal, hogy 2016 második negyedévében ismét növekednek az importárak. Az értékesítési árak csökkenése ezért úgy tűnt, hogy nem tartós, így korai lenne azt úgy kezelni.

| (173) | Mivel az együttműködés szintje magas volt, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, Kínára vonatkozó végleges kárkülönbözet a két mintában szereplő exportáló gyártó átlagaként került kiszámításra. A Kínára vonatkozó, nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó végleges kárkülönbözetet a Bizottság a két együttműködő vállalat legmagasabb különbözetének szintjén állapította meg. |
| --- | --- |

(173)

Mivel az együttműködés szintje magas volt, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, Kínára vonatkozó végleges kárkülönbözet a két mintában szereplő exportáló gyártó átlagaként került kiszámításra. A Kínára vonatkozó, nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó végleges kárkülönbözetet a Bizottság a két együttműködő vállalat legmagasabb különbözetének szintjén állapította meg.

| (174) | Oroszország tekintetében a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó végleges kárkülönbözetet egy, az együttműködő exportáló gyártók által előállított reprezentatív terméktípus kárkülönbözete alapján állapították meg. Ez a különbözet a PJSC Novolipetsk Steel vállalatra vonatkozik, mivel a fenti „Dömping” cím alatt kifejtett együttműködés hiánya az exportárához, és ennélfogva kárkülönbözetéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(174)

Oroszország tekintetében a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó végleges kárkülönbözetet egy, az együttműködő exportáló gyártók által előállított reprezentatív terméktípus kárkülönbözete alapján állapították meg. Ez a különbözet a PJSC Novolipetsk Steel vállalatra vonatkozik, mivel a fenti „Dömping” cím alatt kifejtett együttműködés hiánya az exportárához, és ennélfogva kárkülönbözetéhez kapcsolódik.

| (175) | Figyelembe véve a rendes érték fenti (152)–(172) preambulumbekezdésben említett kérdéseket, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges kár- és dömpingkülönbözetek az alábbiak: Továbbá itt szerepelnek a végleges vámtételek.

  4. táblázat


  Végleges különbözetek és vámtételek









  Kínai exportáló gyártók: | Végleges dömpingkülönbözet | Végleges kárkülönbözet | Végleges vámmérték (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Angang csoport | 59,2 % | 19,7 % | 19,7 % |
| Shougang csoport | 52,7 % | 22,1 % | 22,1 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 56,9 % | 20,5 % | 20,5 % |
| Minden más vállalat | 59,2 % | 22,1 % | 22,1 % |
| Orosz exportáló gyártók: | | | |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 18,7 % | 26,4 % | 18,7 % |
| PAO Severstal | 35,9 % | 34,0 % | 34,0 % |
| PJSC Novolipetsk Steel | 38,9 % | 36,1 % | 36,1 % |
| Minden más vállalat | 38,9 % | 36,1 % | 36,1 % |

(175)

Figyelembe véve a rendes érték fenti (152)–(172) preambulumbekezdésben említett kérdéseket, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges kár- és dömpingkülönbözetek az alábbiak: Továbbá itt szerepelnek a végleges vámtételek.

4. táblázat

4. táblázat

Végleges különbözetek és vámtételek

Végleges különbözetek és vámtételek

Kínai exportáló gyártók:

Végleges dömpingkülönbözet

Végleges kárkülönbözet

Végleges vámmérték (%)

Angang csoport

59,2 %

19,7 %

19,7 %

Shougang csoport

52,7 %

22,1 %

22,1 %

Egyéb együttműködő vállalatok

56,9 %

20,5 %

20,5 %

Minden más vállalat

59,2 %

22,1 %

22,1 %

Orosz exportáló gyártók:

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

18,7 %

26,4 %

18,7 %

PAO Severstal

35,9 %

34,0 %

34,0 %

PJSC Novolipetsk Steel

38,9 %

36,1 %

36,1 %

Minden más vállalat

38,9 %

36,1 %

36,1 %

| (176) | A fent említett kárkülönbözeteket a végleges nyilvánosságra hozatal után egy exportáló gyártótól érkezett észrevételeket követően – indokolt esetben – lefelé, a számjegy legközelebbi tizedére kerekítették. |
| --- | --- |

(176)

A fent említett kárkülönbözeteket a végleges nyilvánosságra hozatal után egy exportáló gyártótól érkezett észrevételeket követően – indokolt esetben – lefelé, a számjegy legközelebbi tizedére kerekítették.

| (177) | Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámok (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó érintett termékek behozatalára alkalmazandók, amelyeket az említett vállalatok és az említett konkrét jogi személyek állítottak elő. Azok az importált érintett termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak – ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogalanyokat is – nem részesülnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(177)

Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámok (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó érintett termékek behozatalára alkalmazandók, amelyeket az említett vállalatok és az említett konkrét jogi személyek állítottak elő. Azok az importált érintett termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak – ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogalanyokat is – nem részesülnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik.

| (178) | A vállalatspecifikus egyedi dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) a Bizottsághoz (12) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén e rendelet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítható. |
| --- | --- |

(178)

A vállalatspecifikus egyedi dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) a Bizottsághoz (12) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén e rendelet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítható.

12

| (179) | Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes intézkedések szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben egyedi intézkedések szükségesek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(179)

Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes intézkedések szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben egyedi intézkedések szükségesek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik.

6.2.   Az ideiglenes vám végleges beszedése

Az ideiglenes vám végleges beszedése

| (180) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. |
| --- | --- |

(180)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

6.3.   Az intézkedések alkalmazhatósága

Az intézkedések alkalmazhatósága

| (181) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy néhány exportáló gyártó átvállalta a kivetett ideiglenes vámokat, és nem emelte az árait. Ezt az állítást ennek a vizsgálatnak a keretében nem lehet ellenőrizni. Amennyiben külön abszorpcióellenes kérelem benyújtására kerül sor, az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése alapján – meggyőző bizonyíték rendelkezésre bocsátásával – felülvizsgálatot lehet kezdeményezni. |
| --- | --- |

(181)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy néhány exportáló gyártó átvállalta a kivetett ideiglenes vámokat, és nem emelte az árait. Ezt az állítást ennek a vizsgálatnak a keretében nem lehet ellenőrizni. Amennyiben külön abszorpcióellenes kérelem benyújtására kerül sor, az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése alapján – meggyőző bizonyíték rendelkezésre bocsátásával – felülvizsgálatot lehet kezdeményezni.

| (182) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(182)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó, jelenleg az ex 7209 15 00 (TARIC-kód: 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (TARIC-kód: 7209189990), ex 7209 25 00 (TARIC-kód: 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (TARIC-kódok: 7211238019, 7211238095 és 7211238099), ex 7211 29 00 (TARIC-kódok: 7211290019 és 7211290099), 7225 50 80 és 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek behozatalára.

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos, |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos,

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”), |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”),

| — | síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint

| — | síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva. |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Végleges vámmérték | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Angang Steel Company Limited, Anshan | 19,7 % | C097 |
| Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin | 19,7 % | C098 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 20,5 % | |
| Minden más vállalat | 22,1 % | C999 |
| Oroszország | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 18,7 % | C099 |
| PAO Severstal, Cherepovets | 34 % | C100 |
| Minden más vállalat | 36,1 % | C999 |

Ország

Vállalat

Végleges vámmérték

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Angang Steel Company Limited, Anshan

19,7 %

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

19,7 %

C098

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

20,5 %

Minden más vállalat

22,1 %

C999

Oroszország

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

18,7 %

C099

PAO Severstal, Cherepovets

34 %

C100

Minden más vállalat

36,1 %

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített hidegen síkhengerelt acéltermékeket (mennyiség) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Az (EU) 2016/181 végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. A végleges dömpingellenes vámtételeket meghaladóan biztosított összegeket elengedik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/181 végrehajtási rendelete (2016. február 10.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 37., 2016.2.12., 1. o.).

2

(3)  
  HL C 161., 2015.5.14., 9. o.

3

(4)  A Bizottság 2015. december 11-i (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 328., 2015.12.12., 104. o.).

4

(5)  A Bizottság 2016. július 29-i (EU) 2016/1329 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (Lásd e Hivatalos Lap 27. oldalát).

5

(6)  A Tanács 2852/2000/EK rendelete (2000. december 22.) az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó poliészter vágott szál behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 332., 2000.12.28., 17. o.).

6

(7)  A vállalat értesítette a Bizottságot, hogy az orosz jogszabályokban bekövetkezett változásoknak megfelelően az Open Joint Stock Company-ról (OJSC) Public Joint Stock Company (PJSC) formára változtatta meg jogi formáját. E változás 2016. január 1-je óta hatályos.

7

(8)  A C-315/90. sz., Gimelec and Others kontra Bizottság ügyben 1991. november 27-én hozott ítélet EU:C:1991., 447. o. 23. pontja.

8

(9)  A Bizottság 1990. november 5-i 3262/90/EGK rendelete az ideiglenes dömpingellenes vámnak a Japánból, a Koreai Köztársaságból és Hongkongból származó kazettákban lévő audioszalagok behozatalára történő kivetéséről (HL L 313., 1990.11.13., 5. o.).

9

(10)  A T-210/95. sz., European Fertilizer Manufacturer's Association (EFMA) kontra Tanács ügy (EBHT 1999., II-3291 o.).

10

(11)  A Tanács 2004. március 8-i 437/2004/EK rendelete a Norvégiából és a Feröer-szigetekről származó nagy szivárványos pisztráng behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 72., 2004.3.11., 23. o.).

11

(12)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

12

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kína | Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang | C103 |
| Kína | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan | C104 |
| Kína | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai | C105 |
| Kína | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing | C106 |
| Kína | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi | C107 |
| Kína | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| Kína | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan | C109 |
| Kína | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan | C110 |
| Kína | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin | C111 |
| Kína | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang | C112 |
| Kína | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City | C113 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

C103

Kína

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

C104

Kína

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

C105

Kína

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

C106

Kína

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

C107

Kína

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

Kína

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

C109

Kína

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

C110

Kína

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

C111

Kína

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

C112

Kína

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

C113

---

| 2016.8.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 210/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 210/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1329 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 29.)

a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.   Bevezetés

Bevezetés

| (1) | 2015. május 14-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a panaszos) panasza nyomán az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) (a továbbiakban együttesen: érintett országok) származó egyes síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek) Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2015. május 14-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a panaszos) panasza nyomán az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) (a továbbiakban együttesen: érintett országok) származó egyes síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek) Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan.

| (2) | 2015. november 12-én a panaszos az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján nyilvántartásba vétel iránti kérelmet nyújtott be. A Bizottság az (EU) 2015/2325 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet) nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára. Az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a Bizottság felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy a meghatározott határidőn belül nyújtsák be írásban megfogalmazott álláspontjukat, az azt alátámasztó bizonyítékokat, illetve meghallgatás iránti kérelmüket. A nyilvántartásba vétellel összefüggésben a panaszostól, a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetségétől (a továbbiakban: CISA), az Oroszországi Föderáció Gazdaságfejlesztési Minisztériumától, oroszországi exportáló gyártóktól, importőröktől és/vagy felhasználóktól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(2)

2015. november 12-én a panaszos az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján nyilvántartásba vétel iránti kérelmet nyújtott be. A Bizottság az (EU) 2015/2325 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet) nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára. Az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a Bizottság felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy a meghatározott határidőn belül nyújtsák be írásban megfogalmazott álláspontjukat, az azt alátámasztó bizonyítékokat, illetve meghallgatás iránti kérelmüket. A nyilvántartásba vétellel összefüggésben a panaszostól, a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetségétől (a továbbiakban: CISA), az Oroszországi Föderáció Gazdaságfejlesztési Minisztériumától, oroszországi exportáló gyártóktól, importőröktől és/vagy felhasználóktól érkeztek észrevételek.

2

| (3) | Az (EU) 2016/181 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/181 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára.

3

| (4) | A dömpingre, kárra, okozati összefüggésre és uniós érdekre vonatkozó végleges bizottsági elemzést és megállapításokat az (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet (4) (a továbbiakban: végleges rendelet) részletezi. E rendelet kizárólag a nyilvántartásba vétel kérdésével, valamint a nyilvántartásba vétel és a szóban forgó dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú kivetése kapcsán kapott észrevételekkel foglalkozik. |
| --- | --- |

(4)

A dömpingre, kárra, okozati összefüggésre és uniós érdekre vonatkozó végleges bizottsági elemzést és megállapításokat az (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet (4) (a továbbiakban: végleges rendelet) részletezi. E rendelet kizárólag a nyilvántartásba vétel kérdésével, valamint a nyilvántartásba vétel és a szóban forgó dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú kivetése kapcsán kapott észrevételekkel foglalkozik.

4

2.   Az ideiglenes intézkedések bevezetését követő, visszamenőleges hatályra vonatkozó eljárás

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követő, visszamenőleges hatályra vonatkozó eljárás

| (5) | A Bizottság annak vizsgálatához, hogy indokolt-e a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú alkalmazása, elemezte a vizsgálat megindítása előtti és utáni felhasználást, árakat, behozatali és értékesítési volumeneket. A Bizottság ezen elemzés keretében szintén küldött kérdőíveket az érintett termék importőreinek és/vagy felhasználóinak, mégpedig a vizsgálati időszakot követő időszak – vagyis a 2015. április 1-jétől2016. január 31-ig tartó időtáv – alatti behozatali volumenükre, importáraikra és készleteikre vonatkozóan. 22 független és kapcsolatban álló importőr és/vagy felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezen túlmenően még a panaszosnak és a mintába felvett öt uniós gyártónak küldtek a vizsgálati időszakot követő időszak – vagyis a 2015. április 1-jétől2016. január 31-ig tartó időtáv – alatti értékesítések tekintetében kitöltendő kérdőíveket. A panaszos és valamennyi, mintába felvett uniós gyártó benyújtotta a kérdőívekre adott válaszait. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság annak vizsgálatához, hogy indokolt-e a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú alkalmazása, elemezte a vizsgálat megindítása előtti és utáni felhasználást, árakat, behozatali és értékesítési volumeneket. A Bizottság ezen elemzés keretében szintén küldött kérdőíveket az érintett termék importőreinek és/vagy felhasználóinak, mégpedig a vizsgálati időszakot követő időszak – vagyis a 2015. április 1-jétől2016. január 31-ig tartó időtáv – alatti behozatali volumenükre, importáraikra és készleteikre vonatkozóan. 22 független és kapcsolatban álló importőr és/vagy felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezen túlmenően még a panaszosnak és a mintába felvett öt uniós gyártónak küldtek a vizsgálati időszakot követő időszak – vagyis a 2015. április 1-jétől2016. január 31-ig tartó időtáv – alatti értékesítések tekintetében kitöltendő kérdőíveket. A panaszos és valamennyi, mintába felvett uniós gyártó benyújtotta a kérdőívekre adott válaszait.

| (6) | Az (5) preambulumbekezdésben említett kérdőívekre adott válaszok ellenőrzéséhez az alábbi felek által benyújtott adatok kapcsán került sor helyszíni ellenőrző látogatásokra:






  a) | Uniós gyártók






  — | ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Németország, |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Az (5) preambulumbekezdésben említett kérdőívekre adott válaszok ellenőrzéséhez az alábbi felek által benyújtott adatok kapcsán került sor helyszíni ellenőrző látogatásokra:

a)

Uniós gyártók

—

ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Németország,

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium,

| — | ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Spanyolország,

| b) | Független importőrök/felhasználók






  — | Duferco SA, Lugano, Svájc, |
| --- | --- | --- |

b)

Független importőrök/felhasználók

—

Duferco SA, Lugano, Svájc,

| — | Marcegaglia Carbon Steel, Mantova, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel, Mantova, Olaszország.

| (7) | Az Eurofer kérelme nyomán 2016. május 3-án meghallgatást tartottak a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. E meghallgatásra a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatala kapcsán folytatott dömpingellenes eljárás keretében került sor, és a felvetett kérdések között szerepelt a végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú esetleges beszedése. |
| --- | --- |

(7)

Az Eurofer kérelme nyomán 2016. május 3-án meghallgatást tartottak a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. E meghallgatásra a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatala kapcsán folytatott dömpingellenes eljárás keretében került sor, és a felvetett kérdések között szerepelt a végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú esetleges beszedése.

| (8) | Az importőrök kérelmére a bizottsági szolgálatok is tartottak két meghallgatást a dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú beszedésének témájában. |
| --- | --- |

(8)

Az importőrök kérelmére a bizottsági szolgálatok is tartottak két meghallgatást a dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú beszedésének témájában.

| (9) | A Bizottság az összes felet tájékoztatta azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni a hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára (a továbbiakban: az újabb nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy megtegyék az újabb nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az összes felet tájékoztatta azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni a hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára (a továbbiakban: az újabb nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy megtegyék az újabb nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette.

| (10) | Az újabb nyilvánosságra hozatal nyomán számos fél nyújtott be észrevételt. 2016. június 15-én sor került az importőrök egy csoportjának a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatására. E meghallgatást követően az egyik érdekelt fél észrevételeket nyújtott be a meghallgatást követő beadványokhoz. |
| --- | --- |

(10)

Az újabb nyilvánosságra hozatal nyomán számos fél nyújtott be észrevételt. 2016. június 15-én sor került az importőrök egy csoportjának a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatására. E meghallgatást követően az egyik érdekelt fél észrevételeket nyújtott be a meghallgatást követő beadványokhoz.

B.   DÖMPINGELLENES VÁMOK VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ KIVETÉSE

DÖMPINGELLENES VÁMOK VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ KIVETÉSE

1.   A nyilvántartásba vétel és a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének általános elvei

A nyilvántartásba vétel és a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének általános elvei

| (11) | Az „Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában” című közleményével (5) összhangban a Bizottság gondoskodik arról, hogy az iparágat már jóval az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt ténylegesen tehermentesítse. Ez a behozatalnak az ideiglenes intézkedések elfogadását megelőző nyilvántartásba vételével kivitelezhető. Ennek jóvoltából a Bizottságnak – a vonatkozó jogi feltételek teljesülése esetén – lehetősége nyílik arra, hogy az ideiglenes intézkedések elfogadása előtt három hónappal visszamenőlegesen végleges dömpingellenes vámokat alkalmazzon. A nevezett jogi feltételeket az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése határozza meg, amelyek alapjául a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdése és 10. cikkének (7) bekezdése szolgál. |
| --- | --- |

(11)

Az „Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában” című közleményével (5) összhangban a Bizottság gondoskodik arról, hogy az iparágat már jóval az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt ténylegesen tehermentesítse. Ez a behozatalnak az ideiglenes intézkedések elfogadását megelőző nyilvántartásba vételével kivitelezhető. Ennek jóvoltából a Bizottságnak – a vonatkozó jogi feltételek teljesülése esetén – lehetősége nyílik arra, hogy az ideiglenes intézkedések elfogadása előtt három hónappal visszamenőlegesen végleges dömpingellenes vámokat alkalmazzon. A nevezett jogi feltételeket az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése határozza meg, amelyek alapjául a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdése és 10. cikkének (7) bekezdése szolgál.

5

| (12) | Az említett jogi feltételek kétlépcsős mechanizmust alakítottak ki annak biztosítására, hogy az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását ne ássák alá. |
| --- | --- |

(12)

Az említett jogi feltételek kétlépcsős mechanizmust alakítottak ki annak biztosítására, hogy az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását ne ássák alá.

| (13) | Mivel az ez az első olyan eset, amelyben megállapítást nyert, hogy teljesülnek a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú beszedésének feltételei, a Bizottság szükségesnek tartja a módszertan részletes kifejtését, amelynek alkalmazásával az említett következtetésre jutott. |
| --- | --- |

(13)

Mivel az ez az első olyan eset, amelyben megállapítást nyert, hogy teljesülnek a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú beszedésének feltételei, a Bizottság szükségesnek tartja a módszertan részletes kifejtését, amelynek alkalmazásával az említett következtetésre jutott.

| (14) | Az első lépést – melynek mozgatórugója, hogy megelőzzék a vámok javító hatásának aláásását – az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (7) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétel jelenti, amely a behozatal nyilvántartásba vételén túlmenően azt is jelzi az érdekelt felek, mindenekelőtt pedig az importőrök felé, hogy az eljárásjogi feltételek teljesülése esetén sor kerülhet a végleges vámok visszamenőleges hatályú beszedésére. A második lépés, amelyre akkor kerül sor, ha a megelőzéssel nem sikerül megőrizni a végleges vámok javító hatását, a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése azokra a termékekre, amelyek – az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdése szerint – az ideiglenes intézkedések alkalmazásának kezdete előtt kevesebb mint 90 nappal, de nem a vizsgálat megindítása előtt kerültek fogyasztás céljából forgalomba. |
| --- | --- |

(14)

Az első lépést – melynek mozgatórugója, hogy megelőzzék a vámok javító hatásának aláásását – az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (7) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétel jelenti, amely a behozatal nyilvántartásba vételén túlmenően azt is jelzi az érdekelt felek, mindenekelőtt pedig az importőrök felé, hogy az eljárásjogi feltételek teljesülése esetén sor kerülhet a végleges vámok visszamenőleges hatályú beszedésére. A második lépés, amelyre akkor kerül sor, ha a megelőzéssel nem sikerül megőrizni a végleges vámok javító hatását, a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése azokra a termékekre, amelyek – az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdése szerint – az ideiglenes intézkedések alkalmazásának kezdete előtt kevesebb mint 90 nappal, de nem a vizsgálat megindítása előtt kerültek fogyasztás céljából forgalomba.

| (15) | A két lépés bármelyike kizárólag akkor hajtható végre, ha teljesülnek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdésében meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

(15)

A két lépés bármelyike kizárólag akkor hajtható végre, ha teljesülnek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdésében meghatározott feltételek.

| (16) | A Bizottság megítélése szerint célravezető meghatározni, hogy a Bizottság a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének mérlegelésekor miként értelmezi és alkalmazza az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában meghatározott, a „behozatal jelentős mértékű további növekedése”, valamint a „várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását” feltételt. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság megítélése szerint célravezető meghatározni, hogy a Bizottság a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének mérlegelésekor miként értelmezi és alkalmazza az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában meghatározott, a „behozatal jelentős mértékű további növekedése”, valamint a „várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását” feltételt.

| (17) | Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő két vagylagos feltétel közül a második minden esetben teljesül az eljárás megindításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Ebből kifolyólag az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontja nem igényel további magyarázatot. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő két vagylagos feltétel közül a második minden esetben teljesül az eljárás megindításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Ebből kifolyólag az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontja nem igényel további magyarázatot.

| (18) | Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja az alábbiak szerint rendelkezik:

  „a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható, ami – figyelembe véve az időzítést, a behozatal mennyiségét és az egyéb körülményeket – várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását.” |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja az alábbiak szerint rendelkezik:

„a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható, ami – figyelembe véve az időzítést, a behozatal mennyiségét és az egyéb körülményeket – várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását.”

| (19) | A Bizottság értelmezésében az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja két teljesítendő feltételt határoz meg ahhoz, hogy a Bizottság visszamenőleges hatállyal kivethesse a végleges dömpingellenes vámot (az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott, valamint az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének – a 14. cikk (5) bekezdésével együtt értelmezett – bevezető fordulatában szereplő feltételeken kívül). A két feltétel a következő:






  a) | a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható; valamint |
| --- | --- | --- |

(19)

A Bizottság értelmezésében az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja két teljesítendő feltételt határoz meg ahhoz, hogy a Bizottság visszamenőleges hatállyal kivethesse a végleges dömpingellenes vámot (az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott, valamint az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének – a 14. cikk (5) bekezdésével együtt értelmezett – bevezető fordulatában szereplő feltételeken kívül). A két feltétel a következő:

a)

a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható; valamint

| b) | a behozatalnak e jelentős mértékű további növekedése – figyelembe véve az időzítést, a behozatal mennyiségét és az egyéb körülményeket – várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását. |
| --- | --- |

b)

a behozatalnak e jelentős mértékű további növekedése – figyelembe véve az időzítést, a behozatal mennyiségét és az egyéb körülményeket – várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását.

1.1.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése

A behozatal jelentős mértékű további növekedése

| (20) | Ahhoz, hogy bármiféle megállapítást lehessen tenni a behozatal jelentős mértékű további növekedésének fennállására vonatkozóan, adat-összehasonlítás szükséges (6). E tekintetben meg kell határozni az összehasonlítandó időszakokat. |
| --- | --- |

(20)

Ahhoz, hogy bármiféle megállapítást lehessen tenni a behozatal jelentős mértékű további növekedésének fennállására vonatkozóan, adat-összehasonlítás szükséges (6). E tekintetben meg kell határozni az összehasonlítandó időszakokat.

6

1.1.1.   Összehasonlítandó időszakok

Összehasonlítandó időszakok

| (21) | Egyrészt az alaprendelet a behozatal vizsgálati időszak alatti szintjét említi. Másrészt a „további” és a „túlmenően” szavak arra utalnak, hogy a behozatal vizsgálati időszak alatti szintjét a behozatal vizsgálati időszak utáni szintjével kell összehasonlítani. |
| --- | --- |

(21)

Egyrészt az alaprendelet a behozatal vizsgálati időszak alatti szintjét említi. Másrészt a „további” és a „túlmenően” szavak arra utalnak, hogy a behozatal vizsgálati időszak alatti szintjét a behozatal vizsgálati időszak utáni szintjével kell összehasonlítani.

| (22) | A vizsgálati időszakkal összehasonlítandó időszak mindazonáltal nem kezdődhet korábban, mint hogy teljesülne az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő két vagylagos feltétel egyike. Amikor az importőrök csak az eljárás megindításáról szóló értesítés az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével szereznek tudomást arról, hogy fennáll a dömping valószínűsége, akkor tehát a második időszak kezdőpontjaként ezt a pontot kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálati időszakkal összehasonlítandó időszak mindazonáltal nem kezdődhet korábban, mint hogy teljesülne az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő két vagylagos feltétel egyike. Amikor az importőrök csak az eljárás megindításáról szóló értesítés az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével szereznek tudomást arról, hogy fennáll a dömping valószínűsége, akkor tehát a második időszak kezdőpontjaként ezt a pontot kell figyelembe venni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (23) | Az átfogó elemzés azt hivatott értékelni, hogy teljesülnek-e azok a feltételek, amelyek alapján a vámot az ideiglenes intézkedések alkalmazásának kezdete előtt is alkalmazni kell. Az utóbbi időszaknak következésképpen az ideiglenes intézkedések bevezetésével kell véget érnie, amely időpontban a behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség (7) megszűnik. |
| --- | --- |

(23)

Az átfogó elemzés azt hivatott értékelni, hogy teljesülnek-e azok a feltételek, amelyek alapján a vámot az ideiglenes intézkedések alkalmazásának kezdete előtt is alkalmazni kell. Az utóbbi időszaknak következésképpen az ideiglenes intézkedések bevezetésével kell véget érnie, amely időpontban a behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség (7) megszűnik.

7

| (24) | A behozatali statisztika kizárólag havi bontásban áll rendelkezésre. A Bizottság ezért az utóbbi időszakhoz az eljárás megindításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételét követő teljes naptári hónap adatait használja fel abban az esetben, ha az importőrök értesüléséhez az eljárás megindítása vehető alapul. Ha valamely más forrás, például egy huzamos ideje zajló dömping jelenti értesülésük alapját, akkor az értesülés forrásául szolgáló esemény után következő hónap számítana, amely azonban nem lehet korábbi, mint a vizsgálati időszakot követő első teljes hónap. A végpontot illetően a Bizottság két értéket határozna meg: egyet, amely magában foglalja a hónapot, amikor kezdetét veszi az ideiglenes intézkedések alkalmazása, és egy másikat, amelyik nem. |
| --- | --- |

(24)

A behozatali statisztika kizárólag havi bontásban áll rendelkezésre. A Bizottság ezért az utóbbi időszakhoz az eljárás megindításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételét követő teljes naptári hónap adatait használja fel abban az esetben, ha az importőrök értesüléséhez az eljárás megindítása vehető alapul. Ha valamely más forrás, például egy huzamos ideje zajló dömping jelenti értesülésük alapját, akkor az értesülés forrásául szolgáló esemény után következő hónap számítana, amely azonban nem lehet korábbi, mint a vizsgálati időszakot követő első teljes hónap. A végpontot illetően a Bizottság két értéket határozna meg: egyet, amely magában foglalja a hónapot, amikor kezdetét veszi az ideiglenes intézkedések alkalmazása, és egy másikat, amelyik nem.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (25) | A Bizottság rendes körülmények között meghatározná egyrészt a behozatal havi átlagszintjét a vizsgálati időszak egésze – elvben 12 hónap – tekintetében, másrészt pedig az értesülés és az ideiglenes intézkedések közötti behozatal szintjének havi átlagát. Az utóbbi átlag esetében a kezdő és a végpont az előző bekezdésben ismertettek szerint kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság rendes körülmények között meghatározná egyrészt a behozatal havi átlagszintjét a vizsgálati időszak egésze – elvben 12 hónap – tekintetében, másrészt pedig az értesülés és az ideiglenes intézkedések közötti behozatal szintjének havi átlagát. Az utóbbi átlag esetében a kezdő és a végpont az előző bekezdésben ismertettek szerint kerül meghatározásra.

| (26) | A Bizottság ezen túlmenően a behozatal abszolút értékben kifejezett változását, a behozatalnak a termékkészletek és piaci részesedések alakulására gyakorolt hatását, valamint a termék figyelembe vett időszak alatti felhasználását is meghatározná. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság ezen túlmenően a behozatal abszolút értékben kifejezett változását, a behozatalnak a termékkészletek és piaci részesedések alakulására gyakorolt hatását, valamint a termék figyelembe vett időszak alatti felhasználását is meghatározná.

1.1.2.   Jelentős mértékűnek minősülő növekedés

Jelentős mértékűnek minősülő növekedés

| (27) | Ennek meghatározásához eseti alapú elemzést kell végezni. A havi súlyozott átlagok összehasonlításán felül a Bizottság az összes egyéb releváns szempontot is figyelembe fogja venni. Ezek konkrétan az alábbiakat foglalják magukban: az érintett termék unióbeli összfelhasználásának alakulása, a készletek változása, valamint a piaci részesedések alakulása. Ebből eredően kettős, egy abszolút és egy relatív elemzést kell végezni. A fenti két havi átlag összehasonlítása tehát egy fontos, de nem szükségszerűen a döntő elemét jelenti annak meghatározásakor, hogy „jelentős mértékűnek” minősül-e a behozatal további növekedése. |
| --- | --- |

(27)

Ennek meghatározásához eseti alapú elemzést kell végezni. A havi súlyozott átlagok összehasonlításán felül a Bizottság az összes egyéb releváns szempontot is figyelembe fogja venni. Ezek konkrétan az alábbiakat foglalják magukban: az érintett termék unióbeli összfelhasználásának alakulása, a készletek változása, valamint a piaci részesedések alakulása. Ebből eredően kettős, egy abszolút és egy relatív elemzést kell végezni. A fenti két havi átlag összehasonlítása tehát egy fontos, de nem szükségszerűen a döntő elemét jelenti annak meghatározásakor, hogy „jelentős mértékűnek” minősül-e a behozatal további növekedése.

1.1.3.   A megközelítés logikai alapja

A megközelítés logikai alapja

| (28) | A behozatalra, amely a nyilvántartásba vételt megelőzően lépett az Unióba, egyetlen esetben sem alkalmazhatók dömpingellenes vámok. E behozatal mindamellett az alábbi okokból kifolyólag lényeges szerepet tölt be annak meghatározásában, hogy valószínűsíthető-e az Unióba a nyilvántartásba vételt követően belépő behozatal esetében a vámok javító hatásának aláásása: többek között a készlettartásból adódóan a vámok javító hatása (vagyis az importált termékek árának az áremelésre vagy a vámra visszavezethető emelkedése) soha nem azonnal, hanem csak a készletek értékesítését követően jelentkezik. A behozatalnak a nyilvántartásba vételt megelőző jelentős mértékű további növekedése általában a készletek számottevő gyarapodásával jár. Ez annyit tesz, hogy a vámok javító hatása később fog jelentkezni, mint a szokásos készletek jellemezte helyzetben. Ha nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között további – a szokásos szintet lényegesen meghaladó készletekhez hozzáadódó – behozatal érkezik, az tovább késleltetné a javító hatást. |
| --- | --- |

(28)

A behozatalra, amely a nyilvántartásba vételt megelőzően lépett az Unióba, egyetlen esetben sem alkalmazhatók dömpingellenes vámok. E behozatal mindamellett az alábbi okokból kifolyólag lényeges szerepet tölt be annak meghatározásában, hogy valószínűsíthető-e az Unióba a nyilvántartásba vételt követően belépő behozatal esetében a vámok javító hatásának aláásása: többek között a készlettartásból adódóan a vámok javító hatása (vagyis az importált termékek árának az áremelésre vagy a vámra visszavezethető emelkedése) soha nem azonnal, hanem csak a készletek értékesítését követően jelentkezik. A behozatalnak a nyilvántartásba vételt megelőző jelentős mértékű további növekedése általában a készletek számottevő gyarapodásával jár. Ez annyit tesz, hogy a vámok javító hatása később fog jelentkezni, mint a szokásos készletek jellemezte helyzetben. Ha nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között további – a szokásos szintet lényegesen meghaladó készletekhez hozzáadódó – behozatal érkezik, az tovább késleltetné a javító hatást.

1.2.   A behozatal növekedése várhatóan komolyan rontja a vámok javító hatását

A behozatal növekedése várhatóan komolyan rontja a vámok javító hatását

| (29) | Második lépésként azt kell meghatározni, hogy e növekedés várhatóan komolyan rontaná-e az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását. A „várhatóan” kifejezés használata arra utal, hogy egy előretekintő elemzésről van szó. Ez kivétel nélkül ügyspecifikus elemzést takar, amelynek eredménye minden egyes olyan ügy esetében a konkrét körülményektől függ, amelyben a vámok visszamenőleges hatályú kivetésére tekintettel elrendelték a behozatal nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(29)

Második lépésként azt kell meghatározni, hogy e növekedés várhatóan komolyan rontaná-e az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását. A „várhatóan” kifejezés használata arra utal, hogy egy előretekintő elemzésről van szó. Ez kivétel nélkül ügyspecifikus elemzést takar, amelynek eredménye minden egyes olyan ügy esetében a konkrét körülményektől függ, amelyben a vámok visszamenőleges hatályú kivetésére tekintettel elrendelték a behozatal nyilvántartásba vételét.

| (30) | Az említett elemzésnek többek között figyelembe kell vennie az Unióba a nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között belépett behozatal hatását. Amennyiben egyáltalán nem, vagy csak jelentéktelen mértékű behozatalra került sor, a nyilvántartásba vétel elégséges volt annak elkerüléséhez, hogy az uniós gazdasági ágazat további károsodást szenvedjen. Ennélfogva általában nincs ok a második lépés, vagyis a visszamenőleges hatályú kivetés alkalmazására. |
| --- | --- |

(30)

Az említett elemzésnek többek között figyelembe kell vennie az Unióba a nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között belépett behozatal hatását. Amennyiben egyáltalán nem, vagy csak jelentéktelen mértékű behozatalra került sor, a nyilvántartásba vétel elégséges volt annak elkerüléséhez, hogy az uniós gazdasági ágazat további károsodást szenvedjen. Ennélfogva általában nincs ok a második lépés, vagyis a visszamenőleges hatályú kivetés alkalmazására.

| (31) | A Bizottság különösen az alábbi tényezőket vizsgálhatja meg annak értékelése során, hogy az Unióba a nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között belépett behozatal hatása várhatóan komolyan rontaná-e a vámok javító hatását:






  a) | az említett behozatal mennyisége; |
| --- | --- | --- |

(31)

A Bizottság különösen az alábbi tényezőket vizsgálhatja meg annak értékelése során, hogy az Unióba a nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között belépett behozatal hatása várhatóan komolyan rontaná-e a vámok javító hatását:

a)

az említett behozatal mennyisége;

| b) | az említett behozatal időzítése; |
| --- | --- |

b)

az említett behozatal időzítése;

| c) | az említett behozatal árai; |
| --- | --- |

c)

az említett behozatal árai;

| d) | bármely egyéb releváns körülmény: a Bizottság többek között az alábbi egyéb körülményeket fogja megvizsgálni:






  i. | az importtermék nyilvántartásba vétel előtti készletei, |
| --- | --- | --- |

d)

bármely egyéb releváns körülmény: a Bizottság többek között az alábbi egyéb körülményeket fogja megvizsgálni:

i.

az importtermék nyilvántartásba vétel előtti készletei,

| ii. | az importtermék árának tendenciája az értesüléstől az ideiglenes intézkedésekig, |
| --- | --- |

ii.

az importtermék árának tendenciája az értesüléstől az ideiglenes intézkedésekig,

| iii. | a nyilvántartásba vétel kijátszására utaló változások a kereskedelem szerkezetében. |
| --- | --- |

iii.

a nyilvántartásba vétel kijátszására utaló változások a kereskedelem szerkezetében.

1.3.   Összesítés

Összesítés

| (32) | Az egynél több érintett országra kiterjedő vizsgálatok esetében attól függ, hogy az 1.1. és 1.2. pontban leírt elemzéshez összesítik-e az ezen országokból származó behozatalt, hogy az alapként szolgáló dömpingellenes vizsgálatban e behozatalokat összesítette-e a Bizottság. |
| --- | --- |

(32)

Az egynél több érintett országra kiterjedő vizsgálatok esetében attól függ, hogy az 1.1. és 1.2. pontban leírt elemzéshez összesítik-e az ezen országokból származó behozatalt, hogy az alapként szolgáló dömpingellenes vizsgálatban e behozatalokat összesítette-e a Bizottság.

2.   Alkalmazás a jelen ügyben

Alkalmazás a jelen ügyben

| (33) | A nyilvántartásba vétel a 2015. december 12. és az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetésének időpontja, vagyis 2016. február 12. közötti behozatalt érinti. Az érintett országokból ezen időszak alatt érkezett behozatal hozzávetőleg 165 000 tonnát tett ki. |
| --- | --- |

(33)

A nyilvántartásba vétel a 2015. december 12. és az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetésének időpontja, vagyis 2016. február 12. közötti behozatalt érinti. Az érintett országokból ezen időszak alatt érkezett behozatal hozzávetőleg 165 000 tonnát tett ki.

| (34) | Az (5) preambulumbekezdésben említettek szerint a panaszos, a mintába felvett összes uniós gyártó, valamint 22 független és kapcsolatban álló importőr és/vagy felhasználó bocsátott rendelkezésre információkat. Behozataluk 46 %-át tette ki az érintett országokból származó összbehozatalnak azon – nevezetesen a 2015 áprilisától 2016 januárjáig terjedő – időszakban, amelyre vonatkozóan adatokat gyűjtöttek. |
| --- | --- |

(34)

Az (5) preambulumbekezdésben említettek szerint a panaszos, a mintába felvett összes uniós gyártó, valamint 22 független és kapcsolatban álló importőr és/vagy felhasználó bocsátott rendelkezésre információkat. Behozataluk 46 %-át tette ki az érintett országokból származó összbehozatalnak azon – nevezetesen a 2015 áprilisától 2016 januárjáig terjedő – időszakban, amelyre vonatkozóan adatokat gyűjtöttek.

| (35) | A Bizottság annak megállapítása céljából, hogy indokolt-e a vámok visszamenőleges hatályú beszedése, értékelte az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság annak megállapítása céljából, hogy indokolt-e a vámok visszamenőleges hatályú beszedése, értékelte az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumokat.

| (36) | A behozatal nyilvántartásba vétele kapcsán, valamint a dömpingellenes intézkedések visszamenőleges hatályú esetleges alkalmazásáról észrevételeket nyújtottak be. Ezek az alábbiakban kerülnek elemzésre. |
| --- | --- |

(36)

A behozatal nyilvántartásba vétele kapcsán, valamint a dömpingellenes intézkedések visszamenőleges hatályú esetleges alkalmazásáról észrevételeket nyújtottak be. Ezek az alábbiakban kerülnek elemzésre.

2.1.   Huzamos ideje zajló dömping, vagy az importőr értesülése a dömpingről vagy a kárról

Huzamos ideje zajló dömping, vagy az importőr értesülése a dömpingről vagy a kárról

| (37) | Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerint feltétel, hogy a dömping „már huzamos ideje zajlik, illetve az importőrnek tudomása volt vagy tudnia kellett volna a dömpingről, a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően”. A jelenlegi ügyben a Bizottság úgy véli, hogy a (17), valamint az alábbi preambulumbekezdésben kifejtettek okokból kifolyólag az importőröknek a vizsgálat megindításának időpontjától tudomása volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerint feltétel, hogy a dömping „már huzamos ideje zajlik, illetve az importőrnek tudomása volt vagy tudnia kellett volna a dömpingről, a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően”. A jelenlegi ügyben a Bizottság úgy véli, hogy a (17), valamint az alábbi preambulumbekezdésben kifejtettek okokból kifolyólag az importőröknek a vizsgálat megindításának időpontjától tudomása volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően.

| (38) | Az egyik importőr azt állította, hogy a dömpingre vonatkozó panaszbeli meggyőző bizonyíték nem elegendő annak alátámasztásához, hogy az importőröknek tudomása volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően. A szóban forgó fél nevezetesen először is arra mutatott rá, hogy a panasz önmagában nem számít egyértelmű bizonyítéknak arra nézve, hogy ténylegesen sor került dömpingre. Másodszor: ha elfogadott, hogy a panaszban szereplő bizonyíték elegendő annak megállapításához, hogy az importőröknek tudniuk kellett volna a dömpingről, akkor minden egyes vizsgálat esetében ki lehetne vetni visszamenőleges hatállyal vámokat. Végezetül a fél előadta, hogy az Eurofer állítása, miszerint a kínai és orosz behozatal rendkívül alacsony árai miatt az importőröknek tudniuk kellett a dömpingről, félrevezető, hiszen az állítólagos alacsony árak önmagukban még nem jelentenek bizonyítékot a dömpingelt behozatalra. |
| --- | --- |

(38)

Az egyik importőr azt állította, hogy a dömpingre vonatkozó panaszbeli meggyőző bizonyíték nem elegendő annak alátámasztásához, hogy az importőröknek tudomása volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően. A szóban forgó fél nevezetesen először is arra mutatott rá, hogy a panasz önmagában nem számít egyértelmű bizonyítéknak arra nézve, hogy ténylegesen sor került dömpingre. Másodszor: ha elfogadott, hogy a panaszban szereplő bizonyíték elegendő annak megállapításához, hogy az importőröknek tudniuk kellett volna a dömpingről, akkor minden egyes vizsgálat esetében ki lehetne vetni visszamenőleges hatállyal vámokat. Végezetül a fél előadta, hogy az Eurofer állítása, miszerint a kínai és orosz behozatal rendkívül alacsony árai miatt az importőröknek tudniuk kellett a dömpingről, félrevezető, hiszen az állítólagos alacsony árak önmagukban még nem jelentenek bizonyítékot a dömpingelt behozatalra.

| (39) | Egy másik érdekelt fél megjegyezte, hogy az Eurofer nem bocsátott rendelkezésre olyan, sajtóban megjelent jelentéseket vagy a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós importőrei számára elérhető, nyilvánosan hozzáférhető információkat, amelyek arról tettek volna említést, hogy a kínai gyártók bizonyos hidegen síkhengerelt acéltermékeket dömpingelnének. A szóban forgó fél hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre bocsátott sajtócikkek nem speciálisan a hidegen síkhengerelt acéltermékekről szóltak, hanem általánosságban foglalkoztak az acéllal. Ezenkívül az Eurofer által rendelkezésre bocsátott indiai és amerikai sajtójelentések lényegtelenek az unióbeli importőrök értesülése szempontjából. |
| --- | --- |

(39)

Egy másik érdekelt fél megjegyezte, hogy az Eurofer nem bocsátott rendelkezésre olyan, sajtóban megjelent jelentéseket vagy a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós importőrei számára elérhető, nyilvánosan hozzáférhető információkat, amelyek arról tettek volna említést, hogy a kínai gyártók bizonyos hidegen síkhengerelt acéltermékeket dömpingelnének. A szóban forgó fél hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre bocsátott sajtócikkek nem speciálisan a hidegen síkhengerelt acéltermékekről szóltak, hanem általánosságban foglalkoztak az acéllal. Ezenkívül az Eurofer által rendelkezésre bocsátott indiai és amerikai sajtójelentések lényegtelenek az unióbeli importőrök értesülése szempontjából.

| (40) | Elöljáróban alá kell húzni, hogy az importőröknek az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő értesülése a dömping mértékére és a vélt vagy megállapított kárra vonatkozik (utólagos kiemelés). A Bizottság úgy véli, hogy objektív tényezők alapján az importőröknek tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a dömping mértékéről és a vélt kárról; és nem pusztán a panasz nyilvános változata, hanem az ezen eljárás megindításáról szóló értesítés miatt is, melyek egyaránt elérhetők voltak, és amelyeket az eljárás megindításakor valamennyi ismert érdekelt félnek – az importőröket, felhasználókat és képviseleti szervezeteiket is beleértve – eljuttattak. Az érdekelt felek ezenfelül teljes körű hozzáféréssel rendelkeztek az Eurofer nyilvántartásba vétel iránti kérelmének betekinthető változatához, amelyet valójában már magában a panaszban bejelentettek. A vizsgálat megindítására azért került sor, mert úgy ítélték meg, hogy a panaszban szereplő meggyőző bizonyíték kellően alátámasztotta annak valószínűségét, hogy az uniós piacon dömpingelik az érintett országokból származó behozatalt. E meggyőző bizonyíték egy tágabb, 2013 októberétől 2014 szeptemberéig terjedő időszakot fedett le. Ezenkívül a dömping fennállása ideiglenesen megállapítást, majd véglegesen megerősítést nyert az eljárás vizsgálati időszaka, nevezetesen a 2014 áprilisától 2015 márciusáig terjedő időszak tekintetében is. Következésképp megerősítést nyert, hogy az importőröknek attól a naptól kezdve, amikor az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételre került az Európai Unió Hivatalos Lapjában, tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről és a vélt kárról. |
| --- | --- |

(40)

Elöljáróban alá kell húzni, hogy az importőröknek az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő értesülése a dömping mértékére és a vélt vagy megállapított kárra vonatkozik (utólagos kiemelés). A Bizottság úgy véli, hogy objektív tényezők alapján az importőröknek tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a dömping mértékéről és a vélt kárról; és nem pusztán a panasz nyilvános változata, hanem az ezen eljárás megindításáról szóló értesítés miatt is, melyek egyaránt elérhetők voltak, és amelyeket az eljárás megindításakor valamennyi ismert érdekelt félnek – az importőröket, felhasználókat és képviseleti szervezeteiket is beleértve – eljuttattak. Az érdekelt felek ezenfelül teljes körű hozzáféréssel rendelkeztek az Eurofer nyilvántartásba vétel iránti kérelmének betekinthető változatához, amelyet valójában már magában a panaszban bejelentettek. A vizsgálat megindítására azért került sor, mert úgy ítélték meg, hogy a panaszban szereplő meggyőző bizonyíték kellően alátámasztotta annak valószínűségét, hogy az uniós piacon dömpingelik az érintett országokból származó behozatalt. E meggyőző bizonyíték egy tágabb, 2013 októberétől 2014 szeptemberéig terjedő időszakot fedett le. Ezenkívül a dömping fennállása ideiglenesen megállapítást, majd véglegesen megerősítést nyert az eljárás vizsgálati időszaka, nevezetesen a 2014 áprilisától 2015 márciusáig terjedő időszak tekintetében is. Következésképp megerősítést nyert, hogy az importőröknek attól a naptól kezdve, amikor az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételre került az Európai Unió Hivatalos Lapjában, tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről és a vélt kárról.

vélt

| (41) | Azt is meg kell jegyezni, hogy kizárólag nyilvántartásba vételi kötelezettség alá tartozott behozatalra vethetők ki visszamenőleges hatállyal dömpingellenes vámok, és kizárólag abban az esetben, ha teljesülnek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek. Ebből adódóan nem állja meg a helyét az állítás, miszerint „minden egyes vizsgálat esetében” kivethetők visszamenőleges hatállyal vámok. Az Eurofer által rendelkezésre bocsátott és állítólagosan lényegtelen sajtójelentések kapcsán a Bizottság elismeri, hogy e cikkek nem kifejezetten a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel foglalkoztak, ugyanakkor az érintett országokban működő exportáló acélgyártók árazási magatartásáról megbízható jelzésként szolgáltak. A sajtójelentéseket ezenkívül az előző preambulumbekezdésekben említett egyéb objektív tények figyelembevételével kell értékelni. |
| --- | --- |

(41)

Azt is meg kell jegyezni, hogy kizárólag nyilvántartásba vételi kötelezettség alá tartozott behozatalra vethetők ki visszamenőleges hatállyal dömpingellenes vámok, és kizárólag abban az esetben, ha teljesülnek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek. Ebből adódóan nem állja meg a helyét az állítás, miszerint „minden egyes vizsgálat esetében” kivethetők visszamenőleges hatállyal vámok. Az Eurofer által rendelkezésre bocsátott és állítólagosan lényegtelen sajtójelentések kapcsán a Bizottság elismeri, hogy e cikkek nem kifejezetten a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel foglalkoztak, ugyanakkor az érintett országokban működő exportáló acélgyártók árazási magatartásáról megbízható jelzésként szolgáltak. A sajtójelentéseket ezenkívül az előző preambulumbekezdésekben említett egyéb objektív tények figyelembevételével kell értékelni.

| (42) | Az importőrök értesülésének kérdéskörével összefüggésben felsorakoztatott érveket tehát a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(42)

Az importőrök értesülésének kérdéskörével összefüggésben felsorakoztatott érveket tehát a Bizottság elutasítja.

| (43) | A nyilvánosságra hozatalra reagálva egyes importőrök azt állították, hogy a dömpingről és a kárról való értesülés kérdéskörét annak fényében kell vizsgálni, hogy a visszamenőleges hatály „rendkívüli intézkedés”, és ez a vizsgálati hatósággal szemben komoly követelményeket támaszt, és/vagy hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontját illetően az „importőrök értesülésére” vonatkozóan javasolt megközelítés túlzottan általános. Következtetésként ezért arra jutottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés nem elegendő ahhoz, hogy az importőrök tudomást szerezzenek a dömping és a kár fennállásáról, vagy azok mértékéről. Az eljárás megindításáról szóló értesítés, amelyről az acélkereskedelmi sajtó széles körben beszámolt, valamint a panasz nyilvános változata, amelyet egyfelől megküldtek az ismert importőröknek és/vagy felhasználóknak, másfelől pedig a vizsgálat első napjától minden érdekelt fél rendelkezésére állt, együttesen egyértelműen (és igen részletesen) ismertették az alkalmazott módszertant, a felhasznált információforrásokat, valamint leszögezték, hogy a dömping és a kár mind Kína, mind Oroszország tekintetében magas szintű. A dömping mértékét ily módon a CIF-importár százalékos értékeként kifejezve közölték. A Bizottság egyébiránt a nyilvántartásba vételi rendelet (5)–(11) preambulumbekezdésében valamennyi érdekelt felet emlékeztette, hogy elegendő bizonyítékkal rendelkezik a dömpingről, a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az importőröknek tudomásuk volt, vagy tudniuk kellett volna a dömping és a károkozás fennállásáról, vagy vélt fennállásáról. Az, hogy nem minden vizsgálat vezet dömpingellenes intézkedésekhez, nem jelenti egyszersmind azt, hogy a dömpingre és a kárra vonatkozó meggyőző bizonyítékot nem bocsátották az importőrök rendelkezésére. A Bizottság ezért meg van győződve, hogy az e kérdéskör támasztotta szükséges követelmények teljesültek. |
| --- | --- |

(43)

A nyilvánosságra hozatalra reagálva egyes importőrök azt állították, hogy a dömpingről és a kárról való értesülés kérdéskörét annak fényében kell vizsgálni, hogy a visszamenőleges hatály „rendkívüli intézkedés”, és ez a vizsgálati hatósággal szemben komoly követelményeket támaszt, és/vagy hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontját illetően az „importőrök értesülésére” vonatkozóan javasolt megközelítés túlzottan általános. Következtetésként ezért arra jutottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés nem elegendő ahhoz, hogy az importőrök tudomást szerezzenek a dömping és a kár fennállásáról, vagy azok mértékéről. Az eljárás megindításáról szóló értesítés, amelyről az acélkereskedelmi sajtó széles körben beszámolt, valamint a panasz nyilvános változata, amelyet egyfelől megküldtek az ismert importőröknek és/vagy felhasználóknak, másfelől pedig a vizsgálat első napjától minden érdekelt fél rendelkezésére állt, együttesen egyértelműen (és igen részletesen) ismertették az alkalmazott módszertant, a felhasznált információforrásokat, valamint leszögezték, hogy a dömping és a kár mind Kína, mind Oroszország tekintetében magas szintű. A dömping mértékét ily módon a CIF-importár százalékos értékeként kifejezve közölték. A Bizottság egyébiránt a nyilvántartásba vételi rendelet (5)–(11) preambulumbekezdésében valamennyi érdekelt felet emlékeztette, hogy elegendő bizonyítékkal rendelkezik a dömpingről, a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az importőröknek tudomásuk volt, vagy tudniuk kellett volna a dömping és a károkozás fennállásáról, vagy vélt fennállásáról. Az, hogy nem minden vizsgálat vezet dömpingellenes intézkedésekhez, nem jelenti egyszersmind azt, hogy a dömpingre és a kárra vonatkozó meggyőző bizonyítékot nem bocsátották az importőrök rendelkezésére. A Bizottság ezért meg van győződve, hogy az e kérdéskör támasztotta szükséges követelmények teljesültek.

| (44) | Az orosz exportáló gyártók, továbbá az egyik importőr azt állította, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésnek c) pontja szerinti bizottsági megállapítás bizonyosan nem felel meg a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikke (6) bekezdésének i) pontjában foglalt előírásnak, miszerint az importőrnek tudnia kellett volna arról, hogy az exportőr dömpingel, és az ilyen dömping kárt okoz. Ezenfelül azt állították, hogy elfogadhatatlan azon bizottsági értelmezés követése, mely szerint az „értesítésülésre” vonatkozó feltétel minden olyan esetben teljesül, amikor az eljárás megindításáról értesítést tesznek közzé. Azt állították továbbá, hogy a dömping értékelése összetett folyamat, amelynek velejárója a közzé nem tehető üzleti titkokhoz való hozzáférés. |
| --- | --- |

(44)

Az orosz exportáló gyártók, továbbá az egyik importőr azt állította, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésnek c) pontja szerinti bizottsági megállapítás bizonyosan nem felel meg a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikke (6) bekezdésének i) pontjában foglalt előírásnak, miszerint az importőrnek tudnia kellett volna arról, hogy az exportőr dömpingel, és az ilyen dömping kárt okoz. Ezenfelül azt állították, hogy elfogadhatatlan azon bizottsági értelmezés követése, mely szerint az „értesítésülésre” vonatkozó feltétel minden olyan esetben teljesül, amikor az eljárás megindításáról értesítést tesznek közzé. Azt állították továbbá, hogy a dömping értékelése összetett folyamat, amelynek velejárója a közzé nem tehető üzleti titkokhoz való hozzáférés.

| (45) | Először is le kell szögezni, hogy a WTO valamennyi tagjának jogában áll saját körülményeihez igazítva megállapítani dömpingellenes eljárásait és gyakorlatait, feltéve, hogy azok nem ellentétesek a WTO normáival. A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálatindítás tekintetében igen magas szintű követelményeket követ, és – miként az a (43) preambulumbekezdésben is szerepel – a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján igen részletes, az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett vizsgálatot végzett a dömpingre és a kárra vonatkozóan. Az adatok e körébe tartoznak a vállalatspecifikus belföldi és exportárak, amelyeket az importőrök nehézség nélkül összehasonlíthattak az érintett országokból származó beszerzéseik áraival annak megállapításához, hogy ezen árak dömpingelt árak-e, illetve hogy milyen mértékű a dömping. Meg kell továbbá jegyezni, hogy – miként arra az (5) preambulumbekezdés is utalt – olyan kapcsolatban álló importőrök is nyújtottak be kitöltött kérdőívet, amelyek hozzáfértek a belföldi, illetve exportárakkal kapcsolatos vonatkozó adatokhoz. Azt is meg kell jegyezni, hogy a WTO szabályai nem követelik meg az importőröktől, hogy képesek legyenek részletes dömpingszámításokat végezni, hanem csak azt, hogy tudomásuk legyen az ilyen dömping mértékéről. Ezen túlmenően a különböző kármutatók elemzését, valamint az alákínálás és az áron aluli értékesítés részletes számításait szintén rendelkezésre bocsátották, ezek pedig azt jelezték, hogy e dömpingelt behozatal kárt okozna. |
| --- | --- |

(45)

Először is le kell szögezni, hogy a WTO valamennyi tagjának jogában áll saját körülményeihez igazítva megállapítani dömpingellenes eljárásait és gyakorlatait, feltéve, hogy azok nem ellentétesek a WTO normáival. A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálatindítás tekintetében igen magas szintű követelményeket követ, és – miként az a (43) preambulumbekezdésben is szerepel – a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján igen részletes, az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett vizsgálatot végzett a dömpingre és a kárra vonatkozóan. Az adatok e körébe tartoznak a vállalatspecifikus belföldi és exportárak, amelyeket az importőrök nehézség nélkül összehasonlíthattak az érintett országokból származó beszerzéseik áraival annak megállapításához, hogy ezen árak dömpingelt árak-e, illetve hogy milyen mértékű a dömping. Meg kell továbbá jegyezni, hogy – miként arra az (5) preambulumbekezdés is utalt – olyan kapcsolatban álló importőrök is nyújtottak be kitöltött kérdőívet, amelyek hozzáfértek a belföldi, illetve exportárakkal kapcsolatos vonatkozó adatokhoz. Azt is meg kell jegyezni, hogy a WTO szabályai nem követelik meg az importőröktől, hogy képesek legyenek részletes dömpingszámításokat végezni, hanem csak azt, hogy tudomásuk legyen az ilyen dömping mértékéről. Ezen túlmenően a különböző kármutatók elemzését, valamint az alákínálás és az áron aluli értékesítés részletes számításait szintén rendelkezésre bocsátották, ezek pedig azt jelezték, hogy e dömpingelt behozatal kárt okozna.

| (46) | Az egyik importőr azt állította továbbá, hogy beszállítói biztosították afelől, hogy nem folytatnak dömpinget, amit azonban elmulasztottak alátámasztani. Ezt az állítást ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(46)

Az egyik importőr azt állította továbbá, hogy beszállítói biztosították afelől, hogy nem folytatnak dömpinget, amit azonban elmulasztottak alátámasztani. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.

| (47) | Az orosz exportáló gyártók kétségbe vonták a dömping tényére vonatkozó ténymegállapítást és jelezték, hogy az importőrök csak 2016. február 12-én szereztek tudomást az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásáról és a dömping mértékéről. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az aktában rendelkezésre álló, említett információkból, nevezetesen az eljárás megindításáról szóló értesítésből és a panasznak az importőröknek megküldött vagy rendelkezésre bocsátott nyilvános változatából egyértelműen kiderült a dömping mértéke, és ezeket az információkat az ideiglenes intézkedések bevezetése csak megerősítette. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(47)

Az orosz exportáló gyártók kétségbe vonták a dömping tényére vonatkozó ténymegállapítást és jelezték, hogy az importőrök csak 2016. február 12-én szereztek tudomást az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásáról és a dömping mértékéről. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az aktában rendelkezésre álló, említett információkból, nevezetesen az eljárás megindításáról szóló értesítésből és a panasznak az importőröknek megküldött vagy rendelkezésre bocsátott nyilvános változatából egyértelműen kiderült a dömping mértéke, és ezeket az információkat az ideiglenes intézkedések bevezetése csak megerősítette. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.

| (48) | A Bizottság tehát e konkrét ügyben megerősíti, hogy az importőrök egyértelműen rendelkeztek arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy a kínai és orosz exportőrök kárt okozó dömpinget folytatnak. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság tehát e konkrét ügyben megerősíti, hogy az importőrök egyértelműen rendelkeztek arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy a kínai és orosz exportőrök kárt okozó dömpinget folytatnak.

2.2.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását

A behozatal jelentős mértékű további növekedése várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását

| (49) | Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja szerint feltétel, hogy a „vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható”. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja szerint feltétel, hogy a „vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható”.

2.2.1.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése

A behozatal jelentős mértékű további növekedése

| (50) | Az Eurostat adatai (8) alapján (amelyek az értékeléskor a 2016 márciusáig bezárólag álltak rendelkezésre) az érintett országokból érkező behozatal havi átlagvolumene a vizsgálati időszak alatt 118 912 tonnát tett ki. Az érintett országokból érkező behozatal havi átlagvolumene a vizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő első teljes hónappal kezdődő és az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző utolsó teljes hónappal záruló időszakban (2015. június – 2016. január) 162 457 tonna volt, vagyis 37 %-kal meghaladta a vizsgálati időszakbeli értéket. Ugyanezen időszakra számítva a behozatal összvolumene 1 299 658 tonnát tett ki: Kínából 721 386 tonna, Oroszországból pedig 578 272 tonna érkezett. Ha az összehasonlítást a Kínából, illetve az Oroszországból érkező behozatali volumen havi átlagára külön-külön végezzük el, az azt mutatja, hogy Kína esetében a behozatali volumen havi átlaga 48 %-kal, Oroszország esetében 25 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(50)

Az Eurostat adatai (8) alapján (amelyek az értékeléskor a 2016 márciusáig bezárólag álltak rendelkezésre) az érintett országokból érkező behozatal havi átlagvolumene a vizsgálati időszak alatt 118 912 tonnát tett ki. Az érintett országokból érkező behozatal havi átlagvolumene a vizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő első teljes hónappal kezdődő és az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző utolsó teljes hónappal záruló időszakban (2015. június – 2016. január) 162 457 tonna volt, vagyis 37 %-kal meghaladta a vizsgálati időszakbeli értéket. Ugyanezen időszakra számítva a behozatal összvolumene 1 299 658 tonnát tett ki: Kínából 721 386 tonna, Oroszországból pedig 578 272 tonna érkezett. Ha az összehasonlítást a Kínából, illetve az Oroszországból érkező behozatali volumen havi átlagára külön-külön végezzük el, az azt mutatja, hogy Kína esetében a behozatali volumen havi átlaga 48 %-kal, Oroszország esetében 25 %-kal nőtt.

8

| (51) | Amennyiben a vizsgálat megindítását követő első teljes hónappal kezdődő, és az ideiglenes intézkedések bevezetésének havát még magában foglaló időszak (azaz 2015. június–2016. február) az alap, akkor a behozatali volumen havi átlaga 150 673 tonna, amely 27 %-kal magasabb a vizsgálati időszakbeli értéknél. A Kínából és Oroszországból származó behozatal havi volumene 34 %-os, illetve 19 %-os növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(51)

Amennyiben a vizsgálat megindítását követő első teljes hónappal kezdődő, és az ideiglenes intézkedések bevezetésének havát még magában foglaló időszak (azaz 2015. június–2016. február) az alap, akkor a behozatali volumen havi átlaga 150 673 tonna, amely 27 %-kal magasabb a vizsgálati időszakbeli értéknél. A Kínából és Oroszországból származó behozatal havi volumene 34 %-os, illetve 19 %-os növekedést mutatott.

| (52) | A vizsgálat megindítását követő (2015 júniusától 2016 januárjáig tartó) időszakon belüli behozatallal kapcsolatban információkat szolgáltató 22 importőr és/vagy felhasználó behozatala az érintett országokból érkező összbehozatal 46 %-át képviselte. Az így kapott adatok azt mutatatták, hogy 2015 végére az érintett termék készletei ezen együttműködő importőrök és/vagy felhasználók esetében összesen 22 %-kal haladták meg a 2014 végi szintet. E ténymegállapítás amellett, hogy megerősíti a behozatal erőteljes növekedésének statisztikai adatokon alapuló ténymegállapítását, készletfelhalmozásra is utal. |
| --- | --- |

(52)

A vizsgálat megindítását követő (2015 júniusától 2016 januárjáig tartó) időszakon belüli behozatallal kapcsolatban információkat szolgáltató 22 importőr és/vagy felhasználó behozatala az érintett országokból érkező összbehozatal 46 %-át képviselte. Az így kapott adatok azt mutatatták, hogy 2015 végére az érintett termék készletei ezen együttműködő importőrök és/vagy felhasználók esetében összesen 22 %-kal haladták meg a 2014 végi szintet. E ténymegállapítás amellett, hogy megerősíti a behozatal erőteljes növekedésének statisztikai adatokon alapuló ténymegállapítását, készletfelhalmozásra is utal.

| (53) | A két elemzés egyaránt azt támasztja alá, hogy a behozatali volumen jelentős mértékben nőtt a vizsgálat megindítását követően. |
| --- | --- |

(53)

A két elemzés egyaránt azt támasztja alá, hogy a behozatali volumen jelentős mértékben nőtt a vizsgálat megindítását követően.

| (54) | Több orosz exportáló gyártó vitatta a következtetést, miszerint a behozatal növekedése jelentős mértékű volt, arra hivatkozva, hogy a „vezető hírmagyarázók és gyakorlati szakemberek” álláspontja szerint ahhoz a behozatal volumenbeli növekedésnek igazán tetemesnek kell lennie. E tekintetben először is azt kell megjegyezni, hogy a hivatkozott szakirodalom nem képezi a kemény jog részét, és semmiféle konkrét iránymutatással nem szolgál arra vonatkozóan, hogy mit kellene tetemes vagy jelentős mértéknek tekintetni, ami amúgy eseti vizsgálat alapján dől el. |
| --- | --- |

(54)

Több orosz exportáló gyártó vitatta a következtetést, miszerint a behozatal növekedése jelentős mértékű volt, arra hivatkozva, hogy a „vezető hírmagyarázók és gyakorlati szakemberek” álláspontja szerint ahhoz a behozatal volumenbeli növekedésnek igazán tetemesnek kell lennie. E tekintetben először is azt kell megjegyezni, hogy a hivatkozott szakirodalom nem képezi a kemény jog részét, és semmiféle konkrét iránymutatással nem szolgál arra vonatkozóan, hogy mit kellene tetemes vagy jelentős mértéknek tekintetni, ami amúgy eseti vizsgálat alapján dől el.

| (55) | A Bizottság ennek alapján meg van győződve arról, hogy a behozatal növekedése jelentős mértékűnek tekinthető, így ezt az állítást elutasítja. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság ennek alapján meg van győződve arról, hogy a behozatal növekedése jelentős mértékűnek tekinthető, így ezt az állítást elutasítja.

| (56) | Több orosz exportáló gyártó, valamint egy importőr is jelezte a Bizottság felé, hogy az Eurofer nyilvántartásba vétel iránti kérelmére vonatkozó elemzésében nem mérte fel kellőképpen az uniós szankcióknak az Oroszországgal folytatott kereskedelemre gyakorolt ideiglenes hatását. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az érintett termékre vonatkozóan nem voltak életben „szankciók” a nyilvántartásba vétel idején, ahogy sem a vizsgálati időszak alatt, sem azt követően, egészen az ideiglenes intézkedések 2016. február 12-én történő bevezetéséig nem is léteztek ilyen szankciók. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(56)

Több orosz exportáló gyártó, valamint egy importőr is jelezte a Bizottság felé, hogy az Eurofer nyilvántartásba vétel iránti kérelmére vonatkozó elemzésében nem mérte fel kellőképpen az uniós szankcióknak az Oroszországgal folytatott kereskedelemre gyakorolt ideiglenes hatását. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az érintett termékre vonatkozóan nem voltak életben „szankciók” a nyilvántartásba vétel idején, ahogy sem a vizsgálati időszak alatt, sem azt követően, egészen az ideiglenes intézkedések 2016. február 12-én történő bevezetéséig nem is léteztek ilyen szankciók. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

| (57) | Az orosz exportáló gyártók a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételeikben újra felvetették ezt a kérdést, azt állítva, hogy annak ellenére, hogy az érintett termékre nem vonatkoztak „szankciók”, annak esetében, mivel az uniós vevők általában véve nem sok hajlandóságot mutattak az áru oroszországi beszerzésére, dominóhatás érvényesült. Ez az érvelés megalapozatlan. Emellett egyértelmű, hogy az érintett termék behozatalának a vizsgálati időszakot követő alakulását inkább a jelenlegi eljáráshoz kapcsolódó kérdések befolyásolták, semmint a más termékekre kivetett szankciók állítólagos dominóhatása. A szankciók tárgyát képező áruk egyértelműen meg lettek határozva, és így nem állítható, hogy a szankciók jelentős hatással lettek volna a vizsgálati időszakot követően tapasztalt kiemelkedő volumeningadozásokra. |
| --- | --- |

(57)

Az orosz exportáló gyártók a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételeikben újra felvetették ezt a kérdést, azt állítva, hogy annak ellenére, hogy az érintett termékre nem vonatkoztak „szankciók”, annak esetében, mivel az uniós vevők általában véve nem sok hajlandóságot mutattak az áru oroszországi beszerzésére, dominóhatás érvényesült. Ez az érvelés megalapozatlan. Emellett egyértelmű, hogy az érintett termék behozatalának a vizsgálati időszakot követő alakulását inkább a jelenlegi eljáráshoz kapcsolódó kérdések befolyásolták, semmint a más termékekre kivetett szankciók állítólagos dominóhatása. A szankciók tárgyát képező áruk egyértelműen meg lettek határozva, és így nem állítható, hogy a szankciók jelentős hatással lettek volna a vizsgálati időszakot követően tapasztalt kiemelkedő volumeningadozásokra.

| (58) | Ezenkívül ugyanezen orosz exportáló gyártók és az orosz hatóságok is azzal érveltek, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedésének elemzésében az Eurofer érveit önkényesen kiválasztott időszakok összehasonlítására alapozta. Egy másik érdekelt fél szerint a hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatali volumenének egyik hónapról a másikra tapasztalható rendkívüli volatilitása miatt bármilyen két időszak összehasonlítása drámaian eltérő eredményeket hozhat. Más szóval az Eurofer kérelmében szereplő adatok nem jelezték, hogy a „behozatal jelentős mértékű növekedése” állna fenn. |
| --- | --- |

(58)

Ezenkívül ugyanezen orosz exportáló gyártók és az orosz hatóságok is azzal érveltek, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedésének elemzésében az Eurofer érveit önkényesen kiválasztott időszakok összehasonlítására alapozta. Egy másik érdekelt fél szerint a hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatali volumenének egyik hónapról a másikra tapasztalható rendkívüli volatilitása miatt bármilyen két időszak összehasonlítása drámaian eltérő eredményeket hozhat. Más szóval az Eurofer kérelmében szereplő adatok nem jelezték, hogy a „behozatal jelentős mértékű növekedése” állna fenn.

| (59) | A nyilvántartásba vételhez vezető panaszban összehasonlításul szolgáló időszakok kiterjedt, a vizsgálati időszakot egyfelől követő, másfelől azzal átfedésben lévő időtávokat foglaltak magukban. Ezenkívül több érdekelt fél is más időszakokat javasolt a behozatal jelentős mértékű további növekedésének összehasonlító elemzéséhez, és mindegyikük ugyanarra a megállapításra jutott (vagyis a behozatal jelentős mértékű további növekedésére a vizsgálati időszakon belüli behozatali volumenhez képest). Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(59)

A nyilvántartásba vételhez vezető panaszban összehasonlításul szolgáló időszakok kiterjedt, a vizsgálati időszakot egyfelől követő, másfelől azzal átfedésben lévő időtávokat foglaltak magukban. Ezenkívül több érdekelt fél is más időszakokat javasolt a behozatal jelentős mértékű további növekedésének összehasonlító elemzéséhez, és mindegyikük ugyanarra a megállapításra jutott (vagyis a behozatal jelentős mértékű további növekedésére a vizsgálati időszakon belüli behozatali volumenhez képest). Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

| (60) | Több orosz exportáló gyártó 2016 januárjára, 2016 februárjára és 2016 márciusára vonatkozó számadatok benyújtása mellett azzal érvelt, hogy ami őket illeti, nem lehet a behozatal jelentős mértékű további növekedéséről beszélni. A Bizottság számára nem egyértelmű, hogy a beadványban miért csak bizonyos orosz exportáló gyártókra, és nem az Oroszországból érkező behozatal egészére vonatkozóan szerepeltettek számadatokat. |
| --- | --- |

(60)

Több orosz exportáló gyártó 2016 januárjára, 2016 februárjára és 2016 márciusára vonatkozó számadatok benyújtása mellett azzal érvelt, hogy ami őket illeti, nem lehet a behozatal jelentős mértékű további növekedéséről beszélni. A Bizottság számára nem egyértelmű, hogy a beadványban miért csak bizonyos orosz exportáló gyártókra, és nem az Oroszországból érkező behozatal egészére vonatkozóan szerepeltettek számadatokat.

| (61) | Való igaz, az (50) preambulumbekezdésben említett statisztikai adatok alacsonyabb havi behozatali volument jeleznek 2016. januárra, februárra és márciusra, azaz a behozatal nyilvántartása vételét, valamint – február egy része és március esetében – az ideiglenes intézkedések hatálybalépését követő időszakra. Ebben a tekintetben a következőket kell figyelembe venni. Egyfelől, ahogy az a nyilvántartásba vételi rendelet (9) preambulumbekezdésében is szerepel, a Bizottság a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a 2015 szeptemberéig tartó és azt magában foglaló időszakra vonatkozó elemzés alapján elemezte. Az elemzés többek között és meggyőző módon azt mutatta, hogy – még a vizsgálat megindítását követően is– megfigyelhető volt a behozatal szintjének jelentős növekedése, ami komolyan rontaná a dömpingellenes vám javító hatását (a nyilvántartásba vételi rendelet (5) preambulumbekezdése). A behozatal nyilvántartásba vételének alapjául szolgáló jelentős növekedés így csak részben érinti ugyanazt a behozatalt, mint amely alapján a Bizottság meghatározza, hogy ki kell-e visszamenőleges hatállyal vetni a vámot. Emlékeztetni kell arra, hogy ez utóbbi időszak a vizsgálat megindítását követő első teljes hónaptól (azaz 2015 júniusától) az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző utolsó teljes hónapot (azaz 2016 januárját) magában foglaló vagy az ideiglenes intézkedések bevezetésének hónapját (azaz 2016 februárját) magában foglaló időszakot öleli fel. Ezenkívül e sokkal hosszabb időszak során újfent a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható a vizsgálati időszakhoz képest. Ezen a következtetésen mit sem változtat az a tény, hogy 2016. január, február és március folyamán az ezekből az országokból érkező behozatal volumene viszonylag alacsony volt. |
| --- | --- |

(61)

Való igaz, az (50) preambulumbekezdésben említett statisztikai adatok alacsonyabb havi behozatali volument jeleznek 2016. januárra, februárra és márciusra, azaz a behozatal nyilvántartása vételét, valamint – február egy része és március esetében – az ideiglenes intézkedések hatálybalépését követő időszakra. Ebben a tekintetben a következőket kell figyelembe venni. Egyfelől, ahogy az a nyilvántartásba vételi rendelet (9) preambulumbekezdésében is szerepel, a Bizottság a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a 2015 szeptemberéig tartó és azt magában foglaló időszakra vonatkozó elemzés alapján elemezte. Az elemzés többek között és meggyőző módon azt mutatta, hogy – még a vizsgálat megindítását követően is– megfigyelhető volt a behozatal szintjének jelentős növekedése, ami komolyan rontaná a dömpingellenes vám javító hatását (a nyilvántartásba vételi rendelet (5) preambulumbekezdése). A behozatal nyilvántartásba vételének alapjául szolgáló jelentős növekedés így csak részben érinti ugyanazt a behozatalt, mint amely alapján a Bizottság meghatározza, hogy ki kell-e visszamenőleges hatállyal vetni a vámot. Emlékeztetni kell arra, hogy ez utóbbi időszak a vizsgálat megindítását követő első teljes hónaptól (azaz 2015 júniusától) az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző utolsó teljes hónapot (azaz 2016 januárját) magában foglaló vagy az ideiglenes intézkedések bevezetésének hónapját (azaz 2016 februárját) magában foglaló időszakot öleli fel. Ezenkívül e sokkal hosszabb időszak során újfent a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható a vizsgálati időszakhoz képest. Ezen a következtetésen mit sem változtat az a tény, hogy 2016. január, február és március folyamán az ezekből az országokból érkező behozatal volumene viszonylag alacsony volt.

| (62) | Másfelől az érintett országokból érkező behozatal messze legmagasabb volumenét 2015 októberében, azaz a nyilvántartásba vétel elemzési időszakát követően regisztrálták, és a behozatal volumene 2015 novemberében még mindig nagyon magas volt a vizsgálati időszakhoz képest. A behozatal nyilvántartásba vételt követő, az exportáló gyártó által jelzett viszonylag mérsékelt szintjét így a nyilvántartásba vételt közvetlenül megelőző – csak a közelgő nyilvántartásba vétellel magyarázható – e csúcsponttal összefüggésben kell értékelni. Valószínű, hogy a nyilvántartásba vétel kérelmezése és végrehajtása nélkül nagyságrendileg hasonló összvolumen lett volna megfigyelhető, ugyanakkor a havi átlagnövekedés a 2015 októberében és novemberében tapasztalható kiugrás helyett egyenletesebb lett volna. A Bizottság a 10. cikk (4) bekezdésének d) pontja szerinti feltételek teljesülésének elemzése során nem tudja figyelmen kívül hagyni a tényt, hogy a behozatal nyilvántartásba vételének elemzési időszakát követő, de a tényleges nyilvántartásba vételt megelőző ezen időszak során jelentősen megnőtt a behozatal volumene. |
| --- | --- |

(62)

Másfelől az érintett országokból érkező behozatal messze legmagasabb volumenét 2015 októberében, azaz a nyilvántartásba vétel elemzési időszakát követően regisztrálták, és a behozatal volumene 2015 novemberében még mindig nagyon magas volt a vizsgálati időszakhoz képest. A behozatal nyilvántartásba vételt követő, az exportáló gyártó által jelzett viszonylag mérsékelt szintjét így a nyilvántartásba vételt közvetlenül megelőző – csak a közelgő nyilvántartásba vétellel magyarázható – e csúcsponttal összefüggésben kell értékelni. Valószínű, hogy a nyilvántartásba vétel kérelmezése és végrehajtása nélkül nagyságrendileg hasonló összvolumen lett volna megfigyelhető, ugyanakkor a havi átlagnövekedés a 2015 októberében és novemberében tapasztalható kiugrás helyett egyenletesebb lett volna. A Bizottság a 10. cikk (4) bekezdésének d) pontja szerinti feltételek teljesülésének elemzése során nem tudja figyelmen kívül hagyni a tényt, hogy a behozatal nyilvántartásba vételének elemzési időszakát követő, de a tényleges nyilvántartásba vételt megelőző ezen időszak során jelentősen megnőtt a behozatal volumene.

| (63) | Az egyik érdekelt fél szerint jóllehet a 2014. május és 2014. szeptember, illetve a 2015. május és 2015. szeptember közötti behozatali számadatok összevetése valóban a behozatal abszolút növekedését mutatja, az Eurofer figyelmen kívül hagyta az érintett termék behozatalának ciklikus jellegét és az uniós felhasználás alakulását. Ezt az érvelést nem támasztották alá kellő bizonyítékokkal. Jogos azt állítani, hogy az érintett termék bizonyos mértékig az adott esetben változó gazdasági konjunktúrát követi. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatala ciklikus mintát követne. Az érvelést a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(63)

Az egyik érdekelt fél szerint jóllehet a 2014. május és 2014. szeptember, illetve a 2015. május és 2015. szeptember közötti behozatali számadatok összevetése valóban a behozatal abszolút növekedését mutatja, az Eurofer figyelmen kívül hagyta az érintett termék behozatalának ciklikus jellegét és az uniós felhasználás alakulását. Ezt az érvelést nem támasztották alá kellő bizonyítékokkal. Jogos azt állítani, hogy az érintett termék bizonyos mértékig az adott esetben változó gazdasági konjunktúrát követi. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatala ciklikus mintát követne. Az érvelést a Bizottság elutasítja.

| (64) | Az uniós felhasználás tendenciáját illetően meg kell továbbá jegyezni, hogy – miként az az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében is kifejtésre került – a kötött felhasználás 4 %-kal, kismértékben nőtt, míg a szabadpiaci felhasználás 9 %-kal csökkent. Mivel az érintett termék behozatala a szabadpiaci verseny része, a Bizottság nem érti az érvelést. |
| --- | --- |

(64)

Az uniós felhasználás tendenciáját illetően meg kell továbbá jegyezni, hogy – miként az az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében is kifejtésre került – a kötött felhasználás 4 %-kal, kismértékben nőtt, míg a szabadpiaci felhasználás 9 %-kal csökkent. Mivel az érintett termék behozatala a szabadpiaci verseny része, a Bizottság nem érti az érvelést.

| (65) | A CISA sem értett egyet az Eurofer által kiválasztott időszakokkal. A CISA beadványában kifejtette, hogy a rendelés megerősítésétől számítva legalább négy-öt hónapig is eltarthat, míg az acéltermékek Kínából érkező behozatala megvalósul. Következésképpen az érintett termék 2015 májusa és szeptembere között megvalósult behozatala tulajdonképpen az ügy megindítása előtt létrejött szerződésekhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(65)

A CISA sem értett egyet az Eurofer által kiválasztott időszakokkal. A CISA beadványában kifejtette, hogy a rendelés megerősítésétől számítva legalább négy-öt hónapig is eltarthat, míg az acéltermékek Kínából érkező behozatala megvalósul. Következésképpen az érintett termék 2015 májusa és szeptembere között megvalósult behozatala tulajdonképpen az ügy megindítása előtt létrejött szerződésekhez kapcsolódik.

| (66) | Az alaprendeletnek megfelelően a behozatal ilyen jelentős mértékű további növekedése a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően tapasztalható. Következésképpen a probléma értékelése a vizsgálat megindítása és az ideiglenes intézkedések közötti reprezentatív időszakon, valamint a vizsgálati időszakon alapul. A CISA érvelése csak tovább erősíti azt a ténymegállapítást, miszerint 2015 májusa és szeptembere között a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható, hiszen a hatályos szerződésekből eredő időeltolódás ellenére is a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt megfigyelhető az említett időszak során. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendeletnek megfelelően a behozatal ilyen jelentős mértékű további növekedése a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően tapasztalható. Következésképpen a probléma értékelése a vizsgálat megindítása és az ideiglenes intézkedések közötti reprezentatív időszakon, valamint a vizsgálati időszakon alapul. A CISA érvelése csak tovább erősíti azt a ténymegállapítást, miszerint 2015 májusa és szeptembere között a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható, hiszen a hatályos szerződésekből eredő időeltolódás ellenére is a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt megfigyelhető az említett időszak során. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

| (67) | Több érdekelt fél azt is megjegyezte, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékeket nem készletezik, hanem rendelésre gyártják. |
| --- | --- |

(67)

Több érdekelt fél azt is megjegyezte, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékeket nem készletezik, hanem rendelésre gyártják.

| (68) | Sajátosságaiból adódóan az érintett terméket jellemzően valóban nem készletezik hosszú ideig. Például bizonyos időjárási tényezők káros hatással lehetnek a termék minőségére. Ennek ellenére a Bizottsághoz nem érkezett annak a ténymegállapításnak az ellenkezőjét alátámasztó bizonyíték, hogy jelen ügyben az eljárás megindítását követően ténylegesen sor került készletfelhalmozásra. Hangsúlyozni kell, hogy a készletfelhalmozás jobbára nem szokványos gyakorlat, és akkor kerül rá sor, ha a piacon sajátos körülmények és/vagy kilátások jelentkeznek, például a szóban forgó termék jövőbeni árát illetően. Az a tény, hogy egy adott terméket jellemzően nem készleteznek, még nem jelenti azt, hogy ilyen körülmények és kilátások jelentkezése esetén ne kerülhetne sor készletfelhalmozására. A független és a kapcsolatban álló importőrök és/vagy felhasználók által az ideiglenes intézkedések bevezetését követően benyújtott számadatok alapján azt lehetett megállapítani, hogy a 2015 végi készletek 22 %-kal meghaladták a 2014 végieket. Következésképpen tekintettel arra, hogy nem érkezett annak a ténymegállapításnak az ellenkezőjét alátámasztó bizonyíték, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése a készletfelhalmozás jele lehet, a Bizottság ezt az érvelést elutasítja. |
| --- | --- |

(68)

Sajátosságaiból adódóan az érintett terméket jellemzően valóban nem készletezik hosszú ideig. Például bizonyos időjárási tényezők káros hatással lehetnek a termék minőségére. Ennek ellenére a Bizottsághoz nem érkezett annak a ténymegállapításnak az ellenkezőjét alátámasztó bizonyíték, hogy jelen ügyben az eljárás megindítását követően ténylegesen sor került készletfelhalmozásra. Hangsúlyozni kell, hogy a készletfelhalmozás jobbára nem szokványos gyakorlat, és akkor kerül rá sor, ha a piacon sajátos körülmények és/vagy kilátások jelentkeznek, például a szóban forgó termék jövőbeni árát illetően. Az a tény, hogy egy adott terméket jellemzően nem készleteznek, még nem jelenti azt, hogy ilyen körülmények és kilátások jelentkezése esetén ne kerülhetne sor készletfelhalmozására. A független és a kapcsolatban álló importőrök és/vagy felhasználók által az ideiglenes intézkedések bevezetését követően benyújtott számadatok alapján azt lehetett megállapítani, hogy a 2015 végi készletek 22 %-kal meghaladták a 2014 végieket. Következésképpen tekintettel arra, hogy nem érkezett annak a ténymegállapításnak az ellenkezőjét alátámasztó bizonyíték, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése a készletfelhalmozás jele lehet, a Bizottság ezt az érvelést elutasítja.

jellemzően

| (69) | A nyilvánosságra hozatalra válaszul az érdekelt felek megismételték állításukat, miszerint az érintett terméket jellemzően nem készletezik, hanem inkább rendelés alapján vásárolják meg. Egyfelől a hidegen síkhengerelt acéltermékeket nem kizárólag rendelésre gyártják, és az importőröket és/vagy felhasználókat még a főként rendelésre gyártott típusok esetében sem akadályozza meg ez abban, hogy a jövőbeni áremelkedésekre tekintettel készletfelhalmozás céljából nagyobb mennyiségeket vásároljanak. Ezenkívül a jelenlegi vizsgálat megindítása hatással volt a behozatali tevékenységre, miáltal – a bizonyítékok szerint – jelentősen megnövekedett a rendszerint behozott szokványos minőségi osztályok készletfelhalmozása. Emlékeztetni kell arra is, hogy a vizsgálat megindítását követő időszakon belüli behozatallal kapcsolatban információkat szolgáltató 22 importőr és/vagy felhasználó az érintett országokból érkező összbehozatal mindössze 46 %-át képviseli. Annak fényében, hogy a behozatal több mint felét képviselő importőrök és/vagy felhasználók nem nyújtották be a Bizottságnak a kért információkat, és tekintettel a vizsgálat megindítását követő hónapok során az Unióba érkező behozatal nagy volumenére, a Bizottság elegendő kielégítő bizonyíték birtokában van annak megállapításához, hogy ténylegesen sor került jelentős készletfelhalmozásra, és a beszerzett és felhasznált információk meglehetősen óvatos becsléssel szolgáltak a készletfelhalmozás szintjét illetően. |
| --- | --- |

(69)

A nyilvánosságra hozatalra válaszul az érdekelt felek megismételték állításukat, miszerint az érintett terméket jellemzően nem készletezik, hanem inkább rendelés alapján vásárolják meg. Egyfelől a hidegen síkhengerelt acéltermékeket nem kizárólag rendelésre gyártják, és az importőröket és/vagy felhasználókat még a főként rendelésre gyártott típusok esetében sem akadályozza meg ez abban, hogy a jövőbeni áremelkedésekre tekintettel készletfelhalmozás céljából nagyobb mennyiségeket vásároljanak. Ezenkívül a jelenlegi vizsgálat megindítása hatással volt a behozatali tevékenységre, miáltal – a bizonyítékok szerint – jelentősen megnövekedett a rendszerint behozott szokványos minőségi osztályok készletfelhalmozása. Emlékeztetni kell arra is, hogy a vizsgálat megindítását követő időszakon belüli behozatallal kapcsolatban információkat szolgáltató 22 importőr és/vagy felhasználó az érintett országokból érkező összbehozatal mindössze 46 %-át képviseli. Annak fényében, hogy a behozatal több mint felét képviselő importőrök és/vagy felhasználók nem nyújtották be a Bizottságnak a kért információkat, és tekintettel a vizsgálat megindítását követő hónapok során az Unióba érkező behozatal nagy volumenére, a Bizottság elegendő kielégítő bizonyíték birtokában van annak megállapításához, hogy ténylegesen sor került jelentős készletfelhalmozásra, és a beszerzett és felhasznált információk meglehetősen óvatos becsléssel szolgáltak a készletfelhalmozás szintjét illetően.

| (70) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgálati időszakot követően a behozatal jelentős mértékű növekedése volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(70)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgálati időszakot követően a behozatal jelentős mértékű növekedése volt tapasztalható.

| (71) | A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság jól bevált gyakorlata a vizsgálati időszakon és a nyilvántartásba vételi időszakon belüli behozatal összehasonlítása, amely szerint nem következett be növekedés a behozatal terén. Ugyanezen érdekelt felek arra is kitértek, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot a gyakorlat ezen állítólagos megváltoztatására. |
| --- | --- |

(71)

A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság jól bevált gyakorlata a vizsgálati időszakon és a nyilvántartásba vételi időszakon belüli behozatal összehasonlítása, amely szerint nem következett be növekedés a behozatal terén. Ugyanezen érdekelt felek arra is kitértek, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot a gyakorlat ezen állítólagos megváltoztatására.

| (72) | A Bizottság egyfelől megjegyzi, hogy korábbi gyakorlat (még ha létezne is ilyen gyakorlat, ami nem áll fenn, lásd a következő preambulumbekezdést) nem köti, kizárólag a Szerződések és a másodlagos jog objektív normái. Mindenesetre a Bizottság bármikor (például egy adott vizsgálat során felmerülő sajátos körülményekre tekintettel) megfelelően finomíthatja vagy formálhatja elemzését, feltéve, hogy kellően indokolja a változtatás okait. A Bizottság az általános tájékoztatóban kiterjedt gazdasági, jogi és szakpolitikai indoklást nyújtott a jelenlegi ügyben követett megközelítés alátámasztására (lásd a (11)–(32) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság egyfelől megjegyzi, hogy korábbi gyakorlat (még ha létezne is ilyen gyakorlat, ami nem áll fenn, lásd a következő preambulumbekezdést) nem köti, kizárólag a Szerződések és a másodlagos jog objektív normái. Mindenesetre a Bizottság bármikor (például egy adott vizsgálat során felmerülő sajátos körülményekre tekintettel) megfelelően finomíthatja vagy formálhatja elemzését, feltéve, hogy kellően indokolja a változtatás okait. A Bizottság az általános tájékoztatóban kiterjedt gazdasági, jogi és szakpolitikai indoklást nyújtott a jelenlegi ügyben követett megközelítés alátámasztására (lásd a (11)–(32) preambulumbekezdést).

| (73) | Másfelől azonban az importőr e gyakorlat állítólagos bizonyítékaként csak két korábbi ügyet tudott felhozni (napelemek és rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek), melyek egyike során sem vetettek ki visszamenőleges hatállyal vámokat. E körülmények között ezért azt nem lehet jól bevált gyakorlatnak tekinteni. Emellett szemben azzal, amit az említett érdekelt felek állítottak, a Bizottság a dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú kivetésének szükségessége értékelésekor az (EU) 2015/1429 bizottsági végrehajtási rendeletben (9) elemezte a vizsgálat megindítását követő időszakokat. Ezenkívül ezen ügyek körülményeinek összessége nem volt összehasonlítható a jelenlegi ügyben fennálló körülményekkel. Például annak ellenére, hogy a behozatal szintje a nyilvántartásba vételi időszakban a havi átlagos adatot tekintve alacsonyabb volt, mint a vizsgálat megindítását követő időszak előtt, abszolút értékben véve ez a szint továbbra is nagyon jelentős volt a jelenlegi ügyben. Figyelemmel arra, hogy a Bizottság most állapítja meg első alkalommal, hogy a vizsgált ügy tényeire tekintettel visszamenőleges hatállyal kell vámokat kivetni, a (11)–(32) preambulumbekezdésben lefektetett elveket szigorúan követte a jelenlegi vizsgálat során. Következésképpen a Bizottság nemcsak a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal szintjét elemezte, hanem figyelembe vette a vizsgálat megindítása és a nyilvántartásba vétel közötti időszak során megvalósult behozatalt is. Ez összhangban van az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja rendelkezéseivel, amelyek – amint az a (21)–(25) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül – felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy elemezze a vizsgálati időszakot követő időszakot, amely – a gyakorlatunk szerint – egy vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vétel alkalmazásának lejártáig tart. Az elemzési időszak a joggal teljes összhangban álló ilyetén megállapítása lehetővé teszi a behozatal növekedésének és későbbi hatásának, valamint annak teljes körű értékelését, hogy mindez mennyiben képes rontani az intézkedések javító hatását. |
| --- | --- |

(73)

Másfelől azonban az importőr e gyakorlat állítólagos bizonyítékaként csak két korábbi ügyet tudott felhozni (napelemek és rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek), melyek egyike során sem vetettek ki visszamenőleges hatállyal vámokat. E körülmények között ezért azt nem lehet jól bevált gyakorlatnak tekinteni. Emellett szemben azzal, amit az említett érdekelt felek állítottak, a Bizottság a dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú kivetésének szükségessége értékelésekor az (EU) 2015/1429 bizottsági végrehajtási rendeletben (9) elemezte a vizsgálat megindítását követő időszakokat. Ezenkívül ezen ügyek körülményeinek összessége nem volt összehasonlítható a jelenlegi ügyben fennálló körülményekkel. Például annak ellenére, hogy a behozatal szintje a nyilvántartásba vételi időszakban a havi átlagos adatot tekintve alacsonyabb volt, mint a vizsgálat megindítását követő időszak előtt, abszolút értékben véve ez a szint továbbra is nagyon jelentős volt a jelenlegi ügyben. Figyelemmel arra, hogy a Bizottság most állapítja meg első alkalommal, hogy a vizsgált ügy tényeire tekintettel visszamenőleges hatállyal kell vámokat kivetni, a (11)–(32) preambulumbekezdésben lefektetett elveket szigorúan követte a jelenlegi vizsgálat során. Következésképpen a Bizottság nemcsak a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal szintjét elemezte, hanem figyelembe vette a vizsgálat megindítása és a nyilvántartásba vétel közötti időszak során megvalósult behozatalt is. Ez összhangban van az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja rendelkezéseivel, amelyek – amint az a (21)–(25) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül – felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy elemezze a vizsgálati időszakot követő időszakot, amely – a gyakorlatunk szerint – egy vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vétel alkalmazásának lejártáig tart. Az elemzési időszak a joggal teljes összhangban álló ilyetén megállapítása lehetővé teszi a behozatal növekedésének és későbbi hatásának, valamint annak teljes körű értékelését, hogy mindez mennyiben képes rontani az intézkedések javító hatását.

napelemek

rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek

9

| (74) | A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban az orosz exportáló gyártók az Oroszországi Föderáció Gazdaságfejlesztési Minisztériumával együtt vitatták az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülésének vizsgálatához alkalmazott összesített értékelésre vonatkozó (azaz a kínai és az orosz behozatalra egyaránt kiterjedő) bizottsági megközelítést. Ugyanakkor az alaprendelet nem tiltja a 10. cikk (4) bekezdésének összesített értelmezését, és az összesítés feltételei egyértelműen fennállnak ebben az ügyben. Ezenkívül szükség esetén külön elemzés készült az orosz és a kínai behozatalra, amelyek ugyancsak arra a következtetésre vezettek, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható (lásd az (50) preambulumbekezdést), és nem utaltak arra, hogy az Oroszországi Föderációra vonatkozóan más megközelítést kellett volna alkalmazni. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(74)

A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban az orosz exportáló gyártók az Oroszországi Föderáció Gazdaságfejlesztési Minisztériumával együtt vitatták az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülésének vizsgálatához alkalmazott összesített értékelésre vonatkozó (azaz a kínai és az orosz behozatalra egyaránt kiterjedő) bizottsági megközelítést. Ugyanakkor az alaprendelet nem tiltja a 10. cikk (4) bekezdésének összesített értelmezését, és az összesítés feltételei egyértelműen fennállnak ebben az ügyben. Ezenkívül szükség esetén külön elemzés készült az orosz és a kínai behozatalra, amelyek ugyancsak arra a következtetésre vezettek, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható (lásd az (50) preambulumbekezdést), és nem utaltak arra, hogy az Oroszországi Föderációra vonatkozóan más megközelítést kellett volna alkalmazni. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

2.2.2.   A végleges dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

A végleges dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

2.2.2.1.   Volumen és piaci részesedés

| (75) | A behozatal jelentős mértékű növekedésének a végleges dömpingellenes vám javító hatására gyakorolt hatásának értékeléséhez a Bizottság a vizsgálati időszakot követő értékesítésekre vonatkozó kérdőívet küldött az Eurofernek és 5, mintába felvett uniós gyártónak. A Bizottság a vizsgálati időszakot követő időszak számadatait a 2015 áprilisától 2016 januárjáig terjedő időszakra kérte be (a vizsgálati időszakot követő kérdőív kiküldésének időpontjában ez volt a legfrissebb időszak). |
| --- | --- |

(75)

A behozatal jelentős mértékű növekedésének a végleges dömpingellenes vám javító hatására gyakorolt hatásának értékeléséhez a Bizottság a vizsgálati időszakot követő értékesítésekre vonatkozó kérdőívet küldött az Eurofernek és 5, mintába felvett uniós gyártónak. A Bizottság a vizsgálati időszakot követő időszak számadatait a 2015 áprilisától 2016 januárjáig terjedő időszakra kérte be (a vizsgálati időszakot követő kérdőív kiküldésének időpontjában ez volt a legfrissebb időszak).

| (76) | Az ezúton kapott információk azt mutatják, hogy az uniós szabadpiaci felhasználás ebben az időszakban 14 %-kal növekedett, míg az uniós gyártók értékesítési volumene meglehetősen stabil maradt, és csak kismértékben, 3 %-kal nőtt. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (71 %-ról 64 %-ra) 7 százalékponttal tovább csökkent. Ez az uniós gazdasági ágazatot ért újabb kár egyértelmű jele. |
| --- | --- |

(76)

Az ezúton kapott információk azt mutatják, hogy az uniós szabadpiaci felhasználás ebben az időszakban 14 %-kal növekedett, míg az uniós gyártók értékesítési volumene meglehetősen stabil maradt, és csak kismértékben, 3 %-kal nőtt. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (71 %-ról 64 %-ra) 7 százalékponttal tovább csökkent. Ez az uniós gazdasági ágazatot ért újabb kár egyértelmű jele.

| (77) | Volumen tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal szerepelt a „behozatal további növekedésének” értékelésében, és hogy a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal önmagában csökkent a nyilvántartásba vétel előtti szintekhez képest, de változatlanul jelentős volumeneket tett ki. |
| --- | --- |

(77)

Volumen tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal szerepelt a „behozatal további növekedésének” értékelésében, és hogy a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal önmagában csökkent a nyilvántartásba vétel előtti szintekhez képest, de változatlanul jelentős volumeneket tett ki.

| (78) | Több fél is azt állította, hogy a behozatal nyilvántartásba vételi időszak alatti ilyetén csökkenése a nyilvántartásba vételi lépés sikerét bizonyítja. Ugyanakkor a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal jelentős szintje (körülbelül 165 000 tonna) egyértelműen azt mutatja, hogy a nyilvántartásba vételi szakasz nem tántorította el az importőröket és/vagy felhasználókat, és amint a későbbiekben kifejtésre kerül, vámok visszamenőleges hatályú kivetésére van szükség ahhoz, hogy az intézkedések javító hatása ne sérüljön. |
| --- | --- |

(78)

Több fél is azt állította, hogy a behozatal nyilvántartásba vételi időszak alatti ilyetén csökkenése a nyilvántartásba vételi lépés sikerét bizonyítja. Ugyanakkor a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal jelentős szintje (körülbelül 165 000 tonna) egyértelműen azt mutatja, hogy a nyilvántartásba vételi szakasz nem tántorította el az importőröket és/vagy felhasználókat, és amint a későbbiekben kifejtésre kerül, vámok visszamenőleges hatályú kivetésére van szükség ahhoz, hogy az intézkedések javító hatása ne sérüljön.

2.2.2.2.   Árak és áralákínálás

| (79) | Az Eurostat-adatok szerinti átlagos havi importár összehasonlításával megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakot követő 11 hónap során a Kínából és Oroszországból származó behozatal átlagos havi importárai 13 %-kal és 12 %-kal csökkentek a vizsgálati időszak alatti átlagos havi importárakhoz képest. |
| --- | --- |

(79)

Az Eurostat-adatok szerinti átlagos havi importár összehasonlításával megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakot követő 11 hónap során a Kínából és Oroszországból származó behozatal átlagos havi importárai 13 %-kal és 12 %-kal csökkentek a vizsgálati időszak alatti átlagos havi importárakhoz képest.

| (80) | Igaz, hogy ugyanebben az időszakban a nyersanyagárak is csökkentek. Ennek ellenére az elvégzett elemzés azt mutatja, hogy a nyersanyagárak csökkenése csak az értékesítési árak legfeljebb 4 %-os csökkenéséért tehető felelőssé. Azt a tényt, hogy ezek a jelentősen alacsonyabb importárak rontják a dömpingellenes vám javító hatását, az érintett országokból érkező behozatal átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára közötti, a vizsgálati időszakra és a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó átfogó összehasonlítása illusztrálja. Az összehasonlítás 7 %-os alákínálást mutat a vizsgálati időszak alatt, míg azt követően az alákínálás 14 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(80)

Igaz, hogy ugyanebben az időszakban a nyersanyagárak is csökkentek. Ennek ellenére az elvégzett elemzés azt mutatja, hogy a nyersanyagárak csökkenése csak az értékesítési árak legfeljebb 4 %-os csökkenéséért tehető felelőssé. Azt a tényt, hogy ezek a jelentősen alacsonyabb importárak rontják a dömpingellenes vám javító hatását, az érintett országokból érkező behozatal átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára közötti, a vizsgálati időszakra és a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó átfogó összehasonlítása illusztrálja. Az összehasonlítás 7 %-os alákínálást mutat a vizsgálati időszak alatt, míg azt követően az alákínálás 14 %-ra emelkedett.

| (81) | Ezenkívül a nyilvántartási időszakban felszámolt importárak az uniós gyártók árainál nagyobb ütemben csökkentek. A szóban forgó időszakban (10) az átlagos importár Kína esetében 408 EUR volt (azaz 19 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 6 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban (11) mért átlagos importárához képest), míg Oroszország esetében 371 EUR (azaz 24 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 15 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban mért átlagos importárához képest). A két országot együtt nézve az átlagos importár 386 EUR volt a nyilvántartásba vétel idején (azaz 22 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 11 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban mért átlagos importárához képest). Következésképpen a nyilvántartásba vételi időszak alatti alákínálás átlagosan mintegy 20 %-kal tovább növekedett. |
| --- | --- |

(81)

Ezenkívül a nyilvántartási időszakban felszámolt importárak az uniós gyártók árainál nagyobb ütemben csökkentek. A szóban forgó időszakban (10) az átlagos importár Kína esetében 408 EUR volt (azaz 19 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 6 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban (11) mért átlagos importárához képest), míg Oroszország esetében 371 EUR (azaz 24 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 15 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban mért átlagos importárához képest). A két országot együtt nézve az átlagos importár 386 EUR volt a nyilvántartásba vétel idején (azaz 22 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 11 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban mért átlagos importárához képest). Következésképpen a nyilvántartásba vételi időszak alatti alákínálás átlagosan mintegy 20 %-kal tovább növekedett.

10

11

| (82) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése – figyelemmel annak időzítésére, volumenére és az átlagárainak további csökkenésére – várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását. |
| --- | --- |

(82)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése – figyelemmel annak időzítésére, volumenére és az átlagárainak további csökkenésére – várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását.

2.2.2.3.   Készletfelhalmozás

| (83) | Amint az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel a Bizottság bizonyítékot talált a vizsgálat megindítása utáni készletfelhalmozásra. Tekintettel arra, hogy a készleten felhalmozott termékek valószínűleg végül az uniós piacon kötnek ki, a Bizottság megítélése szerint az ilyen készletfelhalmozás annak a további jele, hogy még a nyilvántartásba vétel után megvalósuló behozatal is rontja a vámok javító hatását. |
| --- | --- |

(83)

Amint az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel a Bizottság bizonyítékot talált a vizsgálat megindítása utáni készletfelhalmozásra. Tekintettel arra, hogy a készleten felhalmozott termékek valószínűleg végül az uniós piacon kötnek ki, a Bizottság megítélése szerint az ilyen készletfelhalmozás annak a további jele, hogy még a nyilvántartásba vétel után megvalósuló behozatal is rontja a vámok javító hatását.

| (84) | Egyes érdekelt felek vitatták a készletfelhalmozásra vonatkozó érvelést, azt állítva, hogy az azzal kapcsolatos megállapítást nem támasztották alá bizonyítékok. Ugyanakkor egyértelmű, hogy a vizsgálati időszakot követően megvalósuló behozatal jelentősen nőtt a vizsgálat megindítását megelőző szintekhez képest, és az együttműködő importőrök és/vagy felhasználók a készletek növekedéséről számoltak be. Emellett a hidegen síkhengerelt termékek piacára a kereskedők és a végfelhasználók általi behozatal egyaránt jellemző. Függetlenül attól, hogy az árak a jelenlegi vizsgálat megindítását követő hónapokban visszaestek, a kereskedők és a felhasználók havi átlagos behozatali szintjük és készletszintjük növelésében voltak érdekeltek, amire sort is kerítettek. Ezért egyértelmű, hogy készletfelhalmozásra került sor. |
| --- | --- |

(84)

Egyes érdekelt felek vitatták a készletfelhalmozásra vonatkozó érvelést, azt állítva, hogy az azzal kapcsolatos megállapítást nem támasztották alá bizonyítékok. Ugyanakkor egyértelmű, hogy a vizsgálati időszakot követően megvalósuló behozatal jelentősen nőtt a vizsgálat megindítását megelőző szintekhez képest, és az együttműködő importőrök és/vagy felhasználók a készletek növekedéséről számoltak be. Emellett a hidegen síkhengerelt termékek piacára a kereskedők és a végfelhasználók általi behozatal egyaránt jellemző. Függetlenül attól, hogy az árak a jelenlegi vizsgálat megindítását követő hónapokban visszaestek, a kereskedők és a felhasználók havi átlagos behozatali szintjük és készletszintjük növelésében voltak érdekeltek, amire sort is kerítettek. Ezért egyértelmű, hogy készletfelhalmozásra került sor.

| (85) | Az importőrök egy csoportja azt állította, hogy korábban már bizonyítékkal szolgált arról, hogy készletszintje csökkenő tendenciát mutatott, és hogy a vizsgálat megindítását követő időszak során megvalósult vásárlásai célja nem a készletfelhalmozás volt. Ugyanaz az érdekelt fél azt állította, hogy a készletszintek összehasonlításának alapjául szolgáló időszakok nem voltak megfelelőek, mivel abból adódóan, hogy a bankok nem mutattak hajlandóságot a készletek finanszírozására, a 2014 végi készletek rendellenesen alacsonyak voltak. Végül azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az érintett áruk még mindig készleten lennének, és jelezte, hogy a nyilvántartásba vételi időszak során vásárolt anyagok a várakozásai szerint eladásra kerültek az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy a készletszintre vonatkozó értékelés egyedi eltéréseket mutathat az érintett terméket importáló vállalatok között. Ugyanakkor a Bizottság értékelése nem korlátozódhat egyes vállalatokra, és az aktában rendelkezésre álló adatok, így az importőrök szóban forgó csoportjára vonatkozó adatok 22 %-os növekedésről számolnak be. Másodsorban megjegyzendő, hogy az állítást a bankokat vagy a készletek volumeneit illetően nem támasztották alá bizonyítékokkal. Feltéve, hogy a finanszírozás rendelkezésre állására vonatkozó állítás továbbra is helytálló, a Bizottságban felmerül a kérdés, hogy az importőrök hogyan tudták finanszírozni a behozatalnak a vizsgálat megindítását követően bekövetkezett jelentős növekedését úgy, hogy nem kaptak hozzá finanszírozást. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(85)

Az importőrök egy csoportja azt állította, hogy korábban már bizonyítékkal szolgált arról, hogy készletszintje csökkenő tendenciát mutatott, és hogy a vizsgálat megindítását követő időszak során megvalósult vásárlásai célja nem a készletfelhalmozás volt. Ugyanaz az érdekelt fél azt állította, hogy a készletszintek összehasonlításának alapjául szolgáló időszakok nem voltak megfelelőek, mivel abból adódóan, hogy a bankok nem mutattak hajlandóságot a készletek finanszírozására, a 2014 végi készletek rendellenesen alacsonyak voltak. Végül azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az érintett áruk még mindig készleten lennének, és jelezte, hogy a nyilvántartásba vételi időszak során vásárolt anyagok a várakozásai szerint eladásra kerültek az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy a készletszintre vonatkozó értékelés egyedi eltéréseket mutathat az érintett terméket importáló vállalatok között. Ugyanakkor a Bizottság értékelése nem korlátozódhat egyes vállalatokra, és az aktában rendelkezésre álló adatok, így az importőrök szóban forgó csoportjára vonatkozó adatok 22 %-os növekedésről számolnak be. Másodsorban megjegyzendő, hogy az állítást a bankokat vagy a készletek volumeneit illetően nem támasztották alá bizonyítékokkal. Feltéve, hogy a finanszírozás rendelkezésre állására vonatkozó állítás továbbra is helytálló, a Bizottságban felmerül a kérdés, hogy az importőrök hogyan tudták finanszírozni a behozatalnak a vizsgálat megindítását követően bekövetkezett jelentős növekedését úgy, hogy nem kaptak hozzá finanszírozást. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kell utasítani.

2.2.2.4.   Következtetés

| (86) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a behozatalnak a vizsgálati időszakot követően bekövetkezett jelentős mértékű növekedése komolyan rontotta a végleges dömpingellenes vám javító hatását. |
| --- | --- |

(86)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a behozatalnak a vizsgálati időszakot követően bekövetkezett jelentős mértékű növekedése komolyan rontotta a végleges dömpingellenes vám javító hatását.

2.3.   További megjegyzések

További megjegyzések

| (87) | Több orosz exportáló gyártó is előadta, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése nem támogatja külön az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek tekintetében az összesített értékelést. Azt is előadták, hogy véleményük szerint a hidegen síkhengerelt acéltermékek orosz behozatala esetében nem teljesülnek a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének feltételei. Úgy, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében nincs utalás összesített értékelésre, a Bizottságnak nem lenne jogalapja ahhoz, hogy az Oroszországból érkező behozatalra visszamenőleges hatállyal végleges dömpingellenes vámokat alkalmazzon. Ennek fényében utalást tettek még a megkülönböztetésmentesség alapelvére is. |
| --- | --- |

(87)

Több orosz exportáló gyártó is előadta, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése nem támogatja külön az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek tekintetében az összesített értékelést. Azt is előadták, hogy véleményük szerint a hidegen síkhengerelt acéltermékek orosz behozatala esetében nem teljesülnek a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének feltételei. Úgy, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében nincs utalás összesített értékelésre, a Bizottságnak nem lenne jogalapja ahhoz, hogy az Oroszországból érkező behozatalra visszamenőleges hatállyal végleges dömpingellenes vámokat alkalmazzon. Ennek fényében utalást tettek még a megkülönböztetésmentesség alapelvére is.

| (88) | A Bizottság megismétli, hogy nem ért egyet azzal az érvvel, hogy a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételek ne teljesülnének. Hangsúlyozni kell, hogy ebben az ügyben az érintett országok összesített és egyéni értékelése is azt mutatja, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének feltételei mindkét országot illetően teljesülnek. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság megismétli, hogy nem ért egyet azzal az érvvel, hogy a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételek ne teljesülnének. Hangsúlyozni kell, hogy ebben az ügyben az érintett országok összesített és egyéni értékelése is azt mutatja, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének feltételei mindkét országot illetően teljesülnek. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

| (89) | Több érdekelt fél is előadta, hogy a nyilvántartásba vétel miatt az importőrök és/vagy felhasználók számára jogbizonytalanság alakult ki, amely káros hatással volt üzleti tevékenységükre. Megjegyezték továbbá, hogy a dömpingellenes vámoknak a nyilvántartásba vett behozatalra történő visszamenőleges hatályú kivetése tovább súlyosbítaná az azokat az uniós importőröket és/vagy felhasználókat érintő káros hatást, amelyek ésszerűen hagyatkoztak beszállítóikra, feltételezve hogy azok nem vesznek részt a dömpingben. Elhangzott érvként még az is, hogy a visszamenőleges hatályú intézkedések hátrányosak lennének az importőrök és/vagy felhasználók számára az olyan behozatal esetén, amelyre még az eljárás megindítása előtt jött létre szerződés. |
| --- | --- |

(89)

Több érdekelt fél is előadta, hogy a nyilvántartásba vétel miatt az importőrök és/vagy felhasználók számára jogbizonytalanság alakult ki, amely káros hatással volt üzleti tevékenységükre. Megjegyezték továbbá, hogy a dömpingellenes vámoknak a nyilvántartásba vett behozatalra történő visszamenőleges hatályú kivetése tovább súlyosbítaná az azokat az uniós importőröket és/vagy felhasználókat érintő káros hatást, amelyek ésszerűen hagyatkoztak beszállítóikra, feltételezve hogy azok nem vesznek részt a dömpingben. Elhangzott érvként még az is, hogy a visszamenőleges hatályú intézkedések hátrányosak lennének az importőrök és/vagy felhasználók számára az olyan behozatal esetén, amelyre még az eljárás megindítása előtt jött létre szerződés.

| (90) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi egyfelől azt, hogy a vizsgálati hatóság azon jogáról, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén nyilvántartásba vegye a behozatalt, a vizsgálat megindításának alapjául szolgáló alaprendelet rendelkezik, és hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében meghatározott jogi feltételek értelmezése mellett csak kivételes esetekben él nyilvántartásba vétellel. Ahogy a korábbiakban már kifejtésre került, a Bizottság megítélése szerint ebben az ügyben egyértelműen teljesültek a nyilvántartásba vétel feltételei. Másfelől a tényleges nyilvántartásba vételre csak hét hónappal a jelenlegi vizsgálat megindítását követően került sor. Következésképpen a nyilvántartásba vétel tárgya olyan behozatal, amely annak teljes tudatában valósult meg, hogy folyamatban van egy dömpingellenes vizsgálat, és annak eredményeként adott esetben dömpingellenes vámok kivetésére kerülhet sor. Ezenkívül a Bizottság hangsúlyozza, hogy az alaprendelet és a WTO dömpingellenes megállapodása egyaránt biztosítja a dömpingellenes intézkedések bizonyos feltételek teljesülése melletti lehetséges visszamenőleges hatályú alkalmazását. |
| --- | --- |

(90)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi egyfelől azt, hogy a vizsgálati hatóság azon jogáról, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén nyilvántartásba vegye a behozatalt, a vizsgálat megindításának alapjául szolgáló alaprendelet rendelkezik, és hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében meghatározott jogi feltételek értelmezése mellett csak kivételes esetekben él nyilvántartásba vétellel. Ahogy a korábbiakban már kifejtésre került, a Bizottság megítélése szerint ebben az ügyben egyértelműen teljesültek a nyilvántartásba vétel feltételei. Másfelől a tényleges nyilvántartásba vételre csak hét hónappal a jelenlegi vizsgálat megindítását követően került sor. Következésképpen a nyilvántartásba vétel tárgya olyan behozatal, amely annak teljes tudatában valósult meg, hogy folyamatban van egy dömpingellenes vizsgálat, és annak eredményeként adott esetben dömpingellenes vámok kivetésére kerülhet sor. Ezenkívül a Bizottság hangsúlyozza, hogy az alaprendelet és a WTO dömpingellenes megállapodása egyaránt biztosítja a dömpingellenes intézkedések bizonyos feltételek teljesülése melletti lehetséges visszamenőleges hatályú alkalmazását.

| (91) | A fentiekre tekintettel a Bizottság nem vitatja, hogy a behozatal nyilvántartásba vétele mint olyan bizonyos fokú jogbizonytalanságot teremthet az érintett importőrök és/vagy felhasználók számára, mivel nem eredményezi automatikusan az esetleges végleges vámok visszamenőleges hatályú beszedését. A Bizottság azt sem vitatja, hogy abban az esetben, ha végül vámokat vetnek ki visszamenőleges hatállyal a nyilvántartásba vett behozatalra, az hátrányosan érintheti azokat a feleket, amelyek a nyilvántartásba vétel – ideiglenes vámok kivetésével záruló – két hónapos időszaka alatt importálták a szóban forgó terméket. Ezzel együtt a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nyilvántartásba vétel célja az, hogy elkerülhető legyen a vámok javító hatásának aláásása, amelyet például a nyilvántartásba vétel alatti jelentős behozatal idézhet elő azt követően, hogy a nyilvántartásba vétel előtt már sor került a behozatal jelentős növekedésére és a készletfelhalmozásra. Amennyiben a nyilvántartásba vétel eredménytelen – mivel a gazdasági szereplők nem vesznek tudomást a nyilvántartásba vétel formájában kiadott figyelmeztetésről – vámok visszamenőleges hatályú alkalmazása válik szükségessé annak biztosítása érdekében, hogy a vámok javító hatása a nyilvántartásba vétel után történő behozatal miatt ne szenvedjen további késedelmet. Valószínű, hogy a jelenlegi ügyben számos importőr és/vagy felhasználó a visszamenőleges vámok lehetséges kivetésére vonatkozó egyértelmű figyelmeztetésre tekintettel felhagyott a behozatallal, míg mások vállalták a kockázatot. A Bizottság ezért meg van győződve arról, hogy nem sértette meg a jogbiztonság elvét. |
| --- | --- |

(91)

A fentiekre tekintettel a Bizottság nem vitatja, hogy a behozatal nyilvántartásba vétele mint olyan bizonyos fokú jogbizonytalanságot teremthet az érintett importőrök és/vagy felhasználók számára, mivel nem eredményezi automatikusan az esetleges végleges vámok visszamenőleges hatályú beszedését. A Bizottság azt sem vitatja, hogy abban az esetben, ha végül vámokat vetnek ki visszamenőleges hatállyal a nyilvántartásba vett behozatalra, az hátrányosan érintheti azokat a feleket, amelyek a nyilvántartásba vétel – ideiglenes vámok kivetésével záruló – két hónapos időszaka alatt importálták a szóban forgó terméket. Ezzel együtt a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nyilvántartásba vétel célja az, hogy elkerülhető legyen a vámok javító hatásának aláásása, amelyet például a nyilvántartásba vétel alatti jelentős behozatal idézhet elő azt követően, hogy a nyilvántartásba vétel előtt már sor került a behozatal jelentős növekedésére és a készletfelhalmozásra. Amennyiben a nyilvántartásba vétel eredménytelen – mivel a gazdasági szereplők nem vesznek tudomást a nyilvántartásba vétel formájában kiadott figyelmeztetésről – vámok visszamenőleges hatályú alkalmazása válik szükségessé annak biztosítása érdekében, hogy a vámok javító hatása a nyilvántartásba vétel után történő behozatal miatt ne szenvedjen további késedelmet. Valószínű, hogy a jelenlegi ügyben számos importőr és/vagy felhasználó a visszamenőleges vámok lehetséges kivetésére vonatkozó egyértelmű figyelmeztetésre tekintettel felhagyott a behozatallal, míg mások vállalták a kockázatot. A Bizottság ezért meg van győződve arról, hogy nem sértette meg a jogbiztonság elvét.

| (92) | Ezenkívül, ha a nyilvántartásba vétel után a dömping befejeződik, az importőrök igényelhetik a befizetett vámok visszatérítését. |
| --- | --- |

(92)

Ezenkívül, ha a nyilvántartásba vétel után a dömping befejeződik, az importőrök igényelhetik a befizetett vámok visszatérítését.

2.4.   A visszamenőleges hatályú kivetésre vonatkozó következtetés

A visszamenőleges hatályú kivetésre vonatkozó következtetés

| (93) | Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének megfelelően dömpingellenes vámokat lehet visszamenőleges hatállyal kivetni, ha a behozatalt a 14. cikk (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vették, és a Bizottság lehetőséget biztosított az érintett importőröknek azzal kapcsolatos észrevételeik megtételére, hogy teljesülnek-e az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének feltételei. |
| --- | --- |

(93)

Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének megfelelően dömpingellenes vámokat lehet visszamenőleges hatállyal kivetni, ha a behozatalt a 14. cikk (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vették, és a Bizottság lehetőséget biztosított az érintett importőröknek azzal kapcsolatos észrevételeik megtételére, hogy teljesülnek-e az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének feltételei.

| (94) | A benyújtott észrevételek elemzését követően a Bizottság megállapítja, hogy az importőrök és/vagy felhasználók az eljárás megindításáról szóló értesítés 2015. május 14-i közzététele óta tudtak az állítólagos dömpingről és kárról, vagy arról tudniuk kellett volna. A vizsgálati időszak alatt kárt okozó behozatal szintjén túlmenően az érintett termék behozatali volumenének jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható a vizsgálat megindítását követően, méghozzá olyan árakon, amelyek még a vizsgálati időszak alatti áraknál is alacsonyabbak voltak. Az érintett termék ezen kiterjedt és alacsony árú mennyiségei már korábban is további negatív hatással voltak az árakra és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedésére. Mivel a behozatal volumene – a fenti árazási magatartással és a piaci részesedés fejleményeivel társulva – jelentős mértékű, és számottevően megnövekedett készletek mellett jelentkezik, a nyilvántartásba vételt követően megvalósult behozatal várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását. |
| --- | --- |

(94)

A benyújtott észrevételek elemzését követően a Bizottság megállapítja, hogy az importőrök és/vagy felhasználók az eljárás megindításáról szóló értesítés 2015. május 14-i közzététele óta tudtak az állítólagos dömpingről és kárról, vagy arról tudniuk kellett volna. A vizsgálati időszak alatt kárt okozó behozatal szintjén túlmenően az érintett termék behozatali volumenének jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható a vizsgálat megindítását követően, méghozzá olyan árakon, amelyek még a vizsgálati időszak alatti áraknál is alacsonyabbak voltak. Az érintett termék ezen kiterjedt és alacsony árú mennyiségei már korábban is további negatív hatással voltak az árakra és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedésére. Mivel a behozatal volumene – a fenti árazási magatartással és a piaci részesedés fejleményeivel társulva – jelentős mértékű, és számottevően megnövekedett készletek mellett jelentkezik, a nyilvántartásba vételt követően megvalósult behozatal várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását.

| (95) | Ez alapján a Bizottság megállapítja, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében a végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú alkalmazására meghatározott feltételek teljesülnek. Ezért az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelet értelmében nyilvántartásba vételi kötelezettség alá tartozó érintett termékre végleges dömpingellenes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(95)

Ez alapján a Bizottság megállapítja, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében a végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú alkalmazására meghatározott feltételek teljesülnek. Ezért az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelet értelmében nyilvántartásba vételi kötelezettség alá tartozó érintett termékre végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

| (96) | Az alaprendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a visszamenőleges hatállyal beszedendő vám mértékét az (EU) 2016/181 végrehajtási rendelettel kivetett ideiglenes vámok szintjén kell meghatározni, amennyiben azok alacsonyabbak az (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet értelmében kivetett végleges vámoknál. |
| --- | --- |

(96)

Az alaprendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a visszamenőleges hatállyal beszedendő vám mértékét az (EU) 2016/181 végrehajtási rendelettel kivetett ideiglenes vámok szintjén kell meghatározni, amennyiben azok alacsonyabbak az (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet értelmében kivetett végleges vámoknál.

| (97) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(97)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó, jelenleg az ex 7209 15 00 (TARIC-kód: 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (TARIC-kód: 7209189990), ex 7209 25 00 (TARIC-kód: 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (TARIC-kódok: 7211238019, 7211238095 és 7211238099), ex 7211 29 00 (TARIC-kódok 7211290019 és 7211290099), 7225 50 80 és 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek, az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelet által nyilvántartásba vett behozatalára.

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos, |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos,

| — | síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”), |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”),

| — | síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint

| — | síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva. |
| --- | --- |

—

síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Végleges vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Angang Steel Company Limited, Anshan | 13,7 | C097 |
| Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin | 13,7 | C098 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 14,5 | |
| Minden más vállalat | 16 | C999 |
| Oroszország | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 18,7 | C099 |
| PAO Severstal, Cherepovets | 25,4 | C100 |
| Minden más vállalat | 26,2 | C999 |

Ország

Vállalat

Végleges vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Angang Steel Company Limited, Anshan

13,7

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

13,7

C098

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

14,5

Minden más vállalat

16

C999

Oroszország

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

18,7

C099

PAO Severstal, Cherepovets

25,4

C100

Minden más vállalat

26,2

C999

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság 2015. december 11–i (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 328., 2015.12.12., 104. o.).

2

(3)  A Bizottság 2016. február 10-i (EU) 2016/181 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 37., 2016.2.12., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2016. július 29-i (EU) 2016/1328 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

4

(5)  COM(2016) 155 final, 2016. március 16.

5

(6)  Vizsgálóbizottsági jelentés: Egyesült Államok – Melegen hengerelt acél, 7.166. pont.

6

(7)  A végleges vám visszamenőleges hatályú kivetésének egy másik feltételét a behozatalnak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele jelenti.

7

(8)  Mivel az érintett termék többnyire teljes KN-kódok alá tartozik, az ex KN-kódok behozatali volumenét – csakúgy mint az uniós felhasználás ideiglenes szakaszbeli megállapításához (lásd az (EU) 2016/181 végrehajtási rendelet (99) preambulumbekezdését) – teljes körűen figyelembe vették a behozatal volumenének meghatározásához.

8

(9)  A Bizottság 2015. augusztus 26-i (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 224., 2015.8.27., 10. o.).

9

(10)  Pontosabb statisztikák hiányában és a más statisztikai adatforrásokkal való tisztességes összehasonlítás biztosítása végett a nyilvántartásba vételi időszakra vonatkozó behozatali statisztikákat a 2015 decemberében és 2016 januárjában megvalósult behozatal alapján értékelték.

10

(11)  Pontosabb statisztikák hiányában és a más statisztikai adatokkal való tisztességes összehasonlítás biztosítása végett a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakra vonatkozó behozatali statisztikákat a 2015 júniusa és novembere között megvalósult behozatal alapján értékelték.

11

---

MELLÉKLET

A mintába fel nem vett kínai együttműködő exportáló gyártók

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kína | Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang | C103 |
| Kína | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan | C104 |
| Kína | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai | C105 |
| Kína | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing | C106 |
| Kína | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi | C107 |
| Kína | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| Kína | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan | C109 |
| Kína | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan | C110 |
| Kína | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin | C111 |
| Kína | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang | C112 |
| Kína | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City | C113 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

C103

Kína

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

C104

Kína

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

C105

Kína

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

C106

Kína

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

C107

Kína

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

Kína

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

C109

Kína

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

C110

Kína

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

C111

Kína

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

C112

Kína

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

C113

---

| 2016.8.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 210/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 210/43

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1330 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 2.)

a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1235/2008/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 38. cikke d) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1235/2008/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyek a mezőgazdasági termékek ökológiai termelése tekintetében a 834/2007/EK rendeletben meghatározott termelési rendszerekkel és ellenőrzési intézkedésekkel egyenértékűnek elismert termelési rendszereket és ellenőrzési intézkedéseket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1235/2008/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyek a mezőgazdasági termékek ökológiai termelése tekintetében a 834/2007/EK rendeletben meghatározott termelési rendszerekkel és ellenőrzési intézkedésekkel egyenértékűnek elismert termelési rendszereket és ellenőrzési intézkedéseket alkalmaznak.

| (2) | Ausztrália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az „Australian Certified Organic Pty. Ltd” ellenőrző szerv internetes elérhetősége megváltozott. |
| --- | --- |

(2)

Ausztrália arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az „Australian Certified Organic Pty. Ltd” ellenőrző szerv internetes elérhetősége megváltozott.

| (3) | A Kanada által benyújtott információk értelmében egy ellenőrző szerv elismerése visszavonásra került. |
| --- | --- |

(3)

A Kanada által benyújtott információk értelmében egy ellenőrző szerv elismerése visszavonásra került.

| (4) | Az „SGS India Pvt. Ltd” ellenőrző szerv 2014-ben törlésre került az 1235/2008/EK rendelet III. mellékletének Indiára vonatkozó bejegyzéséből, mert a behozható termékek vonatkozásában nem tartotta magát az elismerés Indiára vonatkozó hatályához. Az India által végzett felügyelet eredményei alapján az érintett ellenőrző szerv most ismét jogosulttá vált, hogy szerepeljen az említett rendelet III. mellékletének Indiára vonatkozó bejegyzésében. |
| --- | --- |

(4)

Az „SGS India Pvt. Ltd” ellenőrző szerv 2014-ben törlésre került az 1235/2008/EK rendelet III. mellékletének Indiára vonatkozó bejegyzéséből, mert a behozható termékek vonatkozásában nem tartotta magát az elismerés Indiára vonatkozó hatályához. Az India által végzett felügyelet eredményei alapján az érintett ellenőrző szerv most ismét jogosulttá vált, hogy szerepeljen az említett rendelet III. mellékletének Indiára vonatkozó bejegyzésében.

| (5) | A Bizottság értesítést kapott az indiai „IMO Control Private Limited” ellenőrző szerv internetes elérhetőségének változásáról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság értesítést kapott az indiai „IMO Control Private Limited” ellenőrző szerv internetes elérhetőségének változásáról.

| (6) | Az Egyesült Államok által benyújtott információk értelmében egy ellenőrző szerv elismerése visszavonásra került, egy ellenőrző szervet pedig hozzáadtak az Egyesült Államok által elismert ellenőrző szervek jegyzékéhez. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Államok által benyújtott információk értelmében egy ellenőrző szerv elismerése visszavonásra került, egy ellenőrző szervet pedig hozzáadtak az Egyesült Államok által elismert ellenőrző szervek jegyzékéhez.

| (7) | A Bizottság értesítést kapott az új-zélandi „AsureQuality Limited” ellenőrző szerv internetes elérhetőségének változásáról is. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság értesítést kapott az új-zélandi „AsureQuality Limited” ellenőrző szerv internetes elérhetőségének változásáról is.

| (8) | Adminisztratív hiba következtében a „Doalnara Organic Certificated Korea” az (EU) 2015/2345 bizottsági végrehajtási rendelet (3) által törlésre került a III. mellékletből. A törlés nem szándékos voltára való tekintettel a szóban forgó ellenőrző szervet újra fel kell venni a Koreai Köztársaság által elismert ellenőrző szervek jegyzékébe. |
| --- | --- |

(8)

Adminisztratív hiba következtében a „Doalnara Organic Certificated Korea” az (EU) 2015/2345 bizottsági végrehajtási rendelet (3) által törlésre került a III. mellékletből. A törlés nem szándékos voltára való tekintettel a szóban forgó ellenőrző szervet újra fel kell venni a Koreai Köztársaság által elismert ellenőrző szervek jegyzékébe.

| (9) | Az 1235/2008/EK rendelet IV. melléklete megállapítja azon illetékes ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékét, amelyek az egyenértékűség tekintetében harmadik országokban ellenőrzéseket végezhetnek és tanúsítványokat állíthatnak ki. |
| --- | --- |

(9)

Az 1235/2008/EK rendelet IV. melléklete megállapítja azon illetékes ellenőrző szervek és ellenőrző hatóságok jegyzékét, amelyek az egyenértékűség tekintetében harmadik országokban ellenőrzéseket végezhetnek és tanúsítványokat állíthatnak ki.

| (10) | Az „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)”, az „Istituto Certificazione Etica e Ambientale”, a „Letis SA”, az „Oregon Tilth” és az „Organic Standard” is címváltozásról tájékoztatta a Bizottságot. |
| --- | --- |

(10)

Az „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)”, az „Istituto Certificazione Etica e Ambientale”, a „Letis SA”, az „Oregon Tilth” és az „Organic Standard” is címváltozásról tájékoztatta a Bizottságot.

| (11) | A 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azon termékek esetében, amelyek behozatalára nem a 32. cikk értelmében és nem a 33. cikk (2) bekezdése szerint elismert harmadik országból kerül sor, a Bizottság elismerheti azon ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket, amelyek jogosultak a termékek behozatalával és az egyenértékű garanciák nyújtásával kapcsolatos feladatok ellátására. Az 1235/2008/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése ezért úgy rendelkezik, hogy egy ellenőrző hatóságot vagy ellenőrző szervet nem lehet elismerni olyan harmadik országból származó termék tekintetében, amely szerepel a rendelet III. mellékletének jegyzékében, sem olyan termékkategória tekintetében, amelynek a tekintetében az adott harmadik ország elismert. |
| --- | --- |

(11)

A 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azon termékek esetében, amelyek behozatalára nem a 32. cikk értelmében és nem a 33. cikk (2) bekezdése szerint elismert harmadik országból kerül sor, a Bizottság elismerheti azon ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket, amelyek jogosultak a termékek behozatalával és az egyenértékű garanciák nyújtásával kapcsolatos feladatok ellátására. Az 1235/2008/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése ezért úgy rendelkezik, hogy egy ellenőrző hatóságot vagy ellenőrző szervet nem lehet elismerni olyan harmadik országból származó termék tekintetében, amely szerepel a rendelet III. mellékletének jegyzékében, sem olyan termékkategória tekintetében, amelynek a tekintetében az adott harmadik ország elismert.

| (12) | Mivel Ausztrália elismert harmadik ország a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdése értelmében, és az F termékkategória tekintetében szerepel az 1235/2008/EK rendelet III. mellékletében, úgy tűnik, ezt az előírást a múltban nem vették következetesen figyelembe az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében szereplő „Australian Certified Organic” ellenőrző szervnek az Ausztráliából származó, az F termékkategóriába tartozó termékek tekintetében való elismerése kapcsán. A szóban forgó elismerést ezért vissza kell vonni. |
| --- | --- |

(12)

Mivel Ausztrália elismert harmadik ország a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdése értelmében, és az F termékkategória tekintetében szerepel az 1235/2008/EK rendelet III. mellékletében, úgy tűnik, ezt az előírást a múltban nem vették következetesen figyelembe az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében szereplő „Australian Certified Organic” ellenőrző szervnek az Ausztráliából származó, az F termékkategóriába tartozó termékek tekintetében való elismerése kapcsán. A szóban forgó elismerést ezért vissza kell vonni.

| (13) | Az „AsureQuality Limited” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(13)

Az „AsureQuality Limited” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (14) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „Bio.inspecta AG” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Elefántcsontpartra. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „Bio.inspecta AG” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Elefántcsontpartra.

| (15) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „CCPB Srl” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni az elismerés hatályát a D termékkategória tekintetében a bortermékekre. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „CCPB Srl” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni az elismerés hatályát a D termékkategória tekintetében a bortermékekre.

| (16) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „Certisys” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategóriák tekintetében Burundira, Kamerunra, Ruandára, Tanzániára és Ugandára. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „Certisys” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategóriák tekintetében Burundira, Kamerunra, Ruandára, Tanzániára és Ugandára.

| (17) | A „Certisys” emellett úgy tájékoztatta a Bizottságot, hogy Vietnamban nem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért az említett ország tekintetében törölni kell a szervezetet az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(17)

A „Certisys” emellett úgy tájékoztatta a Bizottságot, hogy Vietnamban nem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért az említett ország tekintetében törölni kell a szervezetet az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (18) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „Control Union Certifications” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát a B, C, D, E és F termékkategória tekintetében Bangladesre, az A és D termékkategória tekintetében a Zöld-foki-szigetekre, az A, C és D termékkategória tekintetében pedig a Maldív-szigetekre. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „Control Union Certifications” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát a B, C, D, E és F termékkategória tekintetében Bangladesre, az A és D termékkategória tekintetében a Zöld-foki-szigetekre, az A, C és D termékkategória tekintetében pedig a Maldív-szigetekre.

| (19) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „Ecocert SA” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Liechtensteinre, az A és D termékkategória tekintetében Albániára, a Bahama-szigetekre, Belaruszra, Francia Polinéziára, Gambiára, Jordániára, Lesothóra, Montenegróra, a megszállt palesztin területekre és Ománra, az A, D és E termékkategória tekintetében Bangladesre, az A, B és F termékkategória tekintetében Chilére, a B termékkategória tekintetében Etiópiára, a B és E termékkategória tekintetében Namíbiára, a D termékkategória tekintetében Botswanára, valamint az E termékkategória tekintetében az Egyesült Arab Emírségekre és Zambiára. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „Ecocert SA” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Liechtensteinre, az A és D termékkategória tekintetében Albániára, a Bahama-szigetekre, Belaruszra, Francia Polinéziára, Gambiára, Jordániára, Lesothóra, Montenegróra, a megszállt palesztin területekre és Ománra, az A, D és E termékkategória tekintetében Bangladesre, az A, B és F termékkategória tekintetében Chilére, a B termékkategória tekintetében Etiópiára, a B és E termékkategória tekintetében Namíbiára, a D termékkategória tekintetében Botswanára, valamint az E termékkategória tekintetében az Egyesült Arab Emírségekre és Zambiára.

| (20) | Az Ecocert SA továbbá értesítette a Bizottságot, hogy felvásárolta az IMO csoport több vállalategységét, köztük az IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști szervezetet. Egyúttal közölte, hogy az említett szervezet egyesült az Ecocert SA törökországi leányvállalatával, az Ecocert Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști. vállalattal. Az egyesülés nyomán létrejött, ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști elnevezésű szervezet átveszi az IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști. tevékenységeit. Ezért az IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből, és helyette az ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști szervezetet bele kell foglalni az említett mellékletbe, a címmel és internetes címmel kapcsolatos változásokkal együtt. |
| --- | --- |

(20)

Az Ecocert SA továbbá értesítette a Bizottságot, hogy felvásárolta az IMO csoport több vállalategységét, köztük az IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști szervezetet. Egyúttal közölte, hogy az említett szervezet egyesült az Ecocert SA törökországi leányvállalatával, az Ecocert Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști. vállalattal. Az egyesülés nyomán létrejött, ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști elnevezésű szervezet átveszi az IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști. tevékenységeit. Ezért az IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből, és helyette az ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști szervezetet bele kell foglalni az említett mellékletbe, a címmel és internetes címmel kapcsolatos változásokkal együtt.

| (21) | Az „IBD Certifications Ltd.” értesítette a Bizottságot, hogy a szervezet hivatalosan bejegyzett elnevezése „IBD Certificações Ltda”. |
| --- | --- |

(21)

Az „IBD Certifications Ltd.” értesítette a Bizottságot, hogy a szervezet hivatalosan bejegyzett elnevezése „IBD Certificações Ltda”.

| (22) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „IMO Control Latinoamérica Ltda.” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategóriák tekintetében Brazíliára, Chilére, Kubára, Trinidad és Tobagóra, valamint Uruguayra. Emellett az „IMO Control Latinoamérica Ltda.” bejelentette, hogy a szervezet elnevezése „IMOcert Latinoamérica Ltda.”-ra változik, és internetes elérhetősége is megváltozik. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „IMO Control Latinoamérica Ltda.” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategóriák tekintetében Brazíliára, Chilére, Kubára, Trinidad és Tobagóra, valamint Uruguayra. Emellett az „IMO Control Latinoamérica Ltda.” bejelentette, hogy a szervezet elnevezése „IMOcert Latinoamérica Ltda.”-ra változik, és internetes elérhetősége is megváltozik.

| (23) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „IMO Control Private Limited” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategóriák tekintetében Laoszra, a Maldív-szigetekre és Pápua Új-Guineára. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „IMO Control Private Limited” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategóriák tekintetében Laoszra, a Maldív-szigetekre és Pápua Új-Guineára.

| (24) | Az „IMOswiss AG” tájékoztatta a Bizottságot, hogy Ukrajnában nem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért az említett ország tekintetében a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(24)

Az „IMOswiss AG” tájékoztatta a Bizottságot, hogy Ukrajnában nem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért az említett ország tekintetében a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (25) | Az „International Certification Services, Inc.” úgy tájékoztatta a Bizottságot, hogy az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(25)

Az „International Certification Services, Inc.” úgy tájékoztatta a Bizottságot, hogy az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (26) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „OneCert International PVT Ltd” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és D termékkategóriák tekintetében Etiópiára, Mozambikra, Tanzániára és Srí Lankára, a D termékkategória tekintetében pedig Szingapúrra. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta a „OneCert International PVT Ltd” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és D termékkategóriák tekintetében Etiópiára, Mozambikra, Tanzániára és Srí Lankára, a D termékkategória tekintetében pedig Szingapúrra.

| (27) | A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „Organización Internacional Agropecuaria” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát a C termékkategória tekintetében Chilére. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság kézhez kapta és megvizsgálta az „Organización Internacional Agropecuaria” adatainak módosítására vonatkozó kérelmét. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni a szervezet elismerésének földrajzi hatályát a C termékkategória tekintetében Chilére.

| (28) | A „Quality Assurance International” tájékoztatta a Bizottságot, hogy Paraguayban nem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért az említett ország tekintetében a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(28)

A „Quality Assurance International” tájékoztatta a Bizottságot, hogy Paraguayban nem foglalkozik már hitelesítéssel, ezért az említett ország tekintetében a szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (29) | Az 1235/2008/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a Bizottság a kapott információk alapján vagy az előírt információk közlésének elmaradása esetén bármikor módosíthatja az adatokat vagy felfüggesztheti valamely ellenőrző szervnek az említett rendelet IV. mellékletébe való bejegyzését. Ennek alapján azon ellenőrző szerv adatait, amely tekintetében a beérkezett információk összességének vizsgálata azzal a megállapítással zárult, hogy már nem teljesülnek a vonatkozó követelmények, indokolt módosítani. |
| --- | --- |

(29)

Az 1235/2008/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a Bizottság a kapott információk alapján vagy az előírt információk közlésének elmaradása esetén bármikor módosíthatja az adatokat vagy felfüggesztheti valamely ellenőrző szervnek az említett rendelet IV. mellékletébe való bejegyzését. Ennek alapján azon ellenőrző szerv adatait, amely tekintetében a beérkezett információk összességének vizsgálata azzal a megállapítással zárult, hogy már nem teljesülnek a vonatkozó követelmények, indokolt módosítani.

| (30) | Az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében jegyzékbe vett Uganda Organic Certification, Ltd 2016. március 18-án benyújtotta az említett rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt éves jelentést. Az éves jelentésben az IOAS tanúsító szervezet közölte, hogy felfüggesztette az Uganda Organic Certification, Ltd akkreditációját. A Bizottság felkérte az ellenőrző szervet, hogy a 834/2007/EK rendelet előírásainak megfelelően nyújtson be egy pozitív értékelő jelentéssel kísért, érvényes akkreditációs tanúsítványt, de az érintett szervezet a megadott határidőn belül nem válaszolt a kérésre. Ezért mindaddig, amíg nem érkezik be kielégítő tájékoztatás, az Uganda Organic Certification, Ltd szervezetet fel kell függeszteni az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(30)

Az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében jegyzékbe vett Uganda Organic Certification, Ltd 2016. március 18-án benyújtotta az említett rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt éves jelentést. Az éves jelentésben az IOAS tanúsító szervezet közölte, hogy felfüggesztette az Uganda Organic Certification, Ltd akkreditációját. A Bizottság felkérte az ellenőrző szervet, hogy a 834/2007/EK rendelet előírásainak megfelelően nyújtson be egy pozitív értékelő jelentéssel kísért, érvényes akkreditációs tanúsítványt, de az érintett szervezet a megadott határidőn belül nem válaszolt a kérésre. Ezért mindaddig, amíg nem érkezik be kielégítő tájékoztatás, az Uganda Organic Certification, Ltd szervezetet fel kell függeszteni az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (31) | Az egyértelműség érdekében, nevezetesen annak biztosítása céljából, hogy az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt ellenőrző hatóságok és szervek elismerése szerinti harmadik országok minden nyelvi változatban azonos sorrendben szerepeljenek, helyénvaló az országneveket a kódszámok alapján sorrendbe állítani, és a Mellékletet teljes egészében új szöveggel váltani fel. |
| --- | --- |

(31)

Az egyértelműség érdekében, nevezetesen annak biztosítása céljából, hogy az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt ellenőrző hatóságok és szervek elismerése szerinti harmadik országok minden nyelvi változatban azonos sorrendben szerepeljenek, helyénvaló az országneveket a kódszámok alapján sorrendbe állítani, és a Mellékletet teljes egészében új szöveggel váltani fel.

| (32) | Ezért az 1235/2008/EK rendelet III. és IV. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(32)

Ezért az 1235/2008/EK rendelet III. és IV. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (33) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(33)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1235/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A III. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

(1)

A III. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

| (2) | A IV. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(2)

A IV. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2008. december 8-i 1235/2008/EK rendelete a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 334., 2008.12.12., 25. o.).

2

(3)  A Bizottság 2015. december 15-i (EU) 2015/2345 végrehajtási rendelete a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1235/2008/EK rendelet módosításáról (HL L 330., 2015.12.16., 29. o..).

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1235/2008/EK rendelet III. melléklete a következőképpen módosul:

| (1) | Az Ausztráliára vonatkozó bejegyzés 5. pontjában az „Australian Certified Organic Pty. Ltd” ellenőrző szerv internetes elérhetősége www.aco.net.au-ra változik. |
| --- | --- |

(1)

Az Ausztráliára vonatkozó bejegyzés 5. pontjában az „Australian Certified Organic Pty. Ltd” ellenőrző szerv internetes elérhetősége www.aco.net.au-ra változik.

| (2) | A Kanadára vonatkozó bejegyzés 5. pontjából a CA-ORG-001 kódszámra vonatkozó sort el kell hagyni; |
| --- | --- |

(2)

A Kanadára vonatkozó bejegyzés 5. pontjából a CA-ORG-001 kódszámra vonatkozó sort el kell hagyni;

| (3) | Az Indiára vonatkozó bejegyzés 5. pontja a következőképpen módosul:






  a. | az IN-ORG-007 kódszámra vonatkozó sor helyébe az alábbi szöveg lép:







  „IN-ORG-007 | IMO Control Private Limited | www.imocontrol.in” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Az Indiára vonatkozó bejegyzés 5. pontja a következőképpen módosul:

a.

az IN-ORG-007 kódszámra vonatkozó sor helyébe az alábbi szöveg lép:

„IN-ORG-007

IMO Control Private Limited

www.imocontrol.in”

| b. | az IN-ORG-012 kódszámra vonatkozó sort követően a bejegyzés a következő sorral egészül ki:







  „IN-ORG-013 | SGS India Pvt. Ltd | www.sgsgroup.in” |
| --- | --- | --- | --- |

b.

az IN-ORG-012 kódszámra vonatkozó sort követően a bejegyzés a következő sorral egészül ki:

„IN-ORG-013

SGS India Pvt. Ltd

www.sgsgroup.in”

| (4) | Az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés 5. pontja a következőképpen módosul:






  a. | a US-ORG-032 kódszámra vonatkozó sort el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés 5. pontja a következőképpen módosul:

a.

a US-ORG-032 kódszámra vonatkozó sort el kell hagyni;

| b. | a táblázat a következő sorral egészül ki:







  „US-ORG-061 | Basin and Range Organics (BARO) | www.basinandrangeorganics.org” |
| --- | --- | --- | --- |

b.

a táblázat a következő sorral egészül ki:

„US-ORG-061

Basin and Range Organics (BARO)

www.basinandrangeorganics.org”

| (5) | Az Új-Zélandra vonatkozó bejegyzés 5. pontjában az „AsureQuality Limited” ellenőrző szerv internetes elérhetősége http://www.asurequality.com-ra változik. |
| --- | --- |

(5)

Az Új-Zélandra vonatkozó bejegyzés 5. pontjában az „AsureQuality Limited” ellenőrző szerv internetes elérhetősége http://www.asurequality.com-ra változik.

| (6) | A Koreai Köztársaságra vonatkozó bejegyzés 5. pontja a következőképpen módosul:






  a. | a táblázat a következő sorral egészül ki:







  „KR-ORG-002 | Doalnara Organic Certificated Korea | www.doalnara.or.kr” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(6)

A Koreai Köztársaságra vonatkozó bejegyzés 5. pontja a következőképpen módosul:

a.

a táblázat a következő sorral egészül ki:

„KR-ORG-002

Doalnara Organic Certificated Korea

www.doalnara.or.kr”

---

II. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

AZ EGYENÉRTÉKŰSÉG TEKINTETÉBEN ELISMERT ELLENŐRZŐ SZERVEK ÉS ELLENŐRZŐ HATÓSÁGOK JEGYZÉKE, VALAMINT A 10. CIKKBEN EMLÍTETT VONATKOZÓ ADATOK

E melléklet alkalmazásában a termékkategóriákat a következő kódok jelölik:

A: Feldolgozatlan növényi termékek

B: Élő állatok vagy feldolgozatlan állati termékek

C: Akvakultúra-termékek és tengeri moszatok

D: Feldolgozott, élelmiszerként való felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek (*1)

E: Feldolgozott, takarmányként való felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek (*1)

F: Termesztésre szánt vegetatív szaporítóanyag és vetőmag

Eltérő rendelkezés hiányában az egyes ellenőrző szervekre vagy ellenőrző hatóságokra vonatkozó ismertetés 2. pontjában megadott internetcímen érhető el az a 10. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett internetes oldal, amelyen megtalálható az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke, valamint egy olyan kapcsolattartó pont, amelyen keresztül azonnal elérhetők az említett gazdasági szereplők tanúsítási státusára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsításuktól megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozó információk.

»Abcert AG«

| 1. | Cím: Martinstraße 42–44, 73728 Esslingen am Neckar, Németország |
| --- | --- |

1.

Cím: Martinstraße 42–44, 73728 Esslingen am Neckar, Németország

| 2. | Internetcím: http://www.abcert.de |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.abcert.de

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AL-BIO-137 | Albánia | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-137 | Örményország | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-137 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-137 | Bosznia-Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-137 | Belarusz | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-137 | Grúzia | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-137 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-137 | Kirgizisztán | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-137 | Kazahsztán | x | — | — | — | — | — |
| MD-BIO-137 | Moldova | x | x | — | — | — | — |
| ME-BIO-137 | Montenegró | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-137 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-137 | Szerbia | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-137 | Oroszország | x | x | — | x | — | — |
| TJ-BIO-137 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-137 | Türkmenisztán | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-137 | Ukrajna | x | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-137 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | — |
| XK-BIO-137 | Koszovó (*2) | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AL-BIO-137

Albánia

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-137

Örményország

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-137

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-137

Bosznia-Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-137

Belarusz

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-137

Grúzia

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-137

Irán

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-137

Kirgizisztán

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-137

Kazahsztán

x

—

—

—

—

—

MD-BIO-137

Moldova

x

x

—

—

—

—

ME-BIO-137

Montenegró

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-137

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-137

Szerbia

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-137

Oroszország

x

x

—

x

—

—

TJ-BIO-137

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-137

Türkmenisztán

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-137

Ukrajna

x

—

—

x

—

—

UZ-BIO-137

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

—

XK-BIO-137

Koszovó (*2)

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Agreco R.F. Göderz GmbH«

| 1. | Cím: Mündener Straße 19, 37218 Witzenhausen, Németország |
| --- | --- |

1.

Cím: Mündener Straße 19, 37218 Witzenhausen, Németország

| 2. | Internetcím: http://agrecogmbh.de |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://agrecogmbh.de

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AZ-BIO-151 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-151 | Bosznia-Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-151 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| BO-BIO-151 | Bolívia | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-151 | Kamerun | x | — | — | x | — | — |
| CO-BIO-151 | Kolumbia | x | — | — | x | — | — |
| CU-BIO-151 | Kuba | x | — | — | x | — | — |
| CV-BIO-151 | Zöld-foki-szigetek | x | — | — | — | — | — |
| DO-BIO-151 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-151 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-151 | Egyiptom | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-151 | Etiópia | x | — | — | x | — | — |
| FJ-BIO-151 | Fidzsi | x | — | — | — | — | — |
| GE-BIO-151 | Grúzia | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-151 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-151 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-151 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-151 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-151 | Irán | x | — | — | — | — | — |
| KE-BIO-151 | Kenya | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-151 | Kirgizisztán | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-151 | Kambodzsa | x | — | — | — | — | — |
| KZ-BIO-151 | Kazahsztán | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-151 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-151 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-151 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-151 | Montenegró | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-151 | Madagaszkár | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-151 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | — | — | — | — | — |
| ML-BIO-151 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-151 | Mexikó | — | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-151 | Nigéria | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-151 | Nicaragua | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-151 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-151 | Peru | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-151 | Pápua Új-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-151 | Fülöp-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-151 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-151 | Szerbia | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-151 | Oroszország | x | — | — | x | — | — |
| SB-BIO-151 | Salamon-szigetek | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-151 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-151 | Suriname | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-151 | Salvador | x | — | — | — | — | — |
| TG-BIO-151 | Togó | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-151 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-151 | Türkmenisztán | x | — | — | x | — | — |
| TO-BIO-151 | Tonga | x | — | — | — | — | — |
| TV-BIO-151 | Tuvalu | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-151 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-151 | Ukrajna | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-151 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-151 | Uruguay | — | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-151 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-151 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-151 | Vietnám | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-151 | Szamoa | x | — | — | — | — | — |
| ZA-BIO-151 | Dél-Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AZ-BIO-151

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-151

Bosznia-Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-151

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

BO-BIO-151

Bolívia

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-151

Kamerun

x

—

—

x

—

—

CO-BIO-151

Kolumbia

x

—

—

x

—

—

CU-BIO-151

Kuba

x

—

—

x

—

—

CV-BIO-151

Zöld-foki-szigetek

x

—

—

—

—

—

DO-BIO-151

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-151

Ecuador

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-151

Egyiptom

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-151

Etiópia

x

—

—

x

—

—

FJ-BIO-151

Fidzsi

x

—

—

—

—

—

GE-BIO-151

Grúzia

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-151

Ghána

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-151

Guatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-151

Honduras

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-151

Indonézia

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-151

Irán

x

—

—

—

—

—

KE-BIO-151

Kenya

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-151

Kirgizisztán

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-151

Kambodzsa

x

—

—

—

—

—

KZ-BIO-151

Kazahsztán

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-151

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-151

Marokkó

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-151

Moldova

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-151

Montenegró

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-151

Madagaszkár

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-151

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

—

—

—

—

—

ML-BIO-151

Mali

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-151

Mexikó

—

—

—

x

—

—

NG-BIO-151

Nigéria

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-151

Nicaragua

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-151

Nepál

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-151

Peru

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-151

Pápua Új-Guinea

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-151

Fülöp-szigetek

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-151

Paraguay

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-151

Szerbia

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-151

Oroszország

x

—

—

x

—

—

SB-BIO-151

Salamon-szigetek

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-151

Szenegál

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-151

Suriname

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-151

Salvador

x

—

—

—

—

—

TG-BIO-151

Togó

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-151

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-151

Türkmenisztán

x

—

—

x

—

—

TO-BIO-151

Tonga

x

—

—

—

—

—

TV-BIO-151

Tuvalu

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-151

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-151

Ukrajna

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-151

Uganda

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-151

Uruguay

—

—

—

x

—

—

UZ-BIO-151

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-151

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-151

Vietnám

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-151

Szamoa

x

—

—

—

—

—

ZA-BIO-151

Dél-Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Albinspekt«

| 1. | Cím: Sheshi Hari Trumen, Nd. 1, Hy. 25, Ap. 10, 1016 Tirana, Albánia |
| --- | --- |

1.

Cím: Sheshi Hari Trumen, Nd. 1, Hy. 25, Ap. 10, 1016 Tirana, Albánia

| 2. | Internetcím: http://www.albinspekt.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.albinspekt.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AL-BIO-139 | Albánia | x | x | — | x | — | — |
| XK-BIO-139 | Koszovó (*3) | x | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AL-BIO-139

Albánia

x

x

—

x

—

—

XK-BIO-139

Koszovó (*3)

x

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»ARGENCERT SA«

| 1. | Cím: Bernardo de Irigoyen 972 4 piso ‘B’, C1072AAT Buenos Aires, Argentína |
| --- | --- |

1.

Cím: Bernardo de Irigoyen 972 4 piso ‘B’, C1072AAT Buenos Aires, Argentína

| 2. | Internetcím: www.argencert.com.ar |
| --- | --- |

2.

Internetcím: www.argencert.com.ar

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-138 | Argentína | — | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-138 | Chile | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-138 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-138 | Uruguay | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-138

Argentína

—

—

—

x

—

—

CL-BIO-138

Chile

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-138

Paraguay

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-138

Uruguay

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Australian Certified Organic«

| 1. | Cím: PO Box 810 – 18 Eton St, Nundah, QLD 4012, Ausztrália |
| --- | --- |

1.

Cím: PO Box 810 – 18 Eton St, Nundah, QLD 4012, Ausztrália

| 2. | Internetcím: http://www.aco.net.au |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.aco.net.au

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AU-BIO-107 | Ausztrália | — | x | — | x | — | — |
| CK-BIO-107 | Cook-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-107 | Kína | x | x | — | x | — | — |
| FJ-BIO-107 | Fidzsi | x | — | — | x | — | — |
| FK-BIO-107 | Falkland-szigetek | — | x | — | — | — | — |
| HK-BIO-107 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-107 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-107 | Madagaszkár | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-107 | Mianmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-107 | Malajzia | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-107 | Pápua Új-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-107 | Szingapúr | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-107 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| TO-BIO-107 | Tonga | x | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-107 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| VU-BIO-107 | Vanuatu | x | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AU-BIO-107

Ausztrália

—

x

—

x

—

—

CK-BIO-107

Cook-szigetek

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-107

Kína

x

x

—

x

—

—

FJ-BIO-107

Fidzsi

x

—

—

x

—

—

FK-BIO-107

Falkland-szigetek

—

x

—

—

—

—

HK-BIO-107

Hongkong

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-107

Indonézia

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-107

Madagaszkár

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-107

Mianmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-107

Malajzia

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-107

Pápua Új-Guinea

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-107

Szingapúr

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-107

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

TO-BIO-107

Tonga

x

—

—

x

—

—

TW-BIO-107

Tajvan

x

—

—

x

—

—

VU-BIO-107

Vanuatu

x

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Balkan Biocert Skopje«

| 1. | Cím: 2/9, Frederik Sopen Str., 1000 Skopje, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| --- | --- |

1.

Cím: 2/9, Frederik Sopen Str., 1000 Skopje, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

| 2. | Internetcím: http://www.balkanbiocert.mk |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.balkanbiocert.mk

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MK-BIO-157 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

MK-BIO-157

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Bioagricert S.r.l.«

| 1. | Cím: Via dei Macabraccia 8, Casalecchio di Reno, 40033 Bologna, Olaszország |
| --- | --- |

1.

Cím: Via dei Macabraccia 8, Casalecchio di Reno, 40033 Bologna, Olaszország

| 2. | Internetcím: http://www.bioagricert.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.bioagricert.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BR-BIO-132 | Brazília | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-132 | Kína | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-132 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-132 | India | — | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-132 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-132 | Kambodzsa | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-132 | Koreai Köztársaság | x | — | — | — | — | — |
| LA-BIO-132 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-132 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-132 | Mianmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-132 | Mexikó | x | x | — | x | — | — |
| NP-BIO-132 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| PF-BIO-132 | Francia Polinézia | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-132 | Szerbia | x | x | — | — | — | — |
| SM-BIO-132 | San Marino | — | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-132 | Togó | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-132 | Thaiföld | x | x | — | x | — | — |
| TR-BIO-132 | Törökország | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-132 | Ukrajna | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-132 | Vietnám | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BR-BIO-132

Brazília

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-132

Kína

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-132

Ecuador

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-132

India

—

—

—

x

—

—

IR-BIO-132

Irán

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-132

Kambodzsa

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-132

Koreai Köztársaság

x

—

—

—

—

—

LA-BIO-132

Laosz

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-132

Marokkó

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-132

Mianmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-132

Mexikó

x

x

—

x

—

—

NP-BIO-132

Nepál

x

—

—

x

—

—

PF-BIO-132

Francia Polinézia

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-132

Szerbia

x

x

—

—

—

—

SM-BIO-132

San Marino

—

—

—

x

—

—

TG-BIO-132

Togó

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-132

Thaiföld

x

x

—

x

—

—

TR-BIO-132

Törökország

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-132

Ukrajna

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-132

Vietnám

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»BioGro New Zealand Limited«

| 1. | Cím: PO Box 9693 Marion Square, Wellington 6141, Új-Zéland |
| --- | --- |

1.

Cím: PO Box 9693 Marion Square, Wellington 6141, Új-Zéland

| 2 | Internetcím: http://www.biogro.co.nz |
| --- | --- |

2

Internetcím: http://www.biogro.co.nz

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| FJ-BIO-130 | Fidzsi | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-130 | Malajzia | — | — | — | x | — | — |
| NU-BIO-130 | Niue | x | — | — | x | — | — |
| VU-BIO-130 | Vanuatu | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-130 | Szamoa | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

FJ-BIO-130

Fidzsi

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-130

Malajzia

—

—

—

x

—

—

NU-BIO-130

Niue

x

—

—

x

—

—

VU-BIO-130

Vanuatu

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-130

Szamoa

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Bio.inspecta AG«

| 1. | Cím: Ackerstrasse, 5070 Frick, Svájc |
| --- | --- |

1.

Cím: Ackerstrasse, 5070 Frick, Svájc

| 2. | Internetcím: http://www.bio-inspecta.ch |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.bio-inspecta.ch

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-161 | Egyesült Arab Emírségek | x | — | — | x | — | — |
| AL-BIO-161 | Albánia | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-161 | Örményország | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-161 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-161 | Bosznia-Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-161 | Burkina Faso | x | — | — | — | — | — |
| BJ-BIO-161 | Benin | x | — | — | — | — | — |
| BR-BIO-161 | Brazília | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-161 | Elefántcsontpart | x | — | — | x | — | — |
| CU-BIO-161 | Kuba | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-161 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-161 | Etiópia | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-161 | Grúzia | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-161 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-161 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-161 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-161 | Kenya | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-161 | Kirgizisztán | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-161 | Koreai Köztársaság | x | — | — | — | — | — |
| KZ-BIO-161 | Kazahsztán | x | — | — | x | — | — |
| LB-BIO-161 | Libanon | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-161 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-161 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-161 | Fülöp-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-161 | Oroszország | x | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-161 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |
| TJ-BIO-161 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-161 | Törökország | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-161 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-161 | Ukrajna | x | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-161 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-161 | Vietnám | x | — | — | x | — | — |
| XK-BIO-161 | Koszovó (*4) | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-161 | Dél-Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-161

Egyesült Arab Emírségek

x

—

—

x

—

—

AL-BIO-161

Albánia

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-161

Örményország

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-161

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-161

Bosznia-Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-161

Burkina Faso

x

—

—

—

—

—

BJ-BIO-161

Benin

x

—

—

—

—

—

BR-BIO-161

Brazília

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-161

Elefántcsontpart

x

—

—

x

—

—

CU-BIO-161

Kuba

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-161

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-161

Etiópia

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-161

Grúzia

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-161

Ghána

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-161

Indonézia

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-161

Irán

x

—

—

x

—

—

KE-BIO-161

Kenya

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-161

Kirgizisztán

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-161

Koreai Köztársaság

x

—

—

—

—

—

KZ-BIO-161

Kazahsztán

x

—

—

x

—

—

LB-BIO-161

Libanon

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-161

Marokkó

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-161

Moldova

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-161

Fülöp-szigetek

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-161

Oroszország

x

—

—

x

—

—

SN-BIO-161

Szenegál

x

—

—

x

—

—

TJ-BIO-161

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-161

Törökország

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-161

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-161

Ukrajna

x

—

—

x

—

—

UZ-BIO-161

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-161

Vietnám

x

—

—

x

—

—

XK-BIO-161

Koszovó (*4)

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-161

Dél-Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Bio Latina Certificadora«

| 1. | Cím: Jr. Domingo Millán 852, Jesús Maria, Lima 11, Lima, Peru |
| --- | --- |

1.

Cím: Jr. Domingo Millán 852, Jesús Maria, Lima 11, Lima, Peru

| 2. | Internetcím: http://www.biolatina.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.biolatina.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-118 | Bolívia | x | x | — | x | — | — |
| CO-BIO-118 | Kolumbia | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-118 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-118 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-118 | Mexikó | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-118 | Nicaragua | x | x | — | x | — | — |
| PA-BIO-118 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-118 | Peru | x | x | — | x | — | — |
| SV-BIO-118 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-118 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-118

Bolívia

x

x

—

x

—

—

CO-BIO-118

Kolumbia

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-118

Guatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-118

Honduras

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-118

Mexikó

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-118

Nicaragua

x

x

—

x

—

—

PA-BIO-118

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-118

Peru

x

x

—

x

—

—

SV-BIO-118

Salvador

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-118

Venezuela

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Bolicert Ltd.«

| 1. | Cím: Street Colon 756, floor 2, office 2A, Edif. Valdivia Casilla 13030, La Paz, Bolívia |
| --- | --- |

1.

Cím: Street Colon 756, floor 2, office 2A, Edif. Valdivia Casilla 13030, La Paz, Bolívia

| 2. | Internetcím: http://www.bolicert.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.bolicert.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-126 | Bolívia | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-126

Bolívia

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Bureau Veritas Certification France SAS«

| 1. | Cím: Immeuble Le Guillaumet – 60 avenue du Général de Gaulle 92046 – Paris La Défense Cedex – Franciaország |
| --- | --- |

1.

Cím: Immeuble Le Guillaumet – 60 avenue du Général de Gaulle 92046 – Paris La Défense Cedex – Franciaország

| 2. | Internetcím: http://www.qualite-france.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.qualite-france.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MA-BIO-165 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| MC-BIO-165 | Monaco | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-165 | Madagaszkár | x | — | x | x | — | — |
| MU-BIO-165 | Mauritius | x | — | — | x | x | — |
| NI-BIO-165 | Nicaragua | x | — | x | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

MA-BIO-165

Marokkó

x

—

—

x

—

—

MC-BIO-165

Monaco

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-165

Madagaszkár

x

—

x

x

—

—

MU-BIO-165

Mauritius

x

—

—

x

x

—

NI-BIO-165

Nicaragua

x

—

x

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Caucacert Ltd«

| 1. | Cím: 2, Marshal Gelovani Street, 5th flour, Suite 410, Tbilisi 0159, Grúzia |
| --- | --- |

1.

Cím: 2, Marshal Gelovani Street, 5th flour, Suite 410, Tbilisi 0159, Grúzia

| 2. | Internetcím: http://www.caucascert.ge |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.caucascert.ge

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| GE-BIO-117 | Grúzia | x | x | — | x | — | x |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

GE-BIO-117

Grúzia

x

x

—

x

—

x

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»CCOF Certification Services«

| 1. | Cím: 2155 Delaware Avenue, Suite 150, Santa Cruz, CA 95060, USA |
| --- | --- |

1.

Cím: 2155 Delaware Avenue, Suite 150, Santa Cruz, CA 95060, USA

| 2. | Internetcím: http://www.ccof.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ccof.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MX-BIO-105 | Mexikó | x | — | — | x | — | x |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

MX-BIO-105

Mexikó

x

—

—

x

—

x

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»CCPB Srl«

| 1. | Cím: Viale Masini 36, 40126 Bologna, Olaszország |
| --- | --- |

1.

Cím: Viale Masini 36, 40126 Bologna, Olaszország

| 2. | Internetcím: http://www.ccpb.it |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ccpb.it

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CN-BIO-102 | Kína | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-102 | Egyiptom | x | x | — | x | — | — |
| IQ-BIO-102 | Irak | x | — | — | x | — | — |
| LB-BIO-102 | Libanon | x | x | — | x | — | — |
| MA-BIO-102 | Marokkó | x | x | — | x | — | — |
| ML-BIO-102 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-102 | Fülöp-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| SM-BIO-102 | San Marino | x | x | — | x | — | — |
| SY-BIO-102 | Szíria | x | — | — | x | — | — |
| TN-BIO-102 | Tunézia | — | x | — | — | — | — |
| TR-BIO-102 | Törökország | x | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

CN-BIO-102

Kína

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-102

Egyiptom

x

x

—

x

—

—

IQ-BIO-102

Irak

x

—

—

x

—

—

LB-BIO-102

Libanon

x

x

—

x

—

—

MA-BIO-102

Marokkó

x

x

—

x

—

—

ML-BIO-102

Mali

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-102

Fülöp-szigetek

x

—

—

x

—

—

SM-BIO-102

San Marino

x

x

—

x

—

—

SY-BIO-102

Szíria

x

—

—

x

—

—

TN-BIO-102

Tunézia

—

x

—

—

—

—

TR-BIO-102

Törökország

x

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»CERES Certification of Environmental Standards GmbH«

| 1. | Cím: Vorderhaslach 1, 91230 Happurg, Németország |
| --- | --- |

1.

Cím: Vorderhaslach 1, 91230 Happurg, Németország

| 2. | Internetcím: http://www.ceres-cert.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ceres-cert.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-140 | Egyesült Arab Emírségek | — | — | — | x | — | — |
| AL-BIO-140 | Albánia | x | x | — | x | — | — |
| AZ-BIO-140 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-140 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| BJ-BIO-140 | Benin | x | — | — | x | — | — |
| BO-BIO-140 | Bolívia | x | x | — | x | — | — |
| BR-BIO-140 | Brazília | x | x | — | x | — | — |
| BT-BIO-140 | Bhután | x | — | — | x | — | — |
| CD-BIO-140 | Kongói Demokratikus Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-140 | Chile | x | x | — | x | — | — |
| CM-BIO-140 | Kamerun | x | x | — | x | — | — |
| CN-BIO-140 | Kína | x | x | x | x | — | x |
| CO-BIO-140 | Kolumbia | x | x | — | x | — | — |
| DO-BIO-140 | Dominikai Köztársaság | x | x | — | x | — | — |
| EC-BIO-140 | Ecuador | x | x | — | x | — | — |
| EG-BIO-140 | Egyiptom | x | x | — | x | — | — |
| ET-BIO-140 | Etiópia | x | x | — | x | — | — |
| GD-BIO-140 | Grenada | x | x | — | x | — | — |
| GH-BIO-140 | Ghána | x | — | — | — | — | — |
| GT-BIO-140 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-140 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-140 | Indonézia | x | x | — | x | — | — |
| IR-BIO-140 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| JM-BIO-140 | Jamaika | x | x | — | x | — | — |
| KE-BIO-140 | Kenya | x | x | — | x | — | — |
| KG-BIO-140 | Kirgizisztán | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-140 | Kambodzsa | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-140 | Kazahsztán | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-140 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| LC-BIO-140 | Saint Lucia | x | x | — | x | — | — |
| MA-BIO-140 | Marokkó | x | x | — | x | — | — |
| MD-BIO-140 | Moldova | x | x | — | x | — | — |
| ME-BIO-140 | Montenegró | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-140 | Madagaszkár | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-140 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | x | — | x | — | x |
| ML-BIO-140 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-140 | Mianmar/Burma | x | x | — | x | — | — |
| MX-BIO-140 | Mexikó | x | x | — | x | — | — |
| MY-BIO-140 | Malajzia | x | — | — | x | — | — |
| MZ-BIO-140 | Mozambik | x | — | — | x | — | — |
| NA-BIO-140 | Namíbia | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-140 | Nigéria | x | x | — | x | — | — |
| NI-BIO-140 | Nicaragua | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-140 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-140 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-140 | Peru | x | x | — | x | — | — |
| PG-BIO-140 | Pápua Új-Guinea | x | x | — | x | — | — |
| PH-BIO-140 | Fülöp-szigetek | x | x | — | x | — | — |
| PK-BIO-140 | Pakisztán | x | — | — | x | — | — |
| PS-BIO-140 | Megszállt palesztin területek | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-140 | Paraguay | x | x | — | x | — | — |
| RS-BIO-140 | Szerbia | x | x | — | x | — | x |
| RU-BIO-140 | Oroszország | x | x | — | x | — | — |
| RW-BIO-140 | Ruanda | x | x | — | x | — | — |
| SA-BIO-140 | Szaúd-Arábia | x | x | — | x | — | — |
| SG-BIO-140 | Szingapúr | x | x | — | x | — | — |
| SN-BIO-140 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-140 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-140 | Togó | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-140 | Thaiföld | x | x | — | x | — | — |
| TL-BIO-140 | Kelet-Timor | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-140 | Törökország | x | x | — | x | — | — |
| TW-BIO-140 | Tajvan | x | x | x | x | — | — |
| TZ-BIO-140 | Tanzánia | x | x | — | x | — | — |
| UA-BIO-140 | Ukrajna | x | x | — | x | — | — |
| UG-BIO-140 | Uganda | x | x | — | x | — | — |
| UY-BIO-140 | Uruguay | x | x | — | x | — | — |
| UZ-BIO-140 | Üzbegisztán | x | x | — | x | — | — |
| VE-BIO-140 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-140 | Vietnám | x | x | — | x | — | — |
| WS- BIO-140 | Szamoa | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-140 | Dél-Afrika | x | x | — | x | — | — |
| ZW-BIO-140 | Zimbabwe | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-140

Egyesült Arab Emírségek

—

—

—

x

—

—

AL-BIO-140

Albánia

x

x

—

x

—

—

AZ-BIO-140

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-140

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

BJ-BIO-140

Benin

x

—

—

x

—

—

BO-BIO-140

Bolívia

x

x

—

x

—

—

BR-BIO-140

Brazília

x

x

—

x

—

—

BT-BIO-140

Bhután

x

—

—

x

—

—

CD-BIO-140

Kongói Demokratikus Köztársaság

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-140

Chile

x

x

—

x

—

—

CM-BIO-140

Kamerun

x

x

—

x

—

—

CN-BIO-140

Kína

x

x

x

x

—

x

CO-BIO-140

Kolumbia

x

x

—

x

—

—

DO-BIO-140

Dominikai Köztársaság

x

x

—

x

—

—

EC-BIO-140

Ecuador

x

x

—

x

—

—

EG-BIO-140

Egyiptom

x

x

—

x

—

—

ET-BIO-140

Etiópia

x

x

—

x

—

—

GD-BIO-140

Grenada

x

x

—

x

—

—

GH-BIO-140

Ghána

x

—

—

—

—

—

GT-BIO-140

Guatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-140

Honduras

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-140

Indonézia

x

x

—

x

—

—

IR-BIO-140

Irán

x

—

—

x

—

—

JM-BIO-140

Jamaika

x

x

—

x

—

—

KE-BIO-140

Kenya

x

x

—

x

—

—

KG-BIO-140

Kirgizisztán

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-140

Kambodzsa

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-140

Kazahsztán

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-140

Laosz

x

—

—

x

—

—

LC-BIO-140

Saint Lucia

x

x

—

x

—

—

MA-BIO-140

Marokkó

x

x

—

x

—

—

MD-BIO-140

Moldova

x

x

—

x

—

—

ME-BIO-140

Montenegró

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-140

Madagaszkár

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-140

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

x

—

x

—

x

ML-BIO-140

Mali

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-140

Mianmar/Burma

x

x

—

x

—

—

MX-BIO-140

Mexikó

x

x

—

x

—

—

MY-BIO-140

Malajzia

x

—

—

x

—

—

MZ-BIO-140

Mozambik

x

—

—

x

—

—

NA-BIO-140

Namíbia

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-140

Nigéria

x

x

—

x

—

—

NI-BIO-140

Nicaragua

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-140

Nepál

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-140

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-140

Peru

x

x

—

x

—

—

PG-BIO-140

Pápua Új-Guinea

x

x

—

x

—

—

PH-BIO-140

Fülöp-szigetek

x

x

—

x

—

—

PK-BIO-140

Pakisztán

x

—

—

x

—

—

PS-BIO-140

Megszállt palesztin területek

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-140

Paraguay

x

x

—

x

—

—

RS-BIO-140

Szerbia

x

x

—

x

—

x

RU-BIO-140

Oroszország

x

x

—

x

—

—

RW-BIO-140

Ruanda

x

x

—

x

—

—

SA-BIO-140

Szaúd-Arábia

x

x

—

x

—

—

SG-BIO-140

Szingapúr

x

x

—

x

—

—

SN-BIO-140

Szenegál

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-140

Salvador

x

—

—

x

—

—

TG-BIO-140

Togó

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-140

Thaiföld

x

x

—

x

—

—

TL-BIO-140

Kelet-Timor

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-140

Törökország

x

x

—

x

—

—

TW-BIO-140

Tajvan

x

x

x

x

—

—

TZ-BIO-140

Tanzánia

x

x

—

x

—

—

UA-BIO-140

Ukrajna

x

x

—

x

—

—

UG-BIO-140

Uganda

x

x

—

x

—

—

UY-BIO-140

Uruguay

x

x

—

x

—

—

UZ-BIO-140

Üzbegisztán

x

x

—

x

—

—

VE-BIO-140

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-140

Vietnám

x

x

—

x

—

—

WS- BIO-140

Szamoa

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-140

Dél-Afrika

x

x

—

x

—

—

ZW-BIO-140

Zimbabwe

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Certificadora Mexicana de productos y procesos ecológicos S.C.«

| 1. | Cím: Calle 16 de septiembre No 204, Ejido Guadalupe Victoria, Oaxaca, Mexico, C.P. 68026 |
| --- | --- |

1.

Cím: Calle 16 de septiembre No 204, Ejido Guadalupe Victoria, Oaxaca, Mexico, C.P. 68026

| 2. | Internetcím: http://www.certimexsc.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.certimexsc.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CO-BIO-104 | Kolumbia | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-104 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | — | — | — |
| GT-BIO-104 | Guatemala | x | — | — | — | — | — |
| MX-BIO-104 | Mexikó | x | x | — | x | — | — |
| SV-BIO-104 | Salvador | x | — | — | — | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

CO-BIO-104

Kolumbia

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-104

Dominikai Köztársaság

x

—

—

—

—

—

GT-BIO-104

Guatemala

x

—

—

—

—

—

MX-BIO-104

Mexikó

x

x

—

x

—

—

SV-BIO-104

Salvador

x

—

—

—

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Certisys«

| 1. | Cím: Rue Joseph Bouché 57/3, 5310 Bolinne, Belgium |
| --- | --- |

1.

Cím: Rue Joseph Bouché 57/3, 5310 Bolinne, Belgium

| 2. | Internetcím: http://www.certisys.eu |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.certisys.eu

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BF-BIO-128 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| BI-BIO-128 | Burundi | x | — | — | x | — | — |
| BJ-BIO-128 | Benin | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-128 | Elefántcsontpart | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-128 | Kamerun | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-128 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| ML-BIO-128 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| RW-BIO-128 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-128 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-128 | Togó | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-128 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-128 | Uganda | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BF-BIO-128

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

BI-BIO-128

Burundi

x

—

—

x

—

—

BJ-BIO-128

Benin

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-128

Elefántcsontpart

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-128

Kamerun

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-128

Ghána

x

—

—

x

—

—

ML-BIO-128

Mali

x

—

—

x

—

—

RW-BIO-128

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SN-BIO-128

Szenegál

x

—

—

x

—

—

TG-BIO-128

Togó

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-128

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-128

Uganda

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»
  Company of Organic Agriculture in Palestine (*)«

| 1. | Cím: Alsafa building- first floor Al-Masaeif, Ramallah, Palesztina (*) |
| --- | --- |

1.

Cím: Alsafa building- first floor Al-Masaeif, Ramallah, Palesztina (*)

| 2. | Internetcím: http://coap.org.ps |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://coap.org.ps

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| PS-BIO-163 | Megszállt palesztin területek | x | — | — | x | — | — |
| (*) | Ez a megnevezés nem értelmezhető a palesztin állam elismeréseként és nem érinti az egyes tagállamok e kérdésre vonatkozó álláspontjait. |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

PS-BIO-163

Megszállt palesztin területek

x

—

—

x

—

—

(*)

Ez a megnevezés nem értelmezhető a palesztin állam elismeréseként és nem érinti az egyes tagállamok e kérdésre vonatkozó álláspontjait.

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Control Union Certifications«

| 1. | Cím: Meeuwenlaan 4–6, 8011 BZ Zwolle, Hollandia |
| --- | --- |

1.

Cím: Meeuwenlaan 4–6, 8011 BZ Zwolle, Hollandia

| 2. | Internetcím: http://certification.controlunion.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://certification.controlunion.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-149 | Egyesült Arab Emírségek | x | x | x | x | x | x |
| AF-BIO-149 | Afganisztán | x | x | x | x | x | x |
| AL-BIO-149 | Albánia | x | x | x | x | x | x |
| AM-BIO-149 | Örményország | x | x | x | x | x | x |
| AZ-BIO-149 | Azerbajdzsán | x | x | x | x | x | x |
| BD-BIO-149 | Banglades | — | x | x | x | x | x |
| BF-BIO-149 | Burkina Faso | x | x | x | x | x | x |
| BJ-BIO-149 | Benin | x | — | — | x | — | x |
| BM-BIO-149 | Bermuda | x | x | x | x | x | x |
| BO-BIO-149 | Bolívia | x | x | — | x | — | — |
| BR-BIO-149 | Brazília | x | x | x | x | x | x |
| BT-BIO-149 | Bhután | x | x | x | x | x | x |
| BW-BIO-149 | Botswana | x | — | — | x | — | x |
| CA-BIO-149 | Kanada | — | — | x | — | — | — |
| CH-BIO-149 | Svájc | — | — | x | — | — | — |
| CI-BIO-149 | Elefántcsontpart | x | x | x | x | x | x |
| CL-BIO-149 | Chile | x | x | — | x | — | — |
| CM-BIO-149 | Kamerun | x | — | — | x | — | x |
| CN-BIO-149 | Kína | x | x | x | x | x | x |
| CO-BIO-149 | Kolumbia | x | x | x | x | x | x |
| CR-BIO-149 | Costa Rica | — | x | x | — | x | — |
| CU-BIO-149 | Kuba | x | — | — | x | — | x |
| CV-BIO-149 | Zöld-foki-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| CW-BIO-149 | Curaçao | x | — | — | x | — | x |
| DO-BIO-149 | Dominikai Köztársaság | x | x | x | x | x | x |
| DZ-BIO-149 | Algéria | x | — | x | x | — | — |
| EC-BIO-149 | Ecuador | x | x | x | x | x | x |
| EG-BIO-149 | Egyiptom | x | x | x | x | x | x |
| ET-BIO-149 | Etiópia | x | x | x | x | x | x |
| GH-BIO-149 | Ghána | x | x | x | x | x | x |
| GM-BIO-149 | Gambia | x | x | — | x | — | — |
| GN-BIO-149 | Guinea | x | x | x | x | x | x |
| GT-BIO-149 | Guatemala | x | x | — | x | — | — |
| HK-BIO-149 | Hongkong | x | x | x | x | x | x |
| HN-BIO-149 | Honduras | x | x | x | x | x | x |
| HT-BIO-149 | Haiti | x | — | — | x | — | x |
| ID-BIO-149 | Indonézia | x | x | x | x | x | x |
| IL-BIO-149 | Izrael (*5) | — | x | x | — | x | — |
| IN-BIO-149 | India | — | x | x | x | x | — |
| IQ-BIO-149 | Irak | x | x | x | x | — | x |
| IR-BIO-149 | Irán | x | x | x | x | x | x |
| JP-BIO-149 | Japán | — | x | x | — | x | — |
| KE-BIO-149 | Kenya | x | — | — | x | — | x |
| KG-BIO-149 | Kirgizisztán | x | x | x | x | x | x |
| KH-BIO-149 | Kambodzsa | x | x | x | x | x | x |
| KR-BIO-149 | Koreai Köztársaság | x | x | x | — | x | x |
| KZ-BIO-149 | Kazahsztán | x | x | x | x | x | x |
| LA-BIO-149 | Laosz | x | x | x | x | x | x |
| LK-BIO-149 | Srí Lanka | x | x | x | x | x | x |
| LS-BIO-149 | Lesotho | x | — | — | x | — | x |
| MA-BIO-149 | Marokkó | x | — | — | x | — | x |
| MD-BIO-149 | Moldova | x | x | x | x | x | x |
| MK-BIO-149 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | x | x | x | x | x |
| ML-BIO-149 | Mali | x | x | x | x | x | x |
| MM-BIO-149 | Mianmar/Burma | x | x | x | x | x | x |
| MN-BIO-149 | Mongólia | x | — | — | x | — | x |
| MU-BIO-149 | Mauritius | x | x | x | x | x | x |
| MV-BIO-149 | Maldív-szigetek | x | — | x | x | — | — |
| MW-BIO-149 | Malawi | x | — | — | x | — | x |
| MX-BIO-149 | Mexikó | x | x | x | x | x | x |
| MY-BIO-149 | Malajzia | x | x | x | x | x | x |
| MZ-BIO-149 | Mozambik | x | x | x | x | x | x |
| NA-BIO-149 | Namíbia | x | — | — | x | — | x |
| NG-BIO-149 | Nigéria | x | x | x | x | x | x |
| NI-BIO-149 | Nicaragua | x | x | — | x | — | — |
| NP-BIO-149 | Nepál | x | x | x | x | x | x |
| PA-BIO-149 | Panama | x | x | x | x | x | x |
| PE-BIO-149 | Peru | x | x | x | x | x | x |
| PH-BIO-149 | Fülöp-szigetek | x | x | x | x | x | x |
| PK-BIO-149 | Pakisztán | x | x | x | x | x | x |
| PS-BIO-149 | Megszállt palesztin területek | x | x | x | x | x | x |
| PY-BIO-149 | Paraguay | x | x | x | x | x | x |
| RS-BIO-149 | Szerbia | x | x | x | x | x | x |
| RU-BIO-149 | Oroszország | x | x | x | x | x | x |
| RW-BIO-149 | Ruanda | x | x | x | x | x | x |
| SD-BIO-149 | Szudán | x | x | — | x | — | — |
| SG-BIO-149 | Szingapúr | x | x | x | x | x | x |
| SL-BIO-149 | Sierra Leone | x | x | x | x | x | x |
| SN-BIO-149 | Szenegál | x | — | — | x | — | x |
| SR-BIO-149 | Suriname | x | — | — | x | — | x |
| SV-BIO-149 | Salvador | x | x | — | x | — | — |
| SY-BIO-149 | Szíria | x | x | x | x | x | x |
| SZ-BIO-149 | Szváziföld | x | — | — | x | — | x |
| TG-BIO-149 | Togó | x | — | — | x | — | x |
| TH-BIO-149 | Thaiföld | x | x | x | x | x | x |
| TL-BIO-149 | Kelet-Timor | x | x | x | x | x | x |
| TR-BIO-149 | Törökország | x | x | x | x | x | x |
| TW-BIO-149 | Tajvan | x | — | — | x | — | x |
| TZ-BIO-149 | Tanzánia | x | x | x | x | x | x |
| UA-BIO-149 | Ukrajna | x | x | x | x | x | x |
| UG-BIO-149 | Uganda | x | x | x | x | x | x |
| US-BIO-149 | Amerikai Egyesült Államok | — | — | x | — | — | — |
| UY-BIO-149 | Uruguay | x | x | x | x | x | x |
| UZ-BIO-149 | Üzbegisztán | x | x | x | x | x | x |
| VN-BIO-149 | Vietnám | x | x | x | x | x | x |
| ZA-BIO-149 | Dél-Afrika | x | x | x | x | x | x |
| ZM-BIO-149 | Zambia | x | x | x | x | x | x |
| ZW-BIO-149 | Zimbabwe | x | — | — | x | — | x |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-149

Egyesült Arab Emírségek

x

x

x

x

x

x

AF-BIO-149

Afganisztán

x

x

x

x

x

x

AL-BIO-149

Albánia

x

x

x

x

x

x

AM-BIO-149

Örményország

x

x

x

x

x

x

AZ-BIO-149

Azerbajdzsán

x

x

x

x

x

x

BD-BIO-149

Banglades

—

x

x

x

x

x

BF-BIO-149

Burkina Faso

x

x

x

x

x

x

BJ-BIO-149

Benin

x

—

—

x

—

x

BM-BIO-149

Bermuda

x

x

x

x

x

x

BO-BIO-149

Bolívia

x

x

—

x

—

—

BR-BIO-149

Brazília

x

x

x

x

x

x

BT-BIO-149

Bhután

x

x

x

x

x

x

BW-BIO-149

Botswana

x

—

—

x

—

x

CA-BIO-149

Kanada

—

—

x

—

—

—

CH-BIO-149

Svájc

—

—

x

—

—

—

CI-BIO-149

Elefántcsontpart

x

x

x

x

x

x

CL-BIO-149

Chile

x

x

—

x

—

—

CM-BIO-149

Kamerun

x

—

—

x

—

x

CN-BIO-149

Kína

x

x

x

x

x

x

CO-BIO-149

Kolumbia

x

x

x

x

x

x

CR-BIO-149

Costa Rica

—

x

x

—

x

—

CU-BIO-149

Kuba

x

—

—

x

—

x

CV-BIO-149

Zöld-foki-szigetek

x

—

—

x

—

—

CW-BIO-149

Curaçao

x

—

—

x

—

x

DO-BIO-149

Dominikai Köztársaság

x

x

x

x

x

x

DZ-BIO-149

Algéria

x

—

x

x

—

—

EC-BIO-149

Ecuador

x

x

x

x

x

x

EG-BIO-149

Egyiptom

x

x

x

x

x

x

ET-BIO-149

Etiópia

x

x

x

x

x

x

GH-BIO-149

Ghána

x

x

x

x

x

x

GM-BIO-149

Gambia

x

x

—

x

—

—

GN-BIO-149

Guinea

x

x

x

x

x

x

GT-BIO-149

Guatemala

x

x

—

x

—

—

HK-BIO-149

Hongkong

x

x

x

x

x

x

HN-BIO-149

Honduras

x

x

x

x

x

x

HT-BIO-149

Haiti

x

—

—

x

—

x

ID-BIO-149

Indonézia

x

x

x

x

x

x

IL-BIO-149

Izrael (*5)

—

x

x

—

x

—

IN-BIO-149

India

—

x

x

x

x

—

IQ-BIO-149

Irak

x

x

x

x

—

x

IR-BIO-149

Irán

x

x

x

x

x

x

JP-BIO-149

Japán

—

x

x

—

x

—

KE-BIO-149

Kenya

x

—

—

x

—

x

KG-BIO-149

Kirgizisztán

x

x

x

x

x

x

KH-BIO-149

Kambodzsa

x

x

x

x

x

x

KR-BIO-149

Koreai Köztársaság

x

x

x

—

x

x

KZ-BIO-149

Kazahsztán

x

x

x

x

x

x

LA-BIO-149

Laosz

x

x

x

x

x

x

LK-BIO-149

Srí Lanka

x

x

x

x

x

x

LS-BIO-149

Lesotho

x

—

—

x

—

x

MA-BIO-149

Marokkó

x

—

—

x

—

x

MD-BIO-149

Moldova

x

x

x

x

x

x

MK-BIO-149

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

x

x

x

x

x

ML-BIO-149

Mali

x

x

x

x

x

x

MM-BIO-149

Mianmar/Burma

x

x

x

x

x

x

MN-BIO-149

Mongólia

x

—

—

x

—

x

MU-BIO-149

Mauritius

x

x

x

x

x

x

MV-BIO-149

Maldív-szigetek

x

—

x

x

—

—

MW-BIO-149

Malawi

x

—

—

x

—

x

MX-BIO-149

Mexikó

x

x

x

x

x

x

MY-BIO-149

Malajzia

x

x

x

x

x

x

MZ-BIO-149

Mozambik

x

x

x

x

x

x

NA-BIO-149

Namíbia

x

—

—

x

—

x

NG-BIO-149

Nigéria

x

x

x

x

x

x

NI-BIO-149

Nicaragua

x

x

—

x

—

—

NP-BIO-149

Nepál

x

x

x

x

x

x

PA-BIO-149

Panama

x

x

x

x

x

x

PE-BIO-149

Peru

x

x

x

x

x

x

PH-BIO-149

Fülöp-szigetek

x

x

x

x

x

x

PK-BIO-149

Pakisztán

x

x

x

x

x

x

PS-BIO-149

Megszállt palesztin területek

x

x

x

x

x

x

PY-BIO-149

Paraguay

x

x

x

x

x

x

RS-BIO-149

Szerbia

x

x

x

x

x

x

RU-BIO-149

Oroszország

x

x

x

x

x

x

RW-BIO-149

Ruanda

x

x

x

x

x

x

SD-BIO-149

Szudán

x

x

—

x

—

—

SG-BIO-149

Szingapúr

x

x

x

x

x

x

SL-BIO-149

Sierra Leone

x

x

x

x

x

x

SN-BIO-149

Szenegál

x

—

—

x

—

x

SR-BIO-149

Suriname

x

—

—

x

—

x

SV-BIO-149

Salvador

x

x

—

x

—

—

SY-BIO-149

Szíria

x

x

x

x

x

x

SZ-BIO-149

Szváziföld

x

—

—

x

—

x

TG-BIO-149

Togó

x

—

—

x

—

x

TH-BIO-149

Thaiföld

x

x

x

x

x

x

TL-BIO-149

Kelet-Timor

x

x

x

x

x

x

TR-BIO-149

Törökország

x

x

x

x

x

x

TW-BIO-149

Tajvan

x

—

—

x

—

x

TZ-BIO-149

Tanzánia

x

x

x

x

x

x

UA-BIO-149

Ukrajna

x

x

x

x

x

x

UG-BIO-149

Uganda

x

x

x

x

x

x

US-BIO-149

Amerikai Egyesült Államok

—

—

x

—

—

—

UY-BIO-149

Uruguay

x

x

x

x

x

x

UZ-BIO-149

Üzbegisztán

x

x

x

x

x

x

VN-BIO-149

Vietnám

x

x

x

x

x

x

ZA-BIO-149

Dél-Afrika

x

x

x

x

x

x

ZM-BIO-149

Zambia

x

x

x

x

x

x

ZW-BIO-149

Zimbabwe

x

—

—

x

—

x

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Ecocert SA«

| 1. | Cím: BP 47, 32600 L'Isle-Jourdain, Franciaország |
| --- | --- |

1.

Cím: BP 47, 32600 L'Isle-Jourdain, Franciaország

| 2. | Internetcím: http://www.ecocert.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ecocert.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AD-BIO-154 | Andorra | x | — | — | x | — | — |
| AE-BIO-154 | Egyesült Arab Emírségek | x | — | — | x | x | — |
| AF-BIO-154 | Afganisztán | x | x | — | x | — | — |
| AL-BIO-154 | Albánia | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-154 | Örményország | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-154 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-154 | Bosznia-Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-154 | Banglades | x | — | — | x | x | — |
| BF-BIO-154 | Burkina Faso | x | x | — | x | x | x |
| BH-BIO-154 | Bahrein | — | — | — | x | — | — |
| BI-BIO-154 | Burundi | x | — | — | x | — | — |
| BJ-BIO-154 | Benin | x | x | — | x | — | — |
| BN-BIO-154 | Brunei | — | — | x | — | — | — |
| BR-BIO-154 | Brazília | x | x | — | x | x | x |
| BS-BIO-154 | Bahama-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| BW-BIO-154 | Botswana | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-154 | Belarusz | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-154 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| CD-BIO-154 | Kongói Demokratikus Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| CF-BIO-154 | Közép-afrikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| CG-BIO-154 | Kongó | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-154 | Elefántcsontpart | x | x | — | x | — | — |
| CL-BIO-154 | Chile | x | x | — | x | — | x |
| CM-BIO-154 | Kamerun | x | x | — | x | — | — |
| CN-BIO-154 | Kína | x | x | x | x | x | x |
| CO-BIO-154 | Kolumbia | x | x | — | x | x | x |
| CU-BIO-154 | Kuba | x | — | — | x | x | — |
| CV-BIO-154 | Zöld-foki-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-154 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| DZ-BIO-154 | Algéria | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-154 | Ecuador | x | x | x | x | x | — |
| ET-BIO-154 | Etiópia | x | x | — | x | — | — |
| FJ-BIO-154 | Fidzsi | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-154 | Grúzia | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-154 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| GM-BIO-154 | Gambia | x | — | — | x | — | — |
| GN-BIO-154 | Guinea | x | — | — | x | — | — |
| GQ-BIO-154 | Egyenlítői-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-154 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| GW-BIO-154 | Bissau-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| GY-BIO-154 | Guyana | x | — | — | x | — | — |
| HK-BIO-154 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-154 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| HT-BIO-154 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-154 | Indonézia | x | x | — | x | — | — |
| IN-BIO-154 | India | — | — | x | x | x | — |
| IR-BIO-154 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-154 | Jordánia | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-154 | Japán | — | — | x | x | — | — |
| KE-BIO-154 | Kenya | x | x | — | x | x | — |
| KG-BIO-154 | Kirgizisztán | x | — | — | x | x | — |
| KH-BIO-154 | Kambodzsa | x | — | — | x | — | — |
| KM-BIO-154 | Comore-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-154 | Koreai Köztársaság | x | — | x | — | — | — |
| KW-BIO-154 | Kuvait | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-154 | Kazahsztán | x | — | — | x | x | — |
| LA-BIO-154 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| LI-BIO-154 | Liechtenstein | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-154 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| LR-BIO-154 | Libéria | x | — | — | x | — | — |
| LS-BIO-154 | Lesotho | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-154 | Marokkó | x | x | x | x | x | x |
| MC-BIO-154 | Monaco | x | x | — | x | x | — |
| MD-BIO-154 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-154 | Montenegró | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-154 | Madagaszkár | x | x | x | x | x | x |
| MK-BIO-154 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | — | — | x | — | x |
| ML-BIO-154 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-154 | Mianmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MN-BIO-154 | Mongólia | x | — | — | x | — | — |
| MR-BIO-154 | Mauritánia | x | — | — | x | — | — |
| MU-BIO-154 | Mauritius | x | — | — | x | — | — |
| MW-BIO-154 | Malawi | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-154 | Mexikó | x | x | — | x | x | x |
| MY-BIO-154 | Malajzia | x | x | — | x | — | — |
| MZ-BIO-154 | Mozambik | x | — | x | x | — | — |
| NA-BIO-154 | Namíbia | x | x | — | x | x | — |
| NE-BIO-154 | Niger | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-154 | Nigéria | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-154 | Nicaragua | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-154 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| OM-BIO-154 | Omán | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-154 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-154 | Peru | x | x | — | x | x | x |
| PF-BIO-154 | Francia Polinézia | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-154 | Fülöp-szigetek | x | x | — | x | x | x |
| PK-BIO-154 | Pakisztán | x | — | — | x | — | x |
| PS-BIO-154 | Megszállt palesztin területek | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-154 | Paraguay | x | x | — | x | x | — |
| RS-BIO-154 | Szerbia | x | x | — | x | — | x |
| RU-BIO-154 | Oroszország | x | — | — | x | x | — |
| RW-BIO-154 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-154 | Szaúd-Arábia | x | — | — | x | x | x |
| SC-BIO-154 | Seychelle-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| SD-BIO-154 | Szudán | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-154 | Szingapúr | x | — | — | x | — | — |
| SL-BIO-154 | Sierra Leone | x | x | — | x | — | — |
| SN-BIO-154 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |
| SO-BIO-154 | Szomália | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-154 | Suriname | x | — | — | x | — | — |
| ST-BIO-154 | São Tomé és Príncipe | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-154 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| SY-BIO-154 | Szíria | x | — | — | x | x | — |
| SZ-BIO-154 | Szváziföld | x | — | — | x | — | — |
| TD-BIO-154 | Csád | x | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-154 | Togó | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-154 | Thaiföld | x | x | x | x | x | x |
| TJ-BIO-154 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| TL-BIO-154 | Kelet-Timor | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-154 | Türkmenisztán | x | — | — | x | x | — |
| TN-BIO-154 | Tunézia | — | x | x | x | — | — |
| TR-BIO-154 | Törökország | x | x | x | x | x | x |
| TW-BIO-154 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-154 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-154 | Ukrajna | x | x | — | x | x | — |
| UG-BIO-154 | Uganda | x | x | — | x | x | — |
| US-BIO-154 | Amerikai Egyesült Államok | — | — | x | — | — | — |
| UY-BIO-154 | Uruguay | x | x | — | x | x | — |
| UZ-BIO-154 | Üzbegisztán | x | — | — | x | x | — |
| VE-BIO-154 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-154 | Vietnám | x | x | — | x | — | — |
| VU-BIO-154 | Vanuatu | x | — | — | x | — | x |
| WS-BIO-154 | Szamoa | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-154 | Dél-Afrika | x | x | — | x | x | x |
| ZM-BIO-154 | Zambia | x | x | — | x | x | — |
| ZW-BIO-154 | Zimbabwe | x | — | — | x | — | x |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AD-BIO-154

Andorra

x

—

—

x

—

—

AE-BIO-154

Egyesült Arab Emírségek

x

—

—

x

x

—

AF-BIO-154

Afganisztán

x

x

—

x

—

—

AL-BIO-154

Albánia

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-154

Örményország

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-154

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-154

Bosznia-Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-154

Banglades

x

—

—

x

x

—

BF-BIO-154

Burkina Faso

x

x

—

x

x

x

BH-BIO-154

Bahrein

—

—

—

x

—

—

BI-BIO-154

Burundi

x

—

—

x

—

—

BJ-BIO-154

Benin

x

x

—

x

—

—

BN-BIO-154

Brunei

—

—

x

—

—

—

BR-BIO-154

Brazília

x

x

—

x

x

x

BS-BIO-154

Bahama-szigetek

x

—

—

x

—

—

BW-BIO-154

Botswana

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-154

Belarusz

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-154

Belize

x

—

—

x

—

—

CD-BIO-154

Kongói Demokratikus Köztársaság

x

—

—

x

—

—

CF-BIO-154

Közép-afrikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

CG-BIO-154

Kongó

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-154

Elefántcsontpart

x

x

—

x

—

—

CL-BIO-154

Chile

x

x

—

x

—

x

CM-BIO-154

Kamerun

x

x

—

x

—

—

CN-BIO-154

Kína

x

x

x

x

x

x

CO-BIO-154

Kolumbia

x

x

—

x

x

x

CU-BIO-154

Kuba

x

—

—

x

x

—

CV-BIO-154

Zöld-foki-szigetek

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-154

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

DZ-BIO-154

Algéria

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-154

Ecuador

x

x

x

x

x

—

ET-BIO-154

Etiópia

x

x

—

x

—

—

FJ-BIO-154

Fidzsi

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-154

Grúzia

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-154

Ghána

x

—

—

x

—

—

GM-BIO-154

Gambia

x

—

—

x

—

—

GN-BIO-154

Guinea

x

—

—

x

—

—

GQ-BIO-154

Egyenlítői-Guinea

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-154

Guatemala

x

—

—

x

—

—

GW-BIO-154

Bissau-Guinea

x

—

—

x

—

—

GY-BIO-154

Guyana

x

—

—

x

—

—

HK-BIO-154

Hongkong

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-154

Honduras

x

—

—

x

—

—

HT-BIO-154

Haiti

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-154

Indonézia

x

x

—

x

—

—

IN-BIO-154

India

—

—

x

x

x

—

IR-BIO-154

Irán

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-154

Jordánia

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-154

Japán

—

—

x

x

—

—

KE-BIO-154

Kenya

x

x

—

x

x

—

KG-BIO-154

Kirgizisztán

x

—

—

x

x

—

KH-BIO-154

Kambodzsa

x

—

—

x

—

—

KM-BIO-154

Comore-szigetek

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-154

Koreai Köztársaság

x

—

x

—

—

—

KW-BIO-154

Kuvait

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-154

Kazahsztán

x

—

—

x

x

—

LA-BIO-154

Laosz

x

—

—

x

—

—

LI-BIO-154

Liechtenstein

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-154

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

LR-BIO-154

Libéria

x

—

—

x

—

—

LS-BIO-154

Lesotho

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-154

Marokkó

x

x

x

x

x

x

MC-BIO-154

Monaco

x

x

—

x

x

—

MD-BIO-154

Moldova

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-154

Montenegró

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-154

Madagaszkár

x

x

x

x

x

x

MK-BIO-154

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

—

—

x

—

x

ML-BIO-154

Mali

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-154

Mianmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MN-BIO-154

Mongólia

x

—

—

x

—

—

MR-BIO-154

Mauritánia

x

—

—

x

—

—

MU-BIO-154

Mauritius

x

—

—

x

—

—

MW-BIO-154

Malawi

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-154

Mexikó

x

x

—

x

x

x

MY-BIO-154

Malajzia

x

x

—

x

—

—

MZ-BIO-154

Mozambik

x

—

x

x

—

—

NA-BIO-154

Namíbia

x

x

—

x

x

—

NE-BIO-154

Niger

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-154

Nigéria

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-154

Nicaragua

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-154

Nepál

x

—

—

x

—

—

OM-BIO-154

Omán

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-154

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-154

Peru

x

x

—

x

x

x

PF-BIO-154

Francia Polinézia

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-154

Fülöp-szigetek

x

x

—

x

x

x

PK-BIO-154

Pakisztán

x

—

—

x

—

x

PS-BIO-154

Megszállt palesztin területek

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-154

Paraguay

x

x

—

x

x

—

RS-BIO-154

Szerbia

x

x

—

x

—

x

RU-BIO-154

Oroszország

x

—

—

x

x

—

RW-BIO-154

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-154

Szaúd-Arábia

x

—

—

x

x

x

SC-BIO-154

Seychelle-szigetek

x

—

—

x

—

—

SD-BIO-154

Szudán

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-154

Szingapúr

x

—

—

x

—

—

SL-BIO-154

Sierra Leone

x

x

—

x

—

—

SN-BIO-154

Szenegál

x

—

—

x

—

—

SO-BIO-154

Szomália

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-154

Suriname

x

—

—

x

—

—

ST-BIO-154

São Tomé és Príncipe

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-154

Salvador

x

—

—

x

—

—

SY-BIO-154

Szíria

x

—

—

x

x

—

SZ-BIO-154

Szváziföld

x

—

—

x

—

—

TD-BIO-154

Csád

x

—

—

x

—

—

TG-BIO-154

Togó

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-154

Thaiföld

x

x

x

x

x

x

TJ-BIO-154

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

TL-BIO-154

Kelet-Timor

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-154

Türkmenisztán

x

—

—

x

x

—

TN-BIO-154

Tunézia

—

x

x

x

—

—

TR-BIO-154

Törökország

x

x

x

x

x

x

TW-BIO-154

Tajvan

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-154

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-154

Ukrajna

x

x

—

x

x

—

UG-BIO-154

Uganda

x

x

—

x

x

—

US-BIO-154

Amerikai Egyesült Államok

—

—

x

—

—

—

UY-BIO-154

Uruguay

x

x

—

x

x

—

UZ-BIO-154

Üzbegisztán

x

—

—

x

x

—

VE-BIO-154

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-154

Vietnám

x

x

—

x

—

—

VU-BIO-154

Vanuatu

x

—

—

x

—

x

WS-BIO-154

Szamoa

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-154

Dél-Afrika

x

x

—

x

x

x

ZM-BIO-154

Zambia

x

x

—

x

x

—

ZW-BIO-154

Zimbabwe

x

—

—

x

—

x

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

„ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști”

| 1. | Cím: 2132/2 sk. No:3 D:50 Bayraklı/İZMİR, Törökország |
| --- | --- |

1.

Cím: 2132/2 sk. No:3 D:50 Bayraklı/İZMİR, Törökország

| 2. | Internetcím: http://www.ecocert.com.tr |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ecocert.com.tr

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-158 | Egyesült Arab Emírségek | — | — | — | — | x | — |
| AF-BIO-158 | Afganisztán | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-158 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-158 | Grúzia | x | — | — | — | — | — |
| KG-BIO-158 | Kirgizisztán | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-158 | Kazahsztán | x | — | — | — | x | — |
| RU-BIO-158 | Oroszország | x | — | — | — | x | — |
| TJ-BIO-158 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-158 | Türkmenisztán | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-158 | Törökország | x | x | — | x | x | — |
| UA-BIO-158 | Ukrajna | x | — | — | x | x | — |
| UZ-BIO-158 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-158

Egyesült Arab Emírségek

—

—

—

—

x

—

AF-BIO-158

Afganisztán

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-158

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-158

Grúzia

x

—

—

—

—

—

KG-BIO-158

Kirgizisztán

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-158

Kazahsztán

x

—

—

—

x

—

RU-BIO-158

Oroszország

x

—

—

—

x

—

TJ-BIO-158

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-158

Türkmenisztán

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-158

Törökország

x

x

—

x

x

—

UA-BIO-158

Ukrajna

x

—

—

x

x

—

UZ-BIO-158

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Ecoglobe«

| 1 | Cím: 1, Aram Khachatryan Street, apt. 66, 0033 Yerevan, Örményország |
| --- | --- |

1

Cím: 1, Aram Khachatryan Street, apt. 66, 0033 Yerevan, Örményország

| 2. | Internetcím: http://www.ecoglobe.am |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ecoglobe.am

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AF-BIO-112 | Afganisztán | x | x | — | x | — | — |
| AM-BIO-112 | Örményország | x | x | — | x | — | — |
| BY-BIO-112 | Belarusz | x | x | — | x | — | — |
| IR-BIO-112 | Irán | x | x | — | x | — | — |
| KG-BIO-112 | Kirgizisztán | x | x | — | x | — | — |
| KZ-BIO-112 | Kazahsztán | x | x | — | x | — | — |
| PK-BIO-112 | Pakisztán | x | x | — | x | — | — |
| RU-BIO-112 | Oroszország | x | x | — | x | — | — |
| TJ-BIO-112 | Tádzsikisztán | x | x | — | x | — | — |
| TM-BIO-112 | Türkmenisztán | x | x | — | x | — | — |
| UA-BIO-112 | Ukrajna | x | x | — | x | — | — |
| UZ-BIO-112 | Üzbegisztán | x | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AF-BIO-112

Afganisztán

x

x

—

x

—

—

AM-BIO-112

Örményország

x

x

—

x

—

—

BY-BIO-112

Belarusz

x

x

—

x

—

—

IR-BIO-112

Irán

x

x

—

x

—

—

KG-BIO-112

Kirgizisztán

x

x

—

x

—

—

KZ-BIO-112

Kazahsztán

x

x

—

x

—

—

PK-BIO-112

Pakisztán

x

x

—

x

—

—

RU-BIO-112

Oroszország

x

x

—

x

—

—

TJ-BIO-112

Tádzsikisztán

x

x

—

x

—

—

TM-BIO-112

Türkmenisztán

x

x

—

x

—

—

UA-BIO-112

Ukrajna

x

x

—

x

—

—

UZ-BIO-112

Üzbegisztán

x

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)«

| 1. | Cím: 15 Nady El-Seid Street, Dokki, Cairo, Egyiptom |
| --- | --- |

1.

Cím: 15 Nady El-Seid Street, Dokki, Cairo, Egyiptom

| 2. | Internetcím: http://www.ecoa.com.eg/ |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ecoa.com.eg/

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| EG-BIO-164 | Egyiptom | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

EG-BIO-164

Egyiptom

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)«

| 1. | Cím: Box 12311, Gainesville FL, 32604 USA |
| --- | --- |

1.

Cím: Box 12311, Gainesville FL, 32604 USA

| 2. | Internetcím: http://www.qcsinfo.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.qcsinfo.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BS-BIO-144 | Bahama-szigetek | x | — | — | x | — | x |
| CN-BIO-144 | Kína | x | — | x | x | — | x |
| DO-BIO-144 | Dominikai Köztársaság | x | — | x | x | — | x |
| EC-BIO-144 | Ecuador | x | — | x | — | x | x |
| GT-BIO-144 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-144 | Honduras | x | — | x | x | x | — |
| MX-BIO-144 | Mexikó | x | — | — | x | — | x |
| MY-BIO-144 | Malajzia | x | — | — | x | — | x |
| NI-BIO-144 | Nicaragua | x | — | x | x | — | x |
| PE-BIO-144 | Peru | x | — | — | x | — | x |
| PH-BIO-144 | Fülöp-szigetek | x | — | x | x | — | x |
| SV-BIO-144 | Salvador | x | — | x | x | — | x |
| TR-BIO-144 | Törökország | x | — | — | x | — | x |
| TW-BIO-144 | Tajvan | x | — | x | x | — | x |
| ZA-BIO-144 | Dél-Afrika | x | — | — | x | — | x |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BS-BIO-144

Bahama-szigetek

x

—

—

x

—

x

CN-BIO-144

Kína

x

—

x

x

—

x

DO-BIO-144

Dominikai Köztársaság

x

—

x

x

—

x

EC-BIO-144

Ecuador

x

—

x

—

x

x

GT-BIO-144

Guatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-144

Honduras

x

—

x

x

x

—

MX-BIO-144

Mexikó

x

—

—

x

—

x

MY-BIO-144

Malajzia

x

—

—

x

—

x

NI-BIO-144

Nicaragua

x

—

x

x

—

x

PE-BIO-144

Peru

x

—

—

x

—

x

PH-BIO-144

Fülöp-szigetek

x

—

x

x

—

x

SV-BIO-144

Salvador

x

—

x

x

—

x

TR-BIO-144

Törökország

x

—

—

x

—

x

TW-BIO-144

Tajvan

x

—

x

x

—

x

ZA-BIO-144

Dél-Afrika

x

—

—

x

—

x

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»IBD Certificações Ltda.«

| 1. | Cím: Rua Amando de Barros 2275, Centro, CEP: 18.602.150, Botucatu SP, Brazília |
| --- | --- |

1.

Cím: Rua Amando de Barros 2275, Centro, CEP: 18.602.150, Botucatu SP, Brazília

| 2. | Internetcím: http://www.ibd.com.br |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ibd.com.br

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BR-BIO-122 | Brazília | x | x | x | x | x | — |
| CN-BIO-122 | Kína | x | — | — | x | x | — |
| MX-BIO-122 | Mexikó | — | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BR-BIO-122

Brazília

x

x

x

x

x

—

CN-BIO-122

Kína

x

—

—

x

x

—

MX-BIO-122

Mexikó

—

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»IMOcert Latinoamérica Ltda.«

| 1. | Cím: Calle Pasoskanki 2134, Cochabamba, Bolívia |
| --- | --- |

1.

Cím: Calle Pasoskanki 2134, Cochabamba, Bolívia

| 2. | Internetcím: http://www.imocert.bio |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.imocert.bio

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-123 | Bolívia | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-123 | Brazília | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-123 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-123 | Chile | x | — | — | x | — | — |
| CO-BIO-123 | Kolumbia | x | — | — | x | — | — |
| CU-BIO-123 | Kuba | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-123 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-123 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-123 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| HT-BIO-123 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-123 | Mexikó | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-123 | Nicaragua | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-123 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-123 | Peru | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-123 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-123 | Suriname | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-123 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| TT-BIO-123 | Trinidad és Tobago | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-123 | Uruguay | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-123 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-123

Bolívia

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-123

Brazília

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-123

Belize

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-123

Chile

x

—

—

x

—

—

CO-BIO-123

Kolumbia

x

—

—

x

—

—

CU-BIO-123

Kuba

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-123

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-123

Ecuador

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-123

Guatemala

x

—

—

x

—

—

HT-BIO-123

Haiti

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-123

Mexikó

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-123

Nicaragua

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-123

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-123

Peru

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-123

Paraguay

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-123

Suriname

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-123

Salvador

x

—

—

x

—

—

TT-BIO-123

Trinidad és Tobago

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-123

Uruguay

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-123

Venezuela

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»IMO Control Private Limited«

| 1. | Cím: No 3627, 1st Floor, 7th Cross, 13th ‘G’ Main, H.A.L. 2nd Stage, Bangalore 560008, India |
| --- | --- |

1.

Cím: No 3627, 1st Floor, 7th Cross, 13th ‘G’ Main, H.A.L. 2nd Stage, Bangalore 560008, India

| 2. | Internetcím: www.imocontrol.in |
| --- | --- |

2.

Internetcím: www.imocontrol.in

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AF-BIO-147 | Afganisztán | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-147 | Banglades | x | — | — | x | — | — |
| BT-BIO-147 | Bhután | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-147 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-147 | India | — | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-147 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-147 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-147 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MV-BIO-147 | Maldív-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-147 | Malajzia | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-147 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-147 | Pápua Új-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-147 | Fülöp-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| PK-BIO-147 | Pakisztán | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-147 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-147 | Vietnám | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AF-BIO-147

Afganisztán

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-147

Banglades

x

—

—

x

—

—

BT-BIO-147

Bhután

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-147

Indonézia

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-147

India

—

—

—

x

—

—

IR-BIO-147

Irán

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-147

Laosz

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-147

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MV-BIO-147

Maldív-szigetek

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-147

Malajzia

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-147

Nepál

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-147

Pápua Új-Guinea

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-147

Fülöp-szigetek

x

—

—

x

—

—

PK-BIO-147

Pakisztán

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-147

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-147

Vietnám

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»IMOswiss AG«

| 1. | Cím: Weststrasse 1, 8570 Weinfelden, Svájc |
| --- | --- |

1.

Cím: Weststrasse 1, 8570 Weinfelden, Svájc

| 2. | Internetcím: http://www.imo.ch |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.imo.ch

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-143 | Egyesült Arab Emírségek | — | — | — | x | — | — |
| AF-BIO-143 | Afganisztán | x | x | — | x | — | — |
| AL-BIO-143 | Albánia | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-143 | Örményország | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO -143 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-143 | Bosznia-Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-143 | Banglades | x | — | x | x | — | — |
| BF-BIO-143 | Burkina Faso | x | — | — | — | — | — |
| BO-BIO-143 | Bolívia | x | — | — | x | — | — |
| BS-BIO-143 | Bahama-szigetek | — | — | | x | — | — |
| CD-BIO-143 | Kongói Demokratikus Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-143 | Elefántcsontpart | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-143 | Chile | x | x | x | x | — | x |
| CM-BIO-143 | Kamerun | x | — | — | — | — | — |
| CO-BIO-143 | Kolumbia | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-143 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-143 | Ecuador | x | — | x | — | — | — |
| ET-BIO-143 | Etiópia | x | x | — | x | — | — |
| GE-BIO-143 | Grúzia | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-143 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| GM-BIO-143 | Gambia | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-143 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-143 | Honduras | — | — | — | x | — | — |
| HT-BIO-143 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-143 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-143 | India | — | — | x | x | — | — |
| IR-BIO-143 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-143 | Jordánia | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-143 | Japán | — | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-143 | Kenya | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-143 | Kirgizisztán | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-143 | Kambodzsa | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-143 | Kazahsztán | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-143 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| LI-BIO-143 | Liechtenstein | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-143 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-143 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| ML-BIO-143 | Mali | x | — | — | — | — | — |
| MM-BIO-143 | Mianmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-143 | Mexikó | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-143 | Malajzia | x | — | — | x | — | — |
| NA-BIO-143 | Namíbia | x | — | — | x | — | — |
| NE-BIO-143 | Niger | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-143 | Nigéria | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-143 | Nicaragua | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-143 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| OM-BIO-143 | Omán | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-143 | Peru | x | — | x | x | — | — |
| PH-BIO-143 | Fülöp-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| PK-BIO-143 | Pakisztán | x | — | — | x | — | — |
| PS-BIO-143 | Megszállt palesztin területek | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-143 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-143 | Oroszország | x | — | — | x | — | x |
| RW-BIO-143 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-143 | Szaúd-Arábia | x | — | — | x | — | — |
| SD-BIO-143 | Szudán | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-143 | Szingapúr | — | — | — | x | — | — |
| SL-BIO-143 | Sierra Leone | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-143 | Suriname | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-143 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| SY-BIO-143 | Szíria | x | — | — | — | — | — |
| TG-BIO-143 | Togó | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-143 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| TJ-BIO-143 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-143 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-143 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-143 | Uganda | x | — | — | x | — | x |
| UZ-BIO-143 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | x |
| VE-BIO-143 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-143 | Vietnám | x | — | x | x | — | — |
| ZA-BIO-143 | Dél-Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-143

Egyesült Arab Emírségek

—

—

—

x

—

—

AF-BIO-143

Afganisztán

x

x

—

x

—

—

AL-BIO-143

Albánia

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-143

Örményország

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO -143

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-143

Bosznia-Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-143

Banglades

x

—

x

x

—

—

BF-BIO-143

Burkina Faso

x

—

—

—

—

—

BO-BIO-143

Bolívia

x

—

—

x

—

—

BS-BIO-143

Bahama-szigetek

—

—

x

—

—

CD-BIO-143

Kongói Demokratikus Köztársaság

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-143

Elefántcsontpart

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-143

Chile

x

x

x

x

—

x

CM-BIO-143

Kamerun

x

—

—

—

—

—

CO-BIO-143

Kolumbia

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-143

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-143

Ecuador

x

—

x

—

—

—

ET-BIO-143

Etiópia

x

x

—

x

—

—

GE-BIO-143

Grúzia

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-143

Ghána

x

—

—

x

—

—

GM-BIO-143

Gambia

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-143

Guatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-143

Honduras

—

—

—

x

—

—

HT-BIO-143

Haiti

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-143

Indonézia

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-143

India

—

—

x

x

—

—

IR-BIO-143

Irán

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-143

Jordánia

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-143

Japán

—

—

—

x

—

—

KE-BIO-143

Kenya

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-143

Kirgizisztán

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-143

Kambodzsa

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-143

Kazahsztán

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-143

Laosz

x

—

—

x

—

—

LI-BIO-143

Liechtenstein

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-143

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-143

Marokkó

x

—

—

x

—

—

ML-BIO-143

Mali

x

—

—

—

—

—

MM-BIO-143

Mianmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-143

Mexikó

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-143

Malajzia

x

—

—

x

—

—

NA-BIO-143

Namíbia

x

—

—

x

—

—

NE-BIO-143

Niger

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-143

Nigéria

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-143

Nicaragua

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-143

Nepál

x

—

—

x

—

—

OM-BIO-143

Omán

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-143

Peru

x

—

x

x

—

—

PH-BIO-143

Fülöp-szigetek

x

—

—

x

—

—

PK-BIO-143

Pakisztán

x

—

—

x

—

—

PS-BIO-143

Megszállt palesztin területek

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-143

Paraguay

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-143

Oroszország

x

—

—

x

—

x

RW-BIO-143

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-143

Szaúd-Arábia

x

—

—

x

—

—

SD-BIO-143

Szudán

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-143

Szingapúr

—

—

—

x

—

—

SL-BIO-143

Sierra Leone

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-143

Suriname

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-143

Salvador

x

—

—

x

—

—

SY-BIO-143

Szíria

x

—

—

—

—

—

TG-BIO-143

Togó

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-143

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

TJ-BIO-143

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

TW-BIO-143

Tajvan

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-143

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-143

Uganda

x

—

—

x

—

x

UZ-BIO-143

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

x

VE-BIO-143

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-143

Vietnám

x

—

x

x

—

—

ZA-BIO-143

Dél-Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Indocert«

| 1. | Cím: Thottumugham post, Aluva, Ernakulam, Kerala, India |
| --- | --- |

1.

Cím: Thottumugham post, Aluva, Ernakulam, Kerala, India

| 2. | Internetcím: http://www.indocert.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.indocert.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| IN-BIO-148 | India | — | — | — | x | x | — |
| KH-BIO-148 | Kambodzsa | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-148 | Srí Lanka | x | — | — | — | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

IN-BIO-148

India

—

—

—

x

x

—

KH-BIO-148

Kambodzsa

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-148

Srí Lanka

x

—

—

—

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Istituto Certificazione Etica e Ambientale«

| 1. | Cím: Via Giovanni Brugnoli, 15, 40122 Bologna, Olaszország |
| --- | --- |

1.

Cím: Via Giovanni Brugnoli, 15, 40122 Bologna, Olaszország

| 2. | Internetcím: http://www.icea.info |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.icea.info

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-115 | Egyesült Arab Emírségek | x | x | — | x | — | — |
| AL-BIO-115 | Albánia | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-115 | Örményország | — | x | — | x | — | — |
| CI-BIO-115 | Elefántcsontpart | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-115 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-115 | Etiópia | x | — | — | — | — | — |
| IR-BIO-115 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-115 | Japán | — | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-115 | Kazahsztán | x | — | — | — | — | — |
| LB-BIO-115 | Libanon | — | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-115 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-115 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-115 | Madagaszkár | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-115 | Mexikó | x | x | — | x | — | — |
| MY-BIO-115 | Malajzia | — | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-115 | Oroszország | x | x | — | x | — | — |
| SM-BIO-115 | San Marino | — | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-115 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |
| SY-BIO-115 | Szíria | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-115 | Thaiföld | — | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-115 | Törökország | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-115 | Ukrajna | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-115 | Uruguay | x | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-115 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-115 | Vietnám | — | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-115

Egyesült Arab Emírségek

x

x

—

x

—

—

AL-BIO-115

Albánia

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-115

Örményország

—

x

—

x

—

—

CI-BIO-115

Elefántcsontpart

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-115

Ecuador

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-115

Etiópia

x

—

—

—

—

—

IR-BIO-115

Irán

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-115

Japán

—

—

—

x

—

—

KZ-BIO-115

Kazahsztán

x

—

—

—

—

—

LB-BIO-115

Libanon

—

—

—

x

—

—

LK-BIO-115

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-115

Moldova

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-115

Madagaszkár

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-115

Mexikó

x

x

—

x

—

—

MY-BIO-115

Malajzia

—

—

—

x

—

—

RU-BIO-115

Oroszország

x

x

—

x

—

—

SM-BIO-115

San Marino

—

—

—

x

—

—

SN-BIO-115

Szenegál

x

—

—

x

—

—

SY-BIO-115

Szíria

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-115

Thaiföld

—

—

—

x

—

—

TR-BIO-115

Törökország

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-115

Ukrajna

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-115

Uruguay

x

—

—

x

—

—

UZ-BIO-115

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-115

Vietnám

—

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Japan Organic and Natural Foods Association«

| 1. | Cím: Takegashi Bldg. 3rd Fl., 3-5-3 Kyobashi, Chuo-ku, Tokyo, Japán |
| --- | --- |

1.

Cím: Takegashi Bldg. 3rd Fl., 3-5-3 Kyobashi, Chuo-ku, Tokyo, Japán

| 2. | Internetcím: http://jona-japan.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://jona-japan.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CN-BIO-145 | Kína | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-145 | Japán | — | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-145 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

CN-BIO-145

Kína

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-145

Japán

—

—

—

x

—

—

TW-BIO-145

Tajvan

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH«

| 1. | Cím: Marientorgraben 3–5, 90402 Nürnberg, Németország |
| --- | --- |

1.

Cím: Marientorgraben 3–5, 90402 Nürnberg, Németország

| 2. | Internetcím: http://www.bcs-oeko.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.bcs-oeko.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-141 | Egyesült Arab Emírségek | x | x | — | x | x | — |
| AL-BIO-141 | Albánia | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-141 | Örményország | x | — | — | x | — | — |
| AO-BIO-141 | Angola | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-141 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-141 | Banglades | x | — | — | x | — | x |
| BJ-BIO-141 | Benin | x | — | — | x | — | — |
| BO-BIO-141 | Bolívia | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-141 | Brazília | x | x | — | x | x | — |
| BT-BIO-141 | Bhután | x | — | — | x | — | x |
| BW-BIO-141 | Botswana | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-141 | Belarusz | x | — | — | x | x | — |
| CI-BIO-141 | Elefántcsontpart | x | — | — | x | x | — |
| CL-BIO-141 | Chile | x | x | x | x | — | x |
| CN-BIO-141 | Kína | x | x | x | x | x | x |
| CO-BIO-141 | Kolumbia | x | x | — | x | — | x |
| CR-BIO-141 | Costa Rica | — | — | x | — | — | — |
| CU-BIO-141 | Kuba | x | x | — | x | — | — |
| DO-BIO-141 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| DZ-BIO-141 | Algéria | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-141 | Ecuador | x | x | x | x | x | — |
| EG-BIO-141 | Egyiptom | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-141 | Etiópia | x | x | — | x | x | — |
| FJ-BIO-141 | Fidzsi | x | — | — | x | — | x |
| GE-BIO-141 | Grúzia | x | — | — | x | x | — |
| GH-BIO-141 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| GM-BIO-141 | Gambia | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-141 | Guatemala | x | x | — | x | x | — |
| GW-BIO-141 | Bissau-Guinea | x | — | — | x | — | x |
| HK-BIO-141 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-141 | Honduras | x | — | — | x | x | — |
| HT-BIO-141 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-141 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-141 | India | — | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-141 | Irán | x | x | — | x | — | — |
| JP-BIO-141 | Japán | — | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-141 | Kenya | x | x | — | x | x | — |
| KG-BIO-141 | Kirgizisztán | x | x | — | x | x | — |
| KH-BIO-141 | Kambodzsa | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-141 | Koreai Köztársaság | x | — | x | — | x | — |
| KZ-BIO-141 | Kazahsztán | x | — | — | x | x | — |
| LA-BIO-141 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-141 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| LR-BIO-141 | Libéria | x | — | — | x | — | — |
| LS-BIO-141 | Lesotho | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-141 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-141 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-141 | Montenegró | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-141 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| MZ-BIO-141 | Mianmar/Burma | x | — | x | x | — | — |
| MD-BIO-141 | Mongólia | x | x | — | x | x | — |
| MW-BIO-141 | Malawi | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-141 | Mexikó | x | x | — | x | x | — |
| MY-BIO-141 | Malajzia | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-141 | Mozambik | x | — | — | x | — | — |
| NA-BIO-141 | Namíbia | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-141 | Nicaragua | x | x | — | x | x | — |
| NP-BIO-141 | Nepál | x | — | — | x | — | x |
| OM-BIO-141 | Omán | x | — | — | x | x | — |
| PA-BIO-141 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-141 | Peru | x | x | — | x | x | — |
| PF-BIO-141 | Francia Polinézia | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-141 | Pápua Új-Guinea | x | — | — | x | — | x |
| PH-BIO-141 | Fülöp-szigetek | x | — | x | x | — | — |
| PK-BIO-141 | Pakisztán | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-141 | Paraguay | x | x | — | x | x | — |
| RS-BIO-141 | Szerbia | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-141 | Oroszország | x | x | — | x | x | — |
| SA-BIO-141 | Szaúd-Arábia | x | x | — | x | x | — |
| SD-BIO-141 | Szudán | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-141 | Szingapúr | x | — | — | x | — | x |
| SN-BIO-141 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-141 | Salvador | x | x | — | x | x | — |
| SZ-BIO-141 | Szváziföld | x | — | — | x | — | — |
| TD-BIO-141 | Csád | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-141 | Thaiföld | x | — | x | x | x | — |
| TJ-BIO-141 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-141 | Türkmenisztán | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-141 | Törökország | x | x | — | x | x | — |
| TW-BIO-141 | Tajvan | x | — | x | x | — | — |
| TZ-BIO-141 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-141 | Ukrajna | x | — | — | x | x | — |
| UG-BIO-141 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-141 | Uruguay | x | x | — | x | x | — |
| UZ-BIO-141 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-141 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-141 | Vietnám | x | x | x | x | — | — |
| XK-BIO-141 | Koszovó (*6) | x | — | — | x | x | — |
| ZA-BIO-141 | Dél-Afrika | x | x | — | x | x | x |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-141

Egyesült Arab Emírségek

x

x

—

x

x

—

AL-BIO-141

Albánia

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-141

Örményország

x

—

—

x

—

—

AO-BIO-141

Angola

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-141

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-141

Banglades

x

—

—

x

—

x

BJ-BIO-141

Benin

x

—

—

x

—

—

BO-BIO-141

Bolívia

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-141

Brazília

x

x

—

x

x

—

BT-BIO-141

Bhután

x

—

—

x

—

x

BW-BIO-141

Botswana

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-141

Belarusz

x

—

—

x

x

—

CI-BIO-141

Elefántcsontpart

x

—

—

x

x

—

CL-BIO-141

Chile

x

x

x

x

—

x

CN-BIO-141

Kína

x

x

x

x

x

x

CO-BIO-141

Kolumbia

x

x

—

x

—

x

CR-BIO-141

Costa Rica

—

—

x

—

—

—

CU-BIO-141

Kuba

x

x

—

x

—

—

DO-BIO-141

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

DZ-BIO-141

Algéria

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-141

Ecuador

x

x

x

x

x

—

EG-BIO-141

Egyiptom

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-141

Etiópia

x

x

—

x

x

—

FJ-BIO-141

Fidzsi

x

—

—

x

—

x

GE-BIO-141

Grúzia

x

—

—

x

x

—

GH-BIO-141

Ghána

x

—

—

x

—

—

GM-BIO-141

Gambia

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-141

Guatemala

x

x

—

x

x

—

GW-BIO-141

Bissau-Guinea

x

—

—

x

—

x

HK-BIO-141

Hongkong

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-141

Honduras

x

—

—

x

x

—

HT-BIO-141

Haiti

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-141

Indonézia

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-141

India

—

—

—

x

—

—

IR-BIO-141

Irán

x

x

—

x

—

—

JP-BIO-141

Japán

—

—

—

x

—

—

KE-BIO-141

Kenya

x

x

—

x

x

—

KG-BIO-141

Kirgizisztán

x

x

—

x

x

—

KH-BIO-141

Kambodzsa

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-141

Koreai Köztársaság

x

—

x

—

x

—

KZ-BIO-141

Kazahsztán

x

—

—

x

x

—

LA-BIO-141

Laosz

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-141

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

LR-BIO-141

Libéria

x

—

—

x

—

—

LS-BIO-141

Lesotho

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-141

Marokkó

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-141

Moldova

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-141

Montenegró

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-141

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

—

—

x

—

—

MZ-BIO-141

Mianmar/Burma

x

—

x

x

—

—

MD-BIO-141

Mongólia

x

x

—

x

x

—

MW-BIO-141

Malawi

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-141

Mexikó

x

x

—

x

x

—

MY-BIO-141

Malajzia

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-141

Mozambik

x

—

—

x

—

—

NA-BIO-141

Namíbia

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-141

Nicaragua

x

x

—

x

x

—

NP-BIO-141

Nepál

x

—

—

x

—

x

OM-BIO-141

Omán

x

—

—

x

x

—

PA-BIO-141

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-141

Peru

x

x

—

x

x

—

PF-BIO-141

Francia Polinézia

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-141

Pápua Új-Guinea

x

—

—

x

—

x

PH-BIO-141

Fülöp-szigetek

x

—

x

x

—

—

PK-BIO-141

Pakisztán

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-141

Paraguay

x

x

—

x

x

—

RS-BIO-141

Szerbia

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-141

Oroszország

x

x

—

x

x

—

SA-BIO-141

Szaúd-Arábia

x

x

—

x

x

—

SD-BIO-141

Szudán

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-141

Szingapúr

x

—

—

x

—

x

SN-BIO-141

Szenegál

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-141

Salvador

x

x

—

x

x

—

SZ-BIO-141

Szváziföld

x

—

—

x

—

—

TD-BIO-141

Csád

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-141

Thaiföld

x

—

x

x

x

—

TJ-BIO-141

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-141

Türkmenisztán

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-141

Törökország

x

x

—

x

x

—

TW-BIO-141

Tajvan

x

—

x

x

—

—

TZ-BIO-141

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-141

Ukrajna

x

—

—

x

x

—

UG-BIO-141

Uganda

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-141

Uruguay

x

x

—

x

x

—

UZ-BIO-141

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-141

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-141

Vietnám

x

x

x

x

—

—

XK-BIO-141

Koszovó (*6)

x

—

—

x

x

—

ZA-BIO-141

Dél-Afrika

x

x

—

x

x

x

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

„LACON GmbH”

| 1. | Cím: Moltkestrasse 4, 77654 Offenburg, Németország |
| --- | --- |

1.

Cím: Moltkestrasse 4, 77654 Offenburg, Németország

| 2. | Internetcím: http://www.lacon-institut.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.lacon-institut.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-134 | Egyesült Arab Emírségek | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-134 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-134 | Banglades | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-134 | Burkina Faso | x | x | — | x | — | — |
| BR-BIO-134 | Brazília | x | x | — | x | — | — |
| BT-BIO-134 | Bhután | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-134 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-134 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-134 | India | — | x | — | x | — | — |
| KZ-BIO-134 | Kazahsztán | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-134 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-134 | Marokkó | x | x | — | x | — | — |
| MG-BIO-134 | Madagaszkár | x | x | — | x | — | — |
| ML-BIO-134 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MU-BIO-134 | Mauritius | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-134 | Mexikó | x | x | — | — | — | — |
| NA-BIO-134 | Namíbia | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-134 | Nigéria | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-134 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-134 | Szerbia | x | x | — | x | — | — |
| RU-BIO-134 | Oroszország | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-134 | Szenegál | x | x | — | x | — | — |
| TG-BIO-134 | Togó | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-134 | Törökország | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-134 | Tanzánia | x | x | — | x | — | — |
| UA-BIO-134 | Ukrajna | x | — | — | — | — | — |
| UG-BIO-134 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-134 | Dél-Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-134

Egyesült Arab Emírségek

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-134

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-134

Banglades

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-134

Burkina Faso

x

x

—

x

—

—

BR-BIO-134

Brazília

x

x

—

x

—

—

BT-BIO-134

Bhután

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-134

Ghána

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-134

Indonézia

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-134

India

—

x

—

x

—

—

KZ-BIO-134

Kazahsztán

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-134

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-134

Marokkó

x

x

—

x

—

—

MG-BIO-134

Madagaszkár

x

x

—

x

—

—

ML-BIO-134

Mali

x

—

—

x

—

—

MU-BIO-134

Mauritius

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-134

Mexikó

x

x

—

—

—

—

NA-BIO-134

Namíbia

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-134

Nigéria

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-134

Nepál

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-134

Szerbia

x

x

—

x

—

—

RU-BIO-134

Oroszország

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-134

Szenegál

x

x

—

x

—

—

TG-BIO-134

Togó

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-134

Törökország

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-134

Tanzánia

x

x

—

x

—

—

UA-BIO-134

Ukrajna

x

—

—

—

—

—

UG-BIO-134

Uganda

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-134

Dél-Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Letis S.A.«

| 1. | Cím: San Lorenzo 2261, S2000KPA, Rosario, Santa Fe, Argentína |
| --- | --- |

1.

Cím: San Lorenzo 2261, S2000KPA, Rosario, Santa Fe, Argentína

| 2. | Internetcím: http://www.letis.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.letis.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentína | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-135 | Bolívia | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-135 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| KY-BIO-135 | Kajmán-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-135 | Mexikó | x | — | — | — | — | — |
| PE-BIO-135 | Peru | x | — | x | — | — | — |
| PY-BIO-135 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-135 | Uruguay | x | — | — | — | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentína

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-135

Bolívia

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-135

Ecuador

x

—

—

x

—

—

KY-BIO-135

Kajmán-szigetek

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-135

Mexikó

x

—

—

—

—

—

PE-BIO-135

Peru

x

—

x

—

—

—

PY-BIO-135

Paraguay

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-135

Uruguay

x

—

—

—

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Mayacert«

| 1. | Cím: 18 calle 7-25 zona 11, Colonia Mariscal, 01011 Guatemala City, Guatemala |
| --- | --- |

1.

Cím: 18 calle 7-25 zona 11, Colonia Mariscal, 01011 Guatemala City, Guatemala

| 2. | Internetcím: http://www.mayacert.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.mayacert.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CO-BIO-169 | Kolumbia | — | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-169 | Dominikai Köztársaság | — | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-169 | Guatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-169 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-169 | Mexikó | x | x | — | x | — | — |
| NI-BIO-169 | Nicaragua | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-169 | Salvador | — | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

CO-BIO-169

Kolumbia

—

—

—

x

—

—

DO-BIO-169

Dominikai Köztársaság

—

—

—

x

—

—

GT-BIO-169

Guatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-169

Honduras

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-169

Mexikó

x

x

—

x

—

—

NI-BIO-169

Nicaragua

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-169

Salvador

—

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»NASAA Certified Organic Pty Ltd«

| 1. | Cím: Unit 7/3 Mount Barker Road, Stirling SA 5152, Ausztrália |
| --- | --- |

1.

Cím: Unit 7/3 Mount Barker Road, Stirling SA 5152, Ausztrália

| 2. | Internetcím: http://www.nasaa.com.au |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.nasaa.com.au

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AU-BIO-119 | Ausztrália | — | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-119 | Kína | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-119 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-119 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-119 | Malajzia | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-119 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-119 | Pápua Új-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| SB-BIO-119 | Salamon-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-119 | Szingapúr | x | — | — | x | — | — |
| TL-BIO-119 | Kelet-Timor | x | — | — | x | — | — |
| TO-BIO-119 | Tonga | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-119 | Szamoa | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AU-BIO-119

Ausztrália

—

—

—

x

—

—

CN-BIO-119

Kína

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-119

Indonézia

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-119

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-119

Malajzia

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-119

Nepál

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-119

Pápua Új-Guinea

x

—

—

x

—

—

SB-BIO-119

Salamon-szigetek

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-119

Szingapúr

x

—

—

x

—

—

TL-BIO-119

Kelet-Timor

x

—

—

x

—

—

TO-BIO-119

Tonga

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-119

Szamoa

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»ÖkoP Zertifizierungs GmbH«

| 1. | Cím: Schlesische Straße 17d, 94315 Straubing, Németország |
| --- | --- |

1.

Cím: Schlesische Straße 17d, 94315 Straubing, Németország

| 2. | Internetcím: http://www.oekop.de |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.oekop.de

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| RS-BIO-133 | Szerbia | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

RS-BIO-133

Szerbia

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»OneCert International PVT Ltd.«

| 1. | Cím: H-08, Mansarovar Industrial Area, Mansarovar, Jaipur-302020, Rajasthan, India |
| --- | --- |

1.

Cím: H-08, Mansarovar Industrial Area, Mansarovar, Jaipur-302020, Rajasthan, India

| 2. | Internetcím: http://www.onecert.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.onecert.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-152 | Egyesült Arab Emírségek | — | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-152 | Etiópia | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-152 | India | — | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-152 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MZ-BIO-152 | Mozambik | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-152 | Nepál | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-152 | Szingapúr | — | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-152 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-152 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-152 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-152 | Vietnám | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-152 | Szamoa | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-152

Egyesült Arab Emírségek

—

—

—

x

—

—

ET-BIO-152

Etiópia

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-152

India

—

—

—

x

—

—

LK-BIO-152

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MZ-BIO-152

Mozambik

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-152

Nepál

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-152

Szingapúr

—

—

—

x

—

—

TH-BIO-152

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-152

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-152

Uganda

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-152

Vietnám

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-152

Szamoa

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Oregon Tilth«

| 1. | Cím: 2525 SE 3rd Street, Corvallis, OR 97333, USA |
| --- | --- |

1.

Cím: 2525 SE 3rd Street, Corvallis, OR 97333, USA

| 2. | Internetcím: http://tilth.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://tilth.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-116 | Bolívia | x | — | — | — | — | — |
| CL-BIO-116 | Chile | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-116 | Kína | — | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-116 | Honduras | — | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-116 | Mexikó | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-116 | Panama | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-116

Bolívia

x

—

—

—

—

—

CL-BIO-116

Chile

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-116

Kína

—

—

—

x

—

—

HN-BIO-116

Honduras

—

—

—

x

—

—

MX-BIO-116

Mexikó

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-116

Panama

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Organic agriculture certification Thailand«

| 1. | Cím: 619/43 Kiatngamwong Building, Ngamwongwan Rd., Tambon Bangkhen, Muang District, Nonthaburi 11000, Thaiföld |
| --- | --- |

1.

Cím: 619/43 Kiatngamwong Building, Ngamwongwan Rd., Tambon Bangkhen, Muang District, Nonthaburi 11000, Thaiföld

| 2. | Internetcím: http://www.actorganic-cert.or.th |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.actorganic-cert.or.th

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ID-BIO-121 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-121 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-121 | Mianmar/Burma | — | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-121 | Malajzia | — | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-121 | Nepál | — | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-121 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-121 | Vietnám | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

ID-BIO-121

Indonézia

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-121

Laosz

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-121

Mianmar/Burma

—

—

—

x

—

—

MY-BIO-121

Malajzia

—

—

—

x

—

—

NP-BIO-121

Nepál

—

—

—

x

—

—

TH-BIO-121

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-121

Vietnám

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Organic Certifiers«

| 1. | Cím: 6500 Casitas Pass Road, Ventura, CA 93001, USA |
| --- | --- |

1.

Cím: 6500 Casitas Pass Road, Ventura, CA 93001, USA

| 2. | Internetcím: http://www.organiccertifiers.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.organiccertifiers.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| KR-BIO-106 | Koreai Köztársaság | x | — | — | — | — | — |
| MX-BIO-106 | Mexikó | x | — | — | — | — | — |
| PH-BIO-106 | Fülöp-szigetek | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

KR-BIO-106

Koreai Köztársaság

x

—

—

—

—

—

MX-BIO-106

Mexikó

x

—

—

—

—

—

PH-BIO-106

Fülöp-szigetek

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Organic Control System«

| 1. | Cím: Trg cara Jovana Nenada 15, 24000 Subotica, Szerbia |
| --- | --- |

1.

Cím: Trg cara Jovana Nenada 15, 24000 Subotica, Szerbia

| 2. | Internetcím: www.organica.rs |
| --- | --- |

2.

Internetcím: www.organica.rs

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ME-BIO-162 | Montenegró | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-162 | Szerbia | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

ME-BIO-162

Montenegró

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-162

Szerbia

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Organic crop improvement association«

| 1. | Cím: 1340 North Cotner Boulevard, Lincoln, NE 68505-1838, USA |
| --- | --- |

1.

Cím: 1340 North Cotner Boulevard, Lincoln, NE 68505-1838, USA

| 2. | Internetcím: http://www.ocia.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ocia.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| GT-BIO-120 | Guatemala | x | x | — | x | — | — |
| JP-BIO-120 | Japán | — | x | — | x | — | — |
| MX-BIO-120 | Mexikó | x | x | — | x | — | — |
| NI-BIO-120 | Nicaragua | x | x | — | x | — | — |
| PE-BIO-120 | Peru | x | x | — | x | — | — |
| SV-BIO-120 | Salvador | x | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

GT-BIO-120

Guatemala

x

x

—

x

—

—

JP-BIO-120

Japán

—

x

—

x

—

—

MX-BIO-120

Mexikó

x

x

—

x

—

—

NI-BIO-120

Nicaragua

x

x

—

x

—

—

PE-BIO-120

Peru

x

x

—

x

—

—

SV-BIO-120

Salvador

x

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Organic Standard«

| 1. | Cím: 38-B Velyka Vasylkivska St, office 20, Kyiv city, 01004 Ukrajna |
| --- | --- |

1.

Cím: 38-B Velyka Vasylkivska St, office 20, Kyiv city, 01004 Ukrajna

| 2. | Internetcím: http://www.organicstandard.com.ua |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.organicstandard.com.ua

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AM-BIO-108 | Örményország | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-108 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-108 | Belarusz | x | x | x | x | x | x |
| GE-BIO-108 | Grúzia | x | x | — | x | — | — |
| KG-BIO-108 | Kirgizisztán | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-108 | Kazahsztán | x | — | — | x | x | — |
| MD-BIO-108 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-108 | Oroszország | x | — | — | x | x | — |
| TJ-BIO-108 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-108 | Ukrajna | x | x | x | x | x | x |
| UZ-BIO-108 | Üzbegisztán | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AM-BIO-108

Örményország

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-108

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-108

Belarusz

x

x

x

x

x

x

GE-BIO-108

Grúzia

x

x

—

x

—

—

KG-BIO-108

Kirgizisztán

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-108

Kazahsztán

x

—

—

x

x

—

MD-BIO-108

Moldova

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-108

Oroszország

x

—

—

x

x

—

TJ-BIO-108

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-108

Ukrajna

x

x

x

x

x

x

UZ-BIO-108

Üzbegisztán

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Organización Internacional Agropecuaria«

| 1. | Cím: Av. Santa Fe 830, B1641ABN, Acassuso, Buenos Aires, Argentína |
| --- | --- |

1.

Cím: Av. Santa Fe 830, B1641ABN, Acassuso, Buenos Aires, Argentína

| 2. | Internetcím: http://www.oia.com.ar |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.oia.com.ar

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-110 | Argentína | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-110 | Bolívia | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-110 | Brazília | x | — | x | x | — | — |
| CL-BIO-110 | Chile | x | — | x | x | — | — |
| EC-BIO-110 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-110 | Mexikó | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-110 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-110 | Peru | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-110 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-110 | Uruguay | x | x | x | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-110

Argentína

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-110

Bolívia

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-110

Brazília

x

—

x

x

—

—

CL-BIO-110

Chile

x

—

x

x

—

—

EC-BIO-110

Ecuador

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-110

Mexikó

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-110

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-110

Peru

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-110

Paraguay

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-110

Uruguay

x

x

x

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Organska Kontrola«

| 1. | Cím: Dzemala Bijedića br.2, 71000 Sarajevo, Bosznia-Hercegovina |
| --- | --- |

1.

Cím: Dzemala Bijedića br.2, 71000 Sarajevo, Bosznia-Hercegovina

| 2. | Internetcím: http://www.organskakontrola.ba |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.organskakontrola.ba

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BA-BIO-101 | Bosznia-Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-101 | Montenegró | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-101 | Szerbia | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BA-BIO-101

Bosznia-Hercegovina

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-101

Montenegró

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-101

Szerbia

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»ORSER«

| 1. | Cím: Paris Caddesi No: 6/15, Ankara 06540, Törökország |
| --- | --- |

1.

Cím: Paris Caddesi No: 6/15, Ankara 06540, Törökország

| 2. | Internetcím: http://orser.com.tr |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://orser.com.tr

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| TR-BIO-166 | Törökország | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

TR-BIO-166

Törökország

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Overseas Merchandising Inspection Co., Ltd.«

| 1. | Cím: 15-6 Nihonbashi Kabuto-cho, Chuo-ku, Tokyo 103-0026, Japán |
| --- | --- |

1.

Cím: 15-6 Nihonbashi Kabuto-cho, Chuo-ku, Tokyo 103-0026, Japán

| 2. | Internetcím: http://www.omicnet.com/omicnet/services-en/organic-certification-en.html |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.omicnet.com/omicnet/services-en/organic-certification-en.html

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| JP-BIO-167 | Japán | — | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

JP-BIO-167

Japán

—

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, a bor és a III. mellékletben szereplő termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»QC&I GmbH«

| 1. | Cím: Tiergartenstraße 32, 54595 Prüm, Németország |
| --- | --- |

1.

Cím: Tiergartenstraße 32, 54595 Prüm, Németország

| 2. | Internetcím: http://www.qci.de |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.qci.de

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AZ-BIO-153 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-153 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-153 | Srí Lanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-153 | Marokkó | x | — | x | x | — | — |
| TH-BIO-153 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-153 | Ukrajna | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AZ-BIO-153

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-153

Belize

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-153

Srí Lanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-153

Marokkó

x

—

x

x

—

—

TH-BIO-153

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-153

Ukrajna

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Quality Assurance International«

| 1. | Cím: 9191 Towne Centre Drive, Suite 200, San Diego, CA 92122, USA |
| --- | --- |

1.

Cím: 9191 Towne Centre Drive, Suite 200, San Diego, CA 92122, USA

| 2. | Internetcím: http://www.qai-inc.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.qai-inc.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MX-BIO-113 | Mexikó | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

MX-BIO-113

Mexikó

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Quality Partner«

| 1. | Cím: Rue Hayeneux, 62, 4040 Herstal, Belgium |
| --- | --- |

1.

Cím: Rue Hayeneux, 62, 4040 Herstal, Belgium

| 2. | Internetcím: http://www.quality-partner.be |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.quality-partner.be

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ID-BIO-168 | Indonézia | — | — | x | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

ID-BIO-168

Indonézia

—

—

x

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, az alga és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek, az alga és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Soil Association Certification Limited«

| 1. | Cím: South Plaza, Marlborough Street, Bristol, BS1 3NX, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

1.

Cím: South Plaza, Marlborough Street, Bristol, BS1 3NX, Egyesült Királyság

| 2. | Internetcím: http://www.soilassociation.org/certification |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.soilassociation.org/certification

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BS-BIO-142 | Bahama-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-142 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-142 | Kamerun | — | x | — | x | — | — |
| CO-BIO-142 | Kolumbia | — | — | — | x | — | — |
| DZ-BIO-142 | Algéria | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-142 | Egyiptom | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-142 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| HK-BIO-142 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-142 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-142 | Kenya | x | — | — | x | — | — |
| MW-BIO-142 | Malawi | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-142 | Szingapúr | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-142 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-142 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-142 | Venezuela | x | — | — | — | — | — |
| VN-BIO-142 | Vietnám | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-142 | Szamoa | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-142 | Dél-Afrika | x | x | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BS-BIO-142

Bahama-szigetek

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-142

Belize

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-142

Kamerun

—

x

—

x

—

—

CO-BIO-142

Kolumbia

—

—

—

x

—

—

DZ-BIO-142

Algéria

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-142

Egyiptom

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-142

Ghána

x

—

—

x

—

—

HK-BIO-142

Hongkong

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-142

Irán

x

—

—

x

—

—

KE-BIO-142

Kenya

x

—

—

x

—

—

MW-BIO-142

Malawi

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-142

Szingapúr

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-142

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-142

Uganda

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-142

Venezuela

x

—

—

—

—

—

VN-BIO-142

Vietnám

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-142

Szamoa

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-142

Dél-Afrika

x

x

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»Suolo e Salute srl«

| 1. | Cím: Via Paolo Borsellino 12, 61032 Fano (PU), Olaszország |
| --- | --- |

1.

Cím: Via Paolo Borsellino 12, 61032 Fano (PU), Olaszország

| 2. | Internetcím: http://www.suoloesalute.it |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.suoloesalute.it

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| SM-BIO-150 | San Marino | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-150 | Szenegál | x | — | — | — | — | — |
| UA-BIO-150 | Ukrajna | x | — | — | — | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

SM-BIO-150

San Marino

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-150

Szenegál

x

—

—

—

—

—

UA-BIO-150

Ukrajna

x

—

—

—

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30. |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.

»TÜV Nord Integra«

| 1. | Cím: Statiestraat 164, 2600 Berchem (Antwerpen), Belgium |
| --- | --- |

1.

Cím: Statiestraat 164, 2600 Berchem (Antwerpen), Belgium

| 2. | Internetcím: http://www.tuv-nord-integra.com |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.tuv-nord-integra.com

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BF-BIO-160 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-160 | Elefántcsontpart | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-160 | Kamerun | x | — | — | x | — | — |
| CW-BIO-160 | Curaçao | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-160 | Egyiptom | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-160 | Jordánia | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-160 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-160 | Madagaszkár | x | — | — | x | — | — |
| ML-BIO-160 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-160 | Szenegál | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BF-BIO-160

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-160

Elefántcsontpart

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-160

Kamerun

x

—

—

x

—

—

CW-BIO-160

Curaçao

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-160

Egyiptom

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-160

Jordánia

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-160

Marokkó

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-160

Madagaszkár

x

—

—

x

—

—

ML-BIO-160

Mali

x

—

—

x

—

—

SN-BIO-160

Szenegál

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.” |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.”

---

(*1)  Az összetevőket tanúsítania kell valamely, a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdése szerinti elismert ellenőrző szervnek vagy ellenőrző hatóságnak, illetve termelésüknek és tanúsításuknak valamely, az ugyanazon rendelet 33. cikkének (2) bekezdése alapján elismert harmadik országban vagy az Unió területén, ugyanazon rendeletnek megfelelően kell történnie.

*1

(*2)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*2

(*3)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*3

(*4)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*4

(*5)  Az Izrael által 1967 júniusa óta elfoglalt területekről származó termékek nem rendlkezhetnek ökológiai tanúsítással.

*5

(*6)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*6

---

| 2016.8.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 210/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 210/97

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1331 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. augusztus 3.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 175,1 |
| ZZ | 175,1 |
| 0709 93 10 | TR | 136,4 |
| ZZ | 136,4 |
| 0805 50 10 | AR | 170,3 |
| CL | 187,2 |
| MA | 157,0 |
| TR | 153,3 |
| UY | 185,1 |
| ZA | 180,4 |
| ZZ | 172,2 |
| 0806 10 10 | BR | 163,2 |
| EG | 214,6 |
| MA | 179,4 |
| MX | 378,3 |
| TR | 153,5 |
| US | 233,8 |
| ZZ | 220,5 |
| 0808 10 80 | AR | 114,2 |
| BR | 102,1 |
| CL | 140,4 |
| CN | 137,7 |
| NZ | 128,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 80,4 |
| UY | 99,9 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 112,4 |
| 0808 30 90 | AR | 105,9 |
| CL | 119,7 |
| NZ | 141,8 |
| TR | 159,8 |
| ZA | 125,4 |
| ZZ | 130,5 |
| 0809 29 00 | CA | 331,3 |
| TR | 262,8 |
| US | 485,5 |
| ZZ | 359,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 166,5 |
| ZZ | 166,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

175,1

ZZ

175,1

0709 93 10

TR

136,4

ZZ

136,4

0805 50 10

AR

170,3

CL

187,2

MA

157,0

TR

153,3

UY

185,1

ZA

180,4

ZZ

172,2

0806 10 10

BR

163,2

EG

214,6

MA

179,4

MX

378,3

TR

153,5

US

233,8

ZZ

220,5

0808 10 80

AR

114,2

BR

102,1

CL

140,4

CN

137,7

NZ

128,1

PE

106,8

US

80,4

UY

99,9

ZA

102,1

ZZ

112,4

0808 30 90

AR

105,9

CL

119,7

NZ

141,8

TR

159,8

ZA

125,4

ZZ

130,5

0809 29 00

CA

331,3

TR

262,8

US

485,5

ZZ

359,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

166,5

ZZ

166,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.8.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 210/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.8.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 210/100

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1332 HATÁROZATA

(2016. július 28.)

a bútorok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról

(az értesítés a C(2016) 4778. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (7) bekezdésére és 8. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Unió ökocímkézésért felelős bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkét olyan termékek kaphatnak, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet. |
| --- | --- |

(1)

A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkét olyan termékek kaphatnak, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet.

| (2) | A 66/2010/EK rendelet értelmében az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A 66/2010/EK rendelet értelmében az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani.

| (3) | A 2009/894/EK bizottsági határozat (2) a fabútorok vonatkozásában megállapítja a 2016. december 31-ig hatályos ökológiai kritériumokat és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/894/EK bizottsági határozat (2) a fabútorok vonatkozásában megállapítja a 2016. december 31-ig hatályos ökológiai kritériumokat és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket.

| (4) | Annak érdekében, hogy jobban tükröződjön a piacon lévő bútoripari termékek palettája, az e termékeket érintő technika állása, valamint az utóbbi néhány évben végbement innováció, helyénvaló a nem fából készült bútorokkal kibővíteni a termékcsoportot, valamint felülvizsgált ökológiai kritériumokat megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy jobban tükröződjön a piacon lévő bútoripari termékek palettája, az e termékeket érintő technika állása, valamint az utóbbi néhány évben végbement innováció, helyénvaló a nem fából készült bútorokkal kibővíteni a termékcsoportot, valamint felülvizsgált ökológiai kritériumokat megállapítani.

| (5) | E felülvizsgált kritériumok célja (az életciklus-elemzési megközelítést figyelembe véve) a fenntarthatóbb módon gyártott anyagok használata, valamint a veszélyes vegyületek használatának, a veszélyes maradványanyagok szintjének és a bútorok beltéri légszennyezéshez való hozzájárulásának korlátozása, valamint az olyan tartós és kiváló minőségű termékek előállításának ösztönzése, amelyek könnyen javíthatók és szétszerelhetők. E termékcsoport innovációs ciklusát figyelembe véve a felülvizsgált kritériumoknak, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának időpontjától számítva hat évig célszerű érvényben maradniuk. |
| --- | --- |

(5)

E felülvizsgált kritériumok célja (az életciklus-elemzési megközelítést figyelembe véve) a fenntarthatóbb módon gyártott anyagok használata, valamint a veszélyes vegyületek használatának, a veszélyes maradványanyagok szintjének és a bútorok beltéri légszennyezéshez való hozzájárulásának korlátozása, valamint az olyan tartós és kiváló minőségű termékek előállításának ösztönzése, amelyek könnyen javíthatók és szétszerelhetők. E termékcsoport innovációs ciklusát figyelembe véve a felülvizsgált kritériumoknak, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának időpontjától számítva hat évig célszerű érvényben maradniuk.

| (6) | Ennek megfelelően a 2009/894/EK határozat helyébe indokolt új határozatot léptetni. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően a 2009/894/EK határozat helyébe indokolt új határozatot léptetni.

| (7) | Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított ökológiai kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot kell biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2009/894/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták a fabútorokra vonatkozó uniós ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártóknak elegendő idő álljon a rendelkezésükre a 2009/894/EK határozatban meghatározott ökológiai kritériumokra alapozott kérelmeik benyújtására. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított ökológiai kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot kell biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2009/894/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták a fabútorokra vonatkozó uniós ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártóknak elegendő idő álljon a rendelkezésükre a 2009/894/EK határozatban meghatározott ökológiai kritériumokra alapozott kérelmeik benyújtására.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A „bútor” termékcsoport olyan kül- vagy beltéri, különálló vagy beépített egységeket foglal magában, amelyek elsődleges rendeltetése az, hogy dolgok tárolására, elhelyezésére vagy felakasztására szolgáljanak, és/vagy olyan felületet biztosítsanak, amelyen a használók pihenhetnek, ülhetnek, étkezhetnek, tanulhatnak vagy dolgozhatnak. A hatály egyaránt kiterjed az otthoni vagy nem otthoni környezetben való használatra szolgáló lakásbútorokra, valamint az üzleti és az irodabútorokra. Ide tartoznak az ágykeretek, ágylábak, ágyalapok és fejvégek is.

(2)   A termékcsoport nem foglalja magában a következőket:

| a) | Ágybetétek, amelyekre a 2014/391/EU bizottsági határozat (3) követelményeit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

a)

Ágybetétek, amelyekre a 2014/391/EU bizottsági határozat (3) követelményeit kell alkalmazni.

| b) | Azon termékek, amelyek elsődleges rendeltetése nem az 1. bekezdés szerinti használat, köztük utcai lámpák, korlátok és kerítések, létrák, órák, játszótéri eszközök, álló vagy falra függeszthető tükrök, kábelcsatornák, forgalomterelő oszlopok, valamint építési termékek, úgymint lépcsők, ajtók, ablakok, padló- és falburkolatok. |
| --- | --- |

b)

Azon termékek, amelyek elsődleges rendeltetése nem az 1. bekezdés szerinti használat, köztük utcai lámpák, korlátok és kerítések, létrák, órák, játszótéri eszközök, álló vagy falra függeszthető tükrök, kábelcsatornák, forgalomterelő oszlopok, valamint építési termékek, úgymint lépcsők, ajtók, ablakok, padló- és falburkolatok.

| c) | Használt, felújított, restaurált vagy átalakított bútoripari termékek. |
| --- | --- |

c)

Használt, felújított, restaurált vagy átalakított bútoripari termékek.

| d) | Tömegközlekedésre vagy magánhasználatra szolgáló járművekbe épített bútorok. |
| --- | --- |

d)

Tömegközlekedésre vagy magánhasználatra szolgáló járművekbe épített bútorok.

| e) | Olyan bútoripari termékek, amelyek több mint 5 %-ban (tömegszázalék) tartalmaznak az alábbi felsorolásban nem szereplő anyagokat: tömör fa, faalapú táblák, parafa, bambusz, rattan, műanyagok, fémek, bőr, bevont szövetek, textilek, üveg, valamint párnázó- és töltőanyagok. |
| --- | --- |

e)

Olyan bútoripari termékek, amelyek több mint 5 %-ban (tömegszázalék) tartalmaznak az alábbi felsorolásban nem szereplő anyagokat: tömör fa, faalapú táblák, parafa, bambusz, rattan, műanyagok, fémek, bőr, bevont szövetek, textilek, üveg, valamint párnázó- és töltőanyagok.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

| a) | „anilines bőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, amelynek természetes struktúrája világosan és teljesen látható, és amelyen legfeljebb 0,01 mm-es nem pigmentált fedőréteg van; |
| --- | --- |

a)

„anilines bőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, amelynek természetes struktúrája világosan és teljesen látható, és amelyen legfeljebb 0,01 mm-es nem pigmentált fedőréteg van;

| b) | „félanilines bőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, amelyen kismennyiségű pigmentet tartalmazó fedőréteg van, és amelynek természetes struktúrája világosan látható; |
| --- | --- |

b)

„félanilines bőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, amelyen kismennyiségű pigmentet tartalmazó fedőréteg van, és amelynek természetes struktúrája világosan látható;

| c) | „pigmentfestékkel bevont bőr és hasítékbőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr vagy hasítékbőr, amelynek a természetes struktúráját vagy felületét teljesen fedi a pigmentet tartalmazó fedőréteg; |
| --- | --- |

c)

„pigmentfestékkel bevont bőr és hasítékbőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr vagy hasítékbőr, amelynek a természetes struktúráját vagy felületét teljesen fedi a pigmentet tartalmazó fedőréteg;

| d) | „lakkbőr és lakkozott hasítékbőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, illetve hasítékbőr, amelynek általában tükörfényes felületét egy réteg pigmentált vagy nem pigmentált lakk vagy szintetikus gyanta felvitelével érik el, amely réteg a termék teljes vastagságának legfeljebb egyharmada; |
| --- | --- |

d)

„lakkbőr és lakkozott hasítékbőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, illetve hasítékbőr, amelynek általában tükörfényes felületét egy réteg pigmentált vagy nem pigmentált lakk vagy szintetikus gyanta felvitelével érik el, amely réteg a termék teljes vastagságának legfeljebb egyharmada;

| e) | „fedett bőr és fedett hasítékbőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, illetve hasítékbőr, amelynek a külső felületre felvitt bevonata a termék teljes vastagságának legfeljebb egyharmada, ugyanakkor vastagabb 0,15 mm-nél; |
| --- | --- |

e)

„fedett bőr és fedett hasítékbőr” az EN 15987 szabvány meghatározása alapján olyan bőr, illetve hasítékbőr, amelynek a külső felületre felvitt bevonata a termék teljes vastagságának legfeljebb egyharmada, ugyanakkor vastagabb 0,15 mm-nél;

| f) | „illékony szerves vegyület” (VOC) bármely olyan szerves vegyület, amelynek kezdő forráspontja 101,3 kPa normál légköri nyomáson mérve – a 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) meghatározásának megfelelően – legfeljebb 250 °C, és amely egy kapilláris oszlopban a tetradekánig (C14H30; beleértve azt is) eluálódik; |
| --- | --- |

f)

„illékony szerves vegyület” (VOC) bármely olyan szerves vegyület, amelynek kezdő forráspontja 101,3 kPa normál légköri nyomáson mérve – a 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) meghatározásának megfelelően – legfeljebb 250 °C, és amely egy kapilláris oszlopban a tetradekánig (C14H30; beleértve azt is) eluálódik;

| g) | „kevéssé illékony szerves vegyület” (SVOC) minden olyan szerves vegyület, amelynek forráspontja 101,3 kPa normál légköri nyomáson mérve 250 °C-nál nagyobb, de 370 °C-nál kisebb, és amely egy kapilláris oszlopban az n-tetradekán (C14H30) és az n-dokozán (C22H46) által meghatározott retenciós tartományban (utóbbit beleértve, előbbit nem beleértve) eluálódik; |
| --- | --- |

g)

„kevéssé illékony szerves vegyület” (SVOC) minden olyan szerves vegyület, amelynek forráspontja 101,3 kPa normál légköri nyomáson mérve 250 °C-nál nagyobb, de 370 °C-nál kisebb, és amely egy kapilláris oszlopban az n-tetradekán (C14H30) és az n-dokozán (C22H46) által meghatározott retenciós tartományban (utóbbit beleértve, előbbit nem beleértve) eluálódik;

| h) | „újrafeldolgozott tartalom” a termékben vagy csomagolásban meglévő újrafeldolgozottanyag-tartalom tömeg szerinti aránya; az ISO 14021 szabvány meghatározása alapján csak a fogyasztói használat előtti vagy utáni anyagokat lehet újrafeldolgozott tartalomnak tekinteni; |
| --- | --- |

h)

„újrafeldolgozott tartalom” a termékben vagy csomagolásban meglévő újrafeldolgozottanyag-tartalom tömeg szerinti aránya; az ISO 14021 szabvány meghatározása alapján csak a fogyasztói használat előtti vagy utáni anyagokat lehet újrafeldolgozott tartalomnak tekinteni;

| i) | „fogyasztói használat előtti anyag” a gyártási folyamat során a hulladékáramból elkülönített anyag, kivéve a valamely folyamat során keletkezett olyan anyagokat, mint az újra feldolgozott, újraőrölt vagy hulladékanyagok, amelyeket – az ISO 14021 szabvány meghatározásának megfelelően – azon a folyamaton belül, amelyikben keletkeztek, újra lehet hasznosítani, valamint szintén kivéve a fakitermelési és fűrészmalmi munkák során keletkezett fahulladékot, faforgácsot és farostot; |
| --- | --- |

i)

„fogyasztói használat előtti anyag” a gyártási folyamat során a hulladékáramból elkülönített anyag, kivéve a valamely folyamat során keletkezett olyan anyagokat, mint az újra feldolgozott, újraőrölt vagy hulladékanyagok, amelyeket – az ISO 14021 szabvány meghatározásának megfelelően – azon a folyamaton belül, amelyikben keletkeztek, újra lehet hasznosítani, valamint szintén kivéve a fakitermelési és fűrészmalmi munkák során keletkezett fahulladékot, faforgácsot és farostot;

| j) | „fogyasztói használat utáni anyag” az ISO 14021 szabvány meghatározása alapján a háztartások, illetve a kereskedelmi, ipari és intézményi létesítmények mint a termékek végfelhasználói által termelt olyan anyagok, amelyek rendeltetésszerű használatukra már alkalmatlanok, köztük a forgalmazási láncból visszakerülő anyagok is; |
| --- | --- |

j)

„fogyasztói használat utáni anyag” az ISO 14021 szabvány meghatározása alapján a háztartások, illetve a kereskedelmi, ipari és intézményi létesítmények mint a termékek végfelhasználói által termelt olyan anyagok, amelyek rendeltetésszerű használatukra már alkalmatlanok, köztük a forgalmazási láncból visszakerülő anyagok is;

| k) | „visszanyert/visszaszerzett anyag” az ISO 14021 szabvány meghatározása alapján olyan anyag, amely egyébként hulladékként ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülne, ám ehelyett összegyűjtötték és egy újrafeldolgozási vagy gyártási folyamatban új alapanyag helyett felhasználható anyagként hasznosították/újrahasznosították; |
| --- | --- |

k)

„visszanyert/visszaszerzett anyag” az ISO 14021 szabvány meghatározása alapján olyan anyag, amely egyébként hulladékként ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülne, ám ehelyett összegyűjtötték és egy újrafeldolgozási vagy gyártási folyamatban új alapanyag helyett felhasználható anyagként hasznosították/újrahasznosították;

| l) | „újrafeldolgozott anyag” olyan anyag, amelyet hasznosított/újrahasznosított anyagból gyártási folyamat során újra feldolgoztak, és végtermékké, vagy egy termékbe belefoglalandó összetevővé alakítottak, ahogy azt az ISO 14021 szabvány meghatározza, a fakitermelési és fűrészmalmi munkák során keletkezett fahulladékot, faforgácsot és farostot kivéve; |
| --- | --- |

l)

„újrafeldolgozott anyag” olyan anyag, amelyet hasznosított/újrahasznosított anyagból gyártási folyamat során újra feldolgoztak, és végtermékké, vagy egy termékbe belefoglalandó összetevővé alakítottak, ahogy azt az ISO 14021 szabvány meghatározza, a fakitermelési és fűrészmalmi munkák során keletkezett fahulladékot, faforgácsot és farostot kivéve;

| m) | „falemezek” olyan lemezek, amelyeket farostokból gyártottak a számos különböző, magas hőmérséklet, nyomás és ragasztógyanták vagy ragasztóanyagok használatával járó eljárás egyikével; |
| --- | --- |

m)

„falemezek” olyan lemezek, amelyeket farostokból gyártottak a számos különböző, magas hőmérséklet, nyomás és ragasztógyanták vagy ragasztóanyagok használatával járó eljárás egyikével;

| n) | „irányított forgácselrendezésű lemez” az EN 300 szabvány meghatározása alapján főleg forgácsból, kötőanyag hozzáadásával felépülő többrétegű lemez. A külső rétegek forgácsai rendezettek, és a lemez hossz- vagy keresztirányával párhuzamosan futnak. A belső réteg vagy rétegek forgácsai lehetnek rendezetlenek vagy rendezettek; ezek általában a külső réteg forgácsirányára merőleges elrendezésűek; |
| --- | --- |

n)

„irányított forgácselrendezésű lemez” az EN 300 szabvány meghatározása alapján főleg forgácsból, kötőanyag hozzáadásával felépülő többrétegű lemez. A külső rétegek forgácsai rendezettek, és a lemez hossz- vagy keresztirányával párhuzamosan futnak. A belső réteg vagy rétegek forgácsai lehetnek rendezetlenek vagy rendezettek; ezek általában a külső réteg forgácsirányára merőleges elrendezésűek;

| o) | „forgácslemez” az EN 309 szabvány meghatározása alapján farészecskékből (falemezkék, faforgácsok, gyaluforgács, fűrészpor és hasonlók) és/vagy egyéb aprított lignocellulóz alapú anyagból (lenpozdorja, kenderpozdorja, nádtöret és hasonlók) hőprésben, kötőanyag hozzáadásával gyártott lemez; |
| --- | --- |

o)

„forgácslemez” az EN 309 szabvány meghatározása alapján farészecskékből (falemezkék, faforgácsok, gyaluforgács, fűrészpor és hasonlók) és/vagy egyéb aprított lignocellulóz alapú anyagból (lenpozdorja, kenderpozdorja, nádtöret és hasonlók) hőprésben, kötőanyag hozzáadásával gyártott lemez;

| p) | „rétegelt lemez” az EN 313 szabvány meghatározása alapján olyan ragasztott, többrétegű, fa alapanyagú lemez, amelyben az egymás melletti rétegek rostiránya rendszerint egymásra merőleges. A rétegelt lemeznek sok különböző alkategóriája van, attól függően, hogy milyen a struktúrája (furnérlemez, különböző belsővel készült rétegelt lemezek, páratlan rétegszámú lemez), vagy mi az elsődleges végső felhasználása (például tengeri felhasználásra szánt rétegelt lemez); |
| --- | --- |

p)

„rétegelt lemez” az EN 313 szabvány meghatározása alapján olyan ragasztott, többrétegű, fa alapanyagú lemez, amelyben az egymás melletti rétegek rostiránya rendszerint egymásra merőleges. A rétegelt lemeznek sok különböző alkategóriája van, attól függően, hogy milyen a struktúrája (furnérlemez, különböző belsővel készült rétegelt lemezek, páratlan rétegszámú lemez), vagy mi az elsődleges végső felhasználása (például tengeri felhasználásra szánt rétegelt lemez);

| q) | „rostlemez” számos olyan különféle, az EN 316 és az EN 622 szabvány által meghatározott lemeztípust magában foglaló kategória, amelyek fizikai tulajdonságaik és gyártási eljárásuk alapján a következő alkategóriákba sorolhatók: kemény, középkemény és lágy lemezek, illetve száraz eljárással gyártott rostlemezek; |
| --- | --- |

q)

„rostlemez” számos olyan különféle, az EN 316 és az EN 622 szabvány által meghatározott lemeztípust magában foglaló kategória, amelyek fizikai tulajdonságaik és gyártási eljárásuk alapján a következő alkategóriákba sorolhatók: kemény, középkemény és lágy lemezek, illetve száraz eljárással gyártott rostlemezek;

| r) | „biológiailag könnyen lebontható anyag” olyan anyag, amely esetében 28 nap alatt az oldott szerves szén 70 %-a lebomlik, illetve az oxigéncsökkenés vagy a szén-dioxid-keletkezés 28 nap alatt az elméleti legmagasabb érték 60 %-át mutatja az alábbi vizsgálati módszerek egyikét használva: OECD 301 A, ISO 7827, OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 301 D, ISO 10708, OECD 301 E, OECD 301 F, ISO 9408; |
| --- | --- |

r)

„biológiailag könnyen lebontható anyag” olyan anyag, amely esetében 28 nap alatt az oldott szerves szén 70 %-a lebomlik, illetve az oxigéncsökkenés vagy a szén-dioxid-keletkezés 28 nap alatt az elméleti legmagasabb érték 60 %-át mutatja az alábbi vizsgálati módszerek egyikét használva: OECD 301 A, ISO 7827, OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 301 D, ISO 10708, OECD 301 E, OECD 301 F, ISO 9408;

| s) | „biológiailag potenciálisan lebontható anyag”: olyan anyag, amely esetében 28 nap alatt az oldott szerves szén 70 %-a lebomlik, illetve az oxigéncsökkenés vagy a szén-dioxid-keletkezés 28 nap alatt az elméleti legmagasabb érték 60 %-át mutatja az alábbi vizsgálati módszerek egyikét használva: ISO 14593, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, ISO 9888, OECD 302 C; |
| --- | --- |

s)

„biológiailag potenciálisan lebontható anyag”: olyan anyag, amely esetében 28 nap alatt az oldott szerves szén 70 %-a lebomlik, illetve az oxigéncsökkenés vagy a szén-dioxid-keletkezés 28 nap alatt az elméleti legmagasabb érték 60 %-át mutatja az alábbi vizsgálati módszerek egyikét használva: ISO 14593, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, ISO 9888, OECD 302 C;

| t) | „felületkezelési műveletek” olyan eljárások, amelyek során egy felső vagy fedőréteg kerül az anyag felületére. Az eljárások festékek, nyomatok, lakkok, furnérok, lemezek, impregnált papírok és felületi fóliák alkalmazását ölelhetik fel; |
| --- | --- |

t)

„felületkezelési műveletek” olyan eljárások, amelyek során egy felső vagy fedőréteg kerül az anyag felületére. Az eljárások festékek, nyomatok, lakkok, furnérok, lemezek, impregnált papírok és felületi fóliák alkalmazását ölelhetik fel;

| u) | „biocid termék” az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) foglalt meghatározás alapján:






  — | bármely olyan, egy vagy több hatóanyagból álló, egy vagy több hatóanyagot tartalmazó vagy egy vagy több hatóanyagot keletkeztető anyag vagy keverék a felhasználóhoz jutó kiszerelésben, amelynek rendeltetése, hogy károsító szervezeteket a tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely módon elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, hatásuk kifejtésében megakadályozzon vagy azokkal szemben más gátló hatást fejtsen ki, |
| --- | --- | --- |

u)

„biocid termék” az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) foglalt meghatározás alapján:

—

bármely olyan, egy vagy több hatóanyagból álló, egy vagy több hatóanyagot tartalmazó vagy egy vagy több hatóanyagot keletkeztető anyag vagy keverék a felhasználóhoz jutó kiszerelésben, amelynek rendeltetése, hogy károsító szervezeteket a tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely módon elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, hatásuk kifejtésében megakadályozzon vagy azokkal szemben más gátló hatást fejtsen ki,

| — | bármely olyan, az előző bekezdés hatályán kívül eső anyagokból vagy keverékekből előállított anyag vagy keverék, amelynek rendeltetése, hogy károsító szervezeteket a tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely módon elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, hatásuk kifejtésében megakadályozzon vagy azokkal szemben más gátló hatást fejtsen ki, és |
| --- | --- |

—

bármely olyan, az előző bekezdés hatályán kívül eső anyagokból vagy keverékekből előállított anyag vagy keverék, amelynek rendeltetése, hogy károsító szervezeteket a tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely módon elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, hatásuk kifejtésében megakadályozzon vagy azokkal szemben más gátló hatást fejtsen ki, és

| — | az elsődleges biocid funkcióval rendelkező kezelt árucikk; |
| --- | --- |

—

az elsődleges biocid funkcióval rendelkező kezelt árucikk;

| v) | „favédőszerek” az Európai Szabványügyi Bizottság által elfogadott meghatározás szerint (forrás: CENT/TC 38 „Durability of wood and wood-based products”) olyan biocid termékek, amelyeket felületi kezeléssel (például szórással, ecsettel), vagy impregnálással (például vákuum és nyomás váltogatása, dupla vákuum) visznek fel a faanyagra (vagyis a kereskedelmi célra és a fa és a faalapú termékek minden azt követő felhasználása céljából a fűrészmalomba érkező rönkökre) vagy magukra a faalapú termékekre, vagy amelyeket nem fából készült felületekre (például falazatra és épületalapokra) kizárólag abból a célból visznek fel, hogy az érintkező fát vagy faalapú termékeket megvédje a faanyagot pusztító szervezetektől (például szárazrohadástól és termeszektől); |
| --- | --- |

v)

„favédőszerek” az Európai Szabványügyi Bizottság által elfogadott meghatározás szerint (forrás: CENT/TC 38 „Durability of wood and wood-based products”) olyan biocid termékek, amelyeket felületi kezeléssel (például szórással, ecsettel), vagy impregnálással (például vákuum és nyomás váltogatása, dupla vákuum) visznek fel a faanyagra (vagyis a kereskedelmi célra és a fa és a faalapú termékek minden azt követő felhasználása céljából a fűrészmalomba érkező rönkökre) vagy magukra a faalapú termékekre, vagy amelyeket nem fából készült felületekre (például falazatra és épületalapokra) kizárólag abból a célból visznek fel, hogy az érintkező fát vagy faalapú termékeket megvédje a faanyagot pusztító szervezetektől (például szárazrohadástól és termeszektől);

| w) | „E1” az Unió tagállamaiban a formaldehidtartalmú faalapú lemezek tekintetében elfogadott, a formaldehidkibocsátáson alapuló osztályozás. Az EN 13986 szabvány B. mellékletének meghatározása szerint a faalapú lemez E1 osztályba kerül, amennyiben a kibocsátás az EN 717-1 szabvány szerint elvégzett kamravizsgálat során 28 nap elteltével mért legfeljebb 0,1 ppm (0,124 mg/m3) állandósult állapotú formaldehidkoncentrációnak felel meg, vagy a formaldehidtartalom az EN 120 szabvány szerint mérve, az abszolút száraz lemezre vonatkoztatva legfeljebb 8 mg/100 g, vagy a formaldehidkibocsátás sebessége az EN 717-2 szabvány szerint meghatározva legfeljebb 3,5 mg/m2.h vagy ugyanazon módszer szerint, de a gyártást követő 3 napon belül meghatározva legfeljebb 5,0 mg/m2.h; |
| --- | --- |

w)

„E1” az Unió tagállamaiban a formaldehidtartalmú faalapú lemezek tekintetében elfogadott, a formaldehidkibocsátáson alapuló osztályozás. Az EN 13986 szabvány B. mellékletének meghatározása szerint a faalapú lemez E1 osztályba kerül, amennyiben a kibocsátás az EN 717-1 szabvány szerint elvégzett kamravizsgálat során 28 nap elteltével mért legfeljebb 0,1 ppm (0,124 mg/m3) állandósult állapotú formaldehidkoncentrációnak felel meg, vagy a formaldehidtartalom az EN 120 szabvány szerint mérve, az abszolút száraz lemezre vonatkoztatva legfeljebb 8 mg/100 g, vagy a formaldehidkibocsátás sebessége az EN 717-2 szabvány szerint meghatározva legfeljebb 3,5 mg/m2.h vagy ugyanazon módszer szerint, de a gyártást követő 3 napon belül meghatározva legfeljebb 5,0 mg/m2.h;

| x) | „bevont szövetek” az EN 13360 szabvány alapján egy vagy mindkét felületükön rájuk tapadó gumi és/vagy műanyag alapú anyagból készült külön folyamatos réteggel bevont szövetek, ideértve az általánosan „műbőrnek” nevezett bútorszöveteket; |
| --- | --- |

x)

„bevont szövetek” az EN 13360 szabvány alapján egy vagy mindkét felületükön rájuk tapadó gumi és/vagy műanyag alapú anyagból készült külön folyamatos réteggel bevont szövetek, ideértve az általánosan „műbőrnek” nevezett bútorszöveteket;

| y) | „textilek” a természetes és a szintetikus szálak, valamint a mesterséges cellulózszálak; |
| --- | --- |

y)

„textilek” a természetes és a szintetikus szálak, valamint a mesterséges cellulózszálak;

| z) | „természetes szálak” a pamut és az egyéb természetes cellulóz magszálak, a len és az egyéb háncsrostok, a gyapjú és az egyéb keratinszálak; |
| --- | --- |

z)

„természetes szálak” a pamut és az egyéb természetes cellulóz magszálak, a len és az egyéb háncsrostok, a gyapjú és az egyéb keratinszálak;

| aa) | „szintetikus szálak” az akril-, az elasztán-, a poliamid, a poliészter és a polipropilén szálak; |
| --- | --- |

aa)

„szintetikus szálak” az akril-, az elasztán-, a poliamid, a poliészter és a polipropilén szálak;

| bb) | „mesterséges cellulózszálak” a lyocell-, a modál- és a viszkózszálak. |
| --- | --- |

bb)

„mesterséges cellulózszálak” a lyocell-, a modál- és a viszkózszálak.

| cc) | „kárpitozási anyagok” az ülő-, fekvő- és egyéb bútorok bevonásakor, párnázásakor és tömésekor használt anyagok, amelyek között lehetnek bevonásra használt anyagok, mint a bőr, a bevont szövetek, a textilek, valamint párnázóanyagok, mint a gumilatex- és poliuretán-alapú rugalmas polimer habanyagok; |
| --- | --- |

cc)

„kárpitozási anyagok” az ülő-, fekvő- és egyéb bútorok bevonásakor, párnázásakor és tömésekor használt anyagok, amelyek között lehetnek bevonásra használt anyagok, mint a bőr, a bevont szövetek, a textilek, valamint párnázóanyagok, mint a gumilatex- és poliuretán-alapú rugalmas polimer habanyagok;

| dd) | „anyag” az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 3. cikke (1) bekezdésének meghatározása alapján olyan természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elem és vegyületei, amely az anyag stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de nem tartalmaz olyan oldószert, amely az anyag stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető; |
| --- | --- |

dd)

„anyag” az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 3. cikke (1) bekezdésének meghatározása alapján olyan természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elem és vegyületei, amely az anyag stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de nem tartalmaz olyan oldószert, amely az anyag stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető;

| ee) | „keverék” az 1907/2006/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének meghatározása alapján a kettő vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat; |
| --- | --- |

ee)

„keverék” az 1907/2006/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének meghatározása alapján a kettő vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat;

| ff) | „alkotóelem” szilárd, különálló egység, amelynek alakját és formáját már nem kell megváltoztatni a végtermék teljesen rendeltetésszerű formájában való összeállítása előtt, bár helyzete a végtermék használata során változhat; ide tartoznak a zsanérok, csavarok, keretek, fiókok, kerekek és polcok; |
| --- | --- |

ff)

„alkotóelem” szilárd, különálló egység, amelynek alakját és formáját már nem kell megváltoztatni a végtermék teljesen rendeltetésszerű formájában való összeállítása előtt, bár helyzete a végtermék használata során változhat; ide tartoznak a zsanérok, csavarok, keretek, fiókok, kerekek és polcok;

| gg) | „összetevő anyagok” olyan anyagok, amelyek alakja és formája a bútor összeszerelése előtt vagy a bútoripari termék használata során változhat; ide tartoznak a kárpitozáshoz használt textilek, bőrök, bevont szövetek és poliuretán habok. A beszállított faanyag összetevő anyagnak tekinthető, de később fűrészeléssel és kezeléssel alkotóelemmé alakítható át. |
| --- | --- |

gg)

„összetevő anyagok” olyan anyagok, amelyek alakja és formája a bútor összeszerelése előtt vagy a bútoripari termék használata során változhat; ide tartoznak a kárpitozáshoz használt textilek, bőrök, bevont szövetek és poliuretán habok. A beszállított faanyag összetevő anyagnak tekinthető, de később fűrészeléssel és kezeléssel alkotóelemmé alakítható át.

3. cikk

Egy termék abban az esetben látható el a 66/2010/EK rendelet szerinti uniós ökocímkével, ha az e határozat 1. cikkében meghatározott „bútorok” termékcsoportba tartozik, és megfelel az e határozat mellékletében megállapított ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek.

4. cikk

A „bútorok” termékcsoport ökológiai kritériumai, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények az e határozat elfogadásától számított hat évig érvényesek.

5. cikk

A „bútorok” termékcsoporthoz adminisztrációs célból rendelt kódszám a 049.

6. cikk

A 2009/894/EK határozat hatályát veszti.

7. cikk

(1)   A 6. cikkben foglaltaktól eltérve a „fabútorok” termékcsoportba sorolt termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásának dátuma előtt benyújtott uniós ökocímke-kérelmeket a 2009/894/EK határozatban megállapított feltételek szerint kell elbírálni.

(2)   A „fabútorok” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásától számított két hónapon belül benyújtott uniós ökocímke-kérelmek alapulhatnak akár a 2009/894/EK határozatban, akár az e határozatban megállapított kritériumokon.

A kérelmeket az azok alapjául szolgáló kritériumok szerint kell elbírálni.

(3)   A 2009/894/EK határozatban megállapított kritériumok alapján megadott uniós ökocímke-engedélyek ezen határozat elfogadásának dátumától számítva 12 hónapig érvényesek.

8. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 28-án.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. november 30-i 2009/894/EK határozata a fabútorok közösségi ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 320., 2009.12.5., 23. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. június 23-i 2014/391/EU határozata az ágybetétek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok meghatározásáról (HL L 184., 2014.6.25., 18. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/42/EK irányelve a szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról (HL L 143., 2004.4.30., 87. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. május 22-i 528/2012/EU rendelete a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

KERETSZABÁLYOK

AZ UNIÓS ÖKOCÍMKE ODAÍTÉLÉSÉNEK KRITÉRIUMAI

Az uniós ökocímke bútorok részére történő odaítélésére vonatkozó kritériumok a következők:

| 1. | Árumegnevezés |
| --- | --- |

1.

Árumegnevezés

| 2. | A veszélyes anyagokra és keverékekre vonatkozó általános követelmények |
| --- | --- |

2.

A veszélyes anyagokra és keverékekre vonatkozó általános követelmények

| 3. | Fa, parafa, bambusz és rattan |
| --- | --- |

3.

Fa, parafa, bambusz és rattan

| 4. | Műanyagok |
| --- | --- |

4.

Műanyagok

| 5. | Fémek |
| --- | --- |

5.

Fémek

| 6. | Kárpitozási burkolóanyagok |
| --- | --- |

6.

Kárpitozási burkolóanyagok

| 7. | Kárpitozási párnázóanyagok |
| --- | --- |

7.

Kárpitozási párnázóanyagok

| 8. | Üveg: nehézfémek alkalmazása |
| --- | --- |

8.

Üveg: nehézfémek alkalmazása

| 9. | A végtermékre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

9.

A végtermékre vonatkozó követelmények

| 10. | Fogyasztói információk |
| --- | --- |

10.

Fogyasztói információk

| 11. | Az uniós ökocímkén feltüntetett információk |
| --- | --- |

11.

Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

ÉRTÉKELÉSI ÉS ELLENŐRZÉSI KÖVETELMÉNYEK

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények az egyes kritériumokon belül szerepelnek.

Amennyiben a kérelmezőnek a kritériumnak való megfelelés igazolására nyilatkozatokat, dokumentációkat, elemzéseket, vizsgálati jelentéseket vagy egyéb bizonyítékot kell benyújtania, azok származhatnak a kérelmezőtől és/vagy adott esetben annak beszállítóitól és/vagy azok beszállítóitól, stb.

Az illetékes testületeknek előnyben kell részesíteniük a vizsgáló- és kalibrálólaboratóriumokra vonatkozó harmonizált szabvány szerint akkreditált szervezetek által kiállított tanúsítványokat és a termékek, folyamatok és szolgáltatások tanúsítását végző szervezetekre vonatkozó harmonizált szabvány szerint akkreditált szervezetek által végzett ellenőrzéseket.

Adott esetben az egyes kritériumoknál feltüntetett vizsgálati módszerektől eltérő módszerek is használhatók, ha azok egyenértékűségét a kérelmet elbíráló illetékes testület elfogadja.

Az illetékes testületek adott esetben a fentieket alátámasztó dokumentációt kérhetnek, továbbá független ellenőrzéseket is végezhetnek.

Az uniós ökocímke odaítélésének előfeltétele az, hogy a termék megfeleljen azon ország(ok) valamennyi vonatkozó jogi követelményének, ahol a terméket forgalmazni kívánják. A kérelmezőnek nyilatkozatot kell tennie arról, hogy a termék megfelel ennek a követelménynek.

Az uniós ökocímke-kritériumok a bútorpiac környezetvédelmi szempontból legjobban teljesítő termékeit tükrözik. Az értékelés megkönnyítése érdekében a kritériumok „anyagonkénti” alapon kerülnek megállapításra, mivel számos bútortermék csak egy vagy két anyagot tartalmaz a fent felsorolt anyagok közül.

A gyártási eljárás során ugyan vegyipari termékeket használnak fel és szennyező anyagokat bocsátanak ki, a veszélyes anyagok használatát azonban lehetőség szerint kerülik, vagy a megfelelő funkció biztosításához minimálisan szükséges mennyiségre korlátozzák úgy, hogy egyúttal a bútorokra vonatkozó szigorú minőségi és biztonsági előírások is teljesüljenek. Ennek érdekében kivételes körülmények között bizonyos anyagok vagy anyagcsoportok felmentést kaphatnak a korlátozás alól, hogy a környezeti terhelés ne kerüljön át az életciklus más szakaszaiba vagy az életciklus során jelentkező más hatásokra. Ilyen feltételek azonban csak akkor alkalmazhatók, ha a piacon nincsenek használható alternatívák.

1. kritérium – A termék leírása

Az illetékes testület részére meg kell adni a végső bútorterméket alkotó alkotóelemek/összetevő anyagok és részalkotóelemek/összetevő anyagok összeszerelését bemutató műszaki rajzokat és a végső bútortermék méreteit, valamint a termékre vonatkozó anyagjegyzéket, amely megadja a termék teljes tömegét, illetve hogy az hogyan oszlik meg a következő különböző anyagok között: tömör fa, falemezek, parafa, bambusz, rattan, műanyagok, fémek, bőr, bevont szövetek, textilek, üveg és párnázó-/töltőanyagok.

Minden fennmaradó anyagot, amely nem tartozik a fenti kategóriákba, az „egyéb” anyagok közé kell besorolni.

Az „egyéb” anyagok teljes mennyisége nem haladhatja meg a termék tömegének 5 %-át.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy dokumentációt az illetékes testület részére, amelynek az alábbiakat kell tartalmaznia:

| i. | Műszaki rajzok, amelyek bemutatják a végső bútortermék összeszerelése során használt alkotóelemeket/összetevő anyagokat és részalkotóelemeket/összetevő anyagokat. |
| --- | --- |

i.

Műszaki rajzok, amelyek bemutatják a végső bútortermék összeszerelése során használt alkotóelemeket/összetevő anyagokat és részalkotóelemeket/összetevő anyagokat.

| ii. | Általános anyagjegyzék, amely megadja a termék egységének össztömegét, valamint azt, hogy ez a tömeg hogyan oszlik meg a következő anyagfajták között: tömör fa, falemezek, parafa, bambusz, rattan, műanyagok, fémek, bőr, textil, bevont szövet, üveg, párnázó-/töltőanyagok és „egyéb” anyagok. A különböző anyagok tömegét grammban vagy kilogrammban és a termék teljes tömegének százalékos arányában kell kifejezni. |
| --- | --- |

ii.

Általános anyagjegyzék, amely megadja a termék egységének össztömegét, valamint azt, hogy ez a tömeg hogyan oszlik meg a következő anyagfajták között: tömör fa, falemezek, parafa, bambusz, rattan, műanyagok, fémek, bőr, textil, bevont szövet, üveg, párnázó-/töltőanyagok és „egyéb” anyagok. A különböző anyagok tömegét grammban vagy kilogrammban és a termék teljes tömegének százalékos arányában kell kifejezni.

2. kritérium – A veszélyes anyagokra és keverékekre vonatkozó általános követelmények

Az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkének (1) bekezdése szerint különös aggodalomra okot adó anyagként (substance of very high concern – SVHC) azonosított anyagok jelenlétét a termékben és annak bármely alkotóelemében/összetevő anyagában, vagy olyan anyagok és keverékek jelenlétét, amelyek az 1. táblázatban felsorolt veszélyek miatt megfelelnek az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) osztályozásra, címkézésre és csomagolásra (classification, labelling and packaging – CLP) vonatkozó kritériumainak, a 2.1., 2.2. a) és 2.2. b) kritériumoknak megfelelően korlátozni kell.

Az e kritériumnak való megfelelés céljából a különös aggodalomra okot adó anyagok jelöltlistája és a CLP veszélyességi osztályozások az 1. táblázatban veszélyes tulajdonságaik alapján vannak csoportosítva.

1. táblázat

A korlátozott veszélyek csoportosítása

1. veszélycsoport: különös aggodalomra okot adó anyagok és CLP-anyagok

Az 1. csoportba tartozó anyagokat vagy keverékeket azonosító veszélyek:

| | A különös aggodalomra okot adó anyagok jelöltlistájában szereplő anyagok |
| --- | --- |

A különös aggodalomra okot adó anyagok jelöltlistájában szereplő anyagok

| | Rákkeltő, mutagén és/vagy reprodukciót károsító (CMR) 1A. vagy 1B. kategóriájú anyagok: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df |
| --- | --- |

Rákkeltő, mutagén és/vagy reprodukciót károsító (CMR) 1A. vagy 1B. kategóriájú anyagok: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df

2. veszélycsoport: CLP

A 2. csoportba tartozó anyagokat vagy keverékeket azonosító veszélyek:

| | 2. kategóriájú CMR-anyagok: H341, H351, H361f, H361d, H361fd, H362 |
| --- | --- |

2. kategóriájú CMR-anyagok: H341, H351, H361f, H361d, H361fd, H362

| | 1. kategóriájú vízi toxicitás: H400, H410 |
| --- | --- |

1. kategóriájú vízi toxicitás: H400, H410

| | 1. és 2. kategóriájú akut toxicitás: H300, H310, H330 |
| --- | --- |

1. és 2. kategóriájú akut toxicitás: H300, H310, H330

| | 1. kategóriájú aspirációs toxicitás: H304 |
| --- | --- |

1. kategóriájú aspirációs toxicitás: H304

| | 1. kategóriájú célszervi toxicitás (STOT): H370, H372 |
| --- | --- |

1. kategóriájú célszervi toxicitás (STOT): H370, H372

| | 1. kategóriájú bőrszenzibilizáló: H317 |
| --- | --- |

1. kategóriájú bőrszenzibilizáló: H317

3. veszélycsoport: CLP

A 3. csoportba tartozó anyagokat vagy keverékeket azonosító veszélyek:

| | 2., 3. és 4. kategóriájú vízi toxicitás: H411, H412, H413 |
| --- | --- |

2., 3. és 4. kategóriájú vízi toxicitás: H411, H412, H413

| | 3. kategóriájú akut toxicitás: H301, H311, H331, EUH070 |
| --- | --- |

3. kategóriájú akut toxicitás: H301, H311, H331, EUH070

| | 2. kategóriájú célszervi toxicitás (STOT): H371, H373 |
| --- | --- |

2. kategóriájú célszervi toxicitás (STOT): H371, H373

2.1.   A különös aggodalomra okot adó anyagok korlátozása

A termék és annak bármely alkotóeleme/összetevő anyaga nem tartalmazhat különös aggodalomra okot adó anyagokat 0,10 % (tömegszázalék) koncentrációnál nagyobb mértékben.

E követelménytől nem lehet eltérni a jelöltlistán szereplő különös aggodalomra okot adó azon anyagok esetében, amelyek a termékben vagy annak bármely alkotóelemében/összetevő anyagában 0,10 %-nál (tömegszázalék) nagyobb koncentrációban vannak jelen.

Úgy kell tekinteni, hogy azok a textilek, amelyek a 2014/350/EU bizottsági határozatban (2) megállapított ökológiai kritériumok alapján kaptak uniós ökocímkét, megfelelnek a 2.1. kritériumnak.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot készít arra vonatkozóan, hogy a termék és a termék összeállításakor használt alkotóelemek/összetevő anyagok a vonatkozó meghatározott koncentrációs határértéken vagy azon felül nem tartalmaznak különös aggodalomra okot adó anyagokat. A nyilatkozatokban hivatkozni kell az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) által közzétett jelöltlista legújabb változatára (3).

Olyan textilek esetében, amelyeknek a 2014/350/EU határozatnak megfelelően már odaítélték az uniós ökocímkét, a megfelelőség igazolásaként az uniós ökocímke tanúsítványának egy példányát kell benyújtani.

2.2.   A bútortermékekben használt CLP-anyagok és -keverékek korlátozása

A követelmények a bútortermék gyártási fázisa alapján két részre oszlanak. Az a) rész a közvetlenül a bútorgyártó által végzett felületkezelési vagy összeszerelési műveletek során használt anyagokra és keverékekre vonatkozik. A b) rész a beszállított alkotóelemek/összetevő anyagok előállítása során használt anyagokra és keverékekre vonatkozik.

Úgy kell tekinteni, hogy azok a textilek, amelyek a 2014/350/EU határozatban megállapított ökológiai kritériumok alapján kaptak uniós ökocímkét, megfelelnek a 2.2. a) és a 2.2. b) kritériumoknak.

2.2. a)   A bútorgyártó által használt anyagok és keverékek

A bútorgyártó által közvetlenül használt ragasztók, lakkok, festékek, alapozók, fapácok, biocid termékek (például a favédő szerek), égésgátló anyagok, töltőanyagok, viaszok, olajok, hézagkitöltő anyagok, tömítőanyagok, színezékek, gyanták vagy kenőolajok egyikét sem kell besorolni az 1. táblázatban felsorolt bármelyik CLP-veszély alá, kivéve, ha a 2. táblázat kifejezetten felmenti használatukat a korlátozás alól.

2.2. b)   Meghatározott alkotóelemek/összetevő anyagok beszállítói által használt anyagok és keverékek

Ez a kritérium nem vonatkozik a beszállítóktól származó egyedi alkotóelemekre és összetevő anyagokra, amelyek i. tömege kisebb, mint 25 g, és ii. normál használat során nem kerülnek közvetlen kapcsolatba a felhasználókkal.

A beszállítók által használt, az alábbiakban meghatározott csoportokba tartozó anyagok vagy keverékek egyikét sem kell besorolni az 1. táblázatban felsorolt bármelyik CLP-veszély alá, kivéve, ha a 2. táblázat kifejezetten felmenti használatukat a korlátozás alól.

| — | Tömör fa és falemezek: ragasztók, lakkok, festékek, fapácok, biocid termékek (például a favédő szerek), alapozók, égésgátlók, töltőanyagok, viaszok, olajok, hézagkitöltő anyagok, tömítőanyagok és gyanták. |
| --- | --- |

—

Tömör fa és falemezek: ragasztók, lakkok, festékek, fapácok, biocid termékek (például a favédő szerek), alapozók, égésgátlók, töltőanyagok, viaszok, olajok, hézagkitöltő anyagok, tömítőanyagok és gyanták.

| — | Műanyagok: adalékként felhasznált pigmentek, lágyítók, biocid termékek és égésgátlók. |
| --- | --- |

—

Műanyagok: adalékként felhasznált pigmentek, lágyítók, biocid termékek és égésgátlók.

| — | Fémek: fémfelületen alkalmazott festékek, alapozók vagy lakkok. |
| --- | --- |

—

Fémek: fémfelületen alkalmazott festékek, alapozók vagy lakkok.

| — | Textil, bőr és bevont szövet kárpitozás: színezékek, lakkok, optikai fehérítők, stabilizátorok, kisegítő vegyületek, égésgátló anyagok, lágyítók, biocid termékek vagy víz/kosz/foltlepergetők. |
| --- | --- |

—

Textil, bőr és bevont szövet kárpitozás: színezékek, lakkok, optikai fehérítők, stabilizátorok, kisegítő vegyületek, égésgátló anyagok, lágyítók, biocid termékek vagy víz/kosz/foltlepergetők.

| — | Kárpitozási párnázóanyagok: az anyagra felvitt biocid termékek, égésgátló szerek vagy lágyítók. |
| --- | --- |

—

Kárpitozási párnázóanyagok: az anyagra felvitt biocid termékek, égésgátló szerek vagy lágyítók.

2. táblázat

Eltérések az 1. táblázatban foglalt veszélyességi korlátozásoktól és az alkalmazandó feltételek

| Anyag/keverék típusa | Alkalmazhatóság | Az eltérés tárgyát képező osztály(ok) | Az eltérés megadásának feltételei |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Biocid termékek (például favédő szerek) |

Anyag/keverék típusa

Alkalmazhatóság

Az eltérés tárgyát képező osztály(ok)

Az eltérés megadásának feltételei

a)

Biocid termékek (például favédő szerek)

A végtermékben használt bútoralkatrészek és/vagy kárpitanyagok kezelése

A 2. és 3. csoportba tartozó és az 1. táblázatban felsorolt valamennyi veszély, kivéve a CMR-veszélyeket

Kizárólag akkor, ha a biocid termék hatóanyaga már engedélyezett vagy az 528/2012/EU rendelet alapján az engedélyezésre vonatkozó határozat meghozataláig vizsgálat alatt áll, vagy szerepel az említett rendelet I. mellékletben, valamint adott esetben a következő körülmények között:

| i. | Olyan tartályban forgalomba hozott készítményekhez való tartósítószerek esetében, amelyek beltéri vagy kültéri bútorok alkotóelemein és összetevő anyagain használt bevonatképző készítményekben vannak jelen. |
| --- | --- |

i.

Olyan tartályban forgalomba hozott készítményekhez való tartósítószerek esetében, amelyek beltéri vagy kültéri bútorok alkotóelemein és összetevő anyagain használt bevonatképző készítményekben vannak jelen.

| ii. | Kizárólag kültéri bútorokra felvitt bevonatokban alkalmazott szárazfilmekhez használt tartósítószerek esetében. |
| --- | --- |

ii.

Kizárólag kültéri bútorokra felvitt bevonatokban alkalmazott szárazfilmekhez használt tartósítószerek esetében.

| iii. | Kültéri bútorokban használandó faanyag tartósító kezelésére, de csak akkor, ha az eredeti faanyag nem felel meg az EN 350 szabvány szerinti 1. vagy 2. tartóssági osztály követelményeinek. |
| --- | --- |

iii.

Kültéri bútorokban használandó faanyag tartósító kezelésére, de csak akkor, ha az eredeti faanyag nem felel meg az EN 350 szabvány szerinti 1. vagy 2. tartóssági osztály követelményeinek.

| iv. | Kültéri bútortermékekben használt szövetek vagy bevont szövetek esetében. |
| --- | --- |

iv.

Kültéri bútortermékekben használt szövetek vagy bevont szövetek esetében.

Ellenőrzés:

A kérelmező köteles nyilatkozni arról, hogy mely biocid termék hatóanyagait használták a különböző bútorok alkotóelemeinek és összetevő anyagainak gyártásához, amit a beszállítók nyilatkozataival, megfelelő biztonsági adatlapokkal, CAS-számokkal és EN 350 szabvány szerinti vizsgálati eredményekkel kell alátámasztani.

| b) | Égésgátló anyagok |
| --- | --- |

b)

Égésgátló anyagok

A kárpitozási burkolóanyagokban használt textilek, bőrök, bevont szövetek, valamint a párnázóanyagok

H317, H373, H411, H412, H413

A terméket rendeltetése szerint olyan alkalmazásokban kell használni, amelyek esetében az ISO és az EN szabványaiban, illetve a tagállam vagy az állami szektor beszerzési előírásaiban és rendeleteiben foglalt tűzvédelmi eljárások betartása kötelező.

| c) | Égésgátló anyagok/Antimon-trioxid (ATO) |
| --- | --- |

c)

Égésgátló anyagok/Antimon-trioxid (ATO)

H351

Az ATO csak akkor engedélyezett, ha az összes alábbi feltétel teljesül:

| i. | A terméket rendeltetése szerint olyan alkalmazásokban kell használni, amelyek esetében az ISO és az EN szabványaiban, illetve a tagállam vagy az állami szektor beszerzési előírásaiban és rendeleteiben foglalt tűzvédelmi eljárások betartása kötelező. |
| --- | --- |

i.

A terméket rendeltetése szerint olyan alkalmazásokban kell használni, amelyek esetében az ISO és az EN szabványaiban, illetve a tagállam vagy az állami szektor beszerzési előírásaiban és rendeleteiben foglalt tűzvédelmi eljárások betartása kötelező.

| ii. | Kölcsönhatás-fokozóként használják textilek vagy bevont szövetek esetében. |
| --- | --- |

ii.

Kölcsönhatás-fokozóként használják textilek vagy bevont szövetek esetében.

| iii. | A levegőbe történő kibocsátásnak meg kell felelnie a nyolc órára vonatkozó 0,50 mg/m3 munkahelyi expozíciós határértéknek ott, ahol a textilterméket az égésgátlóval kezelik. |
| --- | --- |

iii.

A levegőbe történő kibocsátásnak meg kell felelnie a nyolc órára vonatkozó 0,50 mg/m3 munkahelyi expozíciós határértéknek ott, ahol a textilterméket az égésgátlóval kezelik.

| d) | Nikkel |
| --- | --- |

d)

Nikkel

Fém alkotóelemek

H317, H351, H372

Kizárólag rozsdamentes acél vagy nikkelezett alkotóelemek esetében engedélyezett, valamint ha a nikkelkibocsátási arány kisebb, mint 0,5 μg/cm2/hét az EN 1811 szabvány szerint.

| e) | Krómvegyületek |
| --- | --- |

e)

Krómvegyületek

H317, H411

Az eltérés kizárólag a galvanizáló műveletek során használt króm III-vegyületekre alkalmazható (pl. króm III-klorid).

| f) | Cinkvegyületek |
| --- | --- |

f)

Cinkvegyületek

H300, H310, H330, H400, H410

Az eltérés kizárólag a galvanizáló vagy tűzi galvanizáló műveletek során használt cinkvegyületekre alkalmazható (pl. cink-oxid, cink-klorid és cink-cianid).

| g) | Festékanyag festéshez és nem színezékes nyomáshoz |
| --- | --- |

g)

Festékanyag festéshez és nem színezékes nyomáshoz

Kárpitos burkolóanyagokban használt textilek, bőrök és bevont szövetek.

H301, H311, H317, H331

Ahol a festőműhelyekben és nyomdákban pormentes színezékkészítményeket vagy automatikus színezékadagolást és -elosztást alkalmaznak a munkavállalók expozíciójának minimálisra csökkentése érdekében.

H411, H412, H413

Az ilyen besorolású reaktív, direkt, csáva, vagy kénes színezékeket használó színezési eljárások során az alábbiak közül legalább egy feltételnek teljesülnie kell:

| i. | Nagy megkötő képességű színezékek használata |
| --- | --- |

i.

Nagy megkötő képességű színezékek használata

| ii. | 3,0 %-nál kisebb selejtarány elérése |
| --- | --- |

ii.

3,0 %-nál kisebb selejtarány elérése

| iii. | Színegyeztető műszerek használata |
| --- | --- |

iii.

Színegyeztető műszerek használata

| iv. | Standard működési eljárások alkalmazása a színezési folyamathoz |
| --- | --- |

iv.

Standard működési eljárások alkalmazása a színezési folyamathoz

| v. | Színeltávolítás alkalmazása szennyvíz kezelésére (*1). |
| --- | --- |

v.

Színeltávolítás alkalmazása szennyvíz kezelésére (*1).

E feltételek nem vonatkoznak az oldatszínezésre, illetve a digitális nyomásra.

| h) | Optikai színélénkítők |
| --- | --- |

h)

Optikai színélénkítők

Kárpitos burkolóanyagokban használt textilek, bőrök és bevont szövetek.

H411, H412, H413

Csak az alábbi esetekben használhatók optikai színélénkítők:

| i. | Fehér színű nyomtatásnál. |
| --- | --- |

i.

Fehér színű nyomtatásnál.

| ii. | Adalékként akril, poliamid és poliészter gyártása során újrafeldolgozott tartalom használatával. |
| --- | --- |

ii.

Adalékként akril, poliamid és poliészter gyártása során újrafeldolgozott tartalom használatával.

| i) | Víz-, piszok- és foltlepergető szerek |
| --- | --- |

i)

Víz-, piszok- és foltlepergető szerek

Bútor-alkotóelemek és összetevő anyagok felületi kezelése során történő alkalmazás

H413

A lepergetőszernek és bomlástermékeinek vagy:

| i. | könnyen és/vagy biológiailag potenciálisan lebonthatóknak kell lenniük, vagy |
| --- | --- |

i.

könnyen és/vagy biológiailag potenciálisan lebonthatóknak kell lenniük, vagy

| ii. | vízi környezetben – beleértve a vízi üledéket is alacsony bioakkumulációs potenciállal kell rendelkezniük (oktanol–víz megoszlási hányados Log Kow ≤ 3,2 vagy biokoncentrációs faktor [BKF] < 100). |
| --- | --- |

ii.

vízi környezetben – beleértve a vízi üledéket is alacsony bioakkumulációs potenciállal kell rendelkezniük (oktanol–víz megoszlási hányados Log Kow ≤ 3,2 vagy biokoncentrációs faktor [BKF] < 100).

| j) | Stabilizátorok és lakkok |
| --- | --- |

j)

Stabilizátorok és lakkok

Bevont szövetek gyártása során történő alkalmazás

H411, H412, H413

Automatikus adagolást és/vagy személyi védőfelszerelést kell használni a munkavállalók expozíciójának minimalizálása érdekében. Ezen adalékanyagok legalább 95 %-ának az oldott szerves szén legalább 80 %-os lebomlását kell mutatnia 28 napon belül az OECD 303A/B és/vagy az ISO 11733 szabvány szerinti vizsgálati módszerek használatával.

| k) | Segédanyagok (idetartoznak a hordozók, a szintezőanyagok, a diszpergálószerek, a felületaktív anyagok, a sűrítőanyagok és a kötőanyagok) |
| --- | --- |

k)

Segédanyagok (idetartoznak a hordozók, a szintezőanyagok, a diszpergálószerek, a felületaktív anyagok, a sűrítőanyagok és a kötőanyagok)

Kárpitozási burkolóanyagok (textilek, bőrök vagy bevont szövetek) kezelése során történő alkalmazás

H301, H311, H317, H331, H371, H373, H411, H412, H413, EUH070

A recepteket automata adagolórendszerekkel kell létrehozni, és az eljárások során követni kell a standard működési eljárásokat.

A H311 vagy H331 számmal osztályozott anyagok a textilanyagban nem lehetnek jelen 1,0 tömegszázaléknál nagyobb koncentrációban.

| l) | Festékek, lakkok, gyanták és ragasztóanyagok |
| --- | --- |

l)

Festékek, lakkok, gyanták és ragasztóanyagok

Minden bútor-alkotóelem és összetevő anyag

H304, H317, H412, H413, H371, H373

Rendelkezésre kell állnia a kémiai keverék biztonsági adatlapjának, amely egyértelműen meghatározza a keverék tárolása, kezelése, felhasználása és ártalmatlanítása során használandó megfelelő személyi védőfelszereléseket és az alkalmazandó eljárásokat, valamint az ezen intézkedéseknek való megfelelőséget igazoló nyilatkozatnak.

H350

Csak az olyan formaldehidalapú gyantákra vonatkozik, amelyekben a gyantakészítmény (gyanták, ragasztóanyagok, keményítőszerek) ISO 11402 szabvány vagy más egyenértékű módszer szerint meghatározott szabad formaldehidtartalma nem haladja meg a 0,2 tömegszázalékot.

| m) | Kenőolajok |
| --- | --- |

m)

Kenőolajok

Normál használat során ismételt mozgásra tervezett alkotóelemekben

A 2. csoportba sorolt valamennyi veszély, a CMR-veszélyek, valamint a 3. csoportba sorolt és az 1. táblázatban megadott veszélyek kivételével

Kenőolajok alkalmazása csak akkor megengedett, ha megfelelő OECD- vagy ISO-vizsgálatokkal bizonyítható, hogy a kenőanyag vízi környezetben – beleértve a vízi üledéket is – könnyen vagy biológiailag potenciálisan lebontható.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a 2.2. a) és a 2.2. b) kritériumra vonatkozóan megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania, adott esetben a szállítók nyilatkozataival is alátámasztva. A nyilatkozatokat a felhasznált keverékeket és anyagokat tartalmazó megfelelő listával együtt kell benyújtani, amely tartalmazza azok veszélyességi besorolását, illetve be nem sorolását.

Az egyes anyagok vagy keverékek veszélyességi besorolásáról vagy be nem sorolásáról szóló nyilatkozatok alátámasztására a következő adatokat kell megadni:

| i. | a CAS-, EK- vagy jegyzékszám (ha a keverékek esetében rendelkezésre áll); |
| --- | --- |

i.

a CAS-, EK- vagy jegyzékszám (ha a keverékek esetében rendelkezésre áll);

| ii. | az anyag vagy keverék azon fizikai formája és állapota, amelyben használják; |
| --- | --- |

ii.

az anyag vagy keverék azon fizikai formája és állapota, amelyben használják;

| iii. | az anyagok harmonizált CLP-veszélyességi osztályozása; |
| --- | --- |

iii.

az anyagok harmonizált CLP-veszélyességi osztályozása;

| iv. | az ECHA REACH keretében regisztrált anyagok adatbázisában (4) tett önkéntes besorolási bejegyzések (ha harmonizált osztályozás nem áll rendelkezésre); |
| --- | --- |

iv.

az ECHA REACH keretében regisztrált anyagok adatbázisában (4) tett önkéntes besorolási bejegyzések (ha harmonizált osztályozás nem áll rendelkezésre);

| v. | keverékek besorolása a CLP-rendeletben meghatározott kritériumok szerint. |
| --- | --- |

v.

keverékek besorolása a CLP-rendeletben meghatározott kritériumok szerint.

A REACH keretében regisztrált anyagok adatbázisában tett önkéntes besorolási bejegyzések figyelembevételekor a közös beadványon alapuló bejegyzéseket kell előnyben részesíteni.

Ha a besorolás „adathiányos” vagy „nem meggyőző” megjegyzéssel szerepel a REACH keretében regisztrált anyagok adatbázisában, vagy ha az anyag még nem került regisztrálásra a REACH rendszerben, az 1907/2006/EK rendelet VII. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő olyan toxikológiai adatokat kell benyújtani, amelyek elegendőek a meggyőző önálló besoroláshoz az 1272/2008/EK rendelet I. melléklete és az ECHA vonatkozó útmutatója szerint. Ha az adatbázis bejegyzése „adathiányos” vagy „nem meggyőző”, az önkéntes besorolást igazolni kell, amelynek során a következő információforrásokat lehet elfogadni:

| i. | az ECHA együttműködő szabályozó ügynökségei (5), a tagállami szabályozó szervezetek vagy kormányközi szervezetek által végzett toxikológiai vizsgálatok és veszélyértékelések; |
| --- | --- |

i.

az ECHA együttműködő szabályozó ügynökségei (5), a tagállami szabályozó szervezetek vagy kormányközi szervezetek által végzett toxikológiai vizsgálatok és veszélyértékelések;

| ii. | az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének megfelelően teljesen kitöltött biztonsági adatlap; |
| --- | --- |

ii.

az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének megfelelően teljesen kitöltött biztonsági adatlap;

| iii. | hivatásos toxikológus által készített, dokumentumokkal alátámasztott szakvélemény. Ennek a szakirodalmon és a rendelkezésre álló vizsgálati adatokon kell alapulnia, adott esetben az ECHA által jóváhagyott módszereket alkalmazó független laboratóriumokban végzett új vizsgálatok eredményeinek felhasználásával; |
| --- | --- |

iii.

hivatásos toxikológus által készített, dokumentumokkal alátámasztott szakvélemény. Ennek a szakirodalmon és a rendelkezésre álló vizsgálati adatokon kell alapulnia, adott esetben az ECHA által jóváhagyott módszereket alkalmazó független laboratóriumokban végzett új vizsgálatok eredményeinek felhasználásával;

| iv. | valamely akkreditált megfelelőségértékelő szervezet által kiadott, szükség esetén szakvéleményen alapuló igazolás, amely szervezet a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (GHS) vagy a CLP veszélyességi osztályozási rendszerek szerint készíti el a veszélyértékeléseket. |
| --- | --- |

iv.

valamely akkreditált megfelelőségértékelő szervezet által kiadott, szükség esetén szakvéleményen alapuló igazolás, amely szervezet a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (GHS) vagy a CLP veszélyességi osztályozási rendszerek szerint készíti el a veszélyértékeléseket.

Az 1907/2006/EK rendelet XI. melléklete értelmében az anyagok és keverékek veszélyes tulajdonságaira vonatkozó adatokat nem csak vizsgálatok útján lehet megszerezni, hanem például olyan alternatív módszerek alkalmazásával, mint az in vitro módszerek, mennyiségi szerkezet-összefüggés modellekkel vagy csoportosítás vagy kereszthivatkozás használatával.

A 2. táblázatban felsorolt, eltérés tárgyát képező anyagok és keverékek esetében a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy az eltérés valamennyi feltétele teljesül.

Úgy kell tekinteni, hogy azok a textilalapú anyagok, amelyeknek a 2014/350/EU határozat alapján ítélték oda az uniós ökocímkét, megfelelnek a 2.2. a) és a 2.2. b) kritériumnak, azonban az uniós ökocímke tanúsítványának egy példányát mellékelni kell hozzájuk.

3. kritérium – Fa, parafa, bambusz és rattan

A „fa” meghatározás nem csak a tömör fára, hanem a faaprítékra és a farostra is alkalmazandó. Amennyiben a kritériumok kizárólag a falemezekre vonatkoznak, ez szerepel a kritériumok címében.

Vinil-klorid monomer (VCM) felhasználásával gyártott műanyag fóliák használata a bútortermékek egyik részében sem megengedett.

3.1.   Fenntartható módon kitermelt fa, parafa, bambusz és rattan

Ezt a kritériumot csak akkor kell alkalmazni, ha a fa vagy a faalapú lemezek részaránya meghaladja a végtermék tömegének 5 tömegszázalékát (csomagolás nélkül).

Fa, parafa, bambusz és rattan esetében a felügyeleti láncnak való megfelelést független harmadik fél, például a Forest Stewardship Council (FSC) vagy a Programme for the Endorsement of Forest Certification (PEFC), illetve ezekkel egyenértékű tanúsítási rendszerek által kiállított igazolásokkal kell igazolni.

Frissen kitermelt fa, parafa, bambusz és rattan nem származhat géntechnológiával módosított szervezetekből, és a fenntartható erdőgazdálkodásnak való megfelelésüket minden esetben független harmadik fél, például az FSC vagy a PEFC, illetve ezekkel egyenértékű tanúsítási rendszerek tanúsítványával kell igazolni.

Amennyiben a tanúsítási rendszer lehetővé teszi nem tanúsított anyagnak tanúsított és/vagy újrafeldolgozott anyagokkal való összekeverését egy terméken vagy gyártósoron belül, a fa, parafa, bambusz vagy rattan minimum 70 %-ának tanúsított, fenntartható módon frissen kitermelt anyagnak és/vagy újrafeldolgozott anyagnak kell lennie.

A nem tanúsított anyagokat olyan rendszerrel kell ellenőrizni, amely garanciát biztosít arra, hogy az anyagok jogszerű forrásból származnak és megfelelnek a tanúsító rendszer nem tanúsított anyagokkal kapcsolatban támasztott minden egyéb kívánalmának.

Az erdőgazdálkodási és/vagy felügyeleti lánccal kapcsolatos tanúsítványokat kiállító tanúsító szerveknek rendelkezniük kell a tanúsítási rendszer akkreditációjával vagy elismerésével.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek vagy anyagbeszállítónak független szerv által kiállított, érvényes felügyeleti lánccal kapcsolatos tanúsítvánnyal (tanúsítványokkal) alátámasztott megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania a termékben vagy a gyártósoron használt összes fa, parafa, bambusz vagy rattan anyag tekintetében, valamint igazolnia kell, hogy az anyag legalább 70 %-a a fenntartható erdőgazdálkodás elvei szerint kezelt erdőkből vagy területekről és/vagy újrafeldolgozott forrásból származik, amelyek megfelelnek az érintett független felügyeletilánc-rendszer által meghatározott követelményeknek. Az FSC- vagy PEFC-rendszert vagy az azokkal egyenértékű rendszereket el kell fogadni független harmadik fél tanúsításaként. Amennyiben a rendszer nem írja kifejezetten elő, hogy minden frissen kitermelt anyagot géntechnológiával nem módosított szervezetekből kell kinyerni, ennek igazolására további bizonyítékot kell benyújtani.

Amennyiben a termék vagy a gyártósor nem tanúsított frissen kitermelt anyagot is tartalmaz, igazolni kell, hogy a nem tanúsított frissen kitermelt anyag aránya a termékben nem haladja meg a 30 %-ot, valamint hogy a nem tanúsított anyagokat olyan rendszerrel ellenőrzik, amely garanciát biztosít arra, hogy az anyagok jogszerű forrásból származnak és megfelelnek az adott rendszer nem tanúsított anyagokkal kapcsolatban támasztott minden egyéb kívánalmának.

3.2.   Korlátozottan felhasználható anyagok

A veszélyes anyagok tekintetében a 2. kritériumban meghatározott általános feltételek mellett a következő feltételeket kell kifejezetten alkalmazni minden fából, parafából, bambuszból vagy rattanból készült bútor-alkotóelem esetében vagy kifejezetten csak a falemezek esetében, ha az utóbbi meghatározás szerepel a kritérium címében:

3.2. a)   Szennyező anyagok a falemezekben használt újrafeldolgozott fában

A falemezek gyártásához használt újrafeldolgozott farostot vagy faforgácsot az European Panel Federation (EPF) szervezetnek az újrafeldolgozott fa szállítási feltételeire vonatkozó szabványa (6) szerint kell megvizsgálni, és az anyagoknak meg kell felelniük a 3. táblázatban felsorolt szennyező anyag-határértékeknek.

3. táblázat

Szennyezőanyag-határértékek újrafeldolgozott fában

| Szennyező anyag | Határértékek
  (mg/kg újrafeldolgozott fa) | Szennyező anyag | Határértékek
  (mg/kg újrafeldolgozott fa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Arzén (As) | 25 | Higany (Hg) | 25 |
| Kadmium (Cd) | 50 | Fluor (F) | 100 |
| Króm (Cr) | 25 | Klór (Cl) | 1 000 |
| Réz (Cu) | 40 | Pentaklór-fenol (PCP) | 5 |
| Ólom (Pb) | 90 | Kreozot (benzo(a)pirén) | 0,5 |

Szennyező anyag

Határértékek

(mg/kg újrafeldolgozott fa)

Szennyező anyag

Határértékek

(mg/kg újrafeldolgozott fa)

Arzén (As)

25

Higany (Hg)

25

Kadmium (Cd)

50

Fluor (F)

100

Króm (Cr)

25

Klór (Cl)

1 000

Réz (Cu)

40

Pentaklór-fenol (PCP)

5

Ólom (Pb)

90

Kreozot (benzo(a)pirén)

0,5

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az alábbiak valamelyikét köteles benyújtani:

| i. | A falemez gyártójának nyilatkozata, hogy a lemezben újrafeldolgozott farostot nem használtak, vagy |
| --- | --- |

i.

A falemez gyártójának nyilatkozata, hogy a lemezben újrafeldolgozott farostot nem használtak, vagy

| ii. | A falemez gyártójának nyilatkozata, hogy a felhasznált újrafeldolgozott farost reprezentatív mintáit az újrafeldolgozott fa szállítási feltételeire vonatkozó 2002. évi EPF-szabvánnyal összhangban megvizsgálták, és ezt a megfelelő vizsgálati jelentésekkel alátámasztja, amelyek igazolják, hogy az újrafeldolgozott fa mintái megfelelnek a 3. táblázatban előírt határértékeknek. |
| --- | --- |

ii.

A falemez gyártójának nyilatkozata, hogy a felhasznált újrafeldolgozott farost reprezentatív mintáit az újrafeldolgozott fa szállítási feltételeire vonatkozó 2002. évi EPF-szabvánnyal összhangban megvizsgálták, és ezt a megfelelő vizsgálati jelentésekkel alátámasztja, amelyek igazolják, hogy az újrafeldolgozott fa mintái megfelelnek a 3. táblázatban előírt határértékeknek.

| iii. | A falemez gyártójának nyilatkozata, hogy a felhasznált újrafeldolgozott farost reprezentatív mintáit az újrafeldolgozott fa szállítási feltételeire vonatkozó 2002. évi EPF-szabvánnyal egyenértékű vagy annál szigorúbb határértékeket alkalmazó más szabványokkal összhangban megvizsgálták, és ezt a megfelelő vizsgálati jelentésekkel alátámasztja, amelyek igazolják, hogy az újrafeldolgozott fa mintái megfelelnek a 3. táblázatban előírt határértékeknek. |
| --- | --- |

iii.

A falemez gyártójának nyilatkozata, hogy a felhasznált újrafeldolgozott farost reprezentatív mintáit az újrafeldolgozott fa szállítási feltételeire vonatkozó 2002. évi EPF-szabvánnyal egyenértékű vagy annál szigorúbb határértékeket alkalmazó más szabványokkal összhangban megvizsgálták, és ezt a megfelelő vizsgálati jelentésekkel alátámasztja, amelyek igazolják, hogy az újrafeldolgozott fa mintái megfelelnek a 3. táblázatban előírt határértékeknek.

3.2. b)   Nehézfémek festékekben, alapozókban és lakkokban

A fán vagy faalapú anyagokon használt festékek, alapozók és lakkok nem tartalmazhatnak kadmium-, ólom-, króm VI-, higany-, arzén- vagy szelénalapú anyagokat fémenként 0,010 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban a tartályban forgalomba hozott festék-, alapozó- vagy lakk-készítményben.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek vagy anyagbeszállítónak nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy megfelel ennek a kritériumnak, és be kell nyújtania a felhasznált festékek, alapozók és/vagy lakkok beszállítóinak megfelelő biztonsági adatlapjait.

3.2. c)   VOC-tartalom festékekben, alapozókban és lakkokban

Ez a kritérium nem alkalmazandó a kezeletlen fafelületek, illetve a szappannal, viasszal vagy olajjal kezelt természetes fafelületek esetében.

Ezt a kritériumot csak akkor kell alkalmazni, ha a bevont fa vagy faalapú lemezek részaránya (kivéve a kezeletlen fafelületeket, illetve a szappannal, viasszal vagy olajjal kezelt természetes fafelületeket) meghaladja a végső bútortermék 5 tömegszázalékát (csomagolás nélkül).

Nem kell megfelelni e kritérium követelményeinek, ha a 9.5. kritériumnak való megfelelés bizonyítható.

A bútorokban használt fa- vagy faalapú lemezek bevonására szolgáló festékek, alapozók és lakkok VOC-tartalma nem haladhatja meg az 5 %-ot (tartályon belüli koncentráció).

Ugyanakkor magasabb VOC-tartalmú bevonatok is alkalmazhatók, ha bizonyítható az alábbiak egyike:

| — | a VOC-k teljes mennyisége a bevonási eljárás során használt festékekben, alapozókban vagy lakkokban nem haladhatja meg a 30 g/m2 bevont felület mértéket, vagy |
| --- | --- |

—

a VOC-k teljes mennyisége a bevonási eljárás során használt festékekben, alapozókban vagy lakkokban nem haladhatja meg a 30 g/m2 bevont felület mértéket, vagy

| — | a VOC-k teljes mennyisége a bevonási művelet során felhasznált festékekben, alapozókban és lakkokban 30–60 g/m2 bevont felület, és a felület végső minősége megfelel az 4. táblázatban előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

—

a VOC-k teljes mennyisége a bevonási művelet során felhasznált festékekben, alapozókban és lakkokban 30–60 g/m2 bevont felület, és a felület végső minősége megfelel az 4. táblázatban előírt követelményeknek.

4. táblázat

A felületi kezelés minőségi követelményei, ha a VOC-k felhasználási aránya 30–60 g/m2

| Vizsgálati szabvány | Feltétel | Elvárt eredmény |
| --- | --- | --- |
| EN 12720. Bútor – Hideg folyadékokkal szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés vízzel | Nincs változás 24 órás érintkezés után |
| Érintkezés zsírral | Nincs változás 24 órás érintkezés után |
| Érintkezés alkohollal | Nincs változás 1 órás érintkezés után |
| Érintkezés kávéval | Nincs változás 1 órás érintkezés után |
| EN 12721. Bútor – Nedves hővel szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés 70 °C-os hőforrással | Nincs változás a vizsgálat után |
| EN 12722. Bútor – Száraz hővel szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés 70 °C-os hőforrással | Nincs változás a vizsgálat után |
| EN 15186. Bútor – Karcolással szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés gyémánt karcoló heggyel | A. módszer: egyetlen karcolás sem ≥ 0,30 mm 5N terhelés alkalmazása esetén, vagy
  B. módszer: a megtekintő sablon ≥ 6 nyílásában karcolás nem látható 5N terhelés alkalmazása esetén |

Vizsgálati szabvány

Feltétel

Elvárt eredmény

EN 12720. Bútor – Hideg folyadékokkal szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés vízzel

Nincs változás 24 órás érintkezés után

Érintkezés zsírral

Nincs változás 24 órás érintkezés után

Érintkezés alkohollal

Nincs változás 1 órás érintkezés után

Érintkezés kávéval

Nincs változás 1 órás érintkezés után

EN 12721. Bútor – Nedves hővel szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés 70 °C-os hőforrással

Nincs változás a vizsgálat után

EN 12722. Bútor – Száraz hővel szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés 70 °C-os hőforrással

Nincs változás a vizsgálat után

EN 15186. Bútor – Karcolással szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés gyémánt karcoló heggyel

A. módszer: egyetlen karcolás sem ≥ 0,30 mm 5N terhelés alkalmazása esetén, vagy

B. módszer: a megtekintő sablon ≥ 6 nyílásában karcolás nem látható 5N terhelés alkalmazása esetén

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy megfelelőségi nyilatkozatot, amely megadja, hogy a megfelelést azért sikerült elérni, mert a bútortermék mentesül a kritérium alól, vagy azért, mert ellenőrzött a VOC-k felhasználása a bevonási eljárásban.

Utóbbi esetben a kérelmező nyilatkozatát a festék, alapozó vagy lakk beszállítójának információjával kell alátámasztani, amely megadja a VOC-tartalmat és a festék, alapozó vagy lakk sűrűségét (mindkettőt g/l mértékegységben), és kiszámítja a tényleges százalékos VOC-tartalmat.

Ha a festék, alapozó vagy lakk VOC-tartalma meghaladja az 5 %-ot (tartályon belüli koncentráció), akkor a kérelmezőnek:

| i. | be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 30 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással; |
| --- | --- |

i.

be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 30 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással;

| ii. | be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 60 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással, valamint be kell nyújtania a felületek 4. táblázatban foglalt követelményeknek való megfelelését igazoló vizsgálati jelentéseket. |
| --- | --- |

ii.

be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 60 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással, valamint be kell nyújtania a felületek 4. táblázatban foglalt követelményeknek való megfelelését igazoló vizsgálati jelentéseket.

3.3.   Falemezek formaldehidkibocsátása

Ezt a kritériumot csak akkor kell alkalmazni ha a falemezek részaránya a végső bútortermékben (csomagolás nélkül) meghaladja az 5 tömegszázalékot.

A beszállított falemezeknek, abban a formában, ahogyan azokat a bútortermékben felhasználják (más szóval fedőréteg nélküli, bevont, fedőréteges, furnérozott formában), és amelyeket formaldehidalapú gyanták felhasználásával állítottak elő, az alábbi feltételek egyikének kell megfelelniük:

| — | Alacsonyabb legyen az E1. besorolást lehetővé tevő küszöbérték 50 %-ánál. |
| --- | --- |

—

Alacsonyabb legyen az E1. besorolást lehetővé tevő küszöbérték 50 %-ánál.

| — | Közepes sűrűségű rostlemezek (medium density fibreboard, MDF) esetében alacsonyabb legyen az E1. küszöbérték 65 %-ánál. |
| --- | --- |

—

Közepes sűrűségű rostlemezek (medium density fibreboard, MDF) esetében alacsonyabb legyen az E1. küszöbérték 65 %-ánál.

| — | Alacsonyabb legyen a CARB Fázis II., a japán F-3 csillagos vagy F-4 csillagos szabványokban meghatározott határértékeknél. |
| --- | --- |

—

Alacsonyabb legyen a CARB Fázis II., a japán F-3 csillagos vagy F-4 csillagos szabványokban meghatározott határértékeknél.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania a kritériumnak való megfelelésről, amelyben kijelenti, hogy a kérelmező további módosítást vagy kezelést nem végzett a lemezeken, amely a szállított lemezek formaldehidkibocsátására vonatkozó határértékeknek való megfelelést meghiúsítaná. Az alacsony formaldehidkibocsátású lemezek értékelése és ellenőrzése eltérő attól függően, hogy az adott lemez melyik tanúsítási rendszer hatálya alá tartozik. Az egyes programok esetében előírt ellenőrzési dokumentációt az 5. táblázat ismerteti.

5. táblázat

Az alacsony formaldehidkibocsátású lemezek értékelése és ellenőrzése

| Tanúsítási rendszerek | Ellenőrzési dokumentáció |
| --- | --- |
| E1. (az EN 13986 szabvány B. mellékletében van meghatározva) | A falemez gyártójának nyilatkozata arról, hogy a lemez megfelel az E1. kibocsátási határértékek 50 %-ának vagy – az MDF-lemezek esetében – az E1. kibocsátási határértékek 65 %-ának, amelyet az EN 717-2, EN 120, EN 717-1 szabványok vagy egyenértékű módszerek szerinti vizsgálati jelentésekkel kell alátámasztani. |
| CARB – California Air Resources Board: Fázis II. határértékek | A falemez gyártójának az ASTM E1333 vagy az ASTM D6007 szabvány szerint elvégzett vizsgálatok eredményeivel alátámasztott nyilatkozata, amely szerint a lemez megfelel a 93120. számú California Composite Wood Products Regulation (7) által meghatározott Fázis II. formaldehidkibocsátási határértékeknek.
  A falemezt a 93120. számú rendelet 3. e) szakasza szerint is meg lehet jelölni, a következő információkat megadva: a gyártó neve, a termék gyártási száma vagy a gyártott tétel száma, valamint a harmadik fél tanúsító szervnek a CARB által kiadott száma (ez a rész nem kötelező, ha a terméket Kalifornián kívül értékesítik, vagy ha formaldehid hozzáadása nélkül vagy bizonyos ultraalacsony kibocsátású formaldehidalapú gyanták felhasználásával készült). |
| F-3 vagy 4 csillagos határértékek | A falemez gyártójának nyilatkozata a JIS A 5905 szabványban (rostlemez) vagy a JIS A 5908 szabványban (forgácslemez és furnérlemez) meghatározott formaldehidkibocsátási határértékeknek való megfelelésről, amelyet a JIS A 1460 szabvány szerinti exszikkátoros módszer alapján elvégzett vizsgálatok adataival kell alátámasztani. |

Tanúsítási rendszerek

Ellenőrzési dokumentáció

E1. (az EN 13986 szabvány B. mellékletében van meghatározva)

A falemez gyártójának nyilatkozata arról, hogy a lemez megfelel az E1. kibocsátási határértékek 50 %-ának vagy – az MDF-lemezek esetében – az E1. kibocsátási határértékek 65 %-ának, amelyet az EN 717-2, EN 120, EN 717-1 szabványok vagy egyenértékű módszerek szerinti vizsgálati jelentésekkel kell alátámasztani.

CARB – California Air Resources Board: Fázis II. határértékek

A falemez gyártójának az ASTM E1333 vagy az ASTM D6007 szabvány szerint elvégzett vizsgálatok eredményeivel alátámasztott nyilatkozata, amely szerint a lemez megfelel a 93120. számú California Composite Wood Products Regulation (7) által meghatározott Fázis II. formaldehidkibocsátási határértékeknek.

A falemezt a 93120. számú rendelet 3. e) szakasza szerint is meg lehet jelölni, a következő információkat megadva: a gyártó neve, a termék gyártási száma vagy a gyártott tétel száma, valamint a harmadik fél tanúsító szervnek a CARB által kiadott száma (ez a rész nem kötelező, ha a terméket Kalifornián kívül értékesítik, vagy ha formaldehid hozzáadása nélkül vagy bizonyos ultraalacsony kibocsátású formaldehidalapú gyanták felhasználásával készült).

F-3 vagy 4 csillagos határértékek

A falemez gyártójának nyilatkozata a JIS A 5905 szabványban (rostlemez) vagy a JIS A 5908 szabványban (forgácslemez és furnérlemez) meghatározott formaldehidkibocsátási határértékeknek való megfelelésről, amelyet a JIS A 1460 szabvány szerinti exszikkátoros módszer alapján elvégzett vizsgálatok adataival kell alátámasztani.

4. kritérium – Műanyagok

Vinil-klorid monomer (VCM) felhasználásával gyártott műanyagok használata a bútortermékek egyik részében sem megengedett.

4.1.   A műanyag alkotóelemek jelölése

A 100 g-nál nagyobb tömegű műanyag alkotóelemeket az EN ISO 11469 és az EN ISO 1043 szabvány (1–4. rész) szerint kell megjelölni. A jelölésekben használt betűknek legalább 2,5 mm magasnak kell lenniük.

Ha bármelyik töltőanyag, égésgátló anyag vagy lágyítószer szándékosan több mint 1 tömegszázalékban kerül beépítésre a műanyagba, az EN ISO 1043 szabvány 2–4. része szerint az adott anyag jelenlétét is fel kell tüntetni a jelölésben.

Kivételes esetekben megengedett, hogy a 100 g-ot meghaladó tömegű műanyag alkotóelem ne legyen megjelölve, ha

| — | a jelölés befolyásolná az adott műanyag alkotóelem teljesítményét vagy működését, |
| --- | --- |

—

a jelölés befolyásolná az adott műanyag alkotóelem teljesítményét vagy működését,

| — | a gyártási mód miatt a jelölés műszakilag kivitelezhetetlen, |
| --- | --- |

—

a gyártási mód miatt a jelölés műszakilag kivitelezhetetlen,

| — | az alkotóelem jelölése nem lehetséges, mert nem áll rendelkezésre kellő méretű megfelelő hely ahhoz, hogy az újrafeldolgozásban részt vevő szereplő általi azonosítás céljából olvasható méretű legyen a jelölés. |
| --- | --- |

—

az alkotóelem jelölése nem lehetséges, mert nem áll rendelkezésre kellő méretű megfelelő hely ahhoz, hogy az újrafeldolgozásban részt vevő szereplő általi azonosítás céljából olvasható méretű legyen a jelölés.

A fenti esetekben, ha a jelölés elhagyása megengedett, az EN ISO 11469 és az EN ISO 1043 szabvány (1-4. rész) szerint megkövetelt, a polimer típusára és az esetlegesen alkalmazott adalékanyagokra vonatkozó további információkat a 10. kritériumban említett fogyasztói információk között kell feltüntetni.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania a kritériumnak való megfelelésről, amely felsorolja a bútortermékben található összes 100 g-nál nagyobb tömegű műanyag alkotóelemet, és megadja, hogy azok meg vannak-e jelölve az EN ISO 11469 és az EN ISO 1043 (1-4. rész) szabvánnyal összhangban.

Bármely műanyag alkotóelem jelölésének a műanyag alkotóelem szemrevételezésekor jól láthatónak kell lennie. A jelölésnek nem kell feltétlenül jól láthatónak lennie a végső összeszerelt bútorterméken.

Ha bármely 100 grammot meghaladó tömegű műanyag alkotóelem nem rendelkezik jelöléssel, a kérelmezőnek magyarázattal kell szolgálnia a jelölés hiánya tekintetében, és meg kell adnia, hogy a vonatkozó információ hol van feltüntetve a fogyasztói információk között.

Ha kétség merül fel a 100 grammot meghaladó tömegű műanyag alkotóelem jellegét illetően és a beszállítók nem biztosítják a szükséges információkat, a műanyag polimer jellegét és a töltőanyagok vagy egyéb adalékanyagok mennyiségét infravörös vagy Raman-spektroszkópia, illetve bármely egyéb megfelelő elemzési technika segítségével végzett laboratóriumi vizsgálatokkal kell megállapítani, és az így szerzett adatokkal kell az EN ISO 11469 és az EN ISO 1043 szabvány szerinti jelölést alátámasztani.

4.2.   Korlátozottan felhasználható anyagok

A veszélyes anyagokra tekintetében a 2. kritériumban megállapított általános követelmények mellett a műanyag alkotóelemek esetében az alább felsorolt feltételeket kell alkalmazni.

4.2. a)   Nehézfémek a műanyag adalékokban

Műanyag alkotóelemeket és felületi rétegeket tilos kadmium (Cd), króm VI (CrVI), ólom (Pb), higany (Hg) vagy ón (Sn) vegyületeket tartalmazó adalékanyagok felhasználásával előállítani.

Értékelés és ellenőrzés:A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy megfelel ennek a kritériumnak.

Ha csak kizárólag frissen előállított műanyagot használnak, a frissen előállított műanyag beszállítójának nyilatkozatát, mely szerint nem használtak kadmiumot, króm VI-ot, ólmot, higanyt vagy ónt tartalmazó adalékanyagokat, el kell fogadni.

Ha a frissen előállított műanyagot fogyasztói használat előtti, ismert forrásból származó anyagból újrafeldolgozott műanyaggal és/vagy a települési gyűjtési rendszerből származó, fogyasztói használat utáni anyagból újrafeldolgozott polietilén-tereftaláttal (PET), polisztirollal (PS), polietilénnel (PE) vagy polipropilénnel (PP) kombinálják, el kell fogadni az újrafeldolgozott műanyag beszállítójának nyilatkozatát, mely szerint nem adtak szándékosan hozzá kadmiumot, króm VI-ot, ólmot, higanyt vagy ónt tartalmazó vegyületeket.

Ha a beszállító nem biztosít megfelelő nyilatkozatokat vagy ha a frissen előállított műanyagot fogyasztói használat előtti, vegyes vagy ismeretlen forrásból származó anyagból újrafeldolgozott anyagokkal és/vagy fogyasztói használat utáni anyagból újrafeldolgozott PVC-vel kombinálják, a 6. táblázatban foglalt feltételeknek való megfelelést a műanyag alkotóelemek reprezentatív vizsgálataival kell igazolni.

6. táblázat

A műanyagok nehézfém-szennyezettségének értékelése és ellenőrzése

| Fém | Módszer | Határértékek (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| Szűzolaj | Újrafeldolgozott |
| Cd | XRF (röntgenfluoreszcencia) vagy savas emésztés, majd induktív csatolású plazma, atomabszorpciós spektrofotometria vagy a teljes fémtartalom mérésére szolgáló más egyenértékű módszer | 100 | 1 000 |
| Pb | 100 | 1 000 |
| Sn | 100 | 1 000 |
| Hg | 100 | 1 000 |
| CrVI | EN 71-3 | 0.020 | 0.20 |

Fém

Módszer

Határértékek (mg/kg)

Szűzolaj

Újrafeldolgozott

Cd

XRF (röntgenfluoreszcencia) vagy savas emésztés, majd induktív csatolású plazma, atomabszorpciós spektrofotometria vagy a teljes fémtartalom mérésére szolgáló más egyenértékű módszer

100

1 000

Pb

100

1 000

Sn

100

1 000

Hg

100

1 000

CrVI

EN 71-3

0.020

0.20

4.3.   Újrafeldolgozott műanyagtartalom

Ezt a kritériumot csak akkor kell alkalmazni, ha a bútortermék teljes műanyagtartalma meghaladja a termék teljes tömegének 20 %-át (csomagolás nélkül).

A műanyag alkotóelemek átlagos újrafeldolgozott műanyagtartalmának (csomagolás nélkül) legalább 30 % tömegszázaléknak kell lennie.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a műanyag-beszállító(k) arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy mekkora az átlagos újrafeldolgozott anyagtartalom a végső bútortermékben. Ha a műanyag alkotóelemek különböző forrásokból vagy beszállítóktól származnak, az átlagos újrafeldolgozott anyagtartalmat minden egyes műanyagforrás tekintetében ki kell számítani, és ennek alapján kell megadni a végső bútortermék teljes átlagos újrafeldolgozott műanyagtartalmát.

A műanyaggyártó(k) újrafeldolgozott anyagtartalomra vonatkozó nyilatkozatát az újrafeldolgozott műanyagok nyomonkövethetőségi dokumentációjával kell alátámasztani. A másik lehetőség, hogy a gyártási tételekről biztosítanak információkat az EN 15343 szabvány 1. táblázatában meghatározott keretrendszernek megfelelően.

5. kritérium – Fémek

A veszélyes anyagok tekintetében a 2. kritériumban megállapított általános követelmények mellett a bútortermékben használt fém alkotóelemek esetében az alább felsorolt feltételeket kell alkalmazni.

5.1.   Galvanizálási korlátozások

A bútortermékekben használt fém alkotóelemek galvanizálási eljárásaiban hat vegyértékű króm- vagy kadmium nem használható.

Galvanizáláshoz kizárólag akkor engedélyezhető a nikkel használata, ha a nikkel a galvanizált alkotóelemből történő kibocsátási aránya igazoltan alacsonyabb, mint 0,5 μg/cm2/hét az EN 1811 szabvány szerint.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a fém alkotóelem(ek) beszállítójának nyilatkozatát, amely szerint semmilyen fém alkotóelemen nem alkalmaztak hat vegyértékű króm- vagy kadmiumtartalmú anyagokat használó galvanizálást.

Amennyiben nikkelt használtak a galvanizálási műveletben, a kérelmezőnek a fém alkotóelem(ek) szállítójától származó nyilatkozatot kell benyújtania, az EN 1811 szabvány szerinti vizsgálati jelentéssel alátámasztva, amely szerint a nikkel kibocsátási aránya kisebb, mint 0,5 μg/cm2/hét.

5.2.   Nehézfémek a festékekben, alapozókban és lakkokban

A fém alkotóelemeken használt festékek, alapozók és lakkok nem tartalmazhatnak kadmium-, ólom-, króm VI-, higany-, arzén- vagy szelénalapú adalékanyagokat fémenként 0,010 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban (tartályon belüli koncentráció) a festék, alapozó vagy lakk készítményben.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy megfelel ennek a kritériumnak, és be kell nyújtania a felhasznált festékek, alapozók és lakkok beszállítóinak megfelelő biztonsági adatlapjait.

5.3.   VOC-tartalom festékekben, alapozókban és lakkokban

Ezt az alkritériumot csak akkor kell alkalmazni, ha a bevont fém alkotóelemek részaránya meghaladja a végső bútortermék tömegének 5 tömegszázalékát (csomagolás nélkül).

Nem kell megfelelni ezen alkritérium követelményeinek, ha a 9.5. kritériumnak való megfelelés bizonyítható.

A bútorokban használt fém alkotóelemek bevonására szolgáló festékek, alapozók és lakkok VOC-tartalma nem haladhatja meg az 5 %-ot (tartályon belüli koncentráció).

Ugyanakkor magasabb VOC-tartalmú bevonatok is alkalmazhatók, ha bizonyítható az alábbiak egyike:

| — | a VOC-k teljes mennyisége a bevonási eljárás során használt festékekben, alapozókban vagy lakkokban nem haladhatja meg a 30 g/m2 bevont felület mértéket, vagy |
| --- | --- |

—

a VOC-k teljes mennyisége a bevonási eljárás során használt festékekben, alapozókban vagy lakkokban nem haladhatja meg a 30 g/m2 bevont felület mértéket, vagy

| — | a VOC-k teljes mennyisége a bevonási eljárás során felhasznált festék, alapozó vagy lakk volumenében 30–60 g/m2 bevont felület, és a felület végső minősége megfelel a 7. táblázatban meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

—

a VOC-k teljes mennyisége a bevonási eljárás során felhasznált festék, alapozó vagy lakk volumenében 30–60 g/m2 bevont felület, és a felület végső minősége megfelel a 7. táblázatban meghatározott követelményeknek.

7. táblázat

A felületi kezelés minőségi követelményei, ha a VOC-k felhasználási aránya 30–60 g/m2

| Vizsgálati szabvány | Feltétel | Elvárt eredmény |
| --- | --- | --- |
| EN 12720. Bútor – Hideg folyadékokkal szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés vízzel | Nincs változás 24 órás érintkezés után |
| Érintkezés zsírral | Nincs változás 24 órás érintkezés után |
| Érintkezés alkohollal | Nincs változás 1 órás érintkezés után |
| Érintkezés kávéval | Nincs változás 1 órás érintkezés után |
| EN 12721. Bútor – Nedves hővel szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés 70 °C-os hőforrással | Nincs változás a vizsgálat után |
| EN 12722. Bútor – Száraz hővel szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés 70 °C-os hőforrással | Nincs változás a vizsgálat után |
| EN 15186. Bútor – Karcolással szembeni felületi ellenállás értékelése | Érintkezés gyémánt karcoló heggyel | A. módszer: egyetlen karcolás sem ≥ 0,30 mm 5N terhelés alkalmazása esetén, vagy
  B. módszer: a megtekintő sablon ≥ 6 nyílásában karcolás nem látható 5N terhelés alkalmazása esetén |

Vizsgálati szabvány

Feltétel

Elvárt eredmény

EN 12720. Bútor – Hideg folyadékokkal szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés vízzel

Nincs változás 24 órás érintkezés után

Érintkezés zsírral

Nincs változás 24 órás érintkezés után

Érintkezés alkohollal

Nincs változás 1 órás érintkezés után

Érintkezés kávéval

Nincs változás 1 órás érintkezés után

EN 12721. Bútor – Nedves hővel szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés 70 °C-os hőforrással

Nincs változás a vizsgálat után

EN 12722. Bútor – Száraz hővel szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés 70 °C-os hőforrással

Nincs változás a vizsgálat után

EN 15186. Bútor – Karcolással szembeni felületi ellenállás értékelése

Érintkezés gyémánt karcoló heggyel

A. módszer: egyetlen karcolás sem ≥ 0,30 mm 5N terhelés alkalmazása esetén, vagy

B. módszer: a megtekintő sablon ≥ 6 nyílásában karcolás nem látható 5N terhelés alkalmazása esetén

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy megfelelőségi nyilatkozatot, amely megadja, hogy a megfelelést azért sikerült elérni, mert a bútortermék mentesül a kritérium alól, vagy azért, mert ellenőrzött a VOC-k felhasználása a bevonási eljárásban.

Az utóbbi esetben a kérelmező nyilatkozatát a festék, alapozó vagy lakk beszállítójának információjával kell alátámasztani, amely megadja a VOC-tartalmat és a festék, alapozó vagy lakk sűrűségét (mindkettőt g/l mértékegységben), valamint a tényleges százalékos VOC-tartalmat.

Ha a festék, alapozó vagy lakk VOC-tartalma meghaladja az 5 %-ot (tartályon belüli koncentráció), akkor a kérelmezőnek:

| — | be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 30 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással; |
| --- | --- |

—

be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 30 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással;

| — | be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 60 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással, valamint be kell nyújtania a felületek 7. táblázatban foglalt követelményeknek való megfelelését igazoló vizsgálati jelentéseket. |
| --- | --- |

—

be kell nyújtania azokat a számításokat, amelyek igazolják, hogy a VOC-knek a végső összeszerelt bútortermék bevont felületén alkalmazott tényleges mennyisége nem éri el a 60 g/m2 mértéket, összhangban az I. függelékben foglalt iránymutatással, valamint be kell nyújtania a felületek 7. táblázatban foglalt követelményeknek való megfelelését igazoló vizsgálati jelentéseket.

6. kritérium – Kárpitozási burkolóanyagok

Vinil-klorid monomer (VCM) felhasználásával gyártott kárpitozási burkolóanyagok használata a bútortermékek egyik részében sem megengedett.

6.1.   Fizikai minőségi követelmények

A kárpitozási burkolóanyagként használt bőröknek meg kell felelniük a II. függelékben foglalt fizikai minőségi követelményeknek.

A kárpitozási burkolóanyagként használt textileknek meg kell felelniük a 8. táblázatban foglalt fizikai minőségi követelményeknek.

A kárpitozási burkolóanyagként használt bevont szöveteknek meg kell felelniük a 9. táblázatban megállapított fizikai minőségi követelményeknek.

8. táblázat

A bútorkárpitokban használt textilszövet burkolóanyagokkal szembeni fizikai követelmények

| Vizsgált tényező | Módszer | Eltávolítható és mosható burkolatok | Nem eltávolítható és mosható burkolatok |
| --- | --- | --- | --- |
| Méretváltozás mosás és szárítás során | Otthoni mosás: ISO 6330 + EN ISO 5077 (három mosás a terméken megadott hőmérsékleten, szárítás szárítógépben minden mosási ciklust követően)
  Kereskedelmi mosás: ISO 15797 + EN ISO 5077 (minimum 75 °C hőmérsékleten) | szőtt bútorkárpitok: ± 2,0 %
  szőtt bútor angin szövet: ± 3,0 %
  nem szőtt bútor angin: ± 5,0 %
  nem szőtt bútorkárpitok: ± 6,0 % | Nem alkalmazandó |
| Színtartóság mosással szemben | Otthoni mosás: ISO 105-C06
  Kereskedelmi mosás: ISO 15797 + ISO 105-C06 (minimum 75 °C hőmérsékleten) | ≥ 3-4. szint (színváltozás)
  ≥ 3-4. szint (foltosodás) | Nem alkalmazandó |
| Színtartóság nedves dörzsöléssel szemben (*2) | ISO 105 X12 | ≥ 2-3. fokozat | ≥ 2-3. fokozat |
| Színtartóság száraz dörzsöléssel szemben (*2) | ISO 105 X12 | ≥ 4. fokozat | ≥ 4. fokozat |
| Színtartóság fénnyel szemben | ISO 105 B02 | ≥ 5. fokozat (*3) | ≥ 5. fokozat (*3) |
| Szövet ellenállása göbösödéssel és dörzshatással szemben | Kötött és nem szőtt termékek: ISO 12945-1
  Szövetek: ISO 12945-2 | ISO 12945-1 eredmény > 3
  ISO 12945-2 eredmény > 3 | ISO 12945-1 eredmény > 3
  ISO 12945-2 eredmény > 3 |

Vizsgált tényező

Módszer

Eltávolítható és mosható burkolatok

Nem eltávolítható és mosható burkolatok

Méretváltozás mosás és szárítás során

Otthoni mosás: ISO 6330 + EN ISO 5077 (három mosás a terméken megadott hőmérsékleten, szárítás szárítógépben minden mosási ciklust követően)

Kereskedelmi mosás: ISO 15797 + EN ISO 5077 (minimum 75 °C hőmérsékleten)

szőtt bútorkárpitok: ± 2,0 %

szőtt bútor angin szövet: ± 3,0 %

nem szőtt bútor angin: ± 5,0 %

nem szőtt bútorkárpitok: ± 6,0 %

Nem alkalmazandó

Színtartóság mosással szemben

Otthoni mosás: ISO 105-C06

Kereskedelmi mosás: ISO 15797 + ISO 105-C06 (minimum 75 °C hőmérsékleten)

≥ 3-4. szint (színváltozás)

≥ 3-4. szint (foltosodás)

Nem alkalmazandó

Színtartóság nedves dörzsöléssel szemben (*2)

ISO 105 X12

≥ 2-3. fokozat

≥ 2-3. fokozat

Színtartóság száraz dörzsöléssel szemben (*2)

ISO 105 X12

≥ 4. fokozat

≥ 4. fokozat

Színtartóság fénnyel szemben

ISO 105 B02

≥ 5. fokozat (*3)

≥ 5. fokozat (*3)

Szövet ellenállása göbösödéssel és dörzshatással szemben

Kötött és nem szőtt termékek: ISO 12945-1

Szövetek: ISO 12945-2

ISO 12945-1 eredmény > 3

ISO 12945-2 eredmény > 3

ISO 12945-1 eredmény > 3

ISO 12945-2 eredmény > 3

9. táblázat

A bútorkárpitokban használt bevont szövet burkolóanyagokkal szembeni fizikai követelmények

| Tulajdonság | Módszer | Követelmény |
| --- | --- | --- |
| Húzószilárdság | ISO 1421 | CH ≥ 35 daN és TR ≥ 20 daN |
| Bevont szövetek szakítószilárdsága nadrágtépési módszerrel | ISO 13937/2 | CH ≥ 2,5 daN és TR ≥ 2 daN |
| Színtartóság mesterséges időjárással szemben – xenonívlámpás vizsgálat | EN ISO 105-B02 | Beltéri használat ≥ 6;
  Kültéri használat ≥ 7 |
| Textil – kopásállóság Martindale-módszerrel | ISO 5470/2 | ≥ 75 000 |
| Bevonat tapadásának meghatározása | EN 2411 | CH ≥ 1,5 daN és TR ≥ 1,5 daN |
| Ahol: daN = deka newton, CH = láncfonal és TR = vetülékfonal |

Tulajdonság

Módszer

Követelmény

Húzószilárdság

ISO 1421

CH ≥ 35 daN és TR ≥ 20 daN

Bevont szövetek szakítószilárdsága nadrágtépési módszerrel

ISO 13937/2

CH ≥ 2,5 daN és TR ≥ 2 daN

Színtartóság mesterséges időjárással szemben – xenonívlámpás vizsgálat

EN ISO 105-B02

Beltéri használat ≥ 6;

Kültéri használat ≥ 7

Textil – kopásállóság Martindale-módszerrel

ISO 5470/2

≥ 75 000

Bevonat tapadásának meghatározása

EN 2411

CH ≥ 1,5 daN és TR ≥ 1,5 daN

Ahol: daN = deka newton, CH = láncfonal és TR = vetülékfonal

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr, a textilszövet vagy a bevont szövet beszállítójának nyilatkozatát, adott esetben vonatkozó vizsgálati jelentésekkel alátámasztva, amelyek kimondják, hogy a kárpitozási burkolóanyag megfelel a bőrrel, szövettel vagy bevont szövettel szemben a II. függelékben, a 8. táblázatban vagy a 9. táblázatban meghatározott fizikai követelményeknek.

Úgy kell tekinteni, hogy azok a textilalapú anyagok, amelyeknek a 2014/350/EU bizottsági határozat alapján ítélték oda az uniós ökocímkét, megfelelnek e kritériumnak, azonban az uniós ökocímke tanúsítványának egy példányát mellékelni kell hozzájuk.

6.2.   Kémiai vizsgálati követelmények

Ez a kritérium a kárpitozási burkolóanyagok azon végső kezelt formájára vonatkozik, amelyben a burkolóanyagokat a bútortermékben fel fogják használni. A veszélyes anyagokra tekintetében a 2. kritériumban megállapított általános követelmények mellett a kárpitozási burkolóanyagok esetében a 10. táblázatban felsorolt következő feltételeket kell kifejezetten alkalmazni:

10. táblázat

A bőr, textil és bevont szövet burkolóanyagokkal szembeni kémiai vizsgálati követelmények

| Vegyi anyag | Alkalmazhatóság | Határértékek (mg/kg) | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| Az azoszínezékek hasításából származó arilaminok korlátozása (*4) | Bőr | ≤ 30 minden amin esetébenrfn (*4) | EN ISO 17234-1 |
| Textilek és bevont szövetek | EN ISO 14362-1 és EN ISO 14362-3 |
| Króm VI | Bőr | < 3 (*5) | EN ISO 17075 |
| Szabad formaldehid | Bőr | ≤ 20 (gyermekbútorok esetében) (*6) vagy ≤ 75 egyéb bútorok esetében | EN ISO 17226-1 |
| Textilek és bevont szövetek | EN ISO 14184-1 |
| Extrahálható nehézfémek | Bőr | Arzén ≤ 1,0 | Antimon ≤ 30,0 | EN ISO 17072-1 |
| Króm ≤ 200,0 | Kadmium ≤ 0,1 |
| Kobalt ≤ 4,0 | Réz ≤ 50,0 |
| Ólom ≤ 1,0 | Higany ≤ 0,02 |
| Nikkel ≤ 1,0 | |
| Textilek és bevont szövetek | Arzén ≤ 1,0 | Antimon ≤ 30,0 (*7) | EN ISO 105 E04 |
| Króm ≤ 2,0 | Kadmium ≤ 0,1 |
| Kobalt ≤ 4,0 | Réz ≤ 50,0 |
| Ólom ≤ 1,0 | Higany ≤ 0,02 |
| Nikkel ≤ 1,0 | |
| Klórfenolok | Bőr | Pentaklór ≤ 0,1 mg/kg
  Tetraklór ≤ 0,1 mg/kg | EN ISO 17070 |
| Alkil-fenolok: | Bőr, textilek és bevont szövetek | Nonil-fenol, kevert izomerek (CAS-szám: 25154-52-3);
  4-nonil-fenol (CAS-szám: 104-40-5)
  4-nonil-fenol, elágazó (CAS-szám: 84852-15-3)
  Oktil-fenol (CAS-szám: 27193-28-8)
  4-oktil-fenol (CAS-szám: 1806-26-4)
  4-terc-oktil-fenol (CAS-szám: 140-66-9)
  Alkil-fenol-etoxilátok (APEO-k) és származékaik: | Polioxietilált oktil-fenol (CAS-szám: 9002-93-1) |

Vegyi anyag

Alkalmazhatóság

Határértékek (mg/kg)

Vizsgálati módszer

Az azoszínezékek hasításából származó arilaminok korlátozása (*4)

Bőr

≤ 30 minden amin esetébenrfn (*4)

EN ISO 17234-1

Textilek és bevont szövetek

EN ISO 14362-1 és EN ISO 14362-3

Króm VI

Bőr

< 3 (*5)

EN ISO 17075

Szabad formaldehid

Bőr

≤ 20 (gyermekbútorok esetében) (*6) vagy ≤ 75 egyéb bútorok esetében

EN ISO 17226-1

Textilek és bevont szövetek

EN ISO 14184-1

Extrahálható nehézfémek

Bőr

Arzén ≤ 1,0

Antimon ≤ 30,0

EN ISO 17072-1

Króm ≤ 200,0

Kadmium ≤ 0,1

Kobalt ≤ 4,0

Réz ≤ 50,0

Ólom ≤ 1,0

Higany ≤ 0,02

Nikkel ≤ 1,0

Textilek és bevont szövetek

Arzén ≤ 1,0

Antimon ≤ 30,0 (*7)

EN ISO 105 E04

Króm ≤ 2,0

Kadmium ≤ 0,1

Kobalt ≤ 4,0

Réz ≤ 50,0

Ólom ≤ 1,0

Higany ≤ 0,02

Nikkel ≤ 1,0

Klórfenolok

Bőr

Pentaklór ≤ 0,1 mg/kg

Tetraklór ≤ 0,1 mg/kg

EN ISO 17070

Alkil-fenolok:

Bőr, textilek és bevont szövetek

Nonil-fenol, kevert izomerek (CAS-szám: 25154-52-3);

4-nonil-fenol (CAS-szám: 104-40-5)

4-nonil-fenol, elágazó (CAS-szám: 84852-15-3)

Oktil-fenol (CAS-szám: 27193-28-8)

4-oktil-fenol (CAS-szám: 1806-26-4)

4-terc-oktil-fenol (CAS-szám: 140-66-9)

Alkil-fenol-etoxilátok (APEO-k) és származékaik:

Polioxietilált oktil-fenol (CAS-szám: 9002-93-1)

| | Polioxietilált nonil-fenol (CAS-szám: 9016-45-9) |
| --- | --- |

Polioxietilált nonil-fenol (CAS-szám: 9016-45-9)

| | Polioxietilált p-nonil-fenol (CAS-szám: 26027-38-3) |
| --- | --- |

Polioxietilált p-nonil-fenol (CAS-szám: 26027-38-3)

Összesített határérték:

| | ≤ 25 mg/kg – textíliák vagy bevont szövetek |
| --- | --- |

≤ 25 mg/kg – textíliák vagy bevont szövetek

| | ≤ 100 mg/kg – bőr |
| --- | --- |

≤ 100 mg/kg – bőr

Bőrhöz:

EN ISO 18218-2 (közvetett módszer)

Textilekhez és bevont szövetekhez:

EN ISO 18254 alkil-fenol-etoxilátok esetében, az alkil-fenolok esetében a végtermék vizsgálatát oldószeres extrakcióval, majd folyadékkromatográfiás-tömegspektometriás vagy gázkromatográfiás-tömegspektometriás módszerrel kell elvégezni

Policiklusos aromás szénhidrogének

Textil, bevont szövet vagy bőr

Az 1907/2006/EK rendelet szerint korlátozott PAH-ok:

| | Krizén (CAS-szám: 218-01-9) |
| --- | --- |

Krizén (CAS-szám: 218-01-9)

| | Benz[a]anthracén (CAS-szám: 56-55-3) |
| --- | --- |

Benz[a]anthracén (CAS-szám: 56-55-3)

| | Benz(k)fluorantrén (CAS-szám: 207-08-9) |
| --- | --- |

Benz(k)fluorantrén (CAS-szám: 207-08-9)

| | Benz[e]pyrén (CAS-szám: 50-32-8) |
| --- | --- |

Benz[e]pyrén (CAS-szám: 50-32-8)

| | Dibenz[a,h]anthracén (CAS-szám: 53-70-3) |
| --- | --- |

Dibenz[a,h]anthracén (CAS-szám: 53-70-3)

| | Benz[j]fluorantrén (CAS-szám: 205-82-3) |
| --- | --- |

Benz[j]fluorantrén (CAS-szám: 205-82-3)

| | Benz[j]fluorantrén (CAS-szám: 205-99-2) |
| --- | --- |

Benz[j]fluorantrén (CAS-szám: 205-99-2)

| | Benz[e]pyrén (CAS-szám: 192-97-2) |
| --- | --- |

Benz[e]pyrén (CAS-szám: 192-97-2)

A fent felsorolt 8 PAH egyéni határértékei:

≤ 1 mg/kg

További, korlátozás alá tartozó PAH-ok:

| | Naftalin (CAS-szám: 91-20-3) |
| --- | --- |

Naftalin (CAS-szám: 91-20-3)

| | Acenaftilén (CAS-szám: 208-96-8) |
| --- | --- |

Acenaftilén (CAS-szám: 208-96-8)

| | Acenaftén (CAS-szám: 83-32-9) |
| --- | --- |

Acenaftén (CAS-szám: 83-32-9)

| | Fluorén (CAS-szám: 86-73-7) |
| --- | --- |

Fluorén (CAS-szám: 86-73-7)

| | Fenantrén (CAS-szám: 85-1-8) |
| --- | --- |

Fenantrén (CAS-szám: 85-1-8)

| | Antracén (CAS-szám: 120-12-7) |
| --- | --- |

Antracén (CAS-szám: 120-12-7)

| | Fluorantén (CAS-szám: 206-44-0) |
| --- | --- |

Fluorantén (CAS-szám: 206-44-0)

| | Pirén (CAS-szám: 129-00-0) |
| --- | --- |

Pirén (CAS-szám: 129-00-0)

| | Indeno[1,2,3-c,d]pirén (CAS-szám: 193-39-5) |
| --- | --- |

Indeno[1,2,3-c,d]pirén (CAS-szám: 193-39-5)

| | Benzo[g,h,i]perilén (CAS-szám: 191-24-2) |
| --- | --- |

Benzo[g,h,i]perilén (CAS-szám: 191-24-2)

A fent felsorolt 18 PAH összesített határértéke:

≤ 10 mg/kg

AfPS GS 2014:01 PAK

N,N-dimetil-acetamid (CAS-szám: 127-19-5)

Elasztán- vagy akrilalapú textíliák

Eredmény ≤ 0,005 tömeg% (≤ 50 mg/kg)

Oldószeres extrakció, majd gázkromatográfiás-tömegspektometriás módszer vagy folyadékkromatográfiás-tömegspektometriás módszer

Klóralkánok

Bőr

C10-C13 (rövid lánchosszúságú klórozott paraffinok) klóralkánok nem mutathatók ki

C14-C17 (közepes lánchosszúságú klórozott paraffinok) klóralkánok ≤ 1 000 mg/kg;

EN ISO 18219

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania, hogy a kárpitozási burkolóanyagként használt bőr, textilszövet vagy bevont szövet megfelel a 10. táblázatban előírt határértéknek, amit vizsgálati jelentésekkel kell alátámasztani.

Úgy kell tekinteni, hogy azok a textilalapú anyagok, amelyeknek a 2014/350/EU határozat alapján ítélték oda az uniós ökocímkét, megfelelnek ennek a kritériumnak, azonban az uniós ökocímke tanúsítványának egy példányát mellékelni kell hozzájuk.

6.3.   Korlátozások a termelési folyamatok során

Ha a kárpitozási burkolóanyagok a bútortermék tömegének több mint 1,0 tömegszázalékát kiteszik (csomagolás nélkül), az anyag beszállítójának be kell tartania a veszélyes anyagoknak a gyártás során való használatára vonatkozó, a 11. táblázatban meghatározott korlátozásokat.

11. táblázat

A bőrök, textilek és bevont szövetek gyártási fázisaiban használt korlátozott anyagok

| 1 —   Veszélyes anyagok a különböző gyártási szakaszokban |
| --- |
| a)   Tisztítószerek, felületaktív anyagok, lágyítószerek és komplexképző anyagok |
| Alkalmazhatóság:
  A textilek, bőrök és bevont szövetek előállításának festési és felületkezelési szakaszaiban | A nem ionos és kationos tisztítószereknek és felületaktív anyagoknak anaerob viszonyok mellett biológiailag teljesen lebonthatónak kell lenniük.

  Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr, textil vagy bevont szövet gyártójának nyilatkozatát, amelyet a vegyi anyag beszállító(k) nyilatkozatával, a vonatkozó biztonsági adatlapokkal és az EN ISO 11734 vagy ECETOC No 28 OECD 311 vizsgálatok eredményeivel kell alátámasztani.
  vizsgálati jelentések benyújtásának alternatívájaként is elfogadható.
  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_hu.pdf |
| A termelési folyamatokban hosszú szénláncú perfluor-szulfonátok (≥ C6) és perfluor-tartalmú karboxilsavak (≥ C8) használata nem megengedett.

  Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr, textil vagy bevont szövet gyártójának nyilatkozatát – alátámasztva a vegyi anyag beszállító(k) nyilatkozatával és a vonatkozó biztonsági adatlapokkal – annak igazolására, hogy ezeket az anyagokat egyetlen gyártási fázisban sem használták. |
| b)   Kiegészítő anyagok (keverékekben, készítményekben és ragasztókban) |
| Alkalmazhatóság:
  Bőr, textil vagy bevont szövet termékek festése és befejező műveletei | A következő anyagok használata nem engedélyezett a bőrök, textilek vagy bevont szövetek festése és a befejező munkálatok során: | bisz(hidrogénezett faggyú-alkil)-dimetil-ammónium-klorid (DTDMAC) |

1 —   Veszélyes anyagok a különböző gyártási szakaszokban

a)   Tisztítószerek, felületaktív anyagok, lágyítószerek és komplexképző anyagok

Alkalmazhatóság:

A textilek, bőrök és bevont szövetek előállításának festési és felületkezelési szakaszaiban

A nem ionos és kationos tisztítószereknek és felületaktív anyagoknak anaerob viszonyok mellett biológiailag teljesen lebonthatónak kell lenniük.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr, textil vagy bevont szövet gyártójának nyilatkozatát, amelyet a vegyi anyag beszállító(k) nyilatkozatával, a vonatkozó biztonsági adatlapokkal és az EN ISO 11734 vagy ECETOC No 28 OECD 311 vizsgálatok eredményeivel kell alátámasztani.

vizsgálati jelentések benyújtásának alternatívájaként is elfogadható.

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_hu.pdf

A termelési folyamatokban hosszú szénláncú perfluor-szulfonátok (≥ C6) és perfluor-tartalmú karboxilsavak (≥ C8) használata nem megengedett.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr, textil vagy bevont szövet gyártójának nyilatkozatát – alátámasztva a vegyi anyag beszállító(k) nyilatkozatával és a vonatkozó biztonsági adatlapokkal – annak igazolására, hogy ezeket az anyagokat egyetlen gyártási fázisban sem használták.

b)   Kiegészítő anyagok (keverékekben, készítményekben és ragasztókban)

Alkalmazhatóság:

Bőr, textil vagy bevont szövet termékek festése és befejező műveletei

A következő anyagok használata nem engedélyezett a bőrök, textilek vagy bevont szövetek festése és a befejező munkálatok során:

bisz(hidrogénezett faggyú-alkil)-dimetil-ammónium-klorid (DTDMAC)

| | disztearil-dimetil-ammónium-klorid (DSDMAC) |
| --- | --- |

disztearil-dimetil-ammónium-klorid (DSDMAC)

| | di(keményített zsír)-dimetil-ammónium-klorid (DHTDMAC) |
| --- | --- |

di(keményített zsír)-dimetil-ammónium-klorid (DHTDMAC)

| | etilén-diamin-tetra-acetát (EDTA) |
| --- | --- |

etilén-diamin-tetra-acetát (EDTA)

| | dietilén-triamin-penta-acetát (DTPA) |
| --- | --- |

dietilén-triamin-penta-acetát (DTPA)

| | 4-(1,1,3,3-tetra-metil-butil)fenol |
| --- | --- |

4-(1,1,3,3-tetra-metil-butil)fenol

| | nitrilo-triecetsav (NTA) |
| --- | --- |

nitrilo-triecetsav (NTA)

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr, textil vagy bevont szövet beszállítójának nyilatkozatát – alátámasztva a vonatkozó biztonsági adatlapokkal – annak igazolására, hogy ezeket a vegyületeket a bőr, textil vagy bevont szövetek festési és befejezési műveleteinek egyetlen fázisában sem használták.

c)   Oldószerek

Alkalmazhatóság:

Bőr, textil és bevont szövet anyagok feldolgozása

A következő anyagok használata nem engedélyezett bőr, textil vagy bevont szövet anyagok feldolgozása során alkalmazott keverékekben vagy összeállításokban:

| | 2-metoxi-etanol |
| --- | --- |

2-metoxi-etanol

| | N,N-dimetil-formamid |
| --- | --- |

N,N-dimetil-formamid

| | 1-metil-2-pirrolidon |
| --- | --- |

1-metil-2-pirrolidon

| | Bisz(2-metoxietil)-éter |
| --- | --- |

Bisz(2-metoxietil)-éter

| | 4,4′-diamino-difenil-metán |
| --- | --- |

4,4′-diamino-difenil-metán

| | 1,2,3-triklórpropán |
| --- | --- |

1,2,3-triklórpropán

| | 1,2-diklór-etán (etilén-diklorid) |
| --- | --- |

1,2-diklór-etán (etilén-diklorid)

| | 2-etoxi-etanol |
| --- | --- |

2-etoxi-etanol

| | Benzén-1,4-diamin-dihidroklorid |
| --- | --- |

Benzén-1,4-diamin-dihidroklorid

| | Bisz(2-metoxietil)-éter |
| --- | --- |

Bisz(2-metoxietil)-éter

| | Formamid |
| --- | --- |

Formamid

| | N-metil-2-pirrolidon |
| --- | --- |

N-metil-2-pirrolidon

| | Triklór-etilén |
| --- | --- |

Triklór-etilén

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr, textil vagy bevont szövet gyártójának nyilatkozatát, alátámasztva a vonatkozó biztonsági adatlapokkal, amelyben kijelenti, hogy ezeket az oldószereket a bőr, textil vagy bevont szövet előállításának egyetlen gyártási eljárásában sem használták.

2 —   A festési és nyomási eljárások során használt színezékek

| i. | A festési eljárások során használt hordozók |
| --- | --- |

i.

A festési eljárások során használt hordozók

Alkalmazhatóság:

Festési és nyomási eljárások

Diszperziós festékek használata esetén halogénezett festésgyorsítók (hordozók) használata nem engedélyezett (például 1,2-diklór-benzol, 1,2,4-triklór-benzol, klór-fenoxi-etanol).

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy nyilatkozatot – alátámasztva a bőrök, textilek vagy bevont szövetek gyártóinak nyilatkozataival, azok vegyi anyag beszállítóinak nyilatkozataival és a vonatkozó biztonsági adatlapokkal –, amelyben kijelenti, hogy a bútortermékben használt egyetlen bőr, textil vagy bevont szövet előállításának festési eljárásában sem használtak halogénezett hordozókat.

| ii. | Krómsótartalmú pácszínezékek |
| --- | --- |

ii.

Krómsótartalmú pácszínezékek

Alkalmazhatóság:

Festési és nyomási eljárások

Krómsótartalmú pácszínezékek nem használhatók.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy nyilatkozatot – alátámasztva a bőrök, textilek vagy bevont szövetek gyártóinak nyilatkozataival, azok vegyi anyag beszállítóinak nyilatkozataival és a vonatkozó biztonsági adatlapokkal –, amelyben kijelenti, hogy a bútortermékben használt egyetlen bőr, textil vagy bevont szövet előállításának festési eljárásában sem használtak krómsótartalmú pácszínezékeket.

| iii. | Pigmentek |
| --- | --- |

iii.

Pigmentek

Alkalmazhatóság:

Festési és nyomási eljárások

A kadmium-, ólom-, króm VI-, higany-, arzén- és antimonalapú pigmentek használata nem engedélyezett.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy nyilatkozatot – alátámasztva a bőrök, textilek vagy bevont szövetek gyártóinak nyilatkozataival, azok vegyi anyag beszállítóinak nyilatkozataival és a vonatkozó biztonsági adatlapokkal –, amelyben kijelenti, hogy a bútortermékben használt egyetlen bőr, textil vagy bevont szövet festési és nyomási eljárásában sem használták az említett nehézfémeken alapuló pigmenteket.

3 —   Felületkezelési folyamatok

Fluorozott vegyületek

Alkalmazhatóság:

Kárpitozási burkolóanyagok integrált vízlepergető vagy folttaszító funkcióval

Fluorozott vegyületek nem impregnálhatók a bútorkárpit burkolóanyagának felületkezelésébe vízlepergető, illetve folt- és olajtaszító tulajdonság kialakítása céljából. Ez a korlátozás a perfluorozott és a polifluorozott anyagokra egyaránt vonatkozik. Azok a nem fluorozott kezelések engedélyezettek, amelyek biológiailag könnyen vagy potenciálisan lebontható és vízi környezetben alacsony bioakkumulációs potenciált mutató anyagokat használnak.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy megfelelőségi nyilatkozatot – alátámasztva a bőrök, textilek és bevont szövetek gyártóinak nyilatkozataival, a vegyi anyag beszállító(k) nyilatkozataival és a vonatkozó biztonsági adatlapokkal –, amelyben kijelenti, hogy a bőrök, textilek és bevont szövetek felületkezelési folyamataiban nem használtak fluorozott, perfluorozott vagy polifluorozott anyagokat.

Elfogadható nyilatkozat hiányában az illetékes testület a burkolóanyagnak a CEN/TS 15968 szabványban foglalt módszerek szerinti vizsgálatát kérheti.

Nem fluorozott kezelések esetében a könnyű vagy potenciális biológiai lebonthatóság a következő módszerek szerint végzett vizsgálatokkal is igazolható: OECD 301 A, ISO 7827, OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 301 D, ISO 10708, OECD 301 E, OECD 301 F, ISO 9408.

Az alacsony bioakkumulációs potenciált olyan vizsgálatokkal kell igazolni, amelyek < 3,2 oktanol-víz megoszlási együtthatót (log Kow) vagy < 100 biokoncentrációs tényezőt (BKF) mutatnak ki.

A nem fluorozott kezelések esetében a biológiai lebonthatóság tekintetében a mosó- és tisztítószer összetevők adatbázisának legújabb verzióját kell hivatkozási alapként használni, és – az illetékes testület döntése alapján – az adatbázis a vizsgálati jelentések benyújtásának alternatívájaként is elfogadható.

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_hu.pdf

4 —   A bőripari szennyvíz minősége és a fajlagos vízfelhasználás

Alkalmazhatóság:

Bőrgyártási folyamat

| i. | A cserzőüzemekből származó szennyvíz COD-értéke – ha a kezelést követően felszíni vizekbe bocsátják ki (akár a helyszínen, akár máshol) – nem haladhatja meg a 200 mg/l értéket.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak részletes dokumentációval és az ISO 6060 szabvány szerinti vizsgálati jelentésekkel alátámasztott megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania, amelyek a kérelmet megelőző hat hónap havi átlagai alapján igazolják a kritériumnak való megfelelést. Az adatoknak igazolniuk kell, hogy az üzem vagy a szennyvíz üzemen kívüli kezelése esetén a szennyvíztisztító telep üzemeltetője teljesíti a követelményeket. |
| --- | --- |

i.

A cserzőüzemekből származó szennyvíz COD-értéke – ha a kezelést követően felszíni vizekbe bocsátják ki (akár a helyszínen, akár máshol) – nem haladhatja meg a 200 mg/l értéket.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak részletes dokumentációval és az ISO 6060 szabvány szerinti vizsgálati jelentésekkel alátámasztott megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania, amelyek a kérelmet megelőző hat hónap havi átlagai alapján igazolják a kritériumnak való megfelelést. Az adatoknak igazolniuk kell, hogy az üzem vagy a szennyvíz üzemen kívüli kezelése esetén a szennyvíztisztító telep üzemeltetője teljesíti a követelményeket.

| ii. | A bőrgyári szennyvíz összes krómkoncentrációja a kezelés után nem haladhatja meg az 1,0 mg/l értéket, a 2013/84/EU végrehajtási határozatban (8) foglaltak szerint.

  Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania, amelyet az alábbi vizsgálati módszerek egyikével végzett vizsgálati jelentéssel kell alátámasztani: a króm kimutatása az ISO 9174, EN 1233 vagy EN ISO 11885 szabvány szerint, amely a kérelmet megelőző hat hónap havi átlagai alapján igazolja a kritériumnak való megfelelést. A kérelmezőnek be kell nyújtania egy nyilatkozatot arról, hogy megfelel a 2013/84/EU bizottsági végrehajtási határozat szerinti, a szennyvízkibocsátás krómtartalmának csökkentésére irányuló BAT 10, illetve vagy a BAT 11 vagy a BAT 12 feltételeinek. |
| --- | --- |

ii.

A bőrgyári szennyvíz összes krómkoncentrációja a kezelés után nem haladhatja meg az 1,0 mg/l értéket, a 2013/84/EU végrehajtási határozatban (8) foglaltak szerint.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania, amelyet az alábbi vizsgálati módszerek egyikével végzett vizsgálati jelentéssel kell alátámasztani: a króm kimutatása az ISO 9174, EN 1233 vagy EN ISO 11885 szabvány szerint, amely a kérelmet megelőző hat hónap havi átlagai alapján igazolja a kritériumnak való megfelelést. A kérelmezőnek be kell nyújtania egy nyilatkozatot arról, hogy megfelel a 2013/84/EU bizottsági végrehajtási határozat szerinti, a szennyvízkibocsátás krómtartalmának csökkentésére irányuló BAT 10, illetve vagy a BAT 11 vagy a BAT 12 feltételeinek.

| iii. | Az egy tonna nyersbőrrel és irhával kapcsolatban éves átlagban elfogyasztott víz mennyiségében kifejezett vízfogyasztás nem haladhatja meg az alábbi határértékeket: |
| --- | --- |

iii.

Az egy tonna nyersbőrrel és irhával kapcsolatban éves átlagban elfogyasztott víz mennyiségében kifejezett vízfogyasztás nem haladhatja meg az alábbi határértékeket:

Nyersbőr

28 m3/t

Irha

45 m3/t

Növényi cserzett bőr

35 m3/t

Sertésbőr

80 m3/t

Báránybőr

180 l/bőr

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania a bőr beszállítója vagy – adott esetben – a bőrgyártó cég megfelelőségi nyilatkozatát. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell a bőrtermelés éves mennyiségét és a kapcsolódó vízfogyasztást a kérelmet megelőző tizenkét hónap havi átlagos értékei alapján, a kibocsátott szennyvíz mennyiségében mérve.

Ha a bőrgyártási folyamat különböző földrajzi helyeken zajlik, a kérelmezőnek vagy a félkész bőr beszállítójának be kell nyújtania egy dokumentációt, amely tartalmazza a kibocsátott víz mennyiségét (m3) a feldolgozott félkész bőr mennyiségére (tonnában) vagy – báránybőr esetében – a bőrök számára vonatkoztatva, a kérelmet megelőző tizenkét hónap havi átlagos értékei alapján.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek össze kell gyűjtenie az összes vonatkozó nyilatkozatot, biztonsági adatlapot, valamint a bőrök, textilek és bevont szövetek gyártóinak, illetve ezek beszállítóinak alátámasztó vizsgálati jelentéseit, amelyek lényegesek annak bizonyítása szempontjából, hogy megfeleltek a 11. táblázatban felsorolt veszélyes anyagok használatának tilalmára vonatkozó követelménynek.

Úgy kell tekinteni, hogy azok a textilből készült kárpitozási burkolóanyagok, amelyeknek a 2014/350/EU határozat alapján ítélték oda az uniós ökocímkét, megfelelnek a jegyzékben szereplő veszélyes anyagok használatának tilalmára vonatkozó kritériumnak, azonban az uniós ökocímke tanúsítványának egy példányát mellékelni kell hozzájuk.

6.4.   Pamut és egyéb természetes cellulóz magszálak

A 70 tömegszázalék vagy annál több újrafeldolgozott anyagot tartalmazó pamut mentesül a 6.4. kritérium követelményei alól.

A pamut és egyéb természetes cellulóz magszálaknak (továbbiakban: pamut), amelyek nem újrafeldolgozott szálak, az előírt legkisebb mennyiségben biogyapotot (lásd a 6.4. a) kritériumot) vagy integrált növényvédelmi eljárás (IPM) szerint termesztett gyapotot (lásd a 6.4. b) kritériumot) kell tartalmazniuk.

Azok a textilek, amelyek a 2014/350/EU határozatban megállapított ökológiai kritériumok alapján kapták az uniós ökocímkét, úgy tekintendők, mint amelyek megfelelnek a 6.4. kritériumnak.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező vagy adott esetben az anyagbeszállító megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be.

Uniós ökocímkével rendelkező textilek használata esetén a kérelmezőnek be kell nyújtania az uniós ökocímke tanúsítványának egy példányát, amely tanúsítja, hogy azt a 2014/350/EU határozat alapján ítélték oda.

Az újrafeldolgozott tartalomnak adott esetben visszakövethetőnek kell lennie az alapanyagok újrafeldolgozásáig. Ezt a felügyeleti láncba tartozó független harmadik fél általi tanúsítással vagy az alapanyag-beszállítók és az újrafeldolgozást végző szolgáltatók által nyújtott dokumentációkkal kell igazolni.

6.4. a)   Biotermelési követelmény

A kárpitozási anyagokban használt nem újrafeldolgozott pamutszál legalább 10 tömegszázalékát a 834/2007/EK tanácsi rendeletben (9) foglalt előírások, az USA National Organic Programme (NOP), illetve az unió kereskedelmi partnerei által meghatározott egyenértékű jogi kötelezettségek szerint kell termeszteni. A biogyapot-tartalom tartalmazhat ökológiai termesztésű gyapotot és ellenőrzött ökológiai gazdálkodásból származó gyapotot is.

Ha a biogyapotot hagyományos gyapottal vagy integrált növényvédelmi eljárás (IPM) szerint termesztett gyapottal keverik, ehhez csak genetikailag nem módosított fajták használhatók.

Csak akkor állítható, hogy egy termék bio, ha legalább 95 %-ban ökológiai termeléssel előállított anyagokból áll.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak nyilatkozatot kell benyújtania az ökológiai termeléssel előállított anyagtartalomra vonatkozó követelménynek való megfelelésről, olyan, független ellenőrző szerv által tanúsított bizonyítékkal alátámasztva, amely szerint a termék a 834/2007/EK rendeletben, az USA National Organic Programme-ban (NOP) lefektetett és más kereskedelmi partnerek által meghatározott gyártási és ellenőrzési követelmények szerint készült. Az ellenőrzést minden származási ország vonatkozásában el kell végezni.

A kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak a végtermék(ek) legyártása céljából beszerzett éves gyapotmennyiséggel minden termékcsalád vonatkozásában igazolnia kell, hogy teljesül a ökológiai termeléssel előállított anyagtartalomra vonatkozó követelmény. Tranzakciós nyilvántartást és/vagy számlákat kell bemutatni, amelyek dokumentálják a megvásárolt tanúsított gyapot mennyiségét.

A biogyapottal való keverékekben használt hagyományos vagy IPM-gyapot esetében a szokásos genetikai módosításokat kiszűrő vizsgálat elfogadható a gyapotfajtára vonatkozó előírásnak való megfelelés bizonyítékaként.

6.4. b)   Gyapottermesztés az integrált növényvédelmi eljárásra (IPM) vonatkozó irányelvek szerint és a peszticidek korlátozása

A kárpitozási burkolóanyagokban használt pamut (az újrafeldolgozott pamutszálakat nem számítva) legalább 20 tömegszázalékát az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) IPM-programjában meghatározott IPM-irányelvek vagy az IPM-irányelveket magukba foglaló integrált növénytermesztési (ICM) rendszerek szerint kell termeszteni.

A végtermékben történő használatra szánt IPM-gyapotot az alábbi anyagok használata nélkül kell termeszteni: aldikarb, aldrin, kamfeklór (toxafén), kaptafol, klórdán, 2,4,5-T, klórdimeform, cipermetrin, DDT, dieldrin, dinoseb és sói, endoszulfán, endrin, heptaklór, hexaklórbenzol, hexaklórciklohexán (minden izomer), metamidofosz, metil-paration, monokrotofosz, neonikotinoidok (klotianidin, imidakloprid, tiametoxám) paration, pentaklórfenol.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy megfelel a 6.4. b) kritériumnak, és bizonyítania kell, hogy a termékben található nem újrafeldolgozott gyapot legalább 20 tömegszázalékát olyan gazdálkodók termesztették, akik részt vettek az ENSZ FAO hivatalos képzési programjain, illetve az állami IPM- és ICM-programokban, és/vagy amelyeket harmadik fél által hitelesített IPM-rendszerek részeként auditáltak. Az ellenőrzést vagy származási országonként évente vagy a termék gyártásához vásárolt valamennyi IPM-gyapot tanúsítványa alapján kell elvégezni.

A kérelmezőnek vagy adott esetben az anyagbeszállítónak ki kell jelentenie azt is, hogy az IPM-gyapotot a 6.4. b) kritérium alatt felsorolt anyagok használata nélkül termesztette. Azok az IPM tanúsítási rendszerek, amelyek kizárják a felsorolt anyagok használatát, elfogadhatók a megfelelőség igazolására.

7. kritérium – Kárpitozási párnázóanyagok

7.1.   Latexhab

7.1. a)   Korlátozott anyagok

Az alábbiakban felsorolt anyagok latexhabban lévő koncentrációja nem haladhatja meg a 12. táblázatban megadott határértékeket:

12. táblázat

Korlátozott anyagok a bútorkárpitok párnázóanyagához használt latexhabokban

| Anyagcsoport | Anyag | Határérték (ppm) | Értékelési és ellenőrzési feltételek |
| --- | --- | --- | --- |
| Klórfenolok | Mono- és diklór-fenolok (sók és észterek) | 1 | A. |
| Egyéb klórfenolok | 0,1 | A. |
| Nehézfémek | As (arzén) | 0,5 | B. |
| Cd (kadmium) | 0,1 | B. |
| Co (kobalt) | 0,5 | B. |
| Cr (króm) összesen | 1 | B. |
| Cu (réz) | 2 | B. |
| Hg (higany) | 0,02 | B. |
| Ni (nikkel) | 1 | B. |
| Pb (ólom) | 0,5 | B. |
| Sb (antimon) | 0,5 | B. |
| Növényvédő szerek (csak a legalább 20 tömegszázalékban természetes latexből álló habok esetében). | Aldrin | 0,04 | C. |
| o,p-DDE | 0,04 | C. |
| p,p-DDE | 0,04 | C. |
| o,p-DDD | 0,04 | C. |
| p,p-DDD | 0,04 | C. |
| o,p-DDT | 0,04 | C. |
| p,p-DDT | 0,04 | C. |
| Diazinon | 0,04 | C. |
| Diklórfention | 0,04 | C. |
| Diklórfosz | 0,04 | C. |
| Dieldrin | 0,04 | C. |
| Endrin | 0,04 | C. |
| Heptaklór | 0,04 | C. |
| Heptaklór-epoxid | 0,04 | C. |
| Hexaklór-benzol | 0,04 | C. |
| Hexaklór-ciklohexán | 0,04 | C. |
| α-hexaklór-ciklohexán | 0,04 | C. |
| β-hexaklór-ciklohexán | 0,04 | C. |
| γ-hexaklór-ciklohexán (lindán) | 0,04 | C. |
| δ-hexaklór-ciklohexán | 0,04 | C. |
| Malation | 0,04 | C. |
| Metoxiklór | 0,04 | C. |
| Mirex | 0,04 | C. |
| Paration-etil | 0,04 | C. |
| Paration-metil | 0,04 | C. |
| Egyéb korlátozott anyagok | Butadién | 1 | D. |

Anyagcsoport

Anyag

Határérték (ppm)

Értékelési és ellenőrzési feltételek

Klórfenolok

Mono- és diklór-fenolok (sók és észterek)

1

A.

Egyéb klórfenolok

0,1

A.

Nehézfémek

As (arzén)

0,5

B.

Cd (kadmium)

0,1

B.

Co (kobalt)

0,5

B.

Cr (króm) összesen

1

B.

Cu (réz)

2

B.

Hg (higany)

0,02

B.

Ni (nikkel)

1

B.

Pb (ólom)

0,5

B.

Sb (antimon)

0,5

B.

Növényvédő szerek (csak a legalább 20 tömegszázalékban természetes latexből álló habok esetében).

Aldrin

0,04

C.

o,p-DDE

0,04

C.

p,p-DDE

0,04

C.

o,p-DDD

0,04

C.

p,p-DDD

0,04

C.

o,p-DDT

0,04

C.

p,p-DDT

0,04

C.

Diazinon

0,04

C.

Diklórfention

0,04

C.

Diklórfosz

0,04

C.

Dieldrin

0,04

C.

Endrin

0,04

C.

Heptaklór

0,04

C.

Heptaklór-epoxid

0,04

C.

Hexaklór-benzol

0,04

C.

Hexaklór-ciklohexán

0,04

C.

α-hexaklór-ciklohexán

0,04

C.

β-hexaklór-ciklohexán

0,04

C.

γ-hexaklór-ciklohexán (lindán)

0,04

C.

δ-hexaklór-ciklohexán

0,04

C.

Malation

0,04

C.

Metoxiklór

0,04

C.

Mirex

0,04

C.

Paration-etil

0,04

C.

Paration-metil

0,04

C.

Egyéb korlátozott anyagok

Butadién

1

D.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a 7.1. a) kritériumnak való megfelelésről szóló nyilatkozatot, valamint adott esetben a következő módszerek szerint készített vizsgálati jelentéseket:

| A. | Klórfenolok esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 5 g mintát meg kell őrölni, és a klórfenolokat fenol (PCP), nátriumsó (SPP) vagy észterek formájában kell extrahálni. A kivonatokon gázkromatográfiás (GC) elemzést kell végezni. A kimutatáshoz tömegspektrométert vagy elektronbefogásos detektort (ECD) kell használni. |
| --- | --- |

A.

Klórfenolok esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 5 g mintát meg kell őrölni, és a klórfenolokat fenol (PCP), nátriumsó (SPP) vagy észterek formájában kell extrahálni. A kivonatokon gázkromatográfiás (GC) elemzést kell végezni. A kimutatáshoz tömegspektrométert vagy elektronbefogásos detektort (ECD) kell használni.

| B. | Nehézfémek esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. A megőrölt mintaanyagot a DIN 38414-S4 vagy azzal egyenértékű szabványnak megfelelően 1:10 arányban eluálni kell. Az így kapott szűrletet át kell vezetni egy 0,45 μm-es membránszűrőn (szükség esetén nyomás alatti szűréssel). Ezután meg kell vizsgálni az így nyert oldat nehézfémtartalmát induktív csatolású plazma optikai emissziós spektrometriával (ICP-OES), más néven induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometriával (ICP-AES), illetve hidrid- vagy hideggőzeljárást alkalmazó atomabszorpciós spektrometriával. |
| --- | --- |

B.

Nehézfémek esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. A megőrölt mintaanyagot a DIN 38414-S4 vagy azzal egyenértékű szabványnak megfelelően 1:10 arányban eluálni kell. Az így kapott szűrletet át kell vezetni egy 0,45 μm-es membránszűrőn (szükség esetén nyomás alatti szűréssel). Ezután meg kell vizsgálni az így nyert oldat nehézfémtartalmát induktív csatolású plazma optikai emissziós spektrometriával (ICP-OES), más néven induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometriával (ICP-AES), illetve hidrid- vagy hideggőzeljárást alkalmazó atomabszorpciós spektrometriával.

| C. | Peszticidek esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 2 g mintát kell extrahálni ultrahangos fürdőben hexán/diklór-metán keverékkel (85/15 arányban). A kivonatot acetonitriles keveréssel vagy florisil feletti adszorpciós kromatográfiával kell megtisztítani. A méréshez és a mennyiség meghatározásához elektronbefogásos detektorral végzett gázkromatográfiát vagy gázkromatográfiával kombinált tömegspektrometriát kell alkalmazni. A peszticidek vizsgálatát a legalább 20 tömegszázalékban természetes latexből álló latexhabok esetében kell végrehajtani. |
| --- | --- |

C.

Peszticidek esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 2 g mintát kell extrahálni ultrahangos fürdőben hexán/diklór-metán keverékkel (85/15 arányban). A kivonatot acetonitriles keveréssel vagy florisil feletti adszorpciós kromatográfiával kell megtisztítani. A méréshez és a mennyiség meghatározásához elektronbefogásos detektorral végzett gázkromatográfiát vagy gázkromatográfiával kombinált tömegspektrometriát kell alkalmazni. A peszticidek vizsgálatát a legalább 20 tömegszázalékban természetes latexből álló latexhabok esetében kell végrehajtani.

| D. | Butadién esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. A latexhab őrlése és mérése után gőztér-mintavételt kell végezni. A butadiéntartalmat lángionizációs gázkromatográfiával kell megállapítani. |
| --- | --- |

D.

Butadién esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. A latexhab őrlése és mérése után gőztér-mintavételt kell végezni. A butadiéntartalmat lángionizációs gázkromatográfiával kell megállapítani.

7.1. b)   24 órás VOC-kibocsátás

Az alábbiakban felsorolt VOC-k vizsgálókamrában lévő koncentrációja 24 óra után nem haladhatja meg a 13. táblázatban megadott határértékeket.

13. táblázat

Latexhabok VOC-kibocsátási határértékei

| Anyag | Határérték (mg/m3) |
| --- | --- |
| 1,1,1-triklóretán | 0,2 |
| 4-fenil-ciklohexén | 0,02 |
| Szén-diszulfid | 0,02 |
| Formaldehid | 0,005 |
| Nitrózaminok (*8) | 0,0005 |
| Sztirol | 0,01 |
| Tetraklór-etilén | 0,15 |
| Toluol | 0,1 |
| Triklór-etilén | 0,05 |
| Vinil-klorid | 0,0001 |
| Vinil-ciklohexén | 0,002 |
| Aromás szénhidrogének (összesen) | 0,3 |
| VOC-k (összesen) | 0,5 |

Anyag

Határérték (mg/m3)

1,1,1-triklóretán

0,2

4-fenil-ciklohexén

0,02

Szén-diszulfid

0,02

Formaldehid

0,005

Nitrózaminok (*8)

0,0005

Sztirol

0,01

Tetraklór-etilén

0,15

Toluol

0,1

Triklór-etilén

0,05

Vinil-klorid

0,0001

Vinil-ciklohexén

0,002

Aromás szénhidrogének (összesen)

0,3

VOC-k (összesen)

0,5

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a 7.1. b) kritériumnak való megfelelésről szóló nyilatkozatot, amelyet adott esetben az ISO 16000-9 szabvány szerint elvégzett kamravizsgálat eredményeit bemutató vizsgálati jelentéssel kell alátámasztani.

A becsomagolt mintát szobahőmérsékleten legalább 24 órán át kell tárolni. Ezt követően a mintát ki kell csomagolni, és haladéktalanul be kell helyezni a vizsgálati kamrába. A mintát a mintatartóra kell helyezni, amely lehetővé teszi, hogy a levegő minden oldalról érje. A klimatikus tényezőket az ISO 16000-9 szabvány szerint kell beállítani. A vizsgálati eredmények egybevethetősége érdekében a területre vonatkozó légcsere száma (q = n/l) 1 kell legyen. A légcsere számának 0,5 és 1 között kell lennie. A levegő-mintavételt a kamra betöltése után 24 ± 1 órával, 1 óra leforgása alatt kell elvégezni DNPH-patronokon a formaldehid és más aldehidek elemzése, illetve Tenax TA-n az egyéb illékony szerves vegyületek elemzése érdekében. Más vegyületek esetében a mintavétel időtartama lehet hosszabb, de azt a kamra betöltése után legfeljebb 30 órával be kell fejezni.

A formaldehid és más aldehidek elemzését az ISO 16000-3 szabvány szerint kell elvégezni. Eltérő rendelkezés hiányában az egyéb illékony szerves vegyületek elemzését az ISO 16000-6 szabvány szerint kell elvégezni.

A CEN/TS 16516 szabvány szerinti vizsgálat egyenértékűnek tekintendő az ISO 16000 szabványsorozatnak megfelelően végzett elemzésekkel.

A nitrózaminok elemzéséhez hőenergia-vizsgálati detektorral kombinált gázkromatográfiát (GC-TEA) kell alkalmazni a BGI 505-23 (korábban: ZH 1/120.23) vagy azzal egyenértékű módszer szerint.

7.2.   Poliuretán (PUR) hab

7.2(a)   Korlátozott anyagok és keverékek

Az alábbiakban felsorolt anyagok és keverékek PUR-habban lévő koncentrációja nem haladhatja meg a 14. táblázatban megadott határértékeket:

14. táblázat

A PUR-habban korlátozott anyagok és keverékek jegyzéke

| Anyagcsoport | Anyag (betűszó, CAS-szám, vegyjel) | Határérték | Módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| Biocid termékek | | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Égésgátló anyagok | | nem hozzáadott (kivéve, ha a 2. táblázat b) és c) bejegyzésében megadott feltételek szerint történt) | A. |
| Nehézfémek | As (arzén) | 0,2 ppm | B. |
| Cd (kadmium) | 0,1 ppm | B. |
| Co (kobalt) | 0,5 ppm | B. |
| Cr (króm) összesen | 1,0 ppm | B. |
| Cr VI (króm VI) | 0,01 ppm | B. |
| Cu (réz) | 2,0 ppm | B. |
| Hg (higany) | 0,02 ppm | B. |
| Ni (nikkel) | 1,0 ppm | B. |
| Pb (ólom) | 0,2 ppm | B. |
| Sb (antimon) | 0,5 ppm | B. |
| Se (szelén) | 0,5 ppm | B. |
| Lágyítószerek | Dibutil-ftalát (DBP, 84-74-2) (*9) | 0,01 tömegszázalék (a 6 ftalát összes mennyisége a 3 évnél fiatalabb gyermekek részére készített bútorokban) | C. |
| Di-n-oktil-ftalát (DNOP, 117-84-0) (*9) |
| Di-(2-etil-hexil)-ftalát (DEHP, 117-81-7) (*9) |
| Butil-benzil-ftalát (BBP, 85-68-7) (*9) |
| Diizodecil-ftalát (DIDP, 26761-40-0) |
| Diizononil-ftalát (DINP, 28553-12-0) |
| ECHA Candidate List (*10) ftalátok | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| TDA és MDA | 2,4-toluoldiamin (2,4-TDA, 95-80-7) | 5,0 ppm | D. |
| 4,4′-diamino-difenil-metán
  (4,4′-MDA, 101-77-9) | 5,0 ppm | D. |
| Ónorganikus anyagok | Tributil-ón (TBT) | 50 ppb | E. |
| Dibutil-ón (DBT) | 100 ppb | E. |
| Monobutil-ón (MBT) | 100 ppb | E. |
| Tetrabutil-ón (TeBT) | — | — |
| Monooktil-ón (MOT) | — | — |
| Dioktil-ón (DOT) | — | — |
| Triciklohexil-ón (TcyT) | — | — |
| Trifenil-ón (TPhT) | — | — |
| Összesen | 500 ppb | E. |
| Egyéb korlátozott anyagok | Klórozott vagy brómozott dioxinok vagy furánok | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Klórozott szénhidrogének: (1,1,2,2-tetraklór-etán, pentaklór-etán, 1,1,2-triklór-etán, 1,1-diklór-etilén) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Klórozott fenolok (PCP, TeCP, 87-86-5) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Hexaklór-ciklohexán (58-89-9) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Monometil-dibróm-difenil-metán (99688-47-8) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Monometil-diklór-difenil-metán (81161-70-8) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Nitritek | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Polibrómozott bifenilek (PBB, 59536-65-1) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Pentabróm-difenil-éter (PeBDE, 32534-81-9) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Oktabróm-difenil-éter (OBDE, 32536-52-0) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Poliklórozott bifenilek (PCB, 1336-36-3) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Poliklórozott terfenilek (PCT, 61788-33-8) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Trisz-(2,3-dibróm-propil)-foszfát (TRIS, 126-72-7) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Trimetil-foszfát (512-56-1) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Trisz-(aziridinil)-foszfinoxid (TEPA, 545-55-1) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Trisz-(2-klóretil)-foszfát (TCEP, 115-96-8) | nem szándékosan hozzáadott | A. |
| Dimetil-metilfoszfonát (DMMP, 756-79-6) | nem szándékosan hozzáadott | A. |

Anyagcsoport

Anyag (betűszó, CAS-szám, vegyjel)

Határérték

Módszer

Biocid termékek

nem szándékosan hozzáadott

A.

Égésgátló anyagok

nem hozzáadott (kivéve, ha a 2. táblázat b) és c) bejegyzésében megadott feltételek szerint történt)

A.

Nehézfémek

As (arzén)

0,2 ppm

B.

Cd (kadmium)

0,1 ppm

B.

Co (kobalt)

0,5 ppm

B.

Cr (króm) összesen

1,0 ppm

B.

Cr VI (króm VI)

0,01 ppm

B.

Cu (réz)

2,0 ppm

B.

Hg (higany)

0,02 ppm

B.

Ni (nikkel)

1,0 ppm

B.

Pb (ólom)

0,2 ppm

B.

Sb (antimon)

0,5 ppm

B.

Se (szelén)

0,5 ppm

B.

Lágyítószerek

Dibutil-ftalát (DBP, 84-74-2) (*9)

0,01 tömegszázalék (a 6 ftalát összes mennyisége a 3 évnél fiatalabb gyermekek részére készített bútorokban)

C.

Di-n-oktil-ftalát (DNOP, 117-84-0) (*9)

Di-(2-etil-hexil)-ftalát (DEHP, 117-81-7) (*9)

Butil-benzil-ftalát (BBP, 85-68-7) (*9)

Diizodecil-ftalát (DIDP, 26761-40-0)

Diizononil-ftalát (DINP, 28553-12-0)

ECHA Candidate List (*10) ftalátok

nem szándékosan hozzáadott

A.

TDA és MDA

2,4-toluoldiamin (2,4-TDA, 95-80-7)

5,0 ppm

D.

4,4′-diamino-difenil-metán

(4,4′-MDA, 101-77-9)

5,0 ppm

D.

Ónorganikus anyagok

Tributil-ón (TBT)

50 ppb

E.

Dibutil-ón (DBT)

100 ppb

E.

Monobutil-ón (MBT)

100 ppb

E.

Tetrabutil-ón (TeBT)

—

—

Monooktil-ón (MOT)

—

—

Dioktil-ón (DOT)

—

—

Triciklohexil-ón (TcyT)

—

—

Trifenil-ón (TPhT)

—

—

Összesen

500 ppb

E.

Egyéb korlátozott anyagok

Klórozott vagy brómozott dioxinok vagy furánok

nem szándékosan hozzáadott

A.

Klórozott szénhidrogének: (1,1,2,2-tetraklór-etán, pentaklór-etán, 1,1,2-triklór-etán, 1,1-diklór-etilén)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Klórozott fenolok (PCP, TeCP, 87-86-5)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Hexaklór-ciklohexán (58-89-9)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Monometil-dibróm-difenil-metán (99688-47-8)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Monometil-diklór-difenil-metán (81161-70-8)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Nitritek

nem szándékosan hozzáadott

A.

Polibrómozott bifenilek (PBB, 59536-65-1)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Pentabróm-difenil-éter (PeBDE, 32534-81-9)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Oktabróm-difenil-éter (OBDE, 32536-52-0)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Poliklórozott bifenilek (PCB, 1336-36-3)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Poliklórozott terfenilek (PCT, 61788-33-8)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Trisz-(2,3-dibróm-propil)-foszfát (TRIS, 126-72-7)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Trimetil-foszfát (512-56-1)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Trisz-(aziridinil)-foszfinoxid (TEPA, 545-55-1)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Trisz-(2-klóretil)-foszfát (TCEP, 115-96-8)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Dimetil-metilfoszfonát (DMMP, 756-79-6)

nem szándékosan hozzáadott

A.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy megfelel a 7.2. a) kritériumnak. Amennyiben vizsgálatokra van szükség, a kérelmezőnek be kell nyújtania a 14. táblázatban foglalt határértékeknek való megfelelést igazoló vizsgálati eredményeket. A B., C., D. és E. módszer esetében, ha elemzésre van szükség, az illetékes laboratóriumba beküldött anyag felszínétől legfeljebb 2 cm maximális mélységben kell 6 kompozit mintát venni.

| A. | Biocid termékek, ftalátok és egyéb konkrét korlátozott anyagok esetében a kérelmező köteles nyilatkozatot benyújtani a hab szállítóinak nyilatkozataival megerősítve arról, hogy azokat nem adták hozzá szándékosan a habkészítményhez. |
| --- | --- |

A.

Biocid termékek, ftalátok és egyéb konkrét korlátozott anyagok esetében a kérelmező köteles nyilatkozatot benyújtani a hab szállítóinak nyilatkozataival megerősítve arról, hogy azokat nem adták hozzá szándékosan a habkészítményhez.

| B. | Nehézfémek esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. A megőrölt mintaanyagot a DIN 38414-S4 vagy azzal egyenértékű szabványnak megfelelően 1:10 arányban eluálni kell. Az így kapott szűrletet át kell vezetni egy 0,45 μm-es membránszűrőn (szükség esetén nyomás alatti szűréssel). Ezután meg kell vizsgálni az így nyert oldat nehézfémtartalmát induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometriával (ICP-AES vagy ICP-OES), illetve hidrid- vagy hideggőz-eljárást alkalmazó atomabszorpciós spektrometriával. |
| --- | --- |

B.

Nehézfémek esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. A megőrölt mintaanyagot a DIN 38414-S4 vagy azzal egyenértékű szabványnak megfelelően 1:10 arányban eluálni kell. Az így kapott szűrletet át kell vezetni egy 0,45 μm-es membránszűrőn (szükség esetén nyomás alatti szűréssel). Ezután meg kell vizsgálni az így nyert oldat nehézfémtartalmát induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometriával (ICP-AES vagy ICP-OES), illetve hidrid- vagy hideggőz-eljárást alkalmazó atomabszorpciós spektrometriával.

| C. | A lágyítószerek teljes mennyiségéről a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. Az extrahálást validált módszerrel kell elvégezni, például 0,3 g mintát egy ampullában 9 ml terc-butil-metil-éterben 1 órán át szubszonikusan extrahálva, majd a ftalátokat gázkromatográfia segítségével, egyedi ionkövetéses tömegszelektív detektálás (SIM Modus) alkalmazásával meghatározva. |
| --- | --- |

C.

A lágyítószerek teljes mennyiségéről a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. Az extrahálást validált módszerrel kell elvégezni, például 0,3 g mintát egy ampullában 9 ml terc-butil-metil-éterben 1 órán át szubszonikusan extrahálva, majd a ftalátokat gázkromatográfia segítségével, egyedi ionkövetéses tömegszelektív detektálás (SIM Modus) alkalmazásával meghatározva.

| D. | TDA és MDA esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 0,5 g kompozit mintát kell 5 ml-es fecskendőben 2,5 ml 1 %-os vizes ecetsav-oldattal extrahálni. A fecskendőt össze kell nyomni, és a folyadékot vissza kell szívni a fecskendőbe. E műveletet 20-szor meg kell ismételni, majd a végső extraktumot kell elemzésre megtartani. Ezután új 2,5 ml 1 %-os vizes ecetsavat kell a fecskendőbe bevinni, és újabb 20 ciklust végezni. Ezt követően az extraktumot egyesíteni kell az első kivonattal, és mérőlombikban ecetsavval 10 ml-re felhígítani. A kivonatokat nagy teljesítményű folyadékkromatográfiával (HPLC-UV) vagy nagy teljesítményű folyadék-kromatográfiával kombinált tömegspektrometriával (HPLC-MS) kell elemezni. Ha a nagy teljesítményű folyadékkromatográfia (HPLC-UV) alkalmazása esetén az interferencia gyanúja merül fel, akkor meg kell ismételni az elemzést nagy teljesítményű folyadék-kromatográfiával kombinált tömegspektrometriával (HPLC-MS). |
| --- | --- |

D.

TDA és MDA esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 0,5 g kompozit mintát kell 5 ml-es fecskendőben 2,5 ml 1 %-os vizes ecetsav-oldattal extrahálni. A fecskendőt össze kell nyomni, és a folyadékot vissza kell szívni a fecskendőbe. E műveletet 20-szor meg kell ismételni, majd a végső extraktumot kell elemzésre megtartani. Ezután új 2,5 ml 1 %-os vizes ecetsavat kell a fecskendőbe bevinni, és újabb 20 ciklust végezni. Ezt követően az extraktumot egyesíteni kell az első kivonattal, és mérőlombikban ecetsavval 10 ml-re felhígítani. A kivonatokat nagy teljesítményű folyadékkromatográfiával (HPLC-UV) vagy nagy teljesítményű folyadék-kromatográfiával kombinált tömegspektrometriával (HPLC-MS) kell elemezni. Ha a nagy teljesítményű folyadékkromatográfia (HPLC-UV) alkalmazása esetén az interferencia gyanúja merül fel, akkor meg kell ismételni az elemzést nagy teljesítményű folyadék-kromatográfiával kombinált tömegspektrometriával (HPLC-MS).

| E. | Ónorganikus anyagok esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 1–2 g tömegű kompozit mintát legalább 30 ml extraháló szerrel kell elkeverni 1 órán át, szobahőmérsékleten, ultrahangos fürdőben. Az extraháló szer a következő anyagokból álló keverék: 1 750 ml metanol + 300 ml ecetsav + 250 ml puffer (pH 4,5). A puffernek 164 g nátrium-acetátból, 1 200 ml vízből és 165 ml ecetsavból álló oldatnak kell lennie, amelyet vízzel 2 000 ml-re kell hígítani. Extrahálás után az alkil-ón képződményeket derivatizálni kell tetrahidro-furánban (THF) oldott 100 μl nátrium-tetraetil-borát hozzáadásával (200 mg/ml THF). A származékot n-hexánnal kell extrahálni, a mintát pedig második extrahálásnak kell alávetni. A két hexánkivonatot egyesíteni kell, és a továbbiakban szerves ónvegyületek SIM módban tömegszelektív detektálással kombinált gázkromatográfiával történő meghatározására kell használni. |
| --- | --- |

E.

Ónorganikus anyagok esetében a kérelmezőnek olyan jelentést kell benyújtania, amely ismerteti a következő vizsgálati eljárás eredményeit. 1–2 g tömegű kompozit mintát legalább 30 ml extraháló szerrel kell elkeverni 1 órán át, szobahőmérsékleten, ultrahangos fürdőben. Az extraháló szer a következő anyagokból álló keverék: 1 750 ml metanol + 300 ml ecetsav + 250 ml puffer (pH 4,5). A puffernek 164 g nátrium-acetátból, 1 200 ml vízből és 165 ml ecetsavból álló oldatnak kell lennie, amelyet vízzel 2 000 ml-re kell hígítani. Extrahálás után az alkil-ón képződményeket derivatizálni kell tetrahidro-furánban (THF) oldott 100 μl nátrium-tetraetil-borát hozzáadásával (200 mg/ml THF). A származékot n-hexánnal kell extrahálni, a mintát pedig második extrahálásnak kell alávetni. A két hexánkivonatot egyesíteni kell, és a továbbiakban szerves ónvegyületek SIM módban tömegszelektív detektálással kombinált gázkromatográfiával történő meghatározására kell használni.

7.2. b)   72 órás VOC-kibocsátás

Az alábbiakban felsorolt anyagok vizsgálókamrában lévő koncentrációja 72 óra után nem haladhatja meg a 15. táblázatban megadott határértékeket.

15. táblázat

PUR-habok 72 órás VOC-kibocsátási határértékei

| Anyag (CAS-szám) | Határérték (mg/m3) |
| --- | --- |
| Formaldehid (50-00-0) | 0,005 |
| Toluol (108-88-3) | 0,1 |
| Sztirol (100-42-5) | 0,005 |
| Az 1272/2008/EK rendelet értelmében a C1A. vagy a C1B. kategóriába sorolt kimutatható vegyületek mindegyike | 0,005 |
| Az 1272/2008/EK rendelet értelmében a C1A. vagy a C1B. kategóriába sorolt kimutatható vegyületek összege | 0,04 |
| Aromás szénhidrogének | 0,5 |
| VOC-k (összesen) | 0,5 |

Anyag (CAS-szám)

Határérték (mg/m3)

Formaldehid (50-00-0)

0,005

Toluol (108-88-3)

0,1

Sztirol (100-42-5)

0,005

Az 1272/2008/EK rendelet értelmében a C1A. vagy a C1B. kategóriába sorolt kimutatható vegyületek mindegyike

0,005

Az 1272/2008/EK rendelet értelmében a C1A. vagy a C1B. kategóriába sorolt kimutatható vegyületek összege

0,04

Aromás szénhidrogének

0,5

VOC-k (összesen)

0,5

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy megfelel a 7.2. b) kritériumnak. Adott esetben a nyilatkozatot a 15. táblázatban megállapított határértékeknek való megfelelést igazoló vizsgálati eredményekkel kell alátámasztani. A vizsgálati minta és a kamra kombinációja a következők valamelyike lehet:

| | 1 db 25 × 20 × 15 cm méretű mintát kell egy 0,5 m3-es tesztkamrába helyezni vagy |
| --- | --- |

1 db 25 × 20 × 15 cm méretű mintát kell egy 0,5 m3-es tesztkamrába helyezni vagy

| | 2 db 25 × 20 × 15 cm méretű mintát kell egy 1,0 m3-es tesztkamrába helyezni. |
| --- | --- |

2 db 25 × 20 × 15 cm méretű mintát kell egy 1,0 m3-es tesztkamrába helyezni.

A habmintát a kibocsátásvizsgáló kamra alján kell elhelyezni, majd 3 napon át 23 °C-on és 50 % relatív páratartalom mellett kondicionálni, a levegőcsere mértékének n = 0,5/órának, a kamra terhelésének (amely a minta exponált összfelületének és a kamra zárószegélyek és hátsó rész nélküli méreteinek az aránya) pedig L = 0,4 m2/m3-nek kell lennie az ISO 16000-9 és ISO 16000-11 szabványnak megfelelően.

A mintavételt a kamra betöltése után 72 ± 2 órával, 1 óra leforgása alatt kell elvégezni Tenax TA-n az illékony szerves vegyületek elemzése, illetve DNPH-patronokon a formaldehid elemzése érdekében. A kibocsátott illékony szerves vegyületeket a Tenax TA szorbenscsővel kell felfogni, majd hődeszorpciós, gázkromatográfiával kombinált tömegspektrometriával kell elemezni az ISO 16000-6 szabványnak megfelelően.

Az eredményeket félkvantitatívan, toluol-egyenértékként kell kifejezni. Minden olyan meghatározott analitról be kell számolni, amelynek koncentrációja legalább 1 μg/m3. Az illékony szerves vegyületek összmennyisége így a legalább 1 μg/m3 koncentrációjú analitok összege, amelyek a retenciós időn belül n-hexánból (C6) n-hexadekánná (C16) eluálódnak. Az 1272/2008/EK rendelet értelmében a C1A. vagy a C1B. kategóriába sorolt kimutatható vegyületek összege mindezeknek a legalább 1 μg/m3 koncentrációjú anyagoknak az összege. Amennyiben a vizsgálati eredmény értékei túllépik a szabványban előírt határértékeket, akkor anyagspecifikus mennyiségi meghatározást kell végezni. A formaldehid úgy határozható meg, hogy a levegőmintát DNPH-patronra gyűjtik, majd HPLC/UV elemzést végeznek rajta az ISO 16000-3 szabványnak megfelelően.

A CEN/TS 16516 szabvány szerinti vizsgálat egyenértékűnek tekintendő az ISO 16000 szabványsorozatnak megfelelően végzett elemzésekkel.

7.2. c)   Habosító anyagok

Halogénezett szerves vegyületek nem használhatók habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a hab gyártójától származó nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy a fenti anyagokat nem használták.

7.3.   Egyéb párnázóanyagok

Más anyagok párnázóanyagként történő alkalmazása is engedélyezett, ha teljesülnek a következő feltételek:

| — | A 2. kritérium veszélyes anyagokra vonatkozó általános követelményeit betartják. |
| --- | --- |

—

A 2. kritérium veszélyes anyagokra vonatkozó általános követelményeit betartják.

| — | Halogénezett szerves vegyületek nem használhatók habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként. |
| --- | --- |

—

Halogénezett szerves vegyületek nem használhatók habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként.

| — | Toll vagy pehely nem használható párnázó- vagy töltőanyagként, sem önmagában, sem keverékekben. |
| --- | --- |

—

Toll vagy pehely nem használható párnázó- vagy töltőanyagként, sem önmagában, sem keverékekben.

| — | Ha párnázó- vagy töltőanyagként latex segítségével gumírozott kókuszrostot használnak, igazolni kell a 7.1. a) és a 7.1. b) kritériumnak való megfelelést. |
| --- | --- |

—

Ha párnázó- vagy töltőanyagként latex segítségével gumírozott kókuszrostot használnak, igazolni kell a 7.1. a) és a 7.1. b) kritériumnak való megfelelést.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be, amelyben megadja, hogy

| i. | Milyen jellegűek a párnázó- vagy töltőanyagként használt, illetve az egyéb kevert anyagok. |
| --- | --- |

i.

Milyen jellegűek a párnázó- vagy töltőanyagként használt, illetve az egyéb kevert anyagok.

| ii. | Az anyag nem tartalmaz olyan különös aggodalomra okot adó vagy egyéb veszélyes anyagokat, amelyek esetében a 2. táblázat nem ad felmentést. |
| --- | --- |

ii.

Az anyag nem tartalmaz olyan különös aggodalomra okot adó vagy egyéb veszélyes anyagokat, amelyek esetében a 2. táblázat nem ad felmentést.

| iii. | Halogénezett szerves vegyületeket nem használtak habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként. |
| --- | --- |

iii.

Halogénezett szerves vegyületeket nem használtak habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként.

| iv. | Pelyhet vagy állati tollat nem használtak párnázó- vagy töltőanyagként, sem önmagában, sem keverékekben. |
| --- | --- |

iv.

Pelyhet vagy állati tollat nem használtak párnázó- vagy töltőanyagként, sem önmagában, sem keverékekben.

| v. | Ha a kókuszrostokat latex segítségével gumírozták, igazolni kell a korlátozott anyagokra és VOC-kibocsátásra vonatkozó 7.1. kritériumnak való megfelelést. |
| --- | --- |

v.

Ha a kókuszrostokat latex segítségével gumírozták, igazolni kell a korlátozott anyagokra és VOC-kibocsátásra vonatkozó 7.1. kritériumnak való megfelelést.

8. kritérium – Üveg: nehézfémek alkalmazása

Ez a kritérium a végső bútortermékben található valamennyi üveganyagra alkalmazandó, függetlenül attól, hogy milyen tömegarányban van jelen.

A bútortermékekben használt üvegeknek meg kell felelniük a következő feltételeknek:

| — | Nem tartalmazhatnak ólomüveget. |
| --- | --- |

—

Nem tartalmazhatnak ólomüveget.

| — | Nem tartalmazhatnak fémenként 100 mg/kg mértéket meghaladó ólom-, higany- és kadmiumszennyeződéseket. |
| --- | --- |

—

Nem tartalmazhatnak fémenként 100 mg/kg mértéket meghaladó ólom-, higany- és kadmiumszennyeződéseket.

| — | Tükörüveg esetében a tükör hátlapján használt festékek, alapozók és lakkok legfeljebb 2 000 mg/kg ólmot tartalmazhatnak (tartályon belüli koncentráció). A bevonatot az „óneljárás” helyett a „rézeljárás” alkalmazásával kell felvinni. |
| --- | --- |

—

Tükörüveg esetében a tükör hátlapján használt festékek, alapozók és lakkok legfeljebb 2 000 mg/kg ólmot tartalmazhatnak (tartályon belüli koncentráció). A bevonatot az „óneljárás” helyett a „rézeljárás” alkalmazásával kell felvinni.

Értékelés és ellenőrzés:

| i. | A kérelmezőnek be kell nyújtania az üvegbeszállító nyilatkozatát, amely igazolja, hogy a végső bútortermék nem tartalmaz ólomüveget. Megfelelő nyilatkozat hiányában illetékes testület a végső bútortermékben található üveg hordozható röntgenfluoreszcenciás eszközzel végzett roncsolásmentes vizsgálatát kérheti. |
| --- | --- |

i.

A kérelmezőnek be kell nyújtania az üvegbeszállító nyilatkozatát, amely igazolja, hogy a végső bútortermék nem tartalmaz ólomüveget. Megfelelő nyilatkozat hiányában illetékes testület a végső bútortermékben található üveg hordozható röntgenfluoreszcenciás eszközzel végzett roncsolásmentes vizsgálatát kérheti.

| ii. | A kérelmezőnek be kell nyújtania az üvegbeszállító nyilatkozatát, amely szerint a bútortermékben jelen lévő üveg nem tartalmaz 100 mg/kg (0,01 tömegszázalék) mértéket meghaladó ólom-, higany- vagy kadmiumszennyeződést. Megfelelő nyilatkozat hiányában az illetékes testület az üvegben lévő fémeknek az ASTM F2853-10 szabványban foglalt vagy azzal egyenértékű elvek szerint elvégzett röntgenfluoreszcenciás vizsgálatát kérheti. |
| --- | --- |

ii.

A kérelmezőnek be kell nyújtania az üvegbeszállító nyilatkozatát, amely szerint a bútortermékben jelen lévő üveg nem tartalmaz 100 mg/kg (0,01 tömegszázalék) mértéket meghaladó ólom-, higany- vagy kadmiumszennyeződést. Megfelelő nyilatkozat hiányában az illetékes testület az üvegben lévő fémeknek az ASTM F2853-10 szabványban foglalt vagy azzal egyenértékű elvek szerint elvégzett röntgenfluoreszcenciás vizsgálatát kérheti.

| iii. | A kérelmezőnek be kell nyújtania a tükörbeszállító nyilatkozatát, amely szerint a tükör hátlapján használt valamennyi festék, alapozó és lakk készítmény kevesebb, mint 2 000 mg/kg (0,2 tömegszázalék) ólmot tartalmaz. A nyilatkozatot a releváns biztonsági adatlapokkal vagy hasonló dokumentációval kell alátámasztani. A tükörüveg beszállítójának egy további nyilatkozatát is be kell nyújtani arról, hogy a hátlapot az „óneljárással” és nem a „rézeljárással” vitték fel. |
| --- | --- |

iii.

A kérelmezőnek be kell nyújtania a tükörbeszállító nyilatkozatát, amely szerint a tükör hátlapján használt valamennyi festék, alapozó és lakk készítmény kevesebb, mint 2 000 mg/kg (0,2 tömegszázalék) ólmot tartalmaz. A nyilatkozatot a releváns biztonsági adatlapokkal vagy hasonló dokumentációval kell alátámasztani. A tükörüveg beszállítójának egy további nyilatkozatát is be kell nyújtani arról, hogy a hátlapot az „óneljárással” és nem a „rézeljárással” vitték fel.

9. kritérium – A végtermékkel szembeni követelmények

9.1.   Használatra való alkalmasság

Az uniós ökocímkét viselő bútorok használatra alkalmasnak minősülnek, ha megfelelnek a IV. mellékletben felsorolt vonatkozó EN szabványok legújabb verziójában előírt, a termék tartósságával, méretével, biztonságosságával és szilárdságával kapcsolatos követelményeknek.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania egy nyilatkozatot arról, hogy a IV. mellékletben szereplő melyik szabványok (ha vannak ilyenek) vonatkoznak a termékre, majd nyilatkoznia kell arról, hogy megfelel a vonatkozó EN szabványoknak, amit a bútorgyártó vagy adott esetben az alkotóelem- és nyersanyag-beszállítók vizsgálati jelentéseivel kell alátámasztania.

9.2.   Kiterjesztett termékjótállás

A kérelmezőnek további költségek nélkül legalább öt év jótállást kell biztosítania, amely a termék leszállításának napjától érvényes. A jótállást a gyártó és az értékesítő nemzeti jog szerinti jogi kötelezettségei sérelme nélkül kell biztosítani.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania és meg kell adnia a fogyasztói tájékoztató dokumentációban biztosított kiterjesztett termékjótállás feltételeit, amelyeknek meg kell felelniük az e kritériumban előírt minimális követelményeknek.

9.3.   Alkatrészellátás

A bútorgyártó legalább a termék leszállítását követő 5 évig köteles az ügyfelek számára pótalkatrészeket biztosítani. A pótalkatrészek költségének (ha van ilyen) arányosnak kell lennie a bútortermék teljes költségével. Meg kell adni a pótalkatrészek leszállításának megszervezése során használandó kapcsolatfelvételi elérhetőséget.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy a termék leszállítását követő 5 évig pótalkatrészeket biztosít az ügyfelek számára. A pótalkatrészeket a jótállási időszak alatt ingyenesen kell biztosítani, ha az áru normál használat közben hibásodott meg, vagy arányos költség ellenében, ha az áru a nem megfelelő használat következtében károsodott. A kapcsolatfelvételi elérhetőséget fel kell tüntetni a fogyasztói információk között.

9.4.   A szétszerelhetőséget biztosító kivitel

Több alkotóelemből/összetevő anyagból álló bútorok esetében a terméket a javítás, újrafelhasználás és újrahasznosítás megkönnyítése érdekében szétszerelhető módon kell megtervezni. A szétszerelést és a sérült alkotóelemek/összetevő anyagok cseréjét illetően egyszerű, képekkel illusztrált utasításokat kell biztosítani. A szétszerelési és csereműveleteknek hétköznapi és alapvető kéziszerszámokkal, képzetlen munkaerő által is elvégezhetőnek kell lenniük.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a bútor alapvető eszközökkel és képzetlen munkaerő által történő összeszerelését és szétszerelését illusztráló műszaki rajzokat. A kárpit esetében a szétszereléshez cipzárt és tépőzárat is lehet alkalmazni a kanapépárnáknak a kerethez, illetve a belső párnázóanyagoknak a burkolóanyagokhoz való rögzítéséhez és onnan történő eltávolításához. Szükség szerint gondoskodni kell arról, hogy a közvetlenül a falemezekbe történő csavaros rögzítések esetében a csavart az újra összeszerelés során egy másik ponton is be lehessen illeszteni, mint ahonnan azt szétszerelés közben eltávolították.

9.5.   VOC-kibocsátás

Ha a bútortermék az alább felsorolt bármely alkotóelemet/összetevő anyagot tartalmazza, VOC-kibocsátási vizsgálatot kell végezni:

| — | bőrből készült kárpitos burkolatok, |
| --- | --- |

—

bőrből készült kárpitos burkolatok,

| — | bevont szövetből készült kárpitos burkolatok, |
| --- | --- |

—

bevont szövetből készült kárpitos burkolatok,

| — | a bútortermék teljes (csomagolás nélküli) tömegének több mint 5 %-át kitevő és magas (5 %-ot meghaladó) VOC-tartalmú bevonattal kezelt alkatrészek, ahol a bevonatot legalább 30 g/m2 bevont felület arányban vitték fel, vagy alkalmazási arányát nem számították ki. |
| --- | --- |

—

a bútortermék teljes (csomagolás nélküli) tömegének több mint 5 %-át kitevő és magas (5 %-ot meghaladó) VOC-tartalmú bevonattal kezelt alkatrészek, ahol a bevonatot legalább 30 g/m2 bevont felület arányban vitték fel, vagy alkalmazási arányát nem számították ki.

A vizsgálatra beküldött minták csomagolásának és szállításának, azok kezelésének és kondícionálásának, a vizsgálati kamrával szembeni követelményeknek és a gázelemzési módszereknek meg kell felelniük az ISO 16000 szabványokban leírt eljárásoknak.

A vizsgálatokat el lehet végezni a teljes bútorterméken (lásd a 16. táblázatban foglalt feltételeket és korlátozásokat), vagy kisebb vizsgálati kamrákban, kifejezetten a fent felsorolt alkotóelemek és összetevő anyagok vonatkozásában (lásd a 17. táblázatban foglalt feltételeket és korlátozásokat).

A VOC-kibocsátás nem haladhatja meg a 16. táblázatban és a 17. táblázatban megadott határértékeket.

16. táblázat

Egyes bútortermékek VOC-kibocsátási határértékei

| Vizsgálati paraméter | Fotelek és kanapék | Irodaszékek | Egyéb bútorelemek |
| --- | --- | --- | --- |
| Kamratérfogat | 2–10 m3 tartományban |
| Terhelési arány | Terméknek a kamratérfogat mintegy 25 %-át kell kitöltenie | (*11) 0,5–1,5 m2/m3 |
| Légcsere | 4,0 m3/h | 2,0 m3/h | (*11) 0,5–1,5 óra-1 |
| Anyag | 3 nap | 28 nap | 3 nap | 28 nap | 28 nap |
| Formaldehid | — | 60 μg/m3 | — | 60 μg/m3 | 60 μg/m3 |
| TVOC (*11) | ≤ 3 000 μg/m3 | ≤ 400 μg/m3 | — | ≤ 450 μg/m3 | ≤ 450 μg/m3 |
| TSVOC | — | ≤ 100 μg/m3 | — | ≤ 80 μg/m3 | ≤ 80 μg/m3 |
| C-anyagok (10) | ≤ 10 μg/m3 (összesített határérték) | ≤ 1 μg/m3 (anyagonként) | ≤ 10 μg/m3 (összesített határérték) | ≤ 1 μg/m3 (anyagonként) | ≤ 1 μg/m3 (anyagonként) |
| LCI-anyagok R-értéke (11) | — | ≤ 1 | — | ≤ 1 | ≤ 1 |

Vizsgálati paraméter

Fotelek és kanapék

Irodaszékek

Egyéb bútorelemek

Kamratérfogat

2–10 m3 tartományban

Terhelési arány

Terméknek a kamratérfogat mintegy 25 %-át kell kitöltenie

(*11) 0,5–1,5 m2/m3

Légcsere

4,0 m3/h

2,0 m3/h

(*11) 0,5–1,5 óra-1

Anyag

3 nap

28 nap

3 nap

28 nap

28 nap

Formaldehid

—

60 μg/m3

—

60 μg/m3

60 μg/m3

TVOC (*11)

≤ 3 000 μg/m3

≤ 400 μg/m3

—

≤ 450 μg/m3

≤ 450 μg/m3

TSVOC

—

≤ 100 μg/m3

—

≤ 80 μg/m3

≤ 80 μg/m3

C-anyagok (10)

≤ 10 μg/m3 (összesített határérték)

≤ 1 μg/m3 (anyagonként)

≤ 10 μg/m3 (összesített határérték)

≤ 1 μg/m3 (anyagonként)

≤ 1 μg/m3 (anyagonként)

LCI-anyagok R-értéke (11)

—

≤ 1

—

≤ 1

≤ 1

17. táblázat

A kiemelt bútoralapanyagok és -alkotóelemek maximális VOC-kibocsátási határértékei

| Vizsgálati paraméter | Bevont alkotóelemek | Bőrből vagy bevont szövetből készült kárpitozási burkolóanyagok |
| --- | --- | --- |
| Minimális megengedett kamratérfogat | 200 liter faalapú alkotóelemek esetében
  20 liter egyéb alkotóelemek esetében | 20 liter |
| Légcsere | 0,5 óra-1 | 1,5 m3/m2.h |
| Anyag | 3 nap | 28 nap | 3 nap | 28 nap |
| Formaldehid | — | 60 μg/m3 | — | 60 μg/m3 |
| TVOC | ≤ 3 000 μg/m3 | ≤ 400 μg/m3 | — | ≤ 450 μg/m3 |
| TSVOC | — | ≤ 100 μg/m3 | — | ≤ 80 μg/m3 |
| C-anyagok (12) | ≤ 10 μg/m3 (összesített határérték) | ≤ 1 μg/m3 (anyagonként) | ≤ 10 μg/m3 (összesített határérték) | ≤ 1 μg/m3 (anyagonként) |
| LCI-anyagok R-értéke (13) | — | ≤ 1 | — | ≤ 1 |

Vizsgálati paraméter

Bevont alkotóelemek

Bőrből vagy bevont szövetből készült kárpitozási burkolóanyagok

Minimális megengedett kamratérfogat

200 liter faalapú alkotóelemek esetében

20 liter egyéb alkotóelemek esetében

20 liter

Légcsere

0,5 óra-1

1,5 m3/m2.h

Anyag

3 nap

28 nap

3 nap

28 nap

Formaldehid

—

60 μg/m3

—

60 μg/m3

TVOC

≤ 3 000 μg/m3

≤ 400 μg/m3

—

≤ 450 μg/m3

TSVOC

—

≤ 100 μg/m3

—

≤ 80 μg/m3

C-anyagok (12)

≤ 10 μg/m3 (összesített határérték)

≤ 1 μg/m3 (anyagonként)

≤ 10 μg/m3 (összesített határérték)

≤ 1 μg/m3 (anyagonként)

LCI-anyagok R-értéke (13)

—

≤ 1

—

≤ 1

Értékelés és ellenőrzés: Ha a bútortermék esetében a végtermék VOC-kibocsátási vizsgálatát tartják szükségesnek, a kérelmezőnek megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania, amelyet az ISO 16000 szabványsorozat szerint elvégzett kamravizsgálatok alapján összeállított vizsgálati jelentéssel kell alátámasztani. A CEN/TS 16516 szabvány szerint elvégzett vizsgálatok az ISO 16000 szabványsorozat szerinti vizsgálatokkal egyenértékűnek minősülnek. Ha a 28. napra meghatározott kamrai koncentrációs határértékeket a mintának a kamrában történő elhelyezésétől számított 3 napon belül vagy 3 és 27 nap közötti bármilyen más időszakon belül el lehet érni, a követelményeknek való megfelelést meg lehet állapítani és a vizsgálatot idő előtt le lehet állítani.

Az uniós ökocímke alkalmazását legfeljebb 12 hónappal megelőző időszakból származó vizsgálati adatokat érvényesnek kell tekinteni a termékek vagy alkotóelemek/összetevő anyagok tekintetében, feltéve, hogy nem történt olyan változás a gyártási folyamatban vagy a felhasznált vegyi készítményekben, amelyet úgy kellene tekinteni, hogy növeli a végtermékből vagy a megfelelő alkotóelemekből/összetevő anyagokból származó VOC-kibocsátást.

Az érintett alkotóelemek/összetevő anyagok 17. táblázatban foglalt határértékeknek való megfelelését bizonyító, közvetlenül a beszállítók által biztosított vizsgálati adatokat is el kell elfogadni, ha azokat a beszállító nyilatkozata is kíséri.

10. kritérium – Fogyasztói információk

A terméket egyetlen fogyasztói információkat tartalmazó dokumentumnak kell kísérnie, amely annak az országnak a nyelvén tartalmaz információkat, ahol a terméket forgalomba hozzák, a következő szempontokkal kapcsolatban:

| — | A termék leírása az 1. kritérium követelményeinek megfelelően. |
| --- | --- |

—

A termék leírása az 1. kritérium követelményeinek megfelelően.

| — | A fogyasztó számára részletes leírást kell adni a termék legjobb ártalmatlanítási módjairól (pl. újrafelhasználás, visszavétel a kérelmező kezdeményezésére, újrahasznosítás, energia-visszanyerés), környezeti hatásaik szerint sorba rendezve. |
| --- | --- |

—

A fogyasztó számára részletes leírást kell adni a termék legjobb ártalmatlanítási módjairól (pl. újrafelhasználás, visszavétel a kérelmező kezdeményezésére, újrahasznosítás, energia-visszanyerés), környezeti hatásaik szerint sorba rendezve.

| — | Információ a 100 g-nál nagyobb tömegű polimer-típusú műanyag alkotóelemekről, amelyeket nem jelöltek meg a 4.1. kritérium követelményeinek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Információ a 100 g-nál nagyobb tömegű polimer-típusú műanyag alkotóelemekről, amelyeket nem jelöltek meg a 4.1. kritérium követelményeinek megfelelően.

| — | A felhasznált bőrnek az EN 15987 és az EN 16223 szabványban megállapított követelményekkel összhangban történő meghatározására, leírására, címkézésére vagy jelölésére vonatkozó nyilatkozat. |
| --- | --- |

—

A felhasznált bőrnek az EN 15987 és az EN 16223 szabványban megállapított követelményekkel összhangban történő meghatározására, leírására, címkézésére vagy jelölésére vonatkozó nyilatkozat.

| — | Egyértelmű állásfoglalás azzal kapcsolatban, hogy a bútorterméket milyen feltételek mellett kell használni. Például beltéri, kültéri, hőmérséklet-tartomány, teherbíró képesség és a tisztítás megfelelő módja. |
| --- | --- |

—

Egyértelmű állásfoglalás azzal kapcsolatban, hogy a bútorterméket milyen feltételek mellett kell használni. Például beltéri, kültéri, hőmérséklet-tartomány, teherbíró képesség és a tisztítás megfelelő módja.

| — | A felhasznált üveg típusára vonatkozó információ, biztonsági információk, kemény anyagokkal (például üveg, fém vagy kő) történő érintkezésre való alkalmasság, valamint az üveg megfelelő megsemmisítésére vonatkozó információ, például a fogyasztó használat utáni öblösüveggel való kompatibilitás vagy annak hiánya. |
| --- | --- |

—

A felhasznált üveg típusára vonatkozó információ, biztonsági információk, kemény anyagokkal (például üveg, fém vagy kő) történő érintkezésre való alkalmasság, valamint az üveg megfelelő megsemmisítésére vonatkozó információ, például a fogyasztó használat utáni öblösüveggel való kompatibilitás vagy annak hiánya.

| — | Kárpitozott bútorok esetében az eladási ország vonatkozó tűzvédelmi előírásainak való megfelelőségről szóló nyilatkozat, adatok arra vonatkozóan, hogy milyen égésgátló anyagot használtak (ha van ilyen) és mely anyagokban (ha van ilyen). |
| --- | --- |

—

Kárpitozott bútorok esetében az eladási ország vonatkozó tűzvédelmi előírásainak való megfelelőségről szóló nyilatkozat, adatok arra vonatkozóan, hogy milyen égésgátló anyagot használtak (ha van ilyen) és mely anyagokban (ha van ilyen).

| — | Nyilatkozat arról, hogy nem használtak biocid termékeket a végső fertőtlenítő hatás érdekében olyan bútorokban, amelyeket egyértelműen beltéri használat céljára hoznak forgalomba, illetve kerti bútorok esetében nyilatkozat arról, hogy mely biocid termékek hatóanyagait használták (ha van ilyen) és melyik anyagokban (ha van ilyen). |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy nem használtak biocid termékeket a végső fertőtlenítő hatás érdekében olyan bútorokban, amelyeket egyértelműen beltéri használat céljára hoznak forgalomba, illetve kerti bútorok esetében nyilatkozat arról, hogy mely biocid termékek hatóanyagait használták (ha van ilyen) és melyik anyagokban (ha van ilyen).

| — | A 9.1. kritériumban és a IV. függelékben említett vonatkozó EN szabványoknak való megfelelésről szóló nyilatkozat. |
| --- | --- |

—

A 9.1. kritériumban és a IV. függelékben említett vonatkozó EN szabványoknak való megfelelésről szóló nyilatkozat.

| — | A 9.2. kritérium követelményei szerinti termékjótállás feltételeire vonatkozó információ. |
| --- | --- |

—

A 9.2. kritérium követelményei szerinti termékjótállás feltételeire vonatkozó információ.

| — | A pótalkatrészek 9.3. kritérium követelményei szerinti biztosításával kapcsolatos elérhetőségi adatok. |
| --- | --- |

—

A pótalkatrészek 9.3. kritérium követelményei szerinti biztosításával kapcsolatos elérhetőségi adatok.

| — | A 9.4. kritérium követelményeinek megfelelő, jól illusztrált összeszerelési és szétszerelési utasítás. |
| --- | --- |

—

A 9.4. kritérium követelményeinek megfelelő, jól illusztrált összeszerelési és szétszerelési utasítás.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a terméket kísérő fogyasztói információs dokumentum másolatát, amely adott esetben igazolja a kritérium összes felsorolt pontjának való megfelelést.

11. kritérium – Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

Választható szövegmezős címke esetében a címkének adott esetben a következő állítások közül hármat kell tartalmaznia:

| — | Fenntartható erdőgazdálkodásból származó fa, parafa, bambusz és rattan. |
| --- | --- |

—

Fenntartható erdőgazdálkodásból származó fa, parafa, bambusz és rattan.

| — | Újrafeldolgozott tartalom (fa vagy műanyag, adott esetben). |
| --- | --- |

—

Újrafeldolgozott tartalom (fa vagy műanyag, adott esetben).

| — | Veszélyesanyag-tartalma korlátozott. |
| --- | --- |

—

Veszélyesanyag-tartalma korlátozott.

| — | Biocid termékekkel nem kezelt (adott esetben). |
| --- | --- |

—

Biocid termékekkel nem kezelt (adott esetben).

| — | Égésgátló anyaggal nem kezelt (adott esetben). |
| --- | --- |

—

Égésgátló anyaggal nem kezelt (adott esetben).

| — | Alacsony formaldehidkibocsátású termék. |
| --- | --- |

—

Alacsony formaldehidkibocsátású termék.

| — | Alacsony VOC-kibocsátású termék. |
| --- | --- |

—

Alacsony VOC-kibocsátású termék.

| — | Szétszerelhető és könnyen javítható termék. |
| --- | --- |

—

Szétszerelhető és könnyen javítható termék.

| — | Ha bio- vagy IPM-gyapot felhasználásával készített pamutalapú textilanyagot használtak a bútorkárpitban, az uniós ökocímke 2. rovatában az alábbi szöveg jelenhet meg:

  18. táblázat


  A textilekben használt gyapottal kapcsolatban az uniós ökocímke mellett feltüntethető információk







  Gyártási specifikáció | Feltüntethető szöveg |
| --- | --- | --- |
| 95 %-nál nagyobb biotartalom | Biopamutból készült textilek |
| 70 %-nál nagyobb IPM-tartalom | Kevesebb peszticid használatával termesztett gyapot |

—

Ha bio- vagy IPM-gyapot felhasználásával készített pamutalapú textilanyagot használtak a bútorkárpitban, az uniós ökocímke 2. rovatában az alábbi szöveg jelenhet meg:

18. táblázat

A textilekben használt gyapottal kapcsolatban az uniós ökocímke mellett feltüntethető információk

Gyártási specifikáció

Feltüntethető szöveg

95 %-nál nagyobb biotartalom

Biopamutból készült textilek

70 %-nál nagyobb IPM-tartalom

Kevesebb peszticid használatával termesztett gyapot

Az opcionális szöveges címke használatával kapcsolatban a következő weboldalon található, „Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo” (Útmutató az uniós ökocímke logójának használatához) című dokumentum szolgál információkkal:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy megfelel ennek a kritériumnak.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

(2)  A Bizottság 2014. június 5-i 2014/350/EU határozata a textiltermékek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 174., 2014.6.13., 45. o.).

(3)  ECHA, Különös aggodalomra okot adó anyagok engedélyezésének jelöltlistája, http://www.echa.europa.eu/candidate-list-table

(*1)  A szennyvíztisztítás során végzett színeltávolítás akkor következik be, amikor a festőüzemből kilépő szennyvíz eléri a következő spektrális együtthatókat: i) 7 m-1 436 nm-en, 5 m-1 525 nm-en és 3 m-1 620 nm-en.

(4)  Az ECHA REACH keretében regisztrált anyagok adatbázisa: http://www.echa.europa.eu/information-on-chemicals/registered-substances

(5)  ECHA, Együttműködés más szabályozó ügynökségekkel, http://echa.europa.eu/about-us/partners-and-networks/international-cooperation/cooperation-with-peer-regulatory-agencies

(6)  
  „EPF-szabvány: újrafeldolgozott fa szállítási feltételei”, 2002. október. Online megtekinthető a következő webcímen: http://www.europanels.org/upload/EPF-Standard-for-recycled-wood-use.pdf

(7)  93120. számú rendelet „A lebegő mérgező anyagok ellenőrzését célzó intézkedés a kompozit fatermékek formaldehidkibocsátásának csökkentése érdekében” California Code of Regulations.

(*2)  Nem vonatkozik a fehér termékekre, valamint a nem festett, nem nyomott termékekre.

(*3)  A 4. fokozat megengedhető azonban akkor, ha a bútor fedőszövetnek szánt szövetek enyhén színezettek (szabvány színmélység < 1/12), és 20 %-nál több gyapjúból vagy egyéb keratinszálból, vagy 20 %-nál több lenből vagy egyéb rostszálból készültek.

(*4)  Az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének 43. bejegyzésében felsorolt összesen 22 arilamin, plusz két másik vegyület (a vizsgálandó arilaminok teljes jegyzékét lásd a III. függelék 1. táblázatában). Az EN ISO 17234-1 kimutatási határa 30 mg/kg.

(*5)  Az EN ISO 17075 kimutatási határát általában 3 mg/kg-nak tekintik.

(*6)  Kifejezetten csecsemők és 3 évesnél fiatalabb gyermekek számára tervezett bútorok.

(*7)  Ha a vizsgált textíliát kölcsönhatás-fokozóként ATO-val kezelték, összhangban az ATO használatára vonatkozó, a 2. táblázat c) bejegyzésében foglalt feltételekkel, akkor az mentesül az antimon kimosódási határértéke alól.

(8)  A Bizottság 2013. február 11-i 2013/84/EU végrehajtási határozata az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek a nyersbőr és irha cserzése tekintetében történő meghatározásáról (az értesítés a C(2013) 618. számú dokumentummal történt) (HL L 45., 2013.2.16., 13. o.).

(9)  A Tanács 2007. június 28-i 834/2007/EK rendelete az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

(*8)  N-nitróz-dimetil-amin (NDMA), N-nitróz-dietil-amin (NDEA), N-nitróz-metil-etil-amin (NMEA), N-nitróz-di-i-propilamin (NDIPA), N-nitróz-di-n-propilamin (NDPA), N-nitróz-di-n-butilamin (NDBA), N-nitróz-pirrolidinon (NPYR), N-nitróz-piperidin (NPIP), N-nitróz-morfolin (NMOR).

(*9)  0,01 tömegszázalék (4 ftalát összes mennyisége az egyéb bútortermékekben).

(*10)  Hivatkozással az ECHA Candidate List kérelem benyújtásának időpontjában érvényes a legújabb verziójára.

(*11)  Bár egyéb bútorok esetében lehetőség van a terhelés és a légcsere mértékének megváltoztatására, a terhelési arány (m2/m3) és a légcsere (h-1) közötti arányt 1,0 értéken kell tartani.

(10)  A formaldehidet nem kell figyelembe venni a halmozott rákkeltő VOC-kibocsátási számításokban, mivel ez az anyag saját határértékkel rendelkezik.

(11)  R-érték = az összes hányados összege (Ci/LCIi) < 1 (ahol Ci = az anyag koncentrációja a kamra levegőjében, LCIi = az anyagnak a „Városi levegő, beltéri környezet és emberi expozíció” című európai együttműködésen alapuló fellépés szerint meghatározott legfrissebb adatok alapján meghatározott LCI értéke).

(12)  A formaldehidet nem kell figyelembe venni a halmozott rákkeltő VOC-kibocsátási számításokban, mivel ez az anyag saját határértékkel rendelkezik.

(13)  R-érték = az összes hányados összege (Ci/LCIi) < 1 (ahol Ci = az anyag koncentrációja a kamra levegőjében, LCIi = az anyagnak a „Városi levegő, beltéri környezet és emberi expozíció” című európai együttműködésen alapuló fellépés szerint meghatározott legfrissebb adatok alapján meghatározott LCI értéke).

I. függelék

A FELÜLETI BEVONATOKBAN HASZNÁLT VOC KISZÁMÍTÁSÁRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁS

A számítási módszerhez az alábbi információkra van szükség:

| — | A végső összeszerelt termék teljes bevont felülete |
| --- | --- |

—

A végső összeszerelt termék teljes bevont felülete

| — | A bevonó vegyület VOC-tartalma (g/l). |
| --- | --- |

—

A bevonó vegyület VOC-tartalma (g/l).

| — | A bevonó vegyület bevonási művelet előtt meglévő mennyisége. |
| --- | --- |

—

A bevonó vegyület bevonási művelet előtt meglévő mennyisége.

| — | A bevonási műveletet során feldolgozott megegyező egységek száma. |
| --- | --- |

—

A bevonási műveletet során feldolgozott megegyező egységek száma.

| — | A bevonó vegyület bevonási művelet után megmaradó mennyisége. |
| --- | --- |

—

A bevonó vegyület bevonási művelet után megmaradó mennyisége.

Számítási példa:

| A végső összeszerelt termék teljes bevont felülete | = 1,5 m2. |
| --- | --- |
| A bevonó vegyület VOC-tartalma (g/l) | = 120 g/l. |
| A bevonó vegyület bevonási művelet előtt meglévő mennyisége (1) | = 18,5 liter. |
| A bevonási műveletet során feldolgozott megegyező egységek száma | = 4. |
| A bevonó vegyület bevonási művelet után megmaradó mennyisége (1) | = 12,5 liter |

A végső összeszerelt termék teljes bevont felülete

= 1,5 m2.

A bevonó vegyület VOC-tartalma (g/l)

= 120 g/l.

A bevonó vegyület bevonási művelet előtt meglévő mennyisége (1)

= 18,5 liter.

A bevonási műveletet során feldolgozott megegyező egységek száma

= 4.

A bevonó vegyület bevonási művelet után megmaradó mennyisége (1)

= 12,5 liter

| Teljes bevont felület | = 4 × 1,5 m2 | = 6 m2. |
| --- | --- | --- |
| A bevonó vegyület összes felhasznált mennyisége | = 18,5 – 12,5 | = 6 liter. |
| A felületen alkalmazott VOC összes mennyisége | = 3,9 liter × 120 g/liter | = 468 g. |
| A m2-enként alkalmazott VOC összes mennyisége | = 468 g/6 m2 | = 78 g/m2. |

Teljes bevont felület

= 4 × 1,5 m2

= 6 m2.

A bevonó vegyület összes felhasznált mennyisége

= 18,5 – 12,5

= 6 liter.

A felületen alkalmazott VOC összes mennyisége

= 3,9 liter × 120 g/liter

= 468 g.

A m2-enként alkalmazott VOC összes mennyisége

= 468 g/6 m2

= 78 g/m2.

Több mint egy bevonó vegyületet – például alapozó vagy befejező réteg – alkalmazása esetén a felhasznált térfogatot és a VOC-tartalmakat ki kell számítani és össze kell adni.

A bevonási műveletekben használt VOC-tartalom összmennyiségének csökkentésére több hatékony módszer is létezik. A különböző bevonási eljárások tájékoztató hatékonysága az alábbiakban látható.

Táblázat

A bevonási technikák tájékoztató hatékonyság tényezői

| Bevonási technika | Eredményesség
  (%) | Hatékonysági együttható |
| --- | --- | --- |
| Permetszóró eszköz újrahasznosítás nélkül | 50 | 0,5 |
| Elektrosztatikus szórás | 65 | 0,65 |
| Permetszóró eszköz újrahasznosítással | 70 | 0,7 |
| Permetszóró kúp/tárcsa | 80 | 0,8 |
| Lakkozóhenger | 95 | 0,95 |
| Takarólakk | 95 | 0,95 |
| Vákuumos lakkozás | 95 | 0,95 |
| Bemártás | 95 | 0,95 |
| Öblítés | 95 | 0,95 |

Bevonási technika

Eredményesség

(%)

Hatékonysági együttható

Permetszóró eszköz újrahasznosítás nélkül

50

0,5

Elektrosztatikus szórás

65

0,65

Permetszóró eszköz újrahasznosítással

70

0,7

Permetszóró kúp/tárcsa

80

0,8

Lakkozóhenger

95

0,95

Takarólakk

95

0,95

Vákuumos lakkozás

95

0,95

Bemártás

95

0,95

Öblítés

95

0,95

---

(1)  Megjegyzendő, hogy tömeg mértékegységek is használhatók a térfogat helyett, feltéve, hogy a bevonó vegyület sűrűsége ismert és a számítás során figyelembe veszik.

II. függelék

AZ EN 13336 SZABVÁNY KÖVETELMÉNYEI A BÚTOROKBAN HASZNÁLT BŐRÖKKEL SZEMBEN

Táblázat

Az uniós ökocímkével rendelkező bútorokban használt bőrrel szembeni fizikai követelmények (az EN 13336 szabvány szerint)

| Alapvető jellemzők | Vizsgálati módszer | Ajánlott érték |
| --- | --- | --- |
| Nubuk, velúr és anilin (*1) | Fél-anilin (*1) | Fedett, pigmentfestékkel bevont és egyéb (*1) |
| pH és ΔpH | EN ISO 4045 | ≥ 3,5 (ha a pH < 4,0, a ΔpH-nak ≤ 0,7 kell lennie) |
| Szakítóterhelés, átlagos érték | EN ISO 3377-1 | > 20 N |
| Színtartóság oda-vissza dörzsöléssel szemben | EN ISO 11640.
  Az ujj teljes tömege 1 000  g.
  Verejtékezésből származó lúgos oldat az EN ISO 11641 szabvány szerint. | Értékelendő szempontok | A bőr színének változása és a filc foltosodása | A bőr színének változása és a filc foltosodása A kikészítés nem semmisül meg |
| száraz filc használata | 50 ciklus, ≥ 3 szürke skála | 500 ciklus, ≥ 4 szürke skála |
| nedves filc használata | 20 ciklus, ≥ 3 szürke skála | 80 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála | 250 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála |
| mesterséges verejtékkel nedvesített filc használata | 20 ciklus, ≥ 3 szürke skála | 50 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála | 80 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála |
| Színtartóság mesterséges fénnyel szemben | EN ISO 105-B02 (3. módszer) | ≥ 3 kék skála | ≥ 4 kék skála | ≥ 5 kék skála |
| Száraz kikészítés tapadása | EN ISO 11644 | — | ≥ 2 N/10 mm |
| Ellenállás száraz hajtogatással szemben | EN ISO 5402-1 | Kizárólag nem pigmentált kikészítésű anilin bőr esetében 20 000 ciklus (nincsenek a kikészítés sérülésére utaló repedések) | 50 000 ciklus (nincsenek a kikészítés sérülésére utaló repedések) | 50 000 ciklus (nincsenek a kikészítés sérülésére utaló repedések) |
| Színtartóság vízfoltokkal szemben | EN ISO 15700 | ≥ 3 szürke skála (nincs tartós megduzzadás) |
| Kikészítés hidegrepedéssel szembeni ellenállása | EN ISO 17233 | — | – 15 °C (nincsenek repedések a kikészítésen) |
| Tűzállóság | EN 1021 vagy vonatkozó nemzeti szabványok | Megfelelő |

Alapvető jellemzők

Vizsgálati módszer

Ajánlott érték

Nubuk, velúr és anilin (*1)

Fél-anilin (*1)

Fedett, pigmentfestékkel bevont és egyéb (*1)

pH és ΔpH

EN ISO 4045

≥ 3,5 (ha a pH < 4,0, a ΔpH-nak ≤ 0,7 kell lennie)

Szakítóterhelés, átlagos érték

EN ISO 3377-1

> 20 N

Színtartóság oda-vissza dörzsöléssel szemben

EN ISO 11640.

Az ujj teljes tömege 1 000  g.

Verejtékezésből származó lúgos oldat az EN ISO 11641 szabvány szerint.

Értékelendő szempontok

A bőr színének változása és a filc foltosodása

A bőr színének változása és a filc foltosodása A kikészítés nem semmisül meg

száraz filc használata

50 ciklus, ≥ 3 szürke skála

500 ciklus, ≥ 4 szürke skála

nedves filc használata

20 ciklus, ≥ 3 szürke skála

80 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála

250 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála

mesterséges verejtékkel nedvesített filc használata

20 ciklus, ≥ 3 szürke skála

50 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála

80 ciklus, ≥ 3/4 szürke skála

Színtartóság mesterséges fénnyel szemben

EN ISO 105-B02 (3. módszer)

≥ 3 kék skála

≥ 4 kék skála

≥ 5 kék skála

Száraz kikészítés tapadása

EN ISO 11644

—

≥ 2 N/10 mm

Ellenállás száraz hajtogatással szemben

EN ISO 5402-1

Kizárólag nem pigmentált kikészítésű anilin bőr esetében 20 000 ciklus (nincsenek a kikészítés sérülésére utaló repedések)

50 000 ciklus (nincsenek a kikészítés sérülésére utaló repedések)

50 000 ciklus (nincsenek a kikészítés sérülésére utaló repedések)

Színtartóság vízfoltokkal szemben

EN ISO 15700

≥ 3 szürke skála (nincs tartós megduzzadás)

Kikészítés hidegrepedéssel szembeni ellenállása

EN ISO 17233

—

– 15 °C (nincsenek repedések a kikészítésen)

Tűzállóság

EN 1021 vagy vonatkozó nemzeti szabványok

Megfelelő

---

(*1)  A bőrtípusok definíciói az EN 15987 szabvány szerint.

III. függelék

TILTOTT ARILAMINVEGYÜLETEK A VÉGSŐ BŐRÖKBEN, TEXTILEKBEN ÉS BEVONT SZÖVETANYAGOKBAN

Idetartoznak az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének 43. bejegyzésében felsorolt anyagok, amelyek jelenlétét a festett bőrökben (az EN 17234 szabvány szerint) és a textilekben (az EN 14362-1 és -3 szabvány szerint) vizsgálni kell.

1. táblázat

A textilekben és bőrökben vizsgálandó rákkeltő arilaminok

| Arilamin | CAS-szám | Arilamin | CAS-szám |
| --- | --- | --- | --- |
| 4-amino-difenil | 92-67-1 | 4,4′-oxi-dianilin | 101-80-4 |
| Benzidin | 92-87-5 | 4,4′-tio-dianilin | 139-65-1 |
| 4-klór-o-toluidin | 95-69-2 | o-toluidin | 95-53-4 |
| 2-naftil-amin | 91-59-8 | 2,4-diamino-toluol | 95-80-7 |
| o-amino-azotoluol | 97-56-3 | 2,4,5-trimetil-anilin | 137-17-7 |
| 2-amino-4-nitrotoluol | 99-55-8 | 4-amino-azobenzol | 60-09-3 |
| 4-klór-anilin | 106-47-8 | o-anizidin | 90-04-0 |
| 2,4-diamino-anizol | 615-05-4 | 2,4-xilidin | 95-68-1 |
| 4,4′-diamino-difenil-metán | 101-77-9 | 2,6-xilidin | 87-62-7 |
| 3,3′-diklór-benzidin | 91-94-1 | p-krezidin | 120-71-8 |
| 3,3′-dimetoxi-benzidin | 119-90-4 | 3,3′-dimetil-benzidin | 119-93-7 |
| 3,3′-dimetil-4,4′-diamino-difenil-metán | 838-88-0 | 4,4'-metilén-bisz(2-klór-anilin) | 101-14-4 |

Arilamin

CAS-szám

Arilamin

CAS-szám

4-amino-difenil

92-67-1

4,4′-oxi-dianilin

101-80-4

Benzidin

92-87-5

4,4′-tio-dianilin

139-65-1

4-klór-o-toluidin

95-69-2

o-toluidin

95-53-4

2-naftil-amin

91-59-8

2,4-diamino-toluol

95-80-7

o-amino-azotoluol

97-56-3

2,4,5-trimetil-anilin

137-17-7

2-amino-4-nitrotoluol

99-55-8

4-amino-azobenzol

60-09-3

4-klór-anilin

106-47-8

o-anizidin

90-04-0

2,4-diamino-anizol

615-05-4

2,4-xilidin

95-68-1

4,4′-diamino-difenil-metán

101-77-9

2,6-xilidin

87-62-7

3,3′-diklór-benzidin

91-94-1

p-krezidin

120-71-8

3,3′-dimetoxi-benzidin

119-90-4

3,3′-dimetil-benzidin

119-93-7

3,3′-dimetil-4,4′-diamino-difenil-metán

838-88-0

4,4'-metilén-bisz(2-klór-anilin)

101-14-4

Számos egyéb – az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének 43. bejegyzése által közvetlenül nem korlátozott – színezékvegyületről ismert, hogy a feldolgozás során széthasad és az 1. táblázatban felsorolt egyes tiltott anyagokká alakul át. Annak érdekében, hogy jelentősen csökkenteni lehessen az 1. táblázatban felsorolt anyagok 30 mg/kg határértékének való megfeleléssel kapcsolatos bizonytalanságot, a gyártók számára ajánlott – de nem kötelező – a 2. táblázatban felsorolt színezékek használatának mellőzése.

2. táblázat

A hasítás útján esetleg rákkeltő arilaminokat alkotó színezékek tájékoztató listája

| Diszperziós színezékek | Alapvető színezékek |
| --- | --- |
| Disperse Orange 60 | Disperse Yellow 7 | Basic Brown 4 | Basic Red 114 |
| Disperse Orange 149 | Disperse Yellow 23 | Basic Red 42 | Basic Yellow 82 |
| Disperse Red 151 | Disperse Yellow 56 | Basic Red 76 | Basic Yellow 103 |
| Disperse Red 221 | Disperse Yellow 218 | Basic Red 111 | |
| Savas színezékek |
| CI Acid Black 29 | CI Acid Red 4 | CI Acid Red 85 | CI Acid Red 148 |
| CI Acid Black 94 | CI Acid Red 5 | CI Acid Red 104 | CI Acid Red 150 |
| CI Acid Black 131 | CI Acid Red 8 | CI Acid Red 114 | CI Acid Red 158 |
| CI Acid Black 132 | CI Acid Red 24 | CI Acid Red 115 | CI Acid Red 167 |
| CI Acid Black 209 | CI Acid Red 26 | CI Acid Red 116 | CI Acid Red 170 |
| CI Acid Black 232 | CI Acid Red 26:1 | CI Acid Red 119:1 | CI Acid Red 264 |
| CI Acid Brown 415 | CI Acid Red 26:2 | CI Acid Red 128 | CI Acid Red 265 |
| CI Acid Orange 17 | CI Acid Red 35 | CI Acid Red 115 | CI Acid Red 420 |
| CI Acid Orange 24 | CI Acid Red 48 | CI Acid Red 128 | CI Acid Violet 12 |
| CI Acid Orange 45 | CI Acid Red 73 | CI Acid Red 135 | |
| Közvetlen színezékek |
| Direct Black 4 | Direct Blue 192 | Direct Brown 223 | Direct Red 28 |
| Direct Black 29 | Direct Blue 201 | Direct Green 1 | Direct Red 37 |
| Direct Black 38 | Direct Blue 215 | Direct Green 6 | Direct Red 39 |
| Direct Black 154 | Direct Blue 295 | Direct Green 8 | Direct Red 44 |
| Direct Blue 1 | Direct Blue 306 | Direct Green 8,1 | Direct Red 46 |
| Direct Blue 2 | Direct Brown 1 | Direct Green 85 | Direct Red 62 |
| Direct Blue 3 | Direct Brown 1:2 | Direct Orange 1 | Direct Red 67 |
| Direct Blue 6 | Direct Brown 2 | Direct Orange 6 | Direct Red 72 |
| Direct Blue 8 | Basic Brown 4 | Direct Orange 7 | Direct Red 126 |
| Direct Blue 9 | Direct Brown 6 | Direct Orange 8 | Direct Red 168 |
| Direct Blue 10 | Direct Brown 25 | Direct Orange 10 | Direct Red 216 |
| Direct Blue 14 | Direct Brown 27 | Direct Orange 108 | Direct Red 264 |
| Direct Blue 15 | Direct Brown 31 | Direct Red 1 | Direct Violet 1 |
| Direct Blue 21 | Direct Brown 33 | Direct Red 2 | Direct Violet 4 |
| Direct Blue 22 | Direct Brown 51 | Direct Red 7 | Direct Violet 12 |
| Direct Blue 25 | Direct Brown 59 | Direct Red 10 | Direct Violet 13 |
| Direct Blue 35 | Direct Brown 74 | Direct Red 13 | Direct Violet 14 |
| Direct Blue 76 | Direct Brown 79 | Direct Red 17 | Direct Violet 21 |
| Direct Blue 116 | Direct Brown 95 | Direct Red 21 | Direct Violet 22 |
| Direct Blue 151 | Direct Brown 101 | Direct Red 24 | Direct Yellow 1 |
| Direct Blue 160 | Direct Brown 154 | Direct Red 26 | Direct Yellow 24 |
| Direct Blue 173 | Direct Brown 222 | Direct Red 22 | Direct Yellow 48 |

Diszperziós színezékek

Alapvető színezékek

Disperse Orange 60

Disperse Yellow 7

Basic Brown 4

Basic Red 114

Disperse Orange 149

Disperse Yellow 23

Basic Red 42

Basic Yellow 82

Disperse Red 151

Disperse Yellow 56

Basic Red 76

Basic Yellow 103

Disperse Red 221

Disperse Yellow 218

Basic Red 111

Savas színezékek

CI Acid Black 29

CI Acid Red 4

CI Acid Red 85

CI Acid Red 148

CI Acid Black 94

CI Acid Red 5

CI Acid Red 104

CI Acid Red 150

CI Acid Black 131

CI Acid Red 8

CI Acid Red 114

CI Acid Red 158

CI Acid Black 132

CI Acid Red 24

CI Acid Red 115

CI Acid Red 167

CI Acid Black 209

CI Acid Red 26

CI Acid Red 116

CI Acid Red 170

CI Acid Black 232

CI Acid Red 26:1

CI Acid Red 119:1

CI Acid Red 264

CI Acid Brown 415

CI Acid Red 26:2

CI Acid Red 128

CI Acid Red 265

CI Acid Orange 17

CI Acid Red 35

CI Acid Red 115

CI Acid Red 420

CI Acid Orange 24

CI Acid Red 48

CI Acid Red 128

CI Acid Violet 12

CI Acid Orange 45

CI Acid Red 73

CI Acid Red 135

Közvetlen színezékek

Direct Black 4

Direct Blue 192

Direct Brown 223

Direct Red 28

Direct Black 29

Direct Blue 201

Direct Green 1

Direct Red 37

Direct Black 38

Direct Blue 215

Direct Green 6

Direct Red 39

Direct Black 154

Direct Blue 295

Direct Green 8

Direct Red 44

Direct Blue 1

Direct Blue 306

Direct Green 8,1

Direct Red 46

Direct Blue 2

Direct Brown 1

Direct Green 85

Direct Red 62

Direct Blue 3

Direct Brown 1:2

Direct Orange 1

Direct Red 67

Direct Blue 6

Direct Brown 2

Direct Orange 6

Direct Red 72

Direct Blue 8

Basic Brown 4

Direct Orange 7

Direct Red 126

Direct Blue 9

Direct Brown 6

Direct Orange 8

Direct Red 168

Direct Blue 10

Direct Brown 25

Direct Orange 10

Direct Red 216

Direct Blue 14

Direct Brown 27

Direct Orange 108

Direct Red 264

Direct Blue 15

Direct Brown 31

Direct Red 1

Direct Violet 1

Direct Blue 21

Direct Brown 33

Direct Red 2

Direct Violet 4

Direct Blue 22

Direct Brown 51

Direct Red 7

Direct Violet 12

Direct Blue 25

Direct Brown 59

Direct Red 10

Direct Violet 13

Direct Blue 35

Direct Brown 74

Direct Red 13

Direct Violet 14

Direct Blue 76

Direct Brown 79

Direct Red 17

Direct Violet 21

Direct Blue 116

Direct Brown 95

Direct Red 21

Direct Violet 22

Direct Blue 151

Direct Brown 101

Direct Red 24

Direct Yellow 1

Direct Blue 160

Direct Brown 154

Direct Red 26

Direct Yellow 24

Direct Blue 173

Direct Brown 222

Direct Red 22

Direct Yellow 48

IV. függelék

A BÚTORTERMÉKEK TARTÓSSÁGI, SZILÁRDSÁGI ÉS ERGONÓMIAI SZABVÁNYAI.

Táblázat

A 9.1. kritérium szempontjából lényeges EN bútorszabványok tájékoztató listája (a CEN/TC 207 „Furniture” műszaki bizottság által kidolgozott szabványok).

| Szabvány | Cím |
| --- | --- |
| Kárpitozott bútorok |
| EN 1021-1 | Bútor – A kárpitozott bútorok gyúlékonyságának értékelése – 1. rész: Gyújtóforrás: parázsló cigaretta |
| EN 1021-2 | Bútor – A kárpitozott bútorok gyúlékonyságának értékelése – 2. rész: Gyújtóforrás: gyufalánggal egyenértékű |
| Irodabútor |
| EN 527-1 | Irodabútor – Munkaasztalok és íróasztalok – 1. rész: Méretek |
| EN 527-2 | Irodabútor – Munkaasztalok és íróasztalok – 2. rész: Mechanikai biztonsági követelmények |
| EN 1023-2 | Irodabútor – Térelválasztó falak – 2. rész: Mechanikai biztonsági követelmények |
| EN 1335-1 | Irodabútor – Irodai munkaszékek – 1. rész: Méretek – Méretek meghatározása |
| EN 1335-2 | Irodabútor – Irodai munkaszékek – 2. rész: Biztonsági követelmények |
| EN 14073-2 | Irodabútor – Tároló bútorok – 2. rész: Biztonsági követelmények |
| EN 14074 | Irodabútor – Asztalok és íróasztalok és tároló bútorok – A mozgó alkatrészek szilárdságának és tartósságának meghatározását szolgáló vizsgálati módszerek (a vizsgálat után az alkatrészek nem lehetnek sérültek és rendeltetésszerűen kell működniük). |
| Kültéri bútorok |
| EN 581-1 | Kültéri bútorok – Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, otthoni és közületi használatra – 1. rész: Általános biztonsági követelmények |
| EN 581-2 | Kültéri bútorok – Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, otthoni és közületi használatra – 2. rész: Ülőbútorok mechanikai biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |
| EN 581-3 | Kültéri bútorok – Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, otthoni és közületi használatra – 3. rész: Asztalok mechanikai biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |
| Ülőbútorok |
| EN 1022 | Otthoni használatra szánt bútor – Ülőbútorok – A stabilitás meghatározása |
| EN 12520 | Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Otthoni használatra szánt ülőbútorokkal szembeni követelmények |
| EN 12727 | Bútor – Rangsorolt ülőbútorok – A szilárdsággal és tartóssággal kapcsolatos vizsgálati módszerek és követelmények |
| EN 13759 | Bútor – Ülőbútorok és kinyitható ágyak működtető mechanizmusai – Vizsgálati módszerek |
| EN 14703 | Bútor – Csatlakozók sorbakapcsolt nem otthoni használatra szánt ülőbútorokhoz – Szilárdsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| EN 16139 | Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Nem otthoni használatra szánt ülőbútorokkal szembeni követelmények |
| Asztalok |
| EN 12521 | Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Otthoni használatra szánt asztalokkal szembeni követelmények |
| EN 15372 | Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Nem otthoni használatra szánt asztalokkal szembeni követelmények |
| Konyhabútor |
| EN 1116 | Konyhabútor – Konyhabútorok és konyhai berendezések méretének összehangolása |
| EN 14749 | Otthoni és konyhai tároló egységek és munkalapok – Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| Ágy |
| EN 597-1 | Bútor – Matracok és kárpitozott ágyalapok gyúlékonyságának értékelése – 1. rész: Gyújtóforrás: Parázsló cigaretta |
| EN 597-2 | Bútor – Matracok és kárpitozott ágyalapok gyúlékonyságának értékelése – 2. rész: Gyújtóforrás: Gyufalánggal egyenértékű |
| EN 716-1 | Bútor – Gyerekágyak és összecsukható kiságyak otthoni használatra – 1. rész: Biztonsági követelmények |
| EN 747-1 | Bútor – Emeletes ágyak és magas ágyak – 1. rész: Biztonsági, szilárdsági és tartóssági követelmények |
| EN 1725 | Otthoni használatra szánt bútor – Ágyak és matracok – Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| EN 1957 | Bútor – Ágyak és matracok – A funkcionális jellemzők vizsgálatára alkalmas módszerek és értékelési szempontok |
| EN 12227 | Járókák otthoni használatra – Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| Tároló bútor |
| EN 16121 | Nem otthoni használatra szánt tároló bútorok – Biztonsági, szilárdsági, tartóssági és stabilitási követelmények |
| Más típusú bútor |
| EN 1729-1 | Bútor – Székek és asztalok oktatási intézmények részére – 1. rész: Funkcionális méretek |
| EN 1729-2 | Bútor – Székek és asztalok oktatási intézmények részére – 2. rész: Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| EN 13150 | Laboratóriumi munkapadok – Méretek, biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| EN 14434 | Írótáblák oktatási intézmények részére – Ergonómiai, műszaki és biztonsági követelmények és vizsgálati módszereik |

Szabvány

Cím

Kárpitozott bútorok

EN 1021-1

Bútor – A kárpitozott bútorok gyúlékonyságának értékelése – 1. rész: Gyújtóforrás: parázsló cigaretta

EN 1021-2

Bútor – A kárpitozott bútorok gyúlékonyságának értékelése – 2. rész: Gyújtóforrás: gyufalánggal egyenértékű

Irodabútor

EN 527-1

Irodabútor – Munkaasztalok és íróasztalok – 1. rész: Méretek

EN 527-2

Irodabútor – Munkaasztalok és íróasztalok – 2. rész: Mechanikai biztonsági követelmények

EN 1023-2

Irodabútor – Térelválasztó falak – 2. rész: Mechanikai biztonsági követelmények

EN 1335-1

Irodabútor – Irodai munkaszékek – 1. rész: Méretek – Méretek meghatározása

EN 1335-2

Irodabútor – Irodai munkaszékek – 2. rész: Biztonsági követelmények

EN 14073-2

Irodabútor – Tároló bútorok – 2. rész: Biztonsági követelmények

EN 14074

Irodabútor – Asztalok és íróasztalok és tároló bútorok – A mozgó alkatrészek szilárdságának és tartósságának meghatározását szolgáló vizsgálati módszerek (a vizsgálat után az alkatrészek nem lehetnek sérültek és rendeltetésszerűen kell működniük).

Kültéri bútorok

EN 581-1

Kültéri bútorok – Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, otthoni és közületi használatra – 1. rész: Általános biztonsági követelmények

EN 581-2

Kültéri bútorok – Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, otthoni és közületi használatra – 2. rész: Ülőbútorok mechanikai biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

EN 581-3

Kültéri bútorok – Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, otthoni és közületi használatra – 3. rész: Asztalok mechanikai biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

Ülőbútorok

EN 1022

Otthoni használatra szánt bútor – Ülőbútorok – A stabilitás meghatározása

EN 12520

Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Otthoni használatra szánt ülőbútorokkal szembeni követelmények

EN 12727

Bútor – Rangsorolt ülőbútorok – A szilárdsággal és tartóssággal kapcsolatos vizsgálati módszerek és követelmények

EN 13759

Bútor – Ülőbútorok és kinyitható ágyak működtető mechanizmusai – Vizsgálati módszerek

EN 14703

Bútor – Csatlakozók sorbakapcsolt nem otthoni használatra szánt ülőbútorokhoz – Szilárdsági követelmények és vizsgálati módszerek

EN 16139

Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Nem otthoni használatra szánt ülőbútorokkal szembeni követelmények

Asztalok

EN 12521

Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Otthoni használatra szánt asztalokkal szembeni követelmények

EN 15372

Bútor – Szilárdság, tartósság és biztonságosság – Nem otthoni használatra szánt asztalokkal szembeni követelmények

Konyhabútor

EN 1116

Konyhabútor – Konyhabútorok és konyhai berendezések méretének összehangolása

EN 14749

Otthoni és konyhai tároló egységek és munkalapok – Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

Ágy

EN 597-1

Bútor – Matracok és kárpitozott ágyalapok gyúlékonyságának értékelése – 1. rész: Gyújtóforrás: Parázsló cigaretta

EN 597-2

Bútor – Matracok és kárpitozott ágyalapok gyúlékonyságának értékelése – 2. rész: Gyújtóforrás: Gyufalánggal egyenértékű

EN 716-1

Bútor – Gyerekágyak és összecsukható kiságyak otthoni használatra – 1. rész: Biztonsági követelmények

EN 747-1

Bútor – Emeletes ágyak és magas ágyak – 1. rész: Biztonsági, szilárdsági és tartóssági követelmények

EN 1725

Otthoni használatra szánt bútor – Ágyak és matracok – Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

EN 1957

Bútor – Ágyak és matracok – A funkcionális jellemzők vizsgálatára alkalmas módszerek és értékelési szempontok

EN 12227

Járókák otthoni használatra – Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

Tároló bútor

EN 16121

Nem otthoni használatra szánt tároló bútorok – Biztonsági, szilárdsági, tartóssági és stabilitási követelmények

Más típusú bútor

EN 1729-1

Bútor – Székek és asztalok oktatási intézmények részére – 1. rész: Funkcionális méretek

EN 1729-2

Bútor – Székek és asztalok oktatási intézmények részére – 2. rész: Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

EN 13150

Laboratóriumi munkapadok – Méretek, biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

EN 14434

Írótáblák oktatási intézmények részére – Ergonómiai, műszaki és biztonsági követelmények és vizsgálati módszereik

---