# Europeiska unionens L 91/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 91 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången7 april 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 91

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången7 april 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2016/539 av den 6 april 2016 om ändring av förordning (EU) nr 1178/2011 vad gäller utbildning, testning och regelbunden kontroll av piloter för prestandabaserad navigering (
  1
  ) | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/540 av den 6 april 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 16 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/541 av den 15 februari 2016 med föreläggande till Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (2015/1410) | 18 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/542 av den 15 februari 2016 om beviljande av kortfristigt ekonomiskt bistånd från unionen till Grekland (2015/1181) | 22 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/543 av den 15 februari 2016 om godkännande av anpassningsprogrammet för Grekland (2015/1182) | 26 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544 av den 15 februari 2016 om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland (2015/1411) | 27 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2016/539 av den 6 april 2016 om ändring av förordning (EU) nr 1178/2011 vad gäller utbildning, testning och regelbunden kontroll av piloter för prestandabaserad navigering (
  1
  )

1

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/540 av den 6 april 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

16

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2016/541 av den 15 februari 2016 med föreläggande till Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (2015/1410)

18

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/542 av den 15 februari 2016 om beviljande av kortfristigt ekonomiskt bistånd från unionen till Grekland (2015/1181)

22

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/543 av den 15 februari 2016 om godkännande av anpassningsprogrammet för Grekland (2015/1182)

26

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544 av den 15 februari 2016 om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland (2015/1411)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 7.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/539

av den 6 april 2016

om ändring av förordning (EU) nr 1178/2011 vad gäller utbildning, testning och regelbunden kontroll av piloter för prestandabaserad navigering

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 7.6, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (2) fastställs villkor för piloter som utför trafik med vissa luftfartyg samt utbildningshjälpmedel för flygsimulering, personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning och kontroll av dessa piloter. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (2) fastställs villkor för piloter som utför trafik med vissa luftfartyg samt utbildningshjälpmedel för flygsimulering, personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning och kontroll av dessa piloter.

| (2) | Det är nödvändigt att i den förordningen införa ytterligare krav för utbildning, testning och regelbunden kontroll av piloter som flyger i enlighet med procedurer för prestandabaserad navigering (PBN) och därför behöver PBN-befogenheter som tillägg till sin instrumentbehörighet (IR). Behörighetstillägget avseende PBN bör inte skapa ytterligare administrativa bördor för den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att i den förordningen införa ytterligare krav för utbildning, testning och regelbunden kontroll av piloter som flyger i enlighet med procedurer för prestandabaserad navigering (PBN) och därför behöver PBN-befogenheter som tillägg till sin instrumentbehörighet (IR). Behörighetstillägget avseende PBN bör inte skapa ytterligare administrativa bördor för den behöriga myndigheten.

| (3) | Piloter som är innehavare av en instrumentbehörighet och som på grundval av de tillämpliga kraven i nationell lagstiftning eller på annat sätt har förvärvat teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter avseende PBN-verksamhet före den dag då denna förordning börjar tillämpas, bör anses ha uppfyllt de ytterligare kraven när de på ett sätt som är tillfredsställande för den behöriga myndigheten kan visa att de kunskaper och färdigheter som de förvärvat är likvärdiga med dem som uppnås genom kurser och utbildningar som krävs enligt denna förordning. De behöriga myndigheterna bör grunda sina beslut om sådana kunskapers och färdigheters likvärdighet på objektiva uppgifter och kriterier. |
| --- | --- |

(3)

Piloter som är innehavare av en instrumentbehörighet och som på grundval av de tillämpliga kraven i nationell lagstiftning eller på annat sätt har förvärvat teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter avseende PBN-verksamhet före den dag då denna förordning börjar tillämpas, bör anses ha uppfyllt de ytterligare kraven när de på ett sätt som är tillfredsställande för den behöriga myndigheten kan visa att de kunskaper och färdigheter som de förvärvat är likvärdiga med dem som uppnås genom kurser och utbildningar som krävs enligt denna förordning. De behöriga myndigheterna bör grunda sina beslut om sådana kunskapers och färdigheters likvärdighet på objektiva uppgifter och kriterier.

| (4) | Inte alla piloter, särskilt inom allmänflyget, flyger i enlighet med PBN-procedurer, eftersom exempelvis deras luftfartyg eller den lokala flygplatsen kan sakna certifierad utrustning för detta ändamål. Därför kanske dessa piloter för tillfället inte behöver ytterligare utbildning och kontroll som rör PBN. Med tanke på hur snabbt PBN-utrustning och PBN-procedurer införs inom unionen bör denna förordning föreskriva en rimlig tidsperiod, efter vilken de ytterligare kraven för utbildning, testning och regelbunden kontroll av piloter vad gäller PBN kommer att börja gälla för dessa piloter. |
| --- | --- |

(4)

Inte alla piloter, särskilt inom allmänflyget, flyger i enlighet med PBN-procedurer, eftersom exempelvis deras luftfartyg eller den lokala flygplatsen kan sakna certifierad utrustning för detta ändamål. Därför kanske dessa piloter för tillfället inte behöver ytterligare utbildning och kontroll som rör PBN. Med tanke på hur snabbt PBN-utrustning och PBN-procedurer införs inom unionen bör denna förordning föreskriva en rimlig tidsperiod, efter vilken de ytterligare kraven för utbildning, testning och regelbunden kontroll av piloter vad gäller PBN kommer att börja gälla för dessa piloter.

| (5) | Den period under vilken medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) nr 1178/2011 på sitt territorium för piloter som innehar ett certifikat och tillhörande medicinskt intyg som utfärdats av ett tredjeland som utför icke-kommersiell trafik med vissa luftfartyg bör förlängas, på grund av unionens pågående förhandlingar med vissa tredjeländer som syftar till att underlätta konverteringen av sådana certifikat och medicinska intyg. Det bör klargöras att i de fall när en medlemsstat fattar eller har fattat ett sådant beslut, bör den offentliggöra beslutet på ett lämpligt sätt som gör det möjligt för alla berörda parter att ta del av det och som säkerställer att kraven på öppenhet och rättssäkerhet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

Den period under vilken medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) nr 1178/2011 på sitt territorium för piloter som innehar ett certifikat och tillhörande medicinskt intyg som utfärdats av ett tredjeland som utför icke-kommersiell trafik med vissa luftfartyg bör förlängas, på grund av unionens pågående förhandlingar med vissa tredjeländer som syftar till att underlätta konverteringen av sådana certifikat och medicinska intyg. Det bör klargöras att i de fall när en medlemsstat fattar eller har fattat ett sådant beslut, bör den offentliggöra beslutet på ett lämpligt sätt som gör det möjligt för alla berörda parter att ta del av det och som säkerställer att kraven på öppenhet och rättssäkerhet är uppfyllda.

| (6) | Ytterligare krav beträffande testpiloters befogenheter bör också införas i förordning (EU) nr 1178/2011, för att ge dessa piloter möjlighet att framföra ett luftfartyg för vissa flygningar utan att uppfylla kravet på att inneha respektive klass- eller typbehörighet. |
| --- | --- |

(6)

Ytterligare krav beträffande testpiloters befogenheter bör också införas i förordning (EU) nr 1178/2011, för att ge dessa piloter möjlighet att framföra ett luftfartyg för vissa flygningar utan att uppfylla kravet på att inneha respektive klass- eller typbehörighet.

| (7) | Förordning (EU) nr 1178/2011 föreskriver att utbildningskursen för flerpilotscertifikat (MPL) endast ska tillhandahållas av en godkänd utbildningsorganisation som hör till en flygtransportoperatör. Vidare föreskriver förordningen att MPL-innehavaren måste ha slutfört samma operatörs övergångsutbildning för att få utöva MPL-befogenheterna. Det finns fall där vissa MPL-innehavare, på grund av omständigheter som kan tillskrivas operatören, inte kan slutföra den operatörens övergångsutbildning och därför inte kan arbeta för den operatören eller för någon annan operatör. Begränsningen av utövandet av MPL-befogenheter på annan plats innebär att dessa MPL-innehavare missgynnas utan att det är motiverat av säkerhetsskäl. Piloter som byter operatör måste slutföra den nya operatörens övergångsutbildning trots att de har genomgått en övergångsutbildning hos den föregående operatören. Dessutom måste alla operatörers övergångsutbildningar ta full hänsyn till den erfarenhetsnivå som uppnåtts av de piloter som ansluter sig till den operatören. Det är därför nödvändigt att avskaffa denna begränsning. MPL-krav är därför även anpassade till Icao-standarderna. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EU) nr 1178/2011 föreskriver att utbildningskursen för flerpilotscertifikat (MPL) endast ska tillhandahållas av en godkänd utbildningsorganisation som hör till en flygtransportoperatör. Vidare föreskriver förordningen att MPL-innehavaren måste ha slutfört samma operatörs övergångsutbildning för att få utöva MPL-befogenheterna. Det finns fall där vissa MPL-innehavare, på grund av omständigheter som kan tillskrivas operatören, inte kan slutföra den operatörens övergångsutbildning och därför inte kan arbeta för den operatören eller för någon annan operatör. Begränsningen av utövandet av MPL-befogenheter på annan plats innebär att dessa MPL-innehavare missgynnas utan att det är motiverat av säkerhetsskäl. Piloter som byter operatör måste slutföra den nya operatörens övergångsutbildning trots att de har genomgått en övergångsutbildning hos den föregående operatören. Dessutom måste alla operatörers övergångsutbildningar ta full hänsyn till den erfarenhetsnivå som uppnåtts av de piloter som ansluter sig till den operatören. Det är därför nödvändigt att avskaffa denna begränsning. MPL-krav är därför även anpassade till Icao-standarderna.

| (8) | Förordning (EU) nr 1178/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) nr 1178/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bygger på det yttrande (3) som avgetts av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet i enlighet med artiklarna 17.2 b och 19.1 i förordning (EG) nr 216/2008. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bygger på det yttrande (3) som avgetts av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet i enlighet med artiklarna 17.2 b och 19.1 i förordning (EG) nr 216/2008.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 65 i förordning (EG) nr 216/2008. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 65 i förordning (EG) nr 216/2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas som artikel 4a:

  ”Artikel 4a
  Instrumentbehörighet med PBN-befogenheter (prestandabaserad navigering)

  1.   Piloter får flyga i enlighet med procedurer för prestandabaserad navigering (PBN) endast efter det att de har beviljats PBN-befogenheter som ett tillägg till sin instrumentbehörighet (IR).


  2.   En pilot ska beviljas PBN-befogenheter när han eller hon uppfyller samtliga följande krav:






  a) | Piloten har med godkänt resultat genomgått en kurs med teoriutbildning inklusive PBN, i enlighet med FCL.615 i bilaga I (Del-FCL). |
| --- | --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas som artikel 4a:

”Artikel 4a

Instrumentbehörighet med PBN-befogenheter (prestandabaserad navigering)

1.   Piloter får flyga i enlighet med procedurer för prestandabaserad navigering (PBN) endast efter det att de har beviljats PBN-befogenheter som ett tillägg till sin instrumentbehörighet (IR).

2.   En pilot ska beviljas PBN-befogenheter när han eller hon uppfyller samtliga följande krav:

a)

Piloten har med godkänt resultat genomgått en kurs med teoriutbildning inklusive PBN, i enlighet med FCL.615 i bilaga I (Del-FCL).

| b) | Piloten har med godkänt resultat genomgått flygutbildning inklusive PBN, i enlighet med FCL.615 i bilaga I (Del-FCL). |
| --- | --- |

b)

Piloten har med godkänt resultat genomgått flygutbildning inklusive PBN, i enlighet med FCL.615 i bilaga I (Del-FCL).

| c) | Piloten har med godkänt resultat genomgått antingen ett flygprov i enlighet med tillägg 7 till bilaga I (Del-FCL) eller ett flygprov eller en kompetenskontroll i enlighet med tillägg 9 till bilaga I (Del-FCL). |
| --- | --- |

c)

Piloten har med godkänt resultat genomgått antingen ett flygprov i enlighet med tillägg 7 till bilaga I (Del-FCL) eller ett flygprov eller en kompetenskontroll i enlighet med tillägg 9 till bilaga I (Del-FCL).

3.   Kraven i punkterna 2 a och b ska anses ha uppfyllts när den behöriga myndigheten anser att den kompetens som förvärvats, antingen genom utbildning eller genom kännedom om PBN-verksamhet, är likvärdig med den kompetens som förvärvats genom de kurser som avses i punkterna 2 a och b, och piloten på ett sätt som är tillfredsställande för kontrollanten vid den kompetenskontroll eller det flygprov som avses i punkt 2 c visar att han/hon har sådan kompetens.

4.   Dokumentation om godkänt påvisande av PBN-kompetens ska, efter slutförande av det flygprov eller den kompetenskontroll som avses i punkt 2 c, föras in i pilotens loggbok eller motsvarande dokumentation och undertecknas av den kontrollant som genomförde provet eller kontrollen.

5.   IR-piloter utan PBN-befogenheter får endast flyga på flygvägar och inflygningar som inte kräver PBN-befogenheter, och inga PBN-punkter ska krävas för förnyelser av deras IR, till och med den 25 augusti 2020; efter det datumet ska PBN-befogenheter krävas för varje IR.”

| 2. | I artikel 10a ska följande punkt införas som punkt 5:

  ”5.   Pilotutbildningsorganisationer ska säkerställa att de IR-utbildningskurser de tillhandahåller inbegriper utbildning för PBN-befogenheter som uppfyller kraven i bilaga I (Del-FCL) senast den 25 augusti 2020.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 10a ska följande punkt införas som punkt 5:

”5.   Pilotutbildningsorganisationer ska säkerställa att de IR-utbildningskurser de tillhandahåller inbegriper utbildning för PBN-befogenheter som uppfyller kraven i bilaga I (Del-FCL) senast den 25 augusti 2020.”

| 3. | Punkt 4 i artikel 12 ska ersättas med följande:

  ”4.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa bestämmelserna i denna förordning till och med den 8 april 2017 för piloter som innehar certifikat och tillhörande medicinskt intyg som utfärdats av ett tredjeland som utför icke-kommersiell trafik med luftfartyg enligt artikel 4.1 b eller c i förordning (EG) nr 216/2008. Medlemsstaterna ska offentliggöra dessa beslut.” |
| --- | --- |

3.

Punkt 4 i artikel 12 ska ersättas med följande:

”4.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa bestämmelserna i denna förordning till och med den 8 april 2017 för piloter som innehar certifikat och tillhörande medicinskt intyg som utfärdats av ett tredjeland som utför icke-kommersiell trafik med luftfartyg enligt artikel 4.1 b eller c i förordning (EG) nr 216/2008. Medlemsstaterna ska offentliggöra dessa beslut.”

| 4. | Bilagorna I och VII ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Bilagorna I och VII ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 8 april 2016.

Emellertid ska artikel 1.1, 1.2 och 1.4 tillämpas från och med den 25 augusti 2018, med undantag för punkt 1 g i bilagan, vilken ska tillämpas från och med den 8 april 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 april 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 79, 13.3.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 av den 3 november 2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 311, 25.11.2011, s. 1).

2

(3)  European Aviation Safety Agency Opinion No 03/2015 of 31.3.2015 for a Commission Regulation on revision of operational approval criteria for Performance Based Navigation (PBN).

3

---

BILAGA

Bilagorna I och VII i förordning (EU) nr 1178/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande definitioner ska införas i FCL.010:

  ”vinkeloperation
  : en instrumentinflygning där det maximalt tolerabla felet/den maximalt tolerabla avvikelsen i förhållande till den planerade banan uttrycks som nålarnas utslag på CDI (Course Deviation Indicator) eller en likvärdig display i cockpit.


  linjär operation
  : en instrumentinflygning där det maximalt tolerabla felet/den maximalt tolerabla avvikelsen i förhållande till den planerade banan uttrycks i längdenheter, exempelvis nautiska mil, för sidledsavvikelse från önskad bana.


  LNAV
  : lateral navigering.


  LPV
  : kurssändare med vägledning i höjdled (Localiser Performance with Vertical Guidance).


  prestandabaserad navigering (PBN)
  : områdesnavigering baserad på prestandakrav för luftfartyg som navigerar längs en ATS-flygväg, enligt en instrumentinflygningsprocedur eller i ett angivet luftrum.


  RNP APCH
  : en PBN-specifikation som används för instrumentinflygningar.


  RNP APCH-operation ned till LNAV-minima
  : en 2D-instrumentinflygning där vägledningen i sidled är baserad på GNSS-positionering.


  RNP APCH-operation ned till LNAV/VNAV-minima
  : en 3D-instrumentinflygning där vägledningen i sidled är baserad på GNSS-positionering och vägledningen i höjdled tillhandahålls antingen genom Baro-VNAV-funktionen eller genom GNSS-positioneringen inklusive SBAS.


  RNP APCH-operation ned till LPV-minima
  : en 3D-instrumentinflygning där vägledningen i både sidled och höjdled är baserad på GNSS-positionering inklusive SBAS.


  RNP AR APCH
  : en navigeringsspecifikation som används för instrumentinflygningar som kräver ett särskilt godkännande.


  tredimensionell (3D) instrumentinflygning
  : en instrumentinflygning där navigeringsvägledning i både sidled och höjdled används.


  tvådimensionell (2D) instrumentinflygning
  : en instrumentinflygning där endast navigeringsvägledning i sidled används.


  VNAV
  : vertikal navigering.” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Följande definitioner ska införas i FCL.010:

”vinkeloperation
  : en instrumentinflygning där det maximalt tolerabla felet/den maximalt tolerabla avvikelsen i förhållande till den planerade banan uttrycks som nålarnas utslag på CDI (Course Deviation Indicator) eller en likvärdig display i cockpit.

linjär operation
  : en instrumentinflygning där det maximalt tolerabla felet/den maximalt tolerabla avvikelsen i förhållande till den planerade banan uttrycks i längdenheter, exempelvis nautiska mil, för sidledsavvikelse från önskad bana.

LNAV
  : lateral navigering.

LPV
  : kurssändare med vägledning i höjdled (Localiser Performance with Vertical Guidance).

prestandabaserad navigering (PBN)
  : områdesnavigering baserad på prestandakrav för luftfartyg som navigerar längs en ATS-flygväg, enligt en instrumentinflygningsprocedur eller i ett angivet luftrum.

RNP APCH
  : en PBN-specifikation som används för instrumentinflygningar.

RNP APCH-operation ned till LNAV-minima
  : en 2D-instrumentinflygning där vägledningen i sidled är baserad på GNSS-positionering.

RNP APCH-operation ned till LNAV/VNAV-minima
  : en 3D-instrumentinflygning där vägledningen i sidled är baserad på GNSS-positionering och vägledningen i höjdled tillhandahålls antingen genom Baro-VNAV-funktionen eller genom GNSS-positioneringen inklusive SBAS.

RNP APCH-operation ned till LPV-minima
  : en 3D-instrumentinflygning där vägledningen i både sidled och höjdled är baserad på GNSS-positionering inklusive SBAS.

RNP AR APCH
  : en navigeringsspecifikation som används för instrumentinflygningar som kräver ett särskilt godkännande.

tredimensionell (3D) instrumentinflygning
  : en instrumentinflygning där navigeringsvägledning i både sidled och höjdled används.

tvådimensionell (2D) instrumentinflygning
  : en instrumentinflygning där endast navigeringsvägledning i sidled används.

VNAV
  : vertikal navigering.”

| b) | FCL.600.IR ska ersättas med följande:

  ”Med undantag för vad som anges i FCL.825 får IFR-verksamhet på flygplan, helikopter, luftskepp eller vertikalstartande/-landande luftfartyg endast utföras av innehavare av






  a) | ett PPL, CPL, MPL och ATPL, och |
| --- | --- | --- |

b)

FCL.600.IR ska ersättas med följande:

”Med undantag för vad som anges i FCL.825 får IFR-verksamhet på flygplan, helikopter, luftskepp eller vertikalstartande/-landande luftfartyg endast utföras av innehavare av

a)

ett PPL, CPL, MPL och ATPL, och

| b) | utom när innehavaren genomgår flygprov, kompetenskontroller eller utbildning i dubbelkommando, en IR med befogenheter som är lämpliga för de tillämpliga luftrumskraven och för kategorin av luftfartyg.” |
| --- | --- |

b)

utom när innehavaren genomgår flygprov, kompetenskontroller eller utbildning i dubbelkommando, en IR med befogenheter som är lämpliga för de tillämpliga luftrumskraven och för kategorin av luftfartyg.”

| c) | Led a i FCL.605.IR ska ersättas med följande:






  ”a) | Innehavaren av en IR har befogenhet att framföra luftfartyg enligt IFR, inbegripet PBN-verksamhet, med en lägsta beslutshöjd på minst 200 fot (60 m).” |
| --- | --- | --- |

c)

Led a i FCL.605.IR ska ersättas med följande:

”a)

| d) | Led a i FCL.700 ska ersättas med följande:






  ”a) | En innehavare av ett flygcertifikat får inte vara pilot på ett luftfartyg såvida han/hon inte innehar en giltig och lämplig klass- eller typbehörighet, utom i följande fall:






  i) | För LAPL, SPL och BPL. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Led a i FCL.700 ska ersättas med följande:

”a)

i)

För LAPL, SPL och BPL.

| ii) | Under flygprov eller kompetenskontroller för förnyelse av klass- eller typbehörigheter. |
| --- | --- |

ii)

Under flygprov eller kompetenskontroller för förnyelse av klass- eller typbehörigheter.

| iii) | I samband med erhållande av flygutbildning. |
| --- | --- |

iii)

I samband med erhållande av flygutbildning.

| iv) | Om innehavaren innehar en flygtestbehörighet som har utfärdats i enlighet med FCL.820.” |
| --- | --- |

iv)

Om innehavaren innehar en flygtestbehörighet som har utfärdats i enlighet med FCL.820.”

| e) | Led c i FCL.700 ska utgå. |
| --- | --- |

e)

Led c i FCL.700 ska utgå.

| f) | Punkt 3 i led c i FCL.820 ska ersättas med följande:






  ”3. | Genomföra flygningar utan en typ- eller klassbehörighet enligt kapitel H, frånsett att flygtestbehörigheten inte får användas för kommersiell flygtransport.” |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 3 i led c i FCL.820 ska ersättas med följande:

”3.

| g) | Punkt 2 i tillägg 5 ska ersättas med följande:






  ”2. | Godkännanden för utbildningskurser för MPL får bara ges till en ATO som hör till en kommersiell flygtransportoperatör som är certifierad i enlighet med Del-ORO eller som har ett särskilt avtal med en sådan operatör.” |
| --- | --- | --- |

g)

Punkt 2 i tillägg 5 ska ersättas med följande:

”2.

| h) | Tillägg 7 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | En sökande till ett flygprov för IR ska ha erhållit utbildning på luftfartyg av samma klass eller typ som det som används på flygprovet, och luftfartyget ska vara utrustat på lämpligt sätt med avseende på utbildningens och provets syfte.” |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Tillägg 7 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

| ii) | Punkt 11 ska ersättas med följande:






  ”11. | Följande gränsvärden ska tillämpas, korrigerade för att ta hänsyn till turbulenta väderförhållanden och till det använda luftfartygets manöveregenskaper och prestanda:






  Höjd |
| --- | --- | --- |
| Allmänt | ± 100 fot |
| Inledning av nytt varv på beslutshöjden | + 50 fot/– 0 fot |
| Lägsta planéhöjd (MDH)/MAP/höjd | + 50 fot/– 0 fot |
| Spårning |
| av signal från radionavigeringshjälpmedel | ± 5° |
| för vinkelavvikelser | Halvskalig avvikelse från sidvinkel och glidbana (t.ex. LPV, ILS, MLS, GLS). |
| 2D (LNAV) och 3D (LNAV/VNAV): ”linjära” avvikelser i sidled | Fel/avvikelse i förhållande till önskad bana ska normalt sett begränsas till ±



  av det RNP-värde som är förknippat med proceduren. Korta avvikelser från denna norm upp till maximalt 1 × RNP-värdet är tillåtna. |
| 3D: linjära avvikelser i höjdled (t.ex. RNP APCH (LNAV/VNAV) med användning av Baro-VNAV) | Högst – 75 fot under den vertikala profilen vid någon tidpunkt, och högst + 75 fot över den vertikala profilen vid eller under 1 000 fot över flygplatsen. |
| Kurshållning |
| med full funktion hos alla motorer | ± 5° |
| med simulerat motorbortfall | ± 10° |
| Hastighet |
| med full funktion hos alla motorer | ± 5 knop |
| med simulerat motorbortfall | + 10 knop/– 5 knop |

ii)

Punkt 11 ska ersättas med följande:

”11.

Höjd

Allmänt

± 100 fot

Inledning av nytt varv på beslutshöjden

+ 50 fot/– 0 fot

Lägsta planéhöjd (MDH)/MAP/höjd

+ 50 fot/– 0 fot

Spårning

av signal från radionavigeringshjälpmedel

± 5°

för vinkelavvikelser

Halvskalig avvikelse från sidvinkel och glidbana (t.ex. LPV, ILS, MLS, GLS).

2D (LNAV) och 3D (LNAV/VNAV): ”linjära” avvikelser i sidled

Formula

3D: linjära avvikelser i höjdled (t.ex. RNP APCH (LNAV/VNAV) med användning av Baro-VNAV)

Högst – 75 fot under den vertikala profilen vid någon tidpunkt, och högst + 75 fot över den vertikala profilen vid eller under 1 000 fot över flygplatsen.

Kurshållning

med full funktion hos alla motorer

± 5°

med simulerat motorbortfall

± 10°

Hastighet

med full funktion hos alla motorer

± 5 knop

med simulerat motorbortfall

+ 10 knop/– 5 knop

PROVETS INNEHÅLL

Flygplan

| SEKTION 1 – ÅTGÄRDER FÖRE FLYGNING SAMT START |
| --- |
| Checklista ska användas och flygsinne, förfaranden för förebyggande och rengörande avisning osv. ska tillämpas i alla sektioner |
| a | Användning av flyghandbok (eller motsvarande), särskilt för beräkning av prestanda, massa och balans hos luftfartyget |
| b | Användning av flygtrafikledningsdokument, väderdokument |
| c | Iordningställande av ATC-färdplan, IFR-färdplan/-logg |
| d | Identifiering av erforderliga navigeringshjälpmedel för avgångs-, ankomst- och inflygningsprocedurer |
| e | Inspektion före flygning |
| f | Väderminima |
| g | Taxning |
| h | PBN-avgång (om tillämpligt):






  — | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet. |

SEKTION 1 – ÅTGÄRDER FÖRE FLYGNING SAMT START

Checklista ska användas och flygsinne, förfaranden för förebyggande och rengörande avisning osv. ska tillämpas i alla sektioner

a

Användning av flyghandbok (eller motsvarande), särskilt för beräkning av prestanda, massa och balans hos luftfartyget

b

Användning av flygtrafikledningsdokument, väderdokument

c

Iordningställande av ATC-färdplan, IFR-färdplan/-logg

d

Identifiering av erforderliga navigeringshjälpmedel för avgångs-, ankomst- och inflygningsprocedurer

e

Inspektion före flygning

f

Väderminima

g

Taxning

h

PBN-avgång (om tillämpligt):

—

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet.

| — | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och utflygningskartan. |
| --- | --- |

—

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och utflygningskartan.

i

Genomgång före start; Start

j (1)

Övergång till instrumentflygning

k (1)

Förfaranden vid instrumentavgång, inklusive PBN-avgångar, och höjdmätarinställning

l (1)

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

SEKTION 2 – ALLMÄNNA MANÖVRER (1)

a

Flygning med hjälp av enbart instrument, inbegripet: planflykt vid olika farter, trim

b

Stigande och sjunkande svängar med ihållande standardsväng

c

Återgång från ovanliga flyglägen, inbegripet ihållande svängar med 45° bankning och branta sjunkande svängar

D (*1)

Hävande av begynnande stall i planflykt, under stigande/sjunkande svängar och i landningskonfiguration – gäller endast flygplan

e

Begränsad panel (grundinstrument): stabiliserad stigning eller plané med standardsväng till givna kurser, återgång från ovanliga flyglägen – gäller endast flygplan

SEKTION 3 – FÖRFARANDEN UNDER FLYGNING PÅ STRÄCKA ENLIGT IFR (1)

a

Spårning, inbegripet uppfångande av signaler, t.ex. NDB, VOR, eller bana mellan waypoints

b

Användning av navigeringssystem och radiohjälpmedel

c

Planflykt, kontroll av kurs, höjd och fart, effektinställning, trimteknik

d

Höjdmätarinställningar

e

Tidtagning och revidering av ETA (väntläge på sträcka – om nödvändigt)

f

Övervakning av flygförlopp, driftfärdplan, bränsleåtgång, handhavande av systemen

g

Förfaranden mot nedisning, simulerade om nödvändigt

h

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

SEKTION 3a – FÖRFARANDEN VID ANKOMST

a

Inställning och kontroll av navigeringshjälpmedel, om tillämpligt

b

Förfaranden vid ankomst, kontroll av höjdmätare

c

Höjd- och hastighetsrestriktioner, om tillämpligt

d

PBN-ankomst (om tillämpligt):

| — | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet |
| --- | --- |

—

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet

| — | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och ankomstkartan |
| --- | --- |

—

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och ankomstkartan

SEKTION 4 (1) – 3D-OPERATIONER (3)

a

Inställning och kontroll av navigeringshjälpmedel

Kontrollera VPA (Vertical Path Angle)

För RNP APCH:

| — | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet |
| --- | --- |

—

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet

| — | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan |
| --- | --- |

—

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan

b

Genomgång vid inflygning och landning, inbegripet kontroller under plané/inflygning/landning, inbegripet identifiering av hjälpmedel

c (2)

Förfarande i väntläge

d

Beaktande av publicerad inflygningsprocedur

e

Tidtagning för inflygning

f

Kontroll av höjd, fart och kurs (stabiliserad inflygning)

g (2)

Åtgärder vid nytt varv

h (2)

Förfarande vid avbruten inflygning/landning

i

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

SEKTION 5 (1) – 2D-OPERATIONER (3)

a

Inställning och kontroll av navigeringshjälpmedel

För RNP APCH:

| — | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet |
| --- | --- |

—

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet

| — | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan |
| --- | --- |

—

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan

b

Genomgång vid inflygning och landning, inbegripet kontroller under plané/inflygning/landning, inbegripet identifiering av hjälpmedel

c (2)

Förfarande i väntläge

d

Beaktande av publicerad inflygningsprocedur

e

Tidtagning för inflygning

f

Kontroll av höjd/avstånd till MAPT, fart och kurs (stabiliserad inflygning), SDF (Step Down Fixes), om tillämpligt

g (2)

Åtgärder vid nytt varv

h (2)

Förfarande vid avbruten inflygning/landning

i

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

SEKTION 6 – FLYGNING MED EN MOTOR UR FUNKTION (endast flermotoriga flygplan) (1)

a

Simulerat motorbortfall efter start eller vid pådrag

b

Inflygning, nytt varv och procedurmässig avbruten inflygning med en motor ur funktion

c

Inflygning och landning med en motor ur funktion

d

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

Helikoptrar

| SEKTION 1 – AVGÅNG |
| --- |
| Checklista ska användas och flygsinne, förfaranden för förebyggande och rengörande avisning osv. ska tillämpas i alla sektioner |
| a | Användning av flyghandbok (eller motsvarande), särskilt för beräkning av prestanda, massa och balans hos luftfartyget |
| b | Användning av flygtrafikledningsdokument, väderdokument |
| c | Iordningställande av ATC-färdplan, IFR-färdplan/-logg |
| d | Identifiering av erforderliga navigeringshjälpmedel för avgångs-, ankomst- och inflygningsprocedurer |
| e | Inspektion före flygning |
| f | Väderminima |
| g | Taxning/lufttaxning i enlighet med ATC eller instruktörens instruktioner |
| h | PBN-avgång (om tillämpligt):






  — | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet |

SEKTION 1 – AVGÅNG

Checklista ska användas och flygsinne, förfaranden för förebyggande och rengörande avisning osv. ska tillämpas i alla sektioner

a

Användning av flyghandbok (eller motsvarande), särskilt för beräkning av prestanda, massa och balans hos luftfartyget

b

Användning av flygtrafikledningsdokument, väderdokument

c

Iordningställande av ATC-färdplan, IFR-färdplan/-logg

d

Identifiering av erforderliga navigeringshjälpmedel för avgångs-, ankomst- och inflygningsprocedurer

e

Inspektion före flygning

f

Väderminima

g

Taxning/lufttaxning i enlighet med ATC eller instruktörens instruktioner

h

PBN-avgång (om tillämpligt):

—

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet

| — | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och utflygningskartan |
| --- | --- |

—

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och utflygningskartan

i

Genomgång före start, förfaranden och kontroller

j

Övergång till instrumentflygning

k

Förfaranden vid instrumentavgång, inklusive PBN-förfaranden

SEKTION 2 – ALLMÄNNA MANÖVRER

a

Flygning med hjälp av enbart instrument, omfattande:

b

Stigande och sjunkande svängar med ihållande standardsväng

c

Återgång från ovanliga flyglägen, inbegripet ihållande svängar med 30° bankning och branta sjunkande svängar

SEKTION 3 – FÖRFARANDEN UNDER FLYGNING PÅ STRÄCKA ENLIGT IFR

a

Spårning, inbegripet uppfångande av signaler, t.ex. NDB, VOR, RNAV

b

Användning av radiohjälpmedel

c

Planflykt, kontroll av kurs, höjd och fart, effektinställning

d

Höjdmätarinställningar

e

Tidtagning och revidering av ETA

f

Övervakning av flygförlopp, driftfärdplan, bränsleåtgång, handhavande av systemen

g

Förfaranden mot nedisning, simulerade om nödvändigt och tillämpligt

h

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

SEKTION 3a – FÖRFARANDEN VID ANKOMST

a

Inställning och kontroll av navigeringshjälpmedel, om tillämpligt

b

Förfaranden vid ankomst, kontroll av höjdmätare

c

Höjd- och hastighetsrestriktioner, om tillämpligt

d

PBN-ankomst (om tillämpligt)

| — | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet |
| --- | --- |

—

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet

| — | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och ankomstkartan |
| --- | --- |

—

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och ankomstkartan

SEKTION 4 – 3D-OPERATIONER (4)

a

Inställning och kontroll av navigeringshjälpmedel

Kontrollera VPA (Vertical Path Angle) för RNP APCH:

| a) | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet |
| --- | --- |

a)

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet

| b) | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan |
| --- | --- |

b)

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan

b

Genomgång vid inflygning och landning, inbegripet kontroller under plané/inflygning/landning

c (*2)

Förfarande i väntläge

d

Beaktande av publicerad inflygningsprocedur

e

Tidtagning för inflygning

f

Kontroll av höjd, fart och kurs (stabiliserad inflygning)

g (*2)

Åtgärder vid nytt varv

h (*2)

Förfarande vid avbruten inflygning/landning

i

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

SEKTION 5 – 2D-OPERATIONER (4)

a

Inställning och kontroll av navigeringshjälpmedel

För RNP APCH:

| — | Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet |
| --- | --- |

—

Kontrollera att korrekt procedur har lagts in i navigeringssystemet

| — | Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan |
| --- | --- |

—

Gör en dubbelkontroll mellan navigeringssystemets bildskärm och inflygningskartan

b

Genomgång vid inflygning och landning, inbegripet kontroller under plané/inflygning/landning och identifiering av hjälpmedel

c (*2)

Förfarande i väntläge

d

Beaktande av publicerad inflygningsprocedur

e

Tidtagning för inflygning

f

Kontroll av höjd, fart och kurs (stabiliserad inflygning)

g (*2)

Åtgärder vid nytt varv

h (*2)

Förfarande vid avbruten inflygning (*2)/landning

i

ATC-förbindelse – beaktande, R/T-förfaranden

SEKTION 6 – ONORMALA PROCEDURER OCH NÖDFÖRFARANDEN

Denna sektion kan kombineras med sektionerna 1 till och med 5. Under provet ska hänsyn tas till helikopterns framförande, fastställande av bortfallen motor, omedelbara åtgärder (”beröringsövningar”), uppföljande åtgärder och kontroller samt till flygningens exakthet i följande situationer:

a

Simulerat motorbortfall efter start och under inflygning (*3) (på säker höjd, såvida övningen inte genomförs i en FFS eller FNPT II/III, FTD 2,3)

b

Fel på stabiliseringssystem/hydrauliska system (om tillämpligt)

c

Begränsad panel

d

Autorotation och återgång till en förinställd höjd

e

3D-operationer manuellt utan flygdirektor (*4)

3D-operationer manuellt med flygdirektor (*4)

| i) | Tillägg 8 ska ändras på följande sätt:






  i) | Fotnoten till tabellen i avsnitt A ska ersättas med följande:






  ”(*) | Gäller under förutsättning att minst tre starter och inflygningar enligt instrumentflygreglerna under utövande av PBN-befogenheter, inklusive en RNP APCH-inflygning, har genomförts på en enpilotsklass eller -typ av flygplan i enpilotsverksamhet under de föregående 12 månaderna eller, när det gäller flermotoriga icke-komplexa flygplan utan höga prestanda, att sökanden har genomfört sektion 6 i flygprovet för icke-komplexa enpilotsflygplan utan höga prestanda som flygs med hjälp enbart av instrument i enpilotsverksamhet.” |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Tillägg 8 ska ändras på följande sätt:

i)

Fotnoten till tabellen i avsnitt A ska ersättas med följande:

”(*)

| ii) | Fotnoten till tabellen i avsnitt B ska ersättas med följande:






  ”(*) | Gäller under förutsättning att minst tre starter och inflygningar enligt instrumentflygreglerna under utövande av PBN-befogenheter, inklusive en RNP APCH-inflygning (kan vara en PinS-inflygning [Point in Space]), har genomförts på en enpilotstyp av helikopter i enpilotsverksamhet under de föregående 12 månaderna.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Fotnoten till tabellen i avsnitt B ska ersättas med följande:

”(*)

| j) | Tillägg 9 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 4 i avsitt B ska ersättas med följande:






  ”4. | Följande gränsvärden ska tillämpas, korrigerade för att ta hänsyn till turbulenta väderförhållanden och till det använda flygplanets manöveregenskaper och prestanda:






  Höjd |
| --- | --- | --- | --- |
| Allmänt | ± 100 fot |
| Inledning av nytt varv på beslutshöjden | + 50 fot/– 0 fot |
| Lägsta planéhöjd (MDH)/höjd | + 50 fot/– 0 fot |
| Spårning |
| av signal från radionavigeringshjälpmedel | ± 5° |
| för ”vinkelavvikelser” | Halvskalig avvikelse från sidvinkel och glidbana (t.ex. LPV, ILS, MLS, GLS). |
| 2D (LNAV) och 3D (LNAV/VNAV): ”linjära” avvikelser | Fel/avvikelse i förhållande till önskad bana ska normalt sett begränsas till ±



  av det RNP-värde som är förknippat med proceduren. Korta avvikelser från denna norm upp till maximalt 1 × RNP-värdet är tillåtna. |
| 3D: linjära avvikelser i höjdled (t.ex. RNP APCH (LNAV/VNAV) med användning av Baro-VNAV) | Högst – 75 fot under den vertikala profilen vid någon tidpunkt, och högst + 75 fot över den vertikala profilen vid eller under 1 000 fot över flygplatsen. |
| Kurshållning |
| med full funktion hos alla motorer | ± 5° |
| med simulerat motorbortfall | ± 10° |
| Hastighet |
| med full funktion hos alla motorer | ± 5 knop |
| med simulerat motorbortfall | + 10 knop/– 5 knop”. |

j)

Tillägg 9 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 4 i avsitt B ska ersättas med följande:

”4.

Höjd

Allmänt

± 100 fot

Inledning av nytt varv på beslutshöjden

+ 50 fot/– 0 fot

Lägsta planéhöjd (MDH)/höjd

+ 50 fot/– 0 fot

Spårning

av signal från radionavigeringshjälpmedel

± 5°

för ”vinkelavvikelser”

Halvskalig avvikelse från sidvinkel och glidbana (t.ex. LPV, ILS, MLS, GLS).

2D (LNAV) och 3D (LNAV/VNAV): ”linjära” avvikelser

Formula

3D: linjära avvikelser i höjdled (t.ex. RNP APCH (LNAV/VNAV) med användning av Baro-VNAV)

Högst – 75 fot under den vertikala profilen vid någon tidpunkt, och högst + 75 fot över den vertikala profilen vid eller under 1 000 fot över flygplatsen.

Kurshållning

med full funktion hos alla motorer

± 5°

med simulerat motorbortfall

± 10°

Hastighet

med full funktion hos alla motorer

± 5 knop

med simulerat motorbortfall

+ 10 knop/– 5 knop”.

| ii) | Följande led h ska införas i punkt 5 i avsnitt B:






  ”h) | För att etablera och upprätthålla PBN-befogenheter ska en inflygning vara en RNP APCH. Om en RNP APCH inte är praktiskt genomförbar ska den utföras i ett på lämpligt sätt utrustat utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD).” |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led h ska införas i punkt 5 i avsnitt B:

”h)

| iii) | Raderna 3B.4 och 3B.5 i tabellen i punkt 5 i avsnitt B ska ersättas med följande:












  ”3B.4* | 3D-operationer till DH/A på 200 fot (60 m) eller till högre minima om det krävs av inflygningsproceduren (autopilot får användas för att i höjdled fånga upp segmentet för slutlig inflygning) | | P—–> | ——> | | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3B.5* | 2D-operationer till MDH/A | | P—–> | ——> | | M” | |

iii)

Raderna 3B.4 och 3B.5 i tabellen i punkt 5 i avsnitt B ska ersättas med följande:

”3B.4*

3D-operationer till DH/A på 200 fot (60 m) eller till högre minima om det krävs av inflygningsproceduren (autopilot får användas för att i höjdled fånga upp segmentet för slutlig inflygning)

P—–>

——>

M

3B.5*

2D-operationer till MDH/A

P—–>

——>

M”

| iv) | Följande led j ska införas i punkt 6 i avsnitt B:






  ”j) | För att etablera och upprätthålla PBN-befogenheter ska en inflygning vara en RNP APCH. Om en RNP APCH inte är praktiskt genomförbar ska den utföras i ett på lämpligt sätt utrustat utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD).” |
| --- | --- | --- |

iv)

Följande led j ska införas i punkt 6 i avsnitt B:

”j)

| v) | Rad 3.9.3 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:


















  ”3.9.3* | 3D-operationer till DH/A på 200 fot (60 m) eller till högre minimima om det krävs av inflygningsproceduren |
| --- | --- | --- |

v)

Rad 3.9.3 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:

”3.9.3*

3D-operationer till DH/A på 200 fot (60 m) eller till högre minimima om det krävs av inflygningsproceduren

| Anm.: | Enligt AFM kan RNP APCH-procedurer kräva användning av autopilot eller flygdirektor. Den procedur som ska flygas manuellt ska väljas med beaktande av sådana begränsningar (välj t.ex. en ILS för 3.9.3.1 om AFM föreskriver en sådan begränsning).” |
| --- | --- |

Anm.:

Enligt AFM kan RNP APCH-procedurer kräva användning av autopilot eller flygdirektor. Den procedur som ska flygas manuellt ska väljas med beaktande av sådana begränsningar (välj t.ex. en ILS för 3.9.3.1 om AFM föreskriver en sådan begränsning).”

| vi) | Raderna 3.9.3.4 och 3.9.4 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:


















  ”3.9.3.4* | manuellt, med en motor simulerat ur funktion; motorbortfall ska simuleras under slutlig inflygning innan 1 000 fot över flygplatsen passeras till sättning eller genom hela proceduren för avbruten inflygning
  I flygplan som inte är certifierade som flygplan av transportkategori (JAR/FAR 25) eller av pendelkategori (commuter category) (SFAR 23) ska inflygning med simulerat motorbortfall och ett påföljande nytt varv inledas i enlighet med den icke precisionsinflygning som beskrivs i 3.9.4. Ett nytt varv ska inledas då publicerad hinderfrihetshöjd (OCH/A) nås, dock inte på en höjd som understiger en lägsta planéhöjd (MDH/A) på 500 fot över bantröskeln. På flygplan som har samma prestanda som ett flygplan av transportkategori med avseende på startmassa och täthetshöjd, kan instruktören simulera motorbortfall i överensstämmelse med 3.9.3.4. |
| --- | --- | --- |

vi)

Raderna 3.9.3.4 och 3.9.4 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:

”3.9.3.4*

manuellt, med en motor simulerat ur funktion; motorbortfall ska simuleras under slutlig inflygning innan 1 000 fot över flygplatsen passeras till sättning eller genom hela proceduren för avbruten inflygning

I flygplan som inte är certifierade som flygplan av transportkategori (JAR/FAR 25) eller av pendelkategori (commuter category) (SFAR 23) ska inflygning med simulerat motorbortfall och ett påföljande nytt varv inledas i enlighet med den icke precisionsinflygning som beskrivs i 3.9.4. Ett nytt varv ska inledas då publicerad hinderfrihetshöjd (OCH/A) nås, dock inte på en höjd som understiger en lägsta planéhöjd (MDH/A) på 500 fot över bantröskeln. På flygplan som har samma prestanda som ett flygplan av transportkategori med avseende på startmassa och täthetshöjd, kan instruktören simulera motorbortfall i överensstämmelse med 3.9.3.4.

P—–>

—–>

M

| 3.9.4* | 2D-operationer ned till MDH/A |
| --- | --- |

3.9.4*

2D-operationer ned till MDH/A

P*—>

—–>

M”

| vii) | Rad 4.1 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:


















  ”4.1 | Ett nytt varv med alla motorer i funktion*, under en 3D-operation, då beslutshöjd (DH) nås |
| --- | --- | --- |

vii)

Rad 4.1 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:

”4.1

Ett nytt varv med alla motorer i funktion*, under en 3D-operation, då beslutshöjd (DH) nås

P*—>

—–>”

| viii) | Rad 5.1 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:


















  ”5.1 | Normala landningar* med visuell referens etablerad då DA/H nås, efter instrumentinflygning |
| --- | --- | --- |

viii)

Rad 5.1 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ersättas med följande:

”5.1

Normala landningar* med visuell referens etablerad då DA/H nås, efter instrumentinflygning

P”

| ix) | I rad 6.2 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ”ILS” ersättas med följande: ”CAT II/III”. |
| --- | --- |

ix)

I rad 6.2 i tabellen i punkt 6 i avsnitt B ska ”ILS” ersättas med följande: ”CAT II/III”.

| x) | Punkt 4 a i avsnitt C ska ersättas med följande:






  ”a) | Flygbegränsningar vid IFR.






  Höjd |
| --- | --- | --- |
| Allmänt | ± 100 fot |
| Inledning av nytt varv på beslutshöjden | + 50 fot/– 0 fot |
| Lägsta planéhöjd (MDH)/höjd | + 50 fot/– 0 fot |
| Spårning |
| av signal från radionavigeringshjälpmedel | ± 5° |
| 3D: ”vinkelavvikelser” | Halvskalig avvikelse från sidvinkel och glidbana (t.ex. LPV, ILS, MLS, GLS). |
| 2D (LNAV) och 3D (LNAV/VNAV): ”linjär” avvikelse: | Fel/avvikelse i förhållande till önskad bana ska normalt sett begränsas till ±



  av det RNP-värde som är förknippat med proceduren. Korta avvikelser från denna norm upp till maximalt 1 × RNP-värdet är tillåtna. |
| 3D: linjära avvikelser i höjdled (t.ex. RNP APCH (LNAV/VNAV) med användning av Baro-VNAV): | Högst – 75 fot under den vertikala profilen vid någon tidpunkt, och högst + 75 fot över den vertikala profilen vid eller under 1 000 fot över flygplatsen. |
| Kurshållning |
| Normala procedurer | ± 5° |
| Onormala procedurer/nödsituationer | ± 10° |
| Fart |
| Allmänt | ± 10 knop |
| Med simulerat motorbortfall | + 10 knop/– 5 knop”. |

x)

Punkt 4 a i avsnitt C ska ersättas med följande:

”a)

Höjd

Allmänt

± 100 fot

Inledning av nytt varv på beslutshöjden

+ 50 fot/– 0 fot

Lägsta planéhöjd (MDH)/höjd

+ 50 fot/– 0 fot

Spårning

av signal från radionavigeringshjälpmedel

± 5°

3D: ”vinkelavvikelser”

Halvskalig avvikelse från sidvinkel och glidbana (t.ex. LPV, ILS, MLS, GLS).

2D (LNAV) och 3D (LNAV/VNAV): ”linjär” avvikelse:

Formula

3D: linjära avvikelser i höjdled (t.ex. RNP APCH (LNAV/VNAV) med användning av Baro-VNAV):

Högst – 75 fot under den vertikala profilen vid någon tidpunkt, och högst + 75 fot över den vertikala profilen vid eller under 1 000 fot över flygplatsen.

Kurshållning

Normala procedurer

± 5°

Onormala procedurer/nödsituationer

± 10°

Fart

Allmänt

± 10 knop

Med simulerat motorbortfall

+ 10 knop/– 5 knop”.

| xi) | Raderna 5.4, 5.4.1 och 5.4.2 i tabellen i punkt 12 i avsnitt C ska ersättas med följande:

















  ”5.4 | 3D-operationer till DH/A på 200 fot (60 m) eller till högre minimima om det krävs av inflygningsproceduren |
| --- | --- | --- |

xi)

Raderna 5.4, 5.4.1 och 5.4.2 i tabellen i punkt 12 i avsnitt C ska ersättas med följande:

”5.4

3D-operationer till DH/A på 200 fot (60 m) eller till högre minimima om det krävs av inflygningsproceduren

P*

—>*

—>*

| 5.4.1 | Manuellt, utan flygdirektor

  Anm.: Enligt AFM kan RNP APCH-procedurer kräva användning av autopilot eller flygdirektor. Den procedur som ska flygas manuellt ska väljas med beaktande av sådana begränsningar (välj t.ex. en ILS för 5.4.1 om AFM föreskriver en sådan AFM-begränsning). |
| --- | --- |

5.4.1

Manuellt, utan flygdirektor

Anm.: Enligt AFM kan RNP APCH-procedurer kräva användning av autopilot eller flygdirektor. Den procedur som ska flygas manuellt ska väljas med beaktande av sådana begränsningar (välj t.ex. en ILS för 5.4.1 om AFM föreskriver en sådan AFM-begränsning).

P*

—>*

—>*

M*

| 5.4.2 | Manuellt, med flygdirektor |
| --- | --- |

5.4.2

Manuellt, med flygdirektor

P*

—>*

—>*

M*”

| xii) | Raderna 5.4.4 och 5.5 i tabellen i punkt 12 i avsnitt C ska ersättas med följande:

















  ”5.4.4 | Manuellt, med en motor simulerat ur funktion; motorbortfall ska simuleras under slutlig inflygning innan 1 000 fot över flygplatsen passeras till sättning eller till det att hela proceduren för avbruten inflygning har genomförts |
| --- | --- | --- |

xii)

Raderna 5.4.4 och 5.5 i tabellen i punkt 12 i avsnitt C ska ersättas med följande:

”5.4.4

Manuellt, med en motor simulerat ur funktion; motorbortfall ska simuleras under slutlig inflygning innan 1 000 fot över flygplatsen passeras till sättning eller till det att hela proceduren för avbruten inflygning har genomförts

P*

—>*

—>*

M*

| 5.5 | 2D-operationer ned till lägsta planéhöjd (MDA/H) |
| --- | --- |

5.5

2D-operationer ned till lägsta planéhöjd (MDA/H)

P*

—>*

—>*

M*”

| 2. | I bilaga VII ska led a i ORA.ATO.135 ersättas med följande:






  ”a) | Den godkända utbildningsorganisationen (ATO) ska använda ett tillräckligt antal skolluftfartyg eller utbildningshjälpmedel för flygträning och navigeringsprocedurer (FSTD) som är lämpligt utrustade för de utbildningskurser som tillhandahålls.” |
| --- | --- | --- |

2.

I bilaga VII ska led a i ORA.ATO.135 ersättas med följande:

”a)

---

(1)

| (°) | Måste genomföras med hjälp enbart av instrument. |
| --- | --- |

(°)

(*1)  Kan genomföras i en FFS, FTD 2/3 eller FNPT II.

(2)

| (+) | Kan genomföras i antingen sektion 5 eller sektion 6. |
| --- | --- |

(+)

(3)

| (++) | För att etablera och upprätthålla PBN-befogenheter ska en inflygning i antingen sektion 4 eller sektion 5 vara en RNP APCH. Om en RNP APCH inte är praktiskt genomförbar ska den utföras i ett på lämpligt sätt utrustat utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD). |
| --- | --- |

(++)

(4)

| (+) | För att etablera och upprätthålla PBN-befogenheter ska en inflygning i antingen sektion 4 eller sektion 5 vara en RNP APCH. Om en RNP APCH inte är praktiskt genomförbar ska den utföras i ett på lämpligt sätt utrustat utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD). |
| --- | --- |

(+)

(*2)  Ska genomföras i sektion 4 eller sektion 5.

(*3)  Endast flermotoriga helikoptrar.

(*4)  Endast ett moment ska ingå i provet.”

---

| 7.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/540

av den 6 april 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 april 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 268,0 |
| MA | 93,1 |
| SN | 164,2 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 157,0 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 104,2 |
| 0709 93 10 | MA | 87,0 |
| TR | 145,3 |
| ZZ | 116,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 76,9 |
| MA | 56,3 |
| TN | 71,4 |
| TR | 72,9 |
| ZA | 51,4 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | MA | 91,9 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 110,1 |
| CL | 116,3 |
| CN | 124,1 |
| US | 158,2 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 113,6 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 136,4 |
| CN | 66,8 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 111,5 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

268,0

MA

93,1

SN

164,2

TR

102,8

ZZ

157,0

0707 00 05

MA

80,7

TR

127,6

ZZ

104,2

0709 93 10

MA

87,0

TR

145,3

ZZ

116,2

0805 10 20

EG

45,8

IL

76,9

MA

56,3

TN

71,4

TR

72,9

ZA

51,4

ZZ

62,5

0805 50 10

MA

91,9

TR

105,4

ZZ

98,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

110,1

CL

116,3

CN

124,1

US

158,2

ZA

86,9

ZZ

113,6

0808 30 90

AR

139,5

CL

136,4

CN

66,8

ZA

103,2

ZZ

111,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 7.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/18

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/541

av den 15 februari 2016

med föreläggande till Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (2015/1410) (1)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) slås fast att medlemsstater ska undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser och i detta syfte föreskrivs förfarandet vid alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som i sin korrigerande del tillämpar förfarandet vid alltför stora underskott, anger den ram till stöd för politiska åtgärder som syftar till en snabb återgång till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) slås fast att medlemsstater ska undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser och i detta syfte föreskrivs förfarandet vid alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som i sin korrigerande del tillämpar förfarandet vid alltför stora underskott, anger den ram till stöd för politiska åtgärder som syftar till en snabb återgång till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen.

| (2) | Den 27 april 2009 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 april 2009 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland.

| (3) | Den 10 maj 2010 antog rådet beslut 2010/320/EU (2) riktat till Grekland i enlighet med artikel 126.9 och artikel 136 i EUF-fördraget med syftet att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga landet att vidta de åtgärder för att minska underskottet som ansågs vara nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott inom tidsfristen 2014. Rådet fastställde 2014 som tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet liksom årliga mål för det offentliga underskottet. |
| --- | --- |

(3)

Den 10 maj 2010 antog rådet beslut 2010/320/EU (2) riktat till Grekland i enlighet med artikel 126.9 och artikel 136 i EUF-fördraget med syftet att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga landet att vidta de åtgärder för att minska underskottet som ansågs vara nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott inom tidsfristen 2014. Rådet fastställde 2014 som tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet liksom årliga mål för det offentliga underskottet.

| (4) | Beslut 2010/320/EU har flera gånger ändrats väsentligt. Med anledning av nya ändringar omarbetades det av tydlighetsskäl den 12 juli 2011 genom rådets beslut 2011/734/EU (3). Därefter ändrades detta beslut avsevärt flera gånger mellan den 8 juli 2011 och december 2012 (4). |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2010/320/EU har flera gånger ändrats väsentligt. Med anledning av nya ändringar omarbetades det av tydlighetsskäl den 12 juli 2011 genom rådets beslut 2011/734/EU (3). Därefter ändrades detta beslut avsevärt flera gånger mellan den 8 juli 2011 och december 2012 (4).

| (5) | Den mycket allvarliga försämringen av Greklands finansiella läge föranledde medlemsstaterna i euroområdet att besluta om att bevilja Grekland stabilitetsstöd, i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet, i förening med multilateralt bistånd från Internationella valutafonden. Från maj 2010 till juni 2015 tog euroområdets medlemsstaters stöd formen av både en bilateral lånefacilitet för Grekland och ett lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). Långivarnas stöd åtföljdes av omfattande politiska villkor, inbegripet Greklands efterlevnad av rådets beslut 2011/734/EU och dess senare ändringar. |
| --- | --- |

(5)

Den mycket allvarliga försämringen av Greklands finansiella läge föranledde medlemsstaterna i euroområdet att besluta om att bevilja Grekland stabilitetsstöd, i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet, i förening med multilateralt bistånd från Internationella valutafonden. Från maj 2010 till juni 2015 tog euroområdets medlemsstaters stöd formen av både en bilateral lånefacilitet för Grekland och ett lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). Långivarnas stöd åtföljdes av omfattande politiska villkor, inbegripet Greklands efterlevnad av rådets beslut 2011/734/EU och dess senare ändringar.

| (6) | Den 8 juli 2015 begärde Grekland ekonomisk hjälp från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) i form av ett treårigt lån, och den 12 juli 2015 nåddes en principöverenskommelse om ett lån på upp till 86 000 miljoner EUR till Grekland. Den 17 juli gav ESM:s styrelse Europeiska kommissionen, i samråd med Europeiska centralbanken och Internationella valutafonden, uppdraget att förhandla fram ett samförståndsavtal som preciserar de politiska villkoren för ekonomiskt bistånd för perioden 2015–2018 i enlighet med artikel 13.3 i ESM-fördraget. |
| --- | --- |

(6)

Den 8 juli 2015 begärde Grekland ekonomisk hjälp från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) i form av ett treårigt lån, och den 12 juli 2015 nåddes en principöverenskommelse om ett lån på upp till 86 000 miljoner EUR till Grekland. Den 17 juli gav ESM:s styrelse Europeiska kommissionen, i samråd med Europeiska centralbanken och Internationella valutafonden, uppdraget att förhandla fram ett samförståndsavtal som preciserar de politiska villkoren för ekonomiskt bistånd för perioden 2015–2018 i enlighet med artikel 13.3 i ESM-fördraget.

| (7) | I enlighet med rådets och Europaparlamentets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (5), särskilt artikel 7, måste en medlemsstat som begär ekonomiskt bistånd från ESM förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) för godkännande av rådet. Ett sådant program bör säkerställa antagandet av en rad reformer som krävs för att förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och regelverket. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med rådets och Europaparlamentets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (5), särskilt artikel 7, måste en medlemsstat som begär ekonomiskt bistånd från ESM förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) för godkännande av rådet. Ett sådant program bör säkerställa antagandet av en rad reformer som krävs för att förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och regelverket.

| (8) | Det program som Grekland förberett godkändes genom rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544 (6). |
| --- | --- |

(8)

Det program som Grekland förberett godkändes genom rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544 (6).

| (9) | I artikel 10.2 b i förordning (EU) nr 472/2013 slås också fast att, om en medlemsstat som föreläggs ett makroekonomiskt anpassningsprogram enligt artikel 7 i den förordningen också är föremål för ett beslut enligt artikel 126.9 i EUF-förordningen om korrigering av sitt alltför stora underskott, ska de årliga målen för de offentliga finanserna i dess makroekonomiska anpassningsprogram integreras i beslutet om föreläggande enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (7). Dessutom ska åtgärderna för att uppnå de målen i det makroekonomiska anpassningsprogrammet integreras i beslutet om föreläggande i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97. I artikel 10.2 a i förordning (EU) nr 472/2013 slås vidare fast att medlemsstaten ska undantas från skyldigheten att lämna in rapporter enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97. Slutligen föreskrivs i artikel 10.2 c i förordning (EU) nr 472/2013 att övervakning ska genomföras i enlighet med artikel 7.4 i den förordningen och medlemsstaten undantas från övervakning enligt artikel 10.1 och artikel 10a i förordning (EG) nr 1467/97 och från övervakning som ligger till grund för eventuella beslut enligt artikel 6.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 10.2 b i förordning (EU) nr 472/2013 slås också fast att, om en medlemsstat som föreläggs ett makroekonomiskt anpassningsprogram enligt artikel 7 i den förordningen också är föremål för ett beslut enligt artikel 126.9 i EUF-förordningen om korrigering av sitt alltför stora underskott, ska de årliga målen för de offentliga finanserna i dess makroekonomiska anpassningsprogram integreras i beslutet om föreläggande enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (7). Dessutom ska åtgärderna för att uppnå de målen i det makroekonomiska anpassningsprogrammet integreras i beslutet om föreläggande i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97. I artikel 10.2 a i förordning (EU) nr 472/2013 slås vidare fast att medlemsstaten ska undantas från skyldigheten att lämna in rapporter enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97. Slutligen föreskrivs i artikel 10.2 c i förordning (EU) nr 472/2013 att övervakning ska genomföras i enlighet med artikel 7.4 i den förordningen och medlemsstaten undantas från övervakning enligt artikel 10.1 och artikel 10a i förordning (EG) nr 1467/97 och från övervakning som ligger till grund för eventuella beslut enligt artikel 6.2 i den förordningen.

| (10) | Den ekonomiska aktiviteten i Grekland beräknas nu bli mycket svagare än vad som förutsågs när den senaste ändringen av rådets beslut 2011/734/EU antogs i december 2012. Både real och nominell BNP beräknas bli mycket lägre 2015 och 2016 än vad som förväntades i kommissionens vårprognos 2015, på grund av politisk osäkerhet, avsaknad av genomförda reformer, minskade skatteintäkter, stängda banker och införande av kapitalkontroller. Kommissionen uppdaterade sin prognos för BNP-tillväxt i augusti 2015 för att bidra till förhandlingarna om det samförståndsavtal som krävdes för ett ESM-program. Enligt denna prognos beräknas real BNP minska med 2,3 % respektive 1,3 % (jämfört med en tillväxt på 0,5 % och 2,9 % i vårprognosen 2015 för motsvarande år) och sedan öka med 2,7 % 2017 och 3,1 % 2018. Denna kraftiga försämring i de ekonomiska utsikterna för 2015–2016 innebär, med antagande om oförändrad politik, en motsvarande försämring i utsikterna för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(10)

Den ekonomiska aktiviteten i Grekland beräknas nu bli mycket svagare än vad som förutsågs när den senaste ändringen av rådets beslut 2011/734/EU antogs i december 2012. Både real och nominell BNP beräknas bli mycket lägre 2015 och 2016 än vad som förväntades i kommissionens vårprognos 2015, på grund av politisk osäkerhet, avsaknad av genomförda reformer, minskade skatteintäkter, stängda banker och införande av kapitalkontroller. Kommissionen uppdaterade sin prognos för BNP-tillväxt i augusti 2015 för att bidra till förhandlingarna om det samförståndsavtal som krävdes för ett ESM-program. Enligt denna prognos beräknas real BNP minska med 2,3 % respektive 1,3 % (jämfört med en tillväxt på 0,5 % och 2,9 % i vårprognosen 2015 för motsvarande år) och sedan öka med 2,7 % 2017 och 3,1 % 2018. Denna kraftiga försämring i de ekonomiska utsikterna för 2015–2016 innebär, med antagande om oförändrad politik, en motsvarande försämring i utsikterna för de offentliga finanserna.

| (11) | Det uppskattas att Grekland har förbättrat sitt strukturella underskott med 16 procentenheter av BNP från 15,2 % 2009 till ett uppskattat överskott på 1 % 2014, vilket säkerställer en förbättring av det strukturella överskottet för perioden 2009–2014 som är betydligt större än kravet på åtminstone 10 procentenheter av BNP under den period som rekommenderas av rådet. Det offentliga underskottet uppgick till 3,5 % av BNP år 2014, med klar marginal inom det offentliga underskottstak på 4,5 % av BNP (enligt ENS2010) som i rådets beslut fastställdes för 2014. Utfallet för det primära budgetsaldot på 0,4 % av BNP var dock väsentligt svagare än väntat och underskred det fastställda målet på 1,5 % av BNP till följd av en kombination av faktorer, inbegripet en omsvängning i konjunkturen och den därmed sammanhängande negativa inverkan på budgetintäkterna, en mindre stram finanspolitik och ökad ekonomisk osäkerhet. Den försvagade makroekonomiska situationen i förening med tillfälliga skatteåtgärder som löpte ut under 2015 har dock gjort det omöjligt att uppnå målet för primärsaldot på 3 % av BNP 2015 som planerades i den senaste ändringen av beslut 2011/734/EU, som antogs i december 2012. De finanspolitiska målen har därför reviderats ned väsentligt, med hänsyn tagen till de makroekonomiska omständigheterna och den nuvarande budgetsituationen, för att undvika en alltför stram finanspolitik på kort sikt. |
| --- | --- |

(11)

Det uppskattas att Grekland har förbättrat sitt strukturella underskott med 16 procentenheter av BNP från 15,2 % 2009 till ett uppskattat överskott på 1 % 2014, vilket säkerställer en förbättring av det strukturella överskottet för perioden 2009–2014 som är betydligt större än kravet på åtminstone 10 procentenheter av BNP under den period som rekommenderas av rådet. Det offentliga underskottet uppgick till 3,5 % av BNP år 2014, med klar marginal inom det offentliga underskottstak på 4,5 % av BNP (enligt ENS2010) som i rådets beslut fastställdes för 2014. Utfallet för det primära budgetsaldot på 0,4 % av BNP var dock väsentligt svagare än väntat och underskred det fastställda målet på 1,5 % av BNP till följd av en kombination av faktorer, inbegripet en omsvängning i konjunkturen och den därmed sammanhängande negativa inverkan på budgetintäkterna, en mindre stram finanspolitik och ökad ekonomisk osäkerhet. Den försvagade makroekonomiska situationen i förening med tillfälliga skatteåtgärder som löpte ut under 2015 har dock gjort det omöjligt att uppnå målet för primärsaldot på 3 % av BNP 2015 som planerades i den senaste ändringen av beslut 2011/734/EU, som antogs i december 2012. De finanspolitiska målen har därför reviderats ned väsentligt, med hänsyn tagen till de makroekonomiska omständigheterna och den nuvarande budgetsituationen, för att undvika en alltför stram finanspolitik på kort sikt.

| (12) | Grekland kommer följaktligen att följa en ny finanspolitisk väg med sikte på ett överskott i primärsaldot på – 0,25, 0,5, 1,75, och 3,5 procent av BNP under 2015, 2016, 2017 respektive 2018 och därefter. Målen i den budgetpolitiska färdplanen är i överensstämmelse med den grekiska ekonomins förväntade tillväxt i takt med att den återhämtar sig från sin historiskt sett djupaste recession. Den reviderade anpassningsbanan innebär att underskottet i de offentliga finanserna kommer att sjunka till under 3 % av BNP 2017. |
| --- | --- |

(12)

Grekland kommer följaktligen att följa en ny finanspolitisk väg med sikte på ett överskott i primärsaldot på – 0,25, 0,5, 1,75, och 3,5 procent av BNP under 2015, 2016, 2017 respektive 2018 och därefter. Målen i den budgetpolitiska färdplanen är i överensstämmelse med den grekiska ekonomins förväntade tillväxt i takt med att den återhämtar sig från sin historiskt sett djupaste recession. Den reviderade anpassningsbanan innebär att underskottet i de offentliga finanserna kommer att sjunka till under 3 % av BNP 2017.

| (13) | Enligt kommissionens avdelningars uppdaterade prognos för den nominella BNP-tillväxten beräknas det primära saldot för de offentliga finanserna hamna på ett underskott på 7 631 miljoner EUR (4,4 % av BNP) 2015, ett underskott på 6 166 miljoner EUR (3,6 % av BNP) 2016, ett underskott på 4 089 miljoner EUR (2,3 % av BNP) 2017 och ett underskott på 753 miljoner EUR (0,4 % av BNP) 2018. |
| --- | --- |

(13)

Enligt kommissionens avdelningars uppdaterade prognos för den nominella BNP-tillväxten beräknas det primära saldot för de offentliga finanserna hamna på ett underskott på 7 631 miljoner EUR (4,4 % av BNP) 2015, ett underskott på 6 166 miljoner EUR (3,6 % av BNP) 2016, ett underskott på 4 089 miljoner EUR (2,3 % av BNP) 2017 och ett underskott på 753 miljoner EUR (0,4 % av BNP) 2018.

| (14) | Budgeten för år 2016 som ska antas av det grekiska parlamentet utgör en del av den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna 2016–2019 som siktar på att uppnå en mycket betydande och tidigarelagd finanspolitisk konsolidering som ska ge besparingar på över 6 900 miljoner EUR, eller närmare 4 % av BNP. |
| --- | --- |

(14)

Budgeten för år 2016 som ska antas av det grekiska parlamentet utgör en del av den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna 2016–2019 som siktar på att uppnå en mycket betydande och tidigarelagd finanspolitisk konsolidering som ska ge besparingar på över 6 900 miljoner EUR, eller närmare 4 % av BNP.

| (15) | Underlåtenhet att fullfölja den slutgiltiga översynen av EFSF-programmet, de missade skuldavbetalningarna, EFSF-programmets upphörande och införandet av kapitalkontroller har skapat nya omständigheter som har lett till en ytterligare skarp försämring av skuldernas hållbarhet. Detta sammanhänger med lägre tillväxtprognoser, en nedjustering av överskottsmålen för primärsaldot, en skarp försämring vad gäller banksektorns finansieringsbehov efter införandet av kapitalkontroller, behovet av snabbare reglering av eftersläpande betalningar till följd av bristande likviditet i statskassan samt värderingseffekter som beror på eurons depreciering i förhållande till de särskilda dragningsrätterna (SDR). Till följd av denna utveckling väntas skuldkvoten i förhållande till BNP komma att uppnå 198,3 % av BNP under 2016 för att sedan sjunka tillbaka till 169,3 % 2020, 154,5 % 2022 och 115,9 % 2030 i referensscenariot. |
| --- | --- |

(15)

Underlåtenhet att fullfölja den slutgiltiga översynen av EFSF-programmet, de missade skuldavbetalningarna, EFSF-programmets upphörande och införandet av kapitalkontroller har skapat nya omständigheter som har lett till en ytterligare skarp försämring av skuldernas hållbarhet. Detta sammanhänger med lägre tillväxtprognoser, en nedjustering av överskottsmålen för primärsaldot, en skarp försämring vad gäller banksektorns finansieringsbehov efter införandet av kapitalkontroller, behovet av snabbare reglering av eftersläpande betalningar till följd av bristande likviditet i statskassan samt värderingseffekter som beror på eurons depreciering i förhållande till de särskilda dragningsrätterna (SDR). Till följd av denna utveckling väntas skuldkvoten i förhållande till BNP komma att uppnå 198,3 % av BNP under 2016 för att sedan sjunka tillbaka till 169,3 % 2020, 154,5 % 2022 och 115,9 % 2030 i referensscenariot.

| (16) | Med beaktande av denna utveckling måste anpassningsbanan för korrigeringen av det alltför stora underskottet uppdateras. Greklands åtagande rör inte enbart de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, utan också de åtgärder som krävs för att göra villkoren mer tillväxtfrämjande och för att minimera tänkbara negativa sociala effekter. |
| --- | --- |

(16)

Med beaktande av denna utveckling måste anpassningsbanan för korrigeringen av det alltför stora underskottet uppdateras. Greklands åtagande rör inte enbart de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, utan också de åtgärder som krävs för att göra villkoren mer tillväxtfrämjande och för att minimera tänkbara negativa sociala effekter.

| (17) | Varje åtgärd som krävs enligt rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544 är avgörande för att den nödvändiga budgetanpassningen ska kunna uppnås. Vissa åtgärder har en direkt effekt på Greklands budgetsituation medan de övriga utgör strukturella åtgärder som kommer att resultera i förbättrad finanspolitisk styrning och en sundare budgetsituation på medellång sikt. |
| --- | --- |

(17)

Varje åtgärd som krävs enligt rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544 är avgörande för att den nödvändiga budgetanpassningen ska kunna uppnås. Vissa åtgärder har en direkt effekt på Greklands budgetsituation medan de övriga utgör strukturella åtgärder som kommer att resultera i förbättrad finanspolitisk styrning och en sundare budgetsituation på medellång sikt.

| (18) | Mot bakgrund av ovanstående verkar det nödvändigt att ändra de tidigare årliga budgetmålen och åtgärderna för att uppnå de målen. De nya årliga budgetmålen och åtgärderna för att uppnå de målen är de som innefattas i rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av ovanstående verkar det nödvändigt att ändra de tidigare årliga budgetmålen och åtgärderna för att uppnå de målen. De nya årliga budgetmålen och åtgärderna för att uppnå de målen är de som innefattas i rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Grekland ska få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt och senast år 2017.

2.   Anpassningsbanan för korrigeringen av det alltför stora underskottet ska sikta på att uppfylla de årliga målen för underskottet i den offentliga sektorns finanser enligt vad som fastställs i rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544 och ska grundas på ett primärt överskottsmål på – 0,25, 0,5, 1,75 och 3,5 procent av BNP under 2015, 2016, 2017 respektive 2018 och därefter. Budgetmålens bana är i överensstämmelse med den grekiska ekonomins förväntade tillväxttakt allteftersom den återhämtar sig från sin historiskt sett djupaste recession. Den reviderade anpassningsbanan innebär att underskottet i de offentliga finanserna kommer att sjunka till under 3 % av BNP 2017.

3.   Grekland ska anta och fullt ut genomföra samtliga finanspolitiska, ekonomiska och strukturella anpassningsåtgärder som omfattas av det ekonomiska och finansiella anpassningsprogram som godkänts genom rådets genomförandebeslut (EU) 2016/544.

4.   Grekland ska vara redo att vidta ytterligare åtgärder om det skulle uppstå risker för budgetplanerna. De finanspolitiska konsolideringsåtgärderna ska på ett tillväxtfrämjande sätt säkerställa en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2016.

På rådets vägnar

M.H.P. VAN DAM

Ordförande

---

(1)  Denna akt har ursprungligen antagits endast på engelska och har offentliggjorts i EUT L 219, 20.8.2015, s. 8.

1

(2)  
  EUT L 145, 11.6.2010, s. 6.

2

(3)  
  EUT L 296, 15.11.2011, s. 38.

3

(4)  Rådets beslut 2011/791/EU av den 8 november 2011 (EUT L 320, 3.12.2011, s. 28), rådets beslut 2012/211/EU av den 13 mars 2012 (EUT L 113, 25.4.2012, s. 8), rådets beslut 2013/6/EU av den 4 december 2012 (EUT L 4, 9.1.2013, s. 40).

4

(5)  
  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

5

(6)  Se sidan 27 i detta nummer av EUT.

6

(7)  
  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

7

---

| 7.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/22

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/542

av den 15 februari 2016

om beviljande av kortfristigt ekonomiskt bistånd från unionen till Grekland (2015/1181) (1)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (2), särskilt artikel 3.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Grekland har begärt nytt ekonomiskt bistånd från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och det finns en principöverenskommelse om att tillhandahålla det begärda biståndet. |
| --- | --- |

(1)

Grekland har begärt nytt ekonomiskt bistånd från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och det finns en principöverenskommelse om att tillhandahålla det begärda biståndet.

| (2) | Grekland behöver dock överbryggande finansiering tills detta bistånd kan tillhandahållas, för att euroområdets integritet och den finansiella stabiliteten ska kunna bevaras och för att Grekland inte ska fallera ytterligare i sina återbetalningsskyldigheter. Mot bakgrund av den allvarliga ekonomiska och finansiella störningen till följd av exceptionella händelser utanför regeringens kontroll begärde Grekland officiellt den 15 juli 2015 brådskande ekonomiskt bistånd från unionen för att säkra Greklands, euroområdets och unionens finansiella stabilitet. Det bistånd som beviljas Grekland genom ESM kommer att användas för att betala tillbaka det lån som Grekland har erhållit inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM). |
| --- | --- |

(2)

Grekland behöver dock överbryggande finansiering tills detta bistånd kan tillhandahållas, för att euroområdets integritet och den finansiella stabiliteten ska kunna bevaras och för att Grekland inte ska fallera ytterligare i sina återbetalningsskyldigheter. Mot bakgrund av den allvarliga ekonomiska och finansiella störningen till följd av exceptionella händelser utanför regeringens kontroll begärde Grekland officiellt den 15 juli 2015 brådskande ekonomiskt bistånd från unionen för att säkra Greklands, euroområdets och unionens finansiella stabilitet. Det bistånd som beviljas Grekland genom ESM kommer att användas för att betala tillbaka det lån som Grekland har erhållit inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM).

| (3) | Det utkast till ekonomiskt och finansiellt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) som Grekland lämnat till kommissionen och rådet syftar till att säkerställa antagandet av ett antal reformer som behövs för att förbättra regelverket och de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(3)

Det utkast till ekonomiskt och finansiellt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) som Grekland lämnat till kommissionen och rådet syftar till att säkerställa antagandet av ett antal reformer som behövs för att förbättra regelverket och de offentliga finansernas hållbarhet.

| (4) | Enligt den bedömning som kommissionen gjort i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB) är Grekland i behov av totalt 7 160 miljoner EUR i finansiering under juli månad 2015. De närmare finansiella villkoren bör anges i ett låneavtal. |
| --- | --- |

(4)

Enligt den bedömning som kommissionen gjort i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB) är Grekland i behov av totalt 7 160 miljoner EUR i finansiering under juli månad 2015. De närmare finansiella villkoren bör anges i ett låneavtal.

| (5) | Unionens ekonomiska bistånd bör förvaltas av kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ekonomiska bistånd bör förvaltas av kommissionen.

| (6) | Grekland lade fram programmet för kommissionen och rådet i syfte att säkerställa antagandet av ett antal reformer som behövs för att förbättra regelverket och de offentliga finansernas hållbarhet. Den 15 juli 2015 nåddes en överenskommelse om programmet på tjänstemannanivå mellan regeringen och kommissionen, vilken ska fastställas i ett samförståndsavtal om särskilda finanspolitiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet). |
| --- | --- |

(6)

Grekland lade fram programmet för kommissionen och rådet i syfte att säkerställa antagandet av ett antal reformer som behövs för att förbättra regelverket och de offentliga finansernas hållbarhet. Den 15 juli 2015 nåddes en överenskommelse om programmet på tjänstemannanivå mellan regeringen och kommissionen, vilken ska fastställas i ett samförståndsavtal om särskilda finanspolitiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet).

| (7) | Kommissionen bör regelbundet kontrollera att de finanspolitiska villkor som är kopplade till biståndet uppfylls genom kontrollbesök och genom regelbunden rapportering från de grekiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bör regelbundet kontrollera att de finanspolitiska villkor som är kopplade till biståndet uppfylls genom kontrollbesök och genom regelbunden rapportering från de grekiska myndigheterna.

| (8) | Biståndet bör ges till stöd för ett framgångsrikt genomförande av programmet. |
| --- | --- |

(8)

Biståndet bör ges till stöd för ett framgångsrikt genomförande av programmet.

| (9) | Medlemsstaterna i euroområdet har sagt sig vara villiga att gemensamt och omgående, genom ett särskilt system, till samtliga medlemsstater utanför euroområdet betala tillbaka de belopp som de har betalat in i egna medel och som motsvarar användningen av unionens allmänna budget, om det ekonomiska biståndet från unionen till en medlemsstat i euroområdet enligt förordning (EU) nr 407/2010 skulle orsaka förluster. Lämpliga system kommer också att inrättas för att se till att medlemsstater utanför euroområdet inte överkompenseras när instrument aktiveras som ska skydda unionens allmänna budget, inbegripet genom skuldindrivning, när så krävs genom avräkning av fordringar och betalningar över tid. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna i euroområdet har sagt sig vara villiga att gemensamt och omgående, genom ett särskilt system, till samtliga medlemsstater utanför euroområdet betala tillbaka de belopp som de har betalat in i egna medel och som motsvarar användningen av unionens allmänna budget, om det ekonomiska biståndet från unionen till en medlemsstat i euroområdet enligt förordning (EU) nr 407/2010 skulle orsaka förluster. Lämpliga system kommer också att inrättas för att se till att medlemsstater utanför euroområdet inte överkompenseras när instrument aktiveras som ska skydda unionens allmänna budget, inbegripet genom skuldindrivning, när så krävs genom avräkning av fordringar och betalningar över tid.

| (10) | EFSM-lånet garanteras genom unionens allmänna budget. Om detta lån inte kan återbetalas kan kommissionen mobilisera ytterligare medel utöver unionens tillgångar och ta med eventuella överskott av likvida medel i beräkningen, för att betala av unionens lån. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3) (nedan kallad budgetförordningen) och dess närmare bestämmelser föreskrivs instrument som ska skydda unionens budget, bland annat genom skuldindrivning, när så krävs genom avräkning av fordringar och betalningar över tid. Kommissionen kommer att använda dessa instrument. |
| --- | --- |

(10)

EFSM-lånet garanteras genom unionens allmänna budget. Om detta lån inte kan återbetalas kan kommissionen mobilisera ytterligare medel utöver unionens tillgångar och ta med eventuella överskott av likvida medel i beräkningen, för att betala av unionens lån. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3) (nedan kallad budgetförordningen) och dess närmare bestämmelser föreskrivs instrument som ska skydda unionens budget, bland annat genom skuldindrivning, när så krävs genom avräkning av fordringar och betalningar över tid. Kommissionen kommer att använda dessa instrument.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionen ska bevilja Grekland ett lån på högst 7 160 miljoner EUR med en maximal löptid på tre månader.

2.   Ekonomiskt bistånd från unionen enligt detta beslut ska endast göras tillgängligt om likvid säkerhet motsvarande deras respektive exponering har ställts till förmån för de medlemsstater som inte har euron som valuta enligt rättsligt bindande avtal, så att säkerheten betalas ut till dem direkt i den mån det krävs för att täcka alla eventuella skulder som kan uppstå för dessa medlemsstater till följd av att Grekland inte återbetalar det ekonomiska biståndet enligt villkoren.

3.   Det ekonomiska biståndet ska göras tillgängligt omedelbart efter detta besluts ikraftträdande.

4.   Kommissionen ska betala ut unionens ekonomiska bistånd till Grekland i upp till två trancher.

5.   Trancherna ska betalas ut förutsatt att låneavtalet och samförståndsavtalet har trätt i kraft och Grekland uppfyller de relevanta finanspolitiska villkoren enligt artikel 3.

6.   Grekland ska betala unionens finansieringskostnader, med tio räntepunkters påslag.

7.   Grekland ska stå för de kostnader som avses i artikel 7 i förordning (EU) nr 407/2010.

8.   Om det krävs för att finansiera lånet i tid får kommissionen låna via riktad emission av skuldväxlar eller via andra lämpliga finansiella arrangemang som gör det möjligt att anskaffa medel på mycket kort sikt.

Artikel 2

1.   Biståndet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med Greklands åtaganden.

2.   Kommissionen ska, i samråd med ECB, komma överens med de grekiska myndigheterna om de särskilda finanspolitiska villkor som ska vara kopplade till det ekonomiska biståndet enligt artikel 3. Dessa villkor ska anges i det samförståndsavtal som ska undertecknas av kommissionen och de grekiska myndigheterna i enlighet med de åtaganden som avses i punkt 1 i den här artikeln. De närmare finansiella villkoren ska anges i ett låneavtal som ingås med kommissionen.

3.   Kommissionen ska regelbundet kontrollera att de finanspolitiska villkor som är kopplade till biståndet uppfylls, och rapportera till Ekonomiska och finansiella kommittén. För detta ändamål ska de grekiska myndigheterna samarbeta fullt ut med kommissionen och ECB, och ställa all nödvändig information till deras förfogande. Kommissionen ska hålla Ekonomiska och finansiella kommittén underrättad om all relevant utveckling.

Artikel 3

1.   Det ekonomiska och finansiella anpassningsprogrammet (nedan kallat programmet) som de grekiska myndigheterna har utarbetat godkänns härmed.

2.   För att biståndet ska betalas ut måste Grekland

| i) | anta de åtgärder som enligt programmet har den 15 juli 2015 som sista dag för antagande, |
| --- | --- |

i)

anta de åtgärder som enligt programmet har den 15 juli 2015 som sista dag för antagande,

| ii) | vidta otvetydiga åtgärder för att förbereda genomförandet av övriga politiska villkor som anges i programmet, och |
| --- | --- |

ii)

vidta otvetydiga åtgärder för att förbereda genomförandet av övriga politiska villkor som anges i programmet, och

| iii) | erhålla en principöverenskommelse om att ge ekonomiskt bistånd till Grekland från ESM-medlemmarna enligt artikel 13.2 i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

iii)

erhålla en principöverenskommelse om att ge ekonomiskt bistånd till Grekland från ESM-medlemmarna enligt artikel 13.2 i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen.

3.   Grekland ska inom lämpliga tidsramar vidta de åtgärder som anges nedan:

| | System för mervärdesskatt






  — | Senast den 15 juli 2015 anta lagstiftning för att reformera systemet för mervärdesskatt. Reformen ska sikta på en ökning av nettointäkterna med 1 % av BNP årligen baserat på ändrade parametrar. Det nya systemet ska i) sammanföra mervärdesskattesatserna till en normalskattesats på 23 %, vilket ska inkludera restauranger och catering, en reducerad skattesats på 13 % för baslivsmedel, energi, hotell och vatten (exklusive avlopp), och en extra låg skattesats på 6 % för läkemedel, böcker och teaterbiljetter, ii) rationalisera undantagen så att skattebasen breddas och höja skatten på försäkringar och iii) avskaffa öarnas mervärdesskatterabatter, med början med de öar som har högre inkomstnivåer och som är de populäraste resmålen, utom för de mest avlägsna öarna. Reformen ska vara slutförd senast vid utgången av 2016, då lämpliga och riktade budgetneutrala åtgärder för att kompensera de invånare som har störst behov fastställts. De nya skattesatserna för hotell och öar ska gälla från och med den 1 oktober 2015. |
| --- | --- | --- |

System för mervärdesskatt

—

Senast den 15 juli 2015 anta lagstiftning för att reformera systemet för mervärdesskatt. Reformen ska sikta på en ökning av nettointäkterna med 1 % av BNP årligen baserat på ändrade parametrar. Det nya systemet ska i) sammanföra mervärdesskattesatserna till en normalskattesats på 23 %, vilket ska inkludera restauranger och catering, en reducerad skattesats på 13 % för baslivsmedel, energi, hotell och vatten (exklusive avlopp), och en extra låg skattesats på 6 % för läkemedel, böcker och teaterbiljetter, ii) rationalisera undantagen så att skattebasen breddas och höja skatten på försäkringar och iii) avskaffa öarnas mervärdesskatterabatter, med början med de öar som har högre inkomstnivåer och som är de populäraste resmålen, utom för de mest avlägsna öarna. Reformen ska vara slutförd senast vid utgången av 2016, då lämpliga och riktade budgetneutrala åtgärder för att kompensera de invånare som har störst behov fastställts. De nya skattesatserna för hotell och öar ska gälla från och med den 1 oktober 2015.

| | Pensioner






  — | Anta lagstiftning för att frysa gränserna för månatlig avgiftsfinansierad garantipension i nominella tal fram till 2021. |
| --- | --- | --- |

Pensioner

—

Anta lagstiftning för att frysa gränserna för månatlig avgiftsfinansierad garantipension i nominella tal fram till 2021.

| — | Anta lagstiftning som innebär att personer som går i pension efter ikraftträdandet av den relevanta grekiska lagstiftningen endast får grundläggande pension, avgiftsfinansierad garantipension och behovsprövad pension när de har uppnått den normala lagstadgade pensionsåldern som för närvarande är 67 år. |
| --- | --- |

—

Anta lagstiftning som innebär att personer som går i pension efter ikraftträdandet av den relevanta grekiska lagstiftningen endast får grundläggande pension, avgiftsfinansierad garantipension och behovsprövad pension när de har uppnått den normala lagstadgade pensionsåldern som för närvarande är 67 år.

| — | Anta lagstiftning för att höja sjukförsäkringsavgifterna för pensionärer från 4 % till 6 % i genomsnitt och utvidga den till att även omfatta kompletterande pensioner. |
| --- | --- |

—

Anta lagstiftning för att höja sjukförsäkringsavgifterna för pensionärer från 4 % till 6 % i genomsnitt och utvidga den till att även omfatta kompletterande pensioner.

| — | Anta lämpligt rättsligt instrument för att ålägga alla pensionsfonder att fullt ut genomföra lag 3863/2010 för nya pensionsansökningar som lämnats in från och med den 1 januari 2015. |
| --- | --- |

—

Anta lämpligt rättsligt instrument för att ålägga alla pensionsfonder att fullt ut genomföra lag 3863/2010 för nya pensionsansökningar som lämnats in från och med den 1 januari 2015.

| | Statistikförvaltning






  — | Anta lagstiftning för att stärka styrningen av den grekiska statistikmyndigheten Elstat. Lagstiftningen ska omfatta i) roll och struktur för de rådgivande organen i det grekiska statistiksystemet, inklusive omformning av ELSS:s råd (det grekiska statistiksystemet) till en rådgivande kommitté till ELSS, och rollen för den rådgivande kommittén för god praxis (Good Practice Advisory Committee, GPAC), ii) rekryteringsförfarandet för Elstats ordförande, för att säkerställa rekrytering av en ordförande med högsta yrkesmässiga kompetens, utifrån transparenta förfaranden och urvalskriterier, iii) deltagande av Elstat när så är lämpligt i lagstiftningsförslag eller andra rättsliga förslag som behandlar statistiska frågor, iv) andra frågor som påverkar Elstats oberoende, inklusive finansiell autonomi, befogenhet för Elstat att omallokera befintliga fasta tjänster och anställa nödvändig personal och specialiserade tekniska experter, samt klassificering av institutionen som ett finanspolitiskt organ i den nya lagen 4270/2014, roll och befogenheter för Greklands centralbank i statistikfrågor i linje med unionslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

Statistikförvaltning

—

Anta lagstiftning för att stärka styrningen av den grekiska statistikmyndigheten Elstat. Lagstiftningen ska omfatta i) roll och struktur för de rådgivande organen i det grekiska statistiksystemet, inklusive omformning av ELSS:s råd (det grekiska statistiksystemet) till en rådgivande kommitté till ELSS, och rollen för den rådgivande kommittén för god praxis (Good Practice Advisory Committee, GPAC), ii) rekryteringsförfarandet för Elstats ordförande, för att säkerställa rekrytering av en ordförande med högsta yrkesmässiga kompetens, utifrån transparenta förfaranden och urvalskriterier, iii) deltagande av Elstat när så är lämpligt i lagstiftningsförslag eller andra rättsliga förslag som behandlar statistiska frågor, iv) andra frågor som påverkar Elstats oberoende, inklusive finansiell autonomi, befogenhet för Elstat att omallokera befintliga fasta tjänster och anställa nödvändig personal och specialiserade tekniska experter, samt klassificering av institutionen som ett finanspolitiskt organ i den nya lagen 4270/2014, roll och befogenheter för Greklands centralbank i statistikfrågor i linje med unionslagstiftningen.

| | Genomförandet av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen






  — | Grekland ska senast den 15 juli 2015 ha genomfört de relevanta bestämmelserna i fördraget. |
| --- | --- | --- |

Genomförandet av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen

—

Grekland ska senast den 15 juli 2015 ha genomfört de relevanta bestämmelserna i fördraget.

Artikel 4

Grekland ska öppna ett särskilt konto hos centralbanken för förvaltningen av det ekonomiska biståndet från unionen.

Artikel 5

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Artikel 7

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2016.

På rådets vägnar

M.H.P. VAN DAM

Ordförande

---

(1)  Denna akt har ursprungligen antagits endast på engelska och har offentliggjorts i EUT L 192. 18.7.2015, s. 15.

1

(2)  
  EUT L 118. 12.5.2010, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

---

| 7.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/26

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/543

av den 15 februari 2016

om godkännande av anpassningsprogrammet för Grekland (2015/1182) (1)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (2), särskilt artikel 7.2, och

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för att godkänna ett makroekonomiskt anpassningsprogram för en medlemsstat som mottar ekonomiskt bistånd, inklusive från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM). Dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i rådets förordning (EU) nr 407/2010 (3) om inrättandet av EFSM. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för att godkänna ett makroekonomiskt anpassningsprogram för en medlemsstat som mottar ekonomiskt bistånd, inklusive från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM). Dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i rådets förordning (EU) nr 407/2010 (3) om inrättandet av EFSM.

| (2) | Grekland har beviljats ekonomiskt bistånd från EFSM genom rådets genomförandebeslut (EU) 2016/542 (4) om beviljande av kortfristigt ekonomiskt stöd från unionen till Grekland. |
| --- | --- |

(2)

Grekland har beviljats ekonomiskt bistånd från EFSM genom rådets genomförandebeslut (EU) 2016/542 (4) om beviljande av kortfristigt ekonomiskt stöd från unionen till Grekland.

| (3) | Av konsekvensskäl bör godkännandet av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland enligt förordning (EU) nr 472/2013 ske genom hänvisning till de relevanta bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2016/542. |
| --- | --- |

(3)

Av konsekvensskäl bör godkännandet av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland enligt förordning (EU) nr 472/2013 ske genom hänvisning till de relevanta bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2016/542.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns de åtgärder som specificeras i artikel 3.3 i genomförandebeslut (EU) 2016/542 som Grekland ska vidta som en del av sitt makroekonomiska anpassningsprogram.

Artikel 2

Detta beslut träder ikraft samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2016.

På rådets vägnar

M.H.P. VAN DAM

Ordförande

---

(1)  Denna akt har ursprungligen antagits endast på engelska och har offentliggjorts i EUT L 192, 18.7.2015, s. 19.

1

(2)  
  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

2

(3)  Rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1).

3

(4)  Se sidan 22 i detta nummer av EUT.

4

---

| 7.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/27

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/544

av den 15 februari 2016

om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland (2015/1411) (1)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (2), särskilt artikel 7.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 136.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs möjligheten att besluta om särskilda åtgärder för de medlemsstater som har euron som valuta för att trygga en väl fungerande ekonomisk och monetär union. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 136.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs möjligheten att besluta om särskilda åtgärder för de medlemsstater som har euron som valuta för att trygga en väl fungerande ekonomisk och monetär union.

| (2) | Grekland har sedan 2010 erhållit ekonomiskt stöd från medlemsstaterna och Internationella valutafonden (IMF). Ett första ekonomiskt anpassningsprogram för Grekland godkändes den 2 maj 2010: euroområdets medlemsstater kom överens om att tillhandahålla bilaterala lån i en pool som sammansatts centralt av Europeiska kommissionen, till ett sammanlagt belopp på 80 000 miljoner EUR som skulle utbetalas under perioden maj 2010–juni 2013; IMF avsatte ytterligare 30 000 miljoner EUR inom ramen för ett stand-by-avtal. Det andra ekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland godkändes den 14 mars 2012. Euroområdets medlemsstater och IMF förband sig att betala de ej utbetalda beloppen i det första programmet samt ytterligare 130 000 miljoner EUR för åren 2012–2014. Finansieringen av det första programmet baserades på bilaterala lån, men man enades om att euroområdets medlemsstaters andel av det andra programmet skulle finansieras av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), som varit verksam sedan augusti 2010. Totalt omfattade det andra programmet ekonomiskt stöd på 164 500 miljoner EUR fram till slutet av 2014 (perioden förlängdes senare till slutet av juni 2015). Av denna summa uppgår euroområdets åtaganden till 144 700 miljoner EUR genom EFSF, medan IMF bidrar med 19 800 miljoner EUR, som en del av ett fyraårigt avtal om 28 000 miljoner EUR inom ramen för den utvidgade lånefaciliteten för Grekland som IMF godkände i mars 2012. |
| --- | --- |

(2)

Grekland har sedan 2010 erhållit ekonomiskt stöd från medlemsstaterna och Internationella valutafonden (IMF). Ett första ekonomiskt anpassningsprogram för Grekland godkändes den 2 maj 2010: euroområdets medlemsstater kom överens om att tillhandahålla bilaterala lån i en pool som sammansatts centralt av Europeiska kommissionen, till ett sammanlagt belopp på 80 000 miljoner EUR som skulle utbetalas under perioden maj 2010–juni 2013; IMF avsatte ytterligare 30 000 miljoner EUR inom ramen för ett stand-by-avtal. Det andra ekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland godkändes den 14 mars 2012. Euroområdets medlemsstater och IMF förband sig att betala de ej utbetalda beloppen i det första programmet samt ytterligare 130 000 miljoner EUR för åren 2012–2014. Finansieringen av det första programmet baserades på bilaterala lån, men man enades om att euroområdets medlemsstaters andel av det andra programmet skulle finansieras av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), som varit verksam sedan augusti 2010. Totalt omfattade det andra programmet ekonomiskt stöd på 164 500 miljoner EUR fram till slutet av 2014 (perioden förlängdes senare till slutet av juni 2015). Av denna summa uppgår euroområdets åtaganden till 144 700 miljoner EUR genom EFSF, medan IMF bidrar med 19 800 miljoner EUR, som en del av ett fyraårigt avtal om 28 000 miljoner EUR inom ramen för den utvidgade lånefaciliteten för Grekland som IMF godkände i mars 2012.

| (3) | Den 8 juli 2015 begärde de grekiska myndigheterna, mot bakgrund av den fortsatta allvarliga ekonomiska och finansiella störningarna, ekonomiskt stöd från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) i syfte att säkerställa ett väl fungerande grekiskt banksystem, fullgöra Greklands skuldförpliktelser, bidra till att Greklands ekonomi åter uppnår en hållbar tillväxt och värna om den finansiella stabiliteten i euroområdet och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 juli 2015 begärde de grekiska myndigheterna, mot bakgrund av den fortsatta allvarliga ekonomiska och finansiella störningarna, ekonomiskt stöd från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) i syfte att säkerställa ett väl fungerande grekiskt banksystem, fullgöra Greklands skuldförpliktelser, bidra till att Greklands ekonomi åter uppnår en hållbar tillväxt och värna om den finansiella stabiliteten i euroområdet och dess medlemsstater.

| (4) | I enlighet med artikel 13.1 i ESM-fördraget och för att skapa en grundval för ett beslut i ESM:s styrelse, i linje med artikel 13.2, om huruvida man i princip bör bevilja stabilitetsstöd till Grekland i form av lån, gav ordföranden för ESM:s styrelse den 8 juli 2015 Europeiska kommissionen i uppdrag att, i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), bedöma om det föreligger en risk för den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet eller i dess medlemsstater, att tillsammans med IMF bedöma huruvida den offentliga skulden är hållbar och slutligen att uppskatta Greklands faktiska eller potentiella finansieringsbehov. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 13.1 i ESM-fördraget och för att skapa en grundval för ett beslut i ESM:s styrelse, i linje med artikel 13.2, om huruvida man i princip bör bevilja stabilitetsstöd till Grekland i form av lån, gav ordföranden för ESM:s styrelse den 8 juli 2015 Europeiska kommissionen i uppdrag att, i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), bedöma om det föreligger en risk för den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet eller i dess medlemsstater, att tillsammans med IMF bedöma huruvida den offentliga skulden är hållbar och slutligen att uppskatta Greklands faktiska eller potentiella finansieringsbehov.

| (5) | I enlighet med artikel 13 i ESM-fördraget, slutförde Europeiska kommissionen, i samarbete med ECB och med bidrag från IMF, bedömningen den 10 juli 2015, och drog slutsatsen att förutsättningarna för finansiellt stöd till Grekland, i form av ESM-lån, föreligger. Finansieringsbehovet beräknades uppgå till 86 000 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 13 i ESM-fördraget, slutförde Europeiska kommissionen, i samarbete med ECB och med bidrag från IMF, bedömningen den 10 juli 2015, och drog slutsatsen att förutsättningarna för finansiellt stöd till Grekland, i form av ESM-lån, föreligger. Finansieringsbehovet beräknades uppgå till 86 000 miljoner EUR.

| (6) | Den 17 juli 2015 beviljades Grekland, genom rådets genomförandebeslut (EU) 2016/542 (3), 7 160 miljoner EUR i kortfristigt finansiellt bistånd inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för att uppfylla sina återbetalningsskyldigheter för juli 2015 och reglera sina förfallna skulder till IMF. Stödet betalades ut i en enda betalning den 20 juli 2015 och var förenat med ekonomisk-politiska villkor. ESM-stödet ska bland annat användas för att betala tillbaka den kortfristiga överbryggningskrediten från EFSM. |
| --- | --- |

(6)

Den 17 juli 2015 beviljades Grekland, genom rådets genomförandebeslut (EU) 2016/542 (3), 7 160 miljoner EUR i kortfristigt finansiellt bistånd inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för att uppfylla sina återbetalningsskyldigheter för juli 2015 och reglera sina förfallna skulder till IMF. Stödet betalades ut i en enda betalning den 20 juli 2015 och var förenat med ekonomisk-politiska villkor. ESM-stödet ska bland annat användas för att betala tillbaka den kortfristiga överbryggningskrediten från EFSM.

| (7) | Den 16 juli 2015 uppmanade ESM:s styrelse kommissionen att, i samverkan med ECB, ESM, de grekiska myndigheterna och, där så är lämpligt, IMF, enas om ett makroekonomiskt anpassningsprogram för Grekland. Ett sådant program har utarbetats i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 472/2013. Den 11 augusti 2015 nådde dessa institutioner en överenskommelse på teknisk nivå om ett makroekonomiskt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) med den grekiska regeringen. Det program som Grekland lagt fram inför kommissionen och rådet syftar till att säkerställa antagandet av ett antal reformer som behövs för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet, samt för att trygga finansiell stabilitet och främja tillväxt, sysselsättning och social rättvisa. |
| --- | --- |

(7)

Den 16 juli 2015 uppmanade ESM:s styrelse kommissionen att, i samverkan med ECB, ESM, de grekiska myndigheterna och, där så är lämpligt, IMF, enas om ett makroekonomiskt anpassningsprogram för Grekland. Ett sådant program har utarbetats i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 472/2013. Den 11 augusti 2015 nådde dessa institutioner en överenskommelse på teknisk nivå om ett makroekonomiskt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) med den grekiska regeringen. Det program som Grekland lagt fram inför kommissionen och rådet syftar till att säkerställa antagandet av ett antal reformer som behövs för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet, samt för att trygga finansiell stabilitet och främja tillväxt, sysselsättning och social rättvisa.

| (8) | Under nuvarande omständigheter bör Grekland anta ett omfattande åtgärdspaket som ska genomföras i ett treårigt makroekonomiskt anpassningsprogram som är tänkt att omfatta perioden från det tredje kvartalet 2015 till det tredje kvartalet 2018. |
| --- | --- |

(8)

Under nuvarande omständigheter bör Grekland anta ett omfattande åtgärdspaket som ska genomföras i ett treårigt makroekonomiskt anpassningsprogram som är tänkt att omfatta perioden från det tredje kvartalet 2015 till det tredje kvartalet 2018.

| (9) | Det övergripande åtgärdspaketet, som kommer att fastställas i ett samförståndsavtal från ESM om särskilda ekonomisk-politiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet), bör syfta till att återupprätta finansmarknadens förtroende, återställa sunda makroekonomiska balanser och göra det möjligt för ekonomin att återgå till hållbar tillväxt. Det bör bygga på fyra pelare: återställa finanspolitisk hållbarhet, trygga den finansiella stabiliteten, öka konkurrenskraften och tillväxten samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(9)

Det övergripande åtgärdspaketet, som kommer att fastställas i ett samförståndsavtal från ESM om särskilda ekonomisk-politiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet), bör syfta till att återupprätta finansmarknadens förtroende, återställa sunda makroekonomiska balanser och göra det möjligt för ekonomin att återgå till hållbar tillväxt. Det bör bygga på fyra pelare: återställa finanspolitisk hållbarhet, trygga den finansiella stabiliteten, öka konkurrenskraften och tillväxten samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (10) | I augusti 2015 uppdaterade kommissionens avdelningar sin prognos för den nominella BNP-tillväxten, som behövdes för att underbygga förhandlingarna om ESM-programmet. Enligt denna prognos, som bygger på en nominell BNP-tillväxt på – 3,2 % 2015, – 0,7 % 2016, 3,4 % 2017, 4,1 % 2018 och 4,2 % 2019, skulle skuldkvoten i förhållande till BNP uppgå till 196,3 % 2015, 200,9 % 2016, 198,6 % 2017, 190,7 % 2018 och 182,3 % 2019. Skuldkvoten i förhållande till BNP skulle således öka fram till 2016 för att därefter börja sjunka och beräknas uppgå till 174,5 % 2020, varvid skuldutvecklingen påverkas av flera transaktioner utanför balansräkningen. Enligt kommissionens avdelningars uppdaterade prognos för den nominella BNP-tillväxten beräknas det primära saldot för de offentliga finanserna hamna på ett underskott på 7 631 miljoner EUR (4,4 % av BNP) 2015, ett underskott på 6 166 miljoner EUR (3,6 % av BNP) 2016, ett underskott på 4 089 miljoner EUR (2,3 % av BNP) 2017 och ett underskott på 753 miljoner EUR (0,4 % av BNP) 2018. |
| --- | --- |

(10)

I augusti 2015 uppdaterade kommissionens avdelningar sin prognos för den nominella BNP-tillväxten, som behövdes för att underbygga förhandlingarna om ESM-programmet. Enligt denna prognos, som bygger på en nominell BNP-tillväxt på – 3,2 % 2015, – 0,7 % 2016, 3,4 % 2017, 4,1 % 2018 och 4,2 % 2019, skulle skuldkvoten i förhållande till BNP uppgå till 196,3 % 2015, 200,9 % 2016, 198,6 % 2017, 190,7 % 2018 och 182,3 % 2019. Skuldkvoten i förhållande till BNP skulle således öka fram till 2016 för att därefter börja sjunka och beräknas uppgå till 174,5 % 2020, varvid skuldutvecklingen påverkas av flera transaktioner utanför balansräkningen. Enligt kommissionens avdelningars uppdaterade prognos för den nominella BNP-tillväxten beräknas det primära saldot för de offentliga finanserna hamna på ett underskott på 7 631 miljoner EUR (4,4 % av BNP) 2015, ett underskott på 6 166 miljoner EUR (3,6 % av BNP) 2016, ett underskott på 4 089 miljoner EUR (2,3 % av BNP) 2017 och ett underskott på 753 miljoner EUR (0,4 % av BNP) 2018.

| (11) | Myndigheterna kommer att följa en ny finanspolitisk väg som bygger på primära överskottsmål på – 0,25, 0,5, 1,75 och 3,5 procent av BNP 2015, 2016, 2017 respektive 2018 och därefter. Utvecklingskurvan för de finanspolitiska målen är förenlig med den förväntade tillväxten i den grekiska ekonomin när den återhämtar sig från sin historiskt sett djupaste recession. |
| --- | --- |

(11)

Myndigheterna kommer att följa en ny finanspolitisk väg som bygger på primära överskottsmål på – 0,25, 0,5, 1,75 och 3,5 procent av BNP 2015, 2016, 2017 respektive 2018 och därefter. Utvecklingskurvan för de finanspolitiska målen är förenlig med den förväntade tillväxten i den grekiska ekonomin när den återhämtar sig från sin historiskt sett djupaste recession.

| (12) | Att öka den grekiska banksektorns långsiktiga motståndskraft är avgörande för att återställa finansiell stabilitet i Grekland och bevara den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. För att bevara den grekiska banksektorns likviditet har tillfälliga administrativa åtgärder införts, inbegripet kapitalkontroller. |
| --- | --- |

(12)

Att öka den grekiska banksektorns långsiktiga motståndskraft är avgörande för att återställa finansiell stabilitet i Grekland och bevara den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. För att bevara den grekiska banksektorns likviditet har tillfälliga administrativa åtgärder införts, inbegripet kapitalkontroller.

| (13) | Genomförandet av omfattande och ambitiösa strukturreformer och reformer på de finansiella, finanspolitiska och strukturella områdena bör säkerställa hållbarheten för Greklands offentliga skuld på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Genomförandet av omfattande och ambitiösa strukturreformer och reformer på de finansiella, finanspolitiska och strukturella områdena bör säkerställa hållbarheten för Greklands offentliga skuld på medellång sikt.

| (14) | Kommissionen bör, i samarbete med ECB och, där så är lämpligt, med IMF, regelbundet kontrollera det strikta genomförandet av det grekiska programmet genom kontrollbesök och genom regelbunden kvartalsvis rapportering från de grekiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bör, i samarbete med ECB och, där så är lämpligt, med IMF, regelbundet kontrollera det strikta genomförandet av det grekiska programmet genom kontrollbesök och genom regelbunden kvartalsvis rapportering från de grekiska myndigheterna.

| (15) | Under hela genomförandet av det samlade grekiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden. |
| --- | --- |

(15)

Under hela genomförandet av det samlade grekiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden.

| (16) | De grekiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, engagera arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av programmet. |
| --- | --- |

(16)

De grekiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, engagera arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av programmet.

| (17) | Varje form av ekonomiskt stöd som mottas av Grekland för att hjälpa landet att genomföra programmets policy bör överensstämma med unionens rättsliga krav och policykrav, särskilt unionens ram för ekonomisk styrning. Alla interventioner till stöd för finansinstitut bör genomföras i enlighet med unionens konkurrensregler. Kommissionen bör se till att alla åtgärder som föreskrivs i ett samförståndsavtal inom ramen för begärt ekonomiskt stöd från ESM är fullt förenliga med detta beslut. |
| --- | --- |

(17)

Varje form av ekonomiskt stöd som mottas av Grekland för att hjälpa landet att genomföra programmets policy bör överensstämma med unionens rättsliga krav och policykrav, särskilt unionens ram för ekonomisk styrning. Alla interventioner till stöd för finansinstitut bör genomföras i enlighet med unionens konkurrensregler. Kommissionen bör se till att alla åtgärder som föreskrivs i ett samförståndsavtal inom ramen för begärt ekonomiskt stöd från ESM är fullt förenliga med detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att underlätta den grekiska ekonomins återgång till hållbar tillväxt och till finanspolitisk och finansiell stabilitet ska Grekland strikt genomföra programmet, vars viktigaste aspekter fastställs i artikel 2 i detta beslut. Programmet ska hantera de specifika risker för euroområdets finansiella stabilitet som har sitt ursprung i Grekland och ska syfta till att snabbt återupprätta en sund och hållbar ekonomisk och finansiell situation i Grekland och återställa landets förmåga att fullt ut finansiera sig självt på de internationella finansmarknaderna. I programmet ska vederbörlig hänsyn tas till de rådsrekommendationer som riktas till Grekland i enlighet med artiklarna 121, 126, 136 och 148 i EUF-fördraget och Greklands åtgärder för att följa dessa, men samtidigt sträva efter att bredda, förstärka och fördjupa de nödvändiga politiska åtgärderna.

2.   Kommissionen ska, i samarbete med ECB och, där så är lämpligt, med IMF, övervaka Greklands framsteg i genomförandet av dess program. Grekland ska samarbeta helt och fullt med kommissionen och ECB. Medlemsstaten ska i synnerhet förse dem med all information som dessa anser sig behöva för att kunna övervaka programmet.

3.   Kommissionen ska, i samarbete med ECB och, i tillämpliga fall med IMF, tillsammans med de grekiska myndigheterna granska eventuella ändringar och uppdateringar av programmet som kan behövas för att ta vederbörlig hänsyn till bland annat eventuella betydande avvikelser mellan makroekonomiska och finanspolitiska prognoser och sifferutfallet, negativa spridningseffekter samt makroekonomiska och finansiella chocker.

För att säkerställa ett smidigt genomförande av programmet och korrigering av obalanserna på ett hållbart sätt, ska kommissionen ge fortsatt vägledning och rådgivning om finanspolitiska reformer, reformer av finansmarknaden och strukturreformer.

Kommissionen ska med jämna mellanrum bedöma programmets ekonomiska inverkan och rekommendera nödvändiga korrigeringar för att öka tillväxten och sysselsättningen, säkerställa nödvändig finanspolitisk konsolidering och minimera negativa sociala konsekvenser.

Artikel 2

1.   Programmets viktigaste mål ska vara att återställa finanspolitisk hållbarhet, trygga den finansiella stabiliteten, öka konkurrenskraften och tillväxten, samt modernisera den offentliga förvaltningen.

2.   Grekland ska fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna genom bestående åtgärder av hög kvalitet och samtidigt minimera konsekvenserna för missgynnade personer. De grekiska myndigheterna åtar sig att säkerställa hållbara offentliga finanser och uppnå betydande och varaktiga primära överskott på medellång sikt, som kommer att stadigt minska skuldkvoten. Myndigheterna ska således tillämpa en ny finanspolitisk strategi som bygger på primära överskottsmål på – 0,25, 0,5, 1,75 och 3,5 procent av BNP 2015, 2016, 2017 respektive 2018 och därefter. Grekland ska inrikta sig på ett primärt överskott på medellång sikt på 3,5 % av BNP, som ska uppnås genom en kombination av initiala parametriska finanspolitiska reformer av bland annat landets moms- och pensionssystem, kompletterade av ett ambitiöst program för att stärka skattedisciplinen och förvaltningen av de offentliga finanserna, och bekämpa skatteflykt, samtidigt som man sörjer för adekvat skydd av utsatta grupper. Utöver ovanstående åtgärder åtar sig myndigheterna att i oktober 2015 lagstifta om trovärdiga strukturella åtgärder som ska ge intäkter på minst 0,75 % av BNP och träda i kraft år 2017, och på minst 0,25 % av BNP som ska träda i kraft år 2018; detta för att stödja uppnåendet av målet för det primära saldot på medellång sikt på 3,5 % av BNP. Myndigheterna åtar sig att, om så behövs, vidta ytterligare strukturella åtgärder i oktober 2016 för att säkerställa målen för 2017 och 2018. Dessa skulle omfatta begränsningar av försvarsutgifterna, den planerade reformen av inkomstskatten och en frysning av lagstadgade utgifter. Parametriska finanspolitiska åtgärder ska kompletteras med ett brett sortiment av administrativa insatser för att styra upp bristerna i skatteuppbörden och kontrollen av efterlevnaden av skattelagstiftningen. Den grekiska regeringen ska övervaka de finanspolitiska riskerna, inklusive till följd av domstolsbeslut, och vidta korrigerande åtgärder som behövs för att uppnå de finanspolitiska målen. Där resultaten blir bättre än planerat har myndigheterna för avsikt att överföra minst 30 % av överskotten till de separata konton som öronmärkts för skuldminskning. Dessutom kommer ytterligare 30 % av överskottsresultaten att användas för reglering av tidigare obetalda offentliga skuldförpliktelser.

3.   Grekland ska anta de åtgärder som anges nedan:

| i) | Vidta åtgärder på kort sikt för att öka inkomsterna och för att målinrikta och begränsa utgifterna. Bland åtgärderna för att öka intäkterna ska Grekland gradvis avskaffa återbetalning av punktskatten på dieselolja för jordbrukare och öka tonnageskatten. Myndigheterna ska vidta åtgärder för att inleda fastighetsskatteperioden för 2015 (Enfia), så att de kan skicka ut skattebesked i oktober 2015, där den slutliga skatteinbetalningen ska göras i februari 2016. De ska också rätta till konstaterade brister i de åtgärder på inkomstsidan som nyligen genomförts. Myndigheterna åtog sig även att identifiera och begränsa utgifterna genom att minska kostnaderna för hälsovården och inleda en heltäckande översyn av socialförsäkringssystemet. Paketet innehåller ytterligare åtgärder med budgetkonsekvenser, såsom reformer av den offentliga förvaltningen, reformer för att åtgärda brister i skatteuppbörden och andra parametriska åtgärder. |
| --- | --- |

i)

Vidta åtgärder på kort sikt för att öka inkomsterna och för att målinrikta och begränsa utgifterna. Bland åtgärderna för att öka intäkterna ska Grekland gradvis avskaffa återbetalning av punktskatten på dieselolja för jordbrukare och öka tonnageskatten. Myndigheterna ska vidta åtgärder för att inleda fastighetsskatteperioden för 2015 (Enfia), så att de kan skicka ut skattebesked i oktober 2015, där den slutliga skatteinbetalningen ska göras i februari 2016. De ska också rätta till konstaterade brister i de åtgärder på inkomstsidan som nyligen genomförts. Myndigheterna åtog sig även att identifiera och begränsa utgifterna genom att minska kostnaderna för hälsovården och inleda en heltäckande översyn av socialförsäkringssystemet. Paketet innehåller ytterligare åtgärder med budgetkonsekvenser, såsom reformer av den offentliga förvaltningen, reformer för att åtgärda brister i skatteuppbörden och andra parametriska åtgärder.

| ii) | För att visa sitt åtagande att föra en trovärdig finanspolitik, i oktober 2015 anta en tilläggsbudget för 2015 om så behövs, samt budgetförslaget för 2016 och en finanspolitisk strategi på medellång sikt för 2016–2019, kompletterat av en omfattande och trovärdig uppsättning parametriska åtgärder och finanspolitiska strukturreformer. |
| --- | --- |

ii)

För att visa sitt åtagande att föra en trovärdig finanspolitik, i oktober 2015 anta en tilläggsbudget för 2015 om så behövs, samt budgetförslaget för 2016 och en finanspolitisk strategi på medellång sikt för 2016–2019, kompletterat av en omfattande och trovärdig uppsättning parametriska åtgärder och finanspolitiska strukturreformer.

| iii) | Anta reformer av både direkt och indirekt beskattning för att öka effektiviteten, förbättra skatteuppbörden och främja arbetskraftsutbudet. För att bryta med tidigare praxis och förbättra betalningskulturen för skatter och socialavgifter ska regeringen vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra skatteuppbörden och varken införa nya avbetalnings- eller andra amnesti- eller tvistlösningssystem eller utvidga befintliga system. |
| --- | --- |

iii)

Anta reformer av både direkt och indirekt beskattning för att öka effektiviteten, förbättra skatteuppbörden och främja arbetskraftsutbudet. För att bryta med tidigare praxis och förbättra betalningskulturen för skatter och socialavgifter ska regeringen vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra skatteuppbörden och varken införa nya avbetalnings- eller andra amnesti- eller tvistlösningssystem eller utvidga befintliga system.

| iv) | Fortsätta reformer som syftar till att förbättra budgetprocessen och utgiftskontrollerna, reglera förfallna skulder och förstärka budgetrapporteringen och likviditetsförvaltningen. Regeringen är fast besluten att göra det finanspolitiska rådet operativt. |
| --- | --- |

iv)

Fortsätta reformer som syftar till att förbättra budgetprocessen och utgiftskontrollerna, reglera förfallna skulder och förstärka budgetrapporteringen och likviditetsförvaltningen. Regeringen är fast besluten att göra det finanspolitiska rådet operativt.

| v) | Vidta ytterligare åtgärder på området för offentlig upphandling för att öka effektiviteten och insynen i det grekiska systemet för offentlig upphandling, förhindra oegentligheter och införa ökad redovisningsskyldighet och kontroll. Policyer ska överenskommas med Europeiska kommissionen, som ska bistå vid genomförandet av en handlingsplan. |
| --- | --- |

v)

Vidta ytterligare åtgärder på området för offentlig upphandling för att öka effektiviteten och insynen i det grekiska systemet för offentlig upphandling, förhindra oegentligheter och införa ökad redovisningsskyldighet och kontroll. Policyer ska överenskommas med Europeiska kommissionen, som ska bistå vid genomförandet av en handlingsplan.

| vi) | I full utsträckning genomföra de föreliggande reformerna samt även fullfölja ytterligare reformer för att stärka den långsiktiga hållbarheten, med målet att göra besparingar på omkring 0,25 % av BNP 2015 och omkring 1 % av BNP 2016. Paketet syftar bland annat till att skapa starka negativa incitament för att motverka förtida pensionering genom ökade pensionsavdrag vid förtidspensionering och gradvis avskaffa hävdvunna rättigheter att gå i pension före den lagstadgade pensionsåldern. |
| --- | --- |

vi)

I full utsträckning genomföra de föreliggande reformerna samt även fullfölja ytterligare reformer för att stärka den långsiktiga hållbarheten, med målet att göra besparingar på omkring 0,25 % av BNP 2015 och omkring 1 % av BNP 2016. Paketet syftar bland annat till att skapa starka negativa incitament för att motverka förtida pensionering genom ökade pensionsavdrag vid förtidspensionering och gradvis avskaffa hävdvunna rättigheter att gå i pension före den lagstadgade pensionsåldern.

| vii) | Fortsätta reformen av hälso- och sjukvårdssektorn, tygla de offentliga utgifterna, styra upp priserna på läkemedel, förbättra sjukhusförvaltning, öka centraliserad upphandling av sjukhusinköp, hantera efterfrågan på läkemedel och hälso- och sjukvård genom evidensbaserade protokoll för e-recept, upphandla vårdgivare från den privata sektorn på ett kostnadseffektivt sätt, modernisera it-systemen och utveckla ett nytt elektroniskt system för remittering av patienter till primär- och sekundärvård som gör det möjligt att utforma behandlingsvägar för patienterna. |
| --- | --- |

vii)

Fortsätta reformen av hälso- och sjukvårdssektorn, tygla de offentliga utgifterna, styra upp priserna på läkemedel, förbättra sjukhusförvaltning, öka centraliserad upphandling av sjukhusinköp, hantera efterfrågan på läkemedel och hälso- och sjukvård genom evidensbaserade protokoll för e-recept, upphandla vårdgivare från den privata sektorn på ett kostnadseffektivt sätt, modernisera it-systemen och utveckla ett nytt elektroniskt system för remittering av patienter till primär- och sekundärvård som gör det möjligt att utforma behandlingsvägar för patienterna.

| viii) | Senast i mars 2016 anta en ny omgång stödsystem för garanterad sysselsättning med individanpassade aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för deltagarna; härvid ska man ta hjälp av lokala partnerskap, involvera den privata och den sociala sektorn och säkerställa en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser.
  Förverkligandet av ett rättvisare samhälle kommer att kräva att Grekland förbättrar sina sociala system så att det finns ett verkligt socialt skyddsnät som styr de knappa resurserna till de mest behövande. Myndigheterna planerar att utnyttja tillgänglig teknisk hjälp från internationella organisationer för översynen av de sociala stöden och för införandet av den garanterade minimiinkomsten. |
| --- | --- |

viii)

Senast i mars 2016 anta en ny omgång stödsystem för garanterad sysselsättning med individanpassade aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för deltagarna; härvid ska man ta hjälp av lokala partnerskap, involvera den privata och den sociala sektorn och säkerställa en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser.

Förverkligandet av ett rättvisare samhälle kommer att kräva att Grekland förbättrar sina sociala system så att det finns ett verkligt socialt skyddsnät som styr de knappa resurserna till de mest behövande. Myndigheterna planerar att utnyttja tillgänglig teknisk hjälp från internationella organisationer för översynen av de sociala stöden och för införandet av den garanterade minimiinkomsten.

4.   För att bevara den finansiella stabiliteten ska Grekland omgående vidta åtgärder för att hantera nödlidande lån och återställa likviditet och kapital i banksystemet. En rekapitalisering av bankerna bör vara slutförd före utgången av 2015, och ska åtföljas av motsvarande åtgärder för att stärka styrningen av den grekiska finansiella stabilitetsfonden (Hellenic Financial Stability Fund – HFSF) och av bankerna. Ytterligare åtgärder innefattar avvecklingen av nödlidande lån och förvaltningen av HFSF och bankerna.

5.   För att främja tillväxt, konkurrenskraft och investeringar ska Grekland utarbeta och genomföra en rad reformer på arbetsmarknaden och produktmarknaderna (inklusive energi), som inte bara säkerställer full överensstämmelse med Europeiska unionens krav, utan också syftar till att uppnå bästa europeiska praxis. Öppnare marknader är viktiga för att skapa ekonomiska möjligheter och öka den sociala rättvisan, genom att minska spekulation och monopolbeteenden som har lett till högre priser och lägre levnadsstandard. Myndigheterna ska, i linje med sin tillväxtstrategi, öka sina insatser för att få viktiga initiativ och reformförslag att bära frukt samt utöka agendan med ytterligare ambitiösa reformer för att stödja landets återgång till hållbar tillväxt, locka till sig investeringar och skapa arbetstillfällen.

6.   Det krävs omfattande reformer av de grekiska energimarknaderna för att bringa dem i överensstämmelse med unionens lagstiftning och politik, göra dem mer moderna och konkurrenskraftiga, minska monopolistiska avgifter och ineffektivitet, främja innovation, uppmuntra till en ökad användning av förnybara energikällor och gas och säkerställa att frukterna av dessa förändringar överförs till konsumenterna. Myndigheterna ska anta den reform av gasmarknaden och dess specifika färdplan, som bland annat ska ge alla kunder full möjlighet att byta leverantör senast 2018; myndigheterna ska till kommissionen anmäla det reformerade systemet för kapacitetsbetalningar (inbegripet en tillfällig och en permanent mekanism) och den nya marknadsordningen för elprodukter. Under alla omständigheter ska inget företag efter 2020 direkt eller indirekt tillåtas producera eller importera mer än 50 % av all el som produceras i eller importeras till Grekland.

7.   Det ska finnas ett ambitiöst privatiseringsprogram och en investeringsfrämjande politik. Regeringen åtar sig att underlätta privatiseringsprocessen och slutföra alla nödvändiga regeringsåtgärder för att anbudsförfaranden ska kunna verkställas med framgång. I detta avseende ska regeringen slutföra alla nödvändiga åtgärder, så som överenskommits på kvartalsbasis mellan Hellenic Republic Asset Development Fund (HRADF), institutionerna och regeringen. Förteckningen över regeringens pågående åtgärder har godkänts av styrelsen för HRADF. I linje med uttalandet från eurotoppmötet den 12 juli 2015 ska en ny självständig fond (nedan kallad fonden) inrättas. Den ska inneha värdefulla grekiska tillgångar. Det övergripande målet för fonden är att förvalta värdefulla grekiska tillgångar, och att skydda, skapa och på längre sikt maximera deras värde, som ska omvandlas till pengar genom privatiseringar och på annat sätt.

8.   En av huvudprioriteringarna i programmet ska vara att skapa en modern stat och en modern offentlig förvaltning. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att göra den offentliga sektorn effektivare i att tillhandahålla grundläggande allmänna nyttigheter och offentliga tjänster. Åtgärder ska vidtas för att effektivisera rättsväsendet och öka kampen mot korruption. Reformerna ska stärka det institutionella och operativa oberoendet hos viktiga institutioner, såsom skatteförvaltningen och det statistiska institutet (Elstat).

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2016.

På rådets vägnar

M.H.P. VAN DAM

Ordförande

---

(1)  Denna akt har ursprungligen antagits endast på engelska och har offentliggjorts i EUT L 219, 20.8.2015, s. 12.

1

(2)  
  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

2

(3)  Se sidan 22 i detta nummer av EUT.

3

---