# Eiropas Savienības L 144/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 144 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 1. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 144

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 1. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/859 (2016. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | | Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/860 (2016. gada 4. februāris), ar ko papildus konkretizē apstākļus, kad ir nepieciešami izņēmumi attiecībā uz norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru piemērošanu saskaņā ar 44. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu | 11 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/861 (2016. gada 18. februāris), ar kuru labo Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 528/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju, un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/862 (2016. gada 31. maijs) par atteikumu atļaut tādu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/863 (2016. gada 31. maijs), ar ko attiecībā uz kodīgumu ādai / ādas kairinājumu, nopietniem acu bojājumiem / acu kairinājumu un akūtu toksicitāti groza VII un VIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/864 (2016. gada 31. maijs) par darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/865 (2016. gada 31. maijs), ar ko sāk izmeklēšanu, kura skar ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas varētu notikt, importējot konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju no Ķīnas Tautas Republikas, un ar ko uz šādu importu attiecina reģistrāciju | 35 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/866 (2016. gada 31. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 42 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/867 (2016. gada 18. maijs) par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu (ECB/2016/13) | 44 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/868 (2016. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/6 par sagatavošanās pasākumu organizēšanu kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (ECB/2016/14) | 99 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/859 (2016. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

1

Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

3

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/860 (2016. gada 4. februāris), ar ko papildus konkretizē apstākļus, kad ir nepieciešami izņēmumi attiecībā uz norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru piemērošanu saskaņā ar 44. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu

11

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/861 (2016. gada 18. februāris), ar kuru labo Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 528/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju, un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/862 (2016. gada 31. maijs) par atteikumu atļaut tādu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  )

1

24

*

Komisijas Regula (ES) 2016/863 (2016. gada 31. maijs), ar ko attiecībā uz kodīgumu ādai / ādas kairinājumu, nopietniem acu bojājumiem / acu kairinājumu un akūtu toksicitāti groza VII un VIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (
  1
  )

REACH

1

27

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/864 (2016. gada 31. maijs) par darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

32

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/865 (2016. gada 31. maijs), ar ko sāk izmeklēšanu, kura skar ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas varētu notikt, importējot konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju no Ķīnas Tautas Republikas, un ar ko uz šādu importu attiecina reģistrāciju

35

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/866 (2016. gada 31. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

42

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/867 (2016. gada 18. maijs) par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu (ECB/2016/13)

44

LĒMUMI

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/868 (2016. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/6 par sagatavošanās pasākumu organizēšanu kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (ECB/2016/14)

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/859

(2016. gada 4. marts)

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2002. gada 17. jūnijā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2002. gada 17. jūnijā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

| (2) | Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

| (3) | Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, lemjot Savienības vārdā un pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Libānas Republika. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, lemjot Savienības vārdā un pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Libānas Republika.

| (4) | Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Libānas Republiku. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, parafējot šim lēmumam pievienoto protokolu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Libānas Republiku. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, parafējot šim lēmumam pievienoto protokolu.

| (5) | Protokola 7. pants paredz tā provizorisku piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(5)

Protokola 7. pants paredz tā provizorisku piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai.

| (6) | Protokols būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, un jāpiemēro provizoriski, |
| --- | --- |

(6)

Protokols būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, un jāpiemēro provizoriski,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā atļauj parakstīt protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā protokola noslēgšanu.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.

3. pants

Protokolu piemēro provizoriski saskaņā ar tā 7. pantu, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā ta pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 4. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

S.A.M. DIJKSMA

---

(1)  
  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

1

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/3

---

PROTOKOLS

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Eiropas Savienība”,

no vienas puses, un

LIBĀNAS REPUBLIKA, turpmāk “Libāna”,

no otras puses,

turpmāk kopā šajā protokolā “Līgumslēdzējas puses”,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2002. gada 17. jūnijā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2002. gada 17. jūnijā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

| (2) | Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. jūlijā.

| (3) | Ievērojot Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu, par tās pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu, par tās pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu.

| (4) | Apspriešanās, ievērojot nolīguma 22. panta 2. punktu, ir īstenotas, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā Eiropas Savienības un Libānas savstarpējās intereses, |
| --- | --- |

(4)

Apspriešanās, ievērojot nolīguma 22. panta 2. punktu, ir īstenotas, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā Eiropas Savienības un Libānas savstarpējās intereses,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Horvātijas Republika kļūst par Pusi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, un, tāpat kā pārējās Savienības dalībvalstis, attiecīgi pieņem un ņem vērā nolīguma tekstu, kā arī kopīgās deklarācijas un deklarācijas.

I NODAĻA

GROZĪJUMI NOLĪGUMĀ, TOSTARP TĀ PIELIKUMOS UN PROTOKOLOS

2. pants

Izcelsmes noteikumi

Nolīguma 4. protokolu groza šādi.

| 1. | Protokola 18. panta 4. punktā pievieno šādu frāzi: “Izdano naknadno”. |
| --- | --- |

1.

Protokola 18. panta 4. punktā pievieno šādu frāzi: “Izdano naknadno”.

| 2. | Protokola V pielikumu aizstāj ar šādu:


  “1.   V PIELIKUMS

  FAKTŪRAS DEKLARĀCIJAS TEKSTS
  Faktūras deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.
  Teksts bulgāru valodā
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Teksts spāņu valodā
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial... (2).
  Teksts čehu valodā
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Teksts dāņu valodā
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Teksts vācu valodā
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Teksts igauņu valodā
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Teksts grieķu valodā
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Teksts angļu valodā
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Teksts franču valodā
  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
  Teksts horvātu valodā
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
  Teksts itāļu valodā
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Teksts latviešu valodā
  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).
  Teksts lietuviešu valodā
  Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.
  Teksts ungāru valodā
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Teksts maltiešu valodā
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Teksts holandiešu valodā
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...oorsprong zijn (2).
  Teksts poļu valodā
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Teksts portugāļu valodā
  O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Teksts rumāņu valodā
  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Teksts slovēņu valodā
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Teksts slovāku valodā
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Teksts somu valodā
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.
  Teksts zviedru valodā
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Teksts arābu valodā





  ... (3)

  (Vieta un datums)
  ... (4)

  (Eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds, kura parakstījusi deklarāciju) |
| --- | --- |

2.

Protokola V pielikumu aizstāj ar šādu:

“1.   V PIELIKUMS

FAKTŪRAS DEKLARĀCIJAS TEKSTS

Faktūras deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

Teksts bulgāru valodā

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Teksts spāņu valodā

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial... (2).

Teksts čehu valodā

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Teksts dāņu valodā

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Teksts vācu valodā

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Teksts igauņu valodā

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Teksts grieķu valodā

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Teksts angļu valodā

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Teksts franču valodā

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Teksts horvātu valodā

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Teksts itāļu valodā

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Teksts latviešu valodā

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Teksts lietuviešu valodā

Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Teksts ungāru valodā

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Teksts maltiešu valodā

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Teksts holandiešu valodā

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...oorsprong zijn (2).

Teksts poļu valodā

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Teksts portugāļu valodā

O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Teksts rumāņu valodā

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Teksts slovēņu valodā

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Teksts slovāku valodā

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Teksts somu valodā

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Teksts zviedru valodā

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Teksts arābu valodā

Image 1

... (3)

(Vieta un datums)

... (4)

(Eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds, kura parakstījusi deklarāciju)

II NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

3. pants

Tranzīta preces

Nolīguma noteikumus var piemērot precēm, kuras eksportē no Libānas uz Horvātiju vai no Horvātijas uz Libānu, kuras atbilst nolīguma 4. protokola noteikumiem un kuras Horvātijas pievienošanās dienā ir vai nu tranzītā, vai pagaidu uzglabāšanā muitas noliktavā, vai Libānas vai Horvātijas brīvajā zonā.

Šādos gadījumos var pieļaut preferenciālu apstrādi, ja retrospektīvi izdots eksportēšanas valsts muitas dienesta izcelsmes apliecinājums četros mēnešos no Horvātijas pievienošanās datuma tiek iesniegts importējošās valsts muitas dienestiem.

III NODAĻA

NOBEIGUMA UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

4. pants

Libāna apņemas neizvirzīt nekādas prasības, lūgumus vai pieteikumus un nemainīt vai neatsaukt nevienu koncesiju, ievērojot 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punkta un XXVIII panta noteikumus, saistībā ar šo Savienības paplašināšanos.

5. pants

Pienācīgā laikā pēc šā protokola parafēšanas Savienība paziņo savām dalībvalstīm un Libānai nolīguma tekstu horvātu valodā. Ņemot vērā protokola stāšanos spēkā, valodas versija, kas minēta šā panta pirmajā teikumā, kļūst autentiska saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas, kas sastādītas angļu, arābu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.

6. pants

Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.

7. pants

Šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām apstiprina Savienība, dalībvalstu vārdā — Eiropas Savienības Padome, un Libānas Republika. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kad visas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija.

8. pants

Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми април през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého dubna dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta aprillikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of April in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit avril deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog travnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto aprile duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų balandžio dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év április havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ April fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig april tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego kwietnia roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de abril de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt aprilie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho apríla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega aprila leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde april år tjugohundrasexton.

Image 2

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 3

Image 4

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 5

Image 6

За Ливанската република

Por la República Libanesa

Za Libanonskou republiku

For Den Libanesiske Republik

Für die Libanesische Republik

Liibanoni Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου

For the Lebanese Republic

Pour la République libanaise

Za Libanonsku Republiku

Per la Repubblica libanese

Libānas Republikas vārdā –

Libano Respublikos vardu

A Libanoni Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Libaniża

Voor de Republiek Libanon

W imieniu Republiki Libańskiej

Pela República Libanesa

Pentru Republica Libaneză

Za Libanonskú republiku

Za Libanonsko republiko

Libanonin tasavallan puolesta

För Republiken Libanon

Image 7

Image 8

---

(1)  Ja faktūras deklarāciju sagatavo atzīts eksportētājs protokola 22. panta nozīmē, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nesagatavo atzīts eksportētājs, norādi iekavās neņem vērā vai paredzēto vietu atstāj tukšu.

1

(2)  Ir jānorāda izstrādājumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija pilnībā vai daļēji attiecas uz izstrādājumiem ar izcelsmi Seūtā un Meliļā protokola 38. panta nozīmē, eksportētājam deklarācijas dokumentā skaidri ir jānorāda uz tām, izmantojot simbolu “CM”.

2

(3)  Šīs norādes var neņemt vērā, ja attiecīgā informācija ir pašā dokumentā.

3

(4)  Skatīt protokola 22. panta 5. punktu. Gadījumos, kad eksportētāja paraksts nav vajadzīgs, atbrīvojums no tā nozīmē, ka arī parakstītāja vārds nav jāraksta.”

4

---

REGULAS

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/11

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/860

(2016. gada 4. februāris),

ar ko papildus konkretizē apstākļus, kad ir nepieciešami izņēmumi attiecībā uz norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaru piemērošanu saskaņā ar 44. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 44. panta 11. punktu,

tā kā:

| (1) | Noregulējuma kontekstā ir būtiski, ka noregulējuma iestādēm ir pietiekamas vadlīnijas, lai varētu nodrošināt, ka visā Savienībā pareizi un konsekventi tiek piemērots iekšējās rekapitalizācijas instruments. Galvenais princips ir tāds, ka iekšējās rekapitalizācijas instrumentu var piemērot jebkurām saistībām, ja vien tās nav nepārprotami izslēgtas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktu. Šā iemesla dēļ nevar prezumēt, ka kādas konkrētas saistības vienmēr būtu izslēdzamas no iekšējās rekapitalizācijas, ja vien tās nav minētas to saistību sarakstā, kas nepārprotami izslēgtas saskaņā ar minēto tiesību normu. Tik tiešām, noregulējuma iestādei jau noregulējuma plānošanas un noregulējamības novērtēšanas posmā būtu jācenšas pēc iespējas samazināt to kategoriju skaitu, kas izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, lai ievērotu principu, ka akcionāri [šeit un turpmāk attiecīgā gadījumā – dalībnieki] un kreditori sedz noregulējuma izmaksas. |
| --- | --- |

(1)

Noregulējuma kontekstā ir būtiski, ka noregulējuma iestādēm ir pietiekamas vadlīnijas, lai varētu nodrošināt, ka visā Savienībā pareizi un konsekventi tiek piemērots iekšējās rekapitalizācijas instruments. Galvenais princips ir tāds, ka iekšējās rekapitalizācijas instrumentu var piemērot jebkurām saistībām, ja vien tās nav nepārprotami izslēgtas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktu. Šā iemesla dēļ nevar prezumēt, ka kādas konkrētas saistības vienmēr būtu izslēdzamas no iekšējās rekapitalizācijas, ja vien tās nav minētas to saistību sarakstā, kas nepārprotami izslēgtas saskaņā ar minēto tiesību normu. Tik tiešām, noregulējuma iestādei jau noregulējuma plānošanas un noregulējamības novērtēšanas posmā būtu jācenšas pēc iespējas samazināt to kategoriju skaitu, kas izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, lai ievērotu principu, ka akcionāri [šeit un turpmāk attiecīgā gadījumā – dalībnieki] un kreditori sedz noregulējuma izmaksas.

| (2) | Vispārējs noregulējuma princips paredz, ka akcionāri un kreditori noregulējuma ietvaros sedz zaudējumus atbilstoši savu prasījumu prioritārai secībai parastā maksātnespējas procesā. Turklāt attieksmei pret tās pašas kategorijas kreditoriem ir jābūt vienlīdzīgai. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir nepieciešams skaidri definēt noregulējuma iestāžu rīcības brīvību konkrētas saistības pilnīgi vai daļēji izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas un pārnest zaudējumus uz citiem kreditoriem vai, ja nepieciešams, uz noregulējuma fondiem. Tādēļ ir nepieciešams precizēt apstākļus, kādos kreditorus var izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas, un jebkurai atkāpei no principa par vienlīdzīgu attieksmi pret viena ranga kreditoriem (tā dēvētais pari passu princips) ir jābūt samērīgai, pamatotai ar vispārējo interešu apsvērumiem un nediskriminējošai. |
| --- | --- |

(2)

Vispārējs noregulējuma princips paredz, ka akcionāri un kreditori noregulējuma ietvaros sedz zaudējumus atbilstoši savu prasījumu prioritārai secībai parastā maksātnespējas procesā. Turklāt attieksmei pret tās pašas kategorijas kreditoriem ir jābūt vienlīdzīgai. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir nepieciešams skaidri definēt noregulējuma iestāžu rīcības brīvību konkrētas saistības pilnīgi vai daļēji izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas un pārnest zaudējumus uz citiem kreditoriem vai, ja nepieciešams, uz noregulējuma fondiem. Tādēļ ir nepieciešams precizēt apstākļus, kādos kreditorus var izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas, un jebkurai atkāpei no principa par vienlīdzīgu attieksmi pret viena ranga kreditoriem (tā dēvētais pari passu princips) ir jābūt samērīgai, pamatotai ar vispārējo interešu apsvērumiem un nediskriminējošai.

| (3) | Ir svarīgi noregulējuma iestādes nodrošināt ar regulējumu par to, kā izmantojamas to pilnvaras Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktā minētajos izņēmuma gadījumos konkrētas saistības vai saistību kategoriju izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas, lai tādējādi nodrošinātu lielāku skaidrību attiecībā uz konkrētu noregulējuma scenāriju. Tomēr noregulējuma iestādēm ir nepieciešama elastība, lai tās katrā atsevišķā gadījumā varētu novērtēt, vai izslēgšana ir katrā ziņā nepieciešama un samērīga. |
| --- | --- |

(3)

Ir svarīgi noregulējuma iestādes nodrošināt ar regulējumu par to, kā izmantojamas to pilnvaras Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktā minētajos izņēmuma gadījumos konkrētas saistības vai saistību kategoriju izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas, lai tādējādi nodrošinātu lielāku skaidrību attiecībā uz konkrētu noregulējuma scenāriju. Tomēr noregulējuma iestādēm ir nepieciešama elastība, lai tās katrā atsevišķā gadījumā varētu novērtēt, vai izslēgšana ir katrā ziņā nepieciešama un samērīga.

| (4) | Būtu jāpieņem lēmums izmantot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu (vai citus noregulējuma instrumentus), lai sasniegtu Direktīvas 2014/59/ES 31. panta 2. punktā minētos noregulējuma mērķus. Tāpat šie noregulējuma mērķi būtu jāņem vērā, arī pieņemot lēmumus par šā instrumenta izmantošanu, tostarp lēmumus par konkrētu saistību vai saistību kategorijas izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas piemērošanas konkrētā gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāpieņem lēmums izmantot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu (vai citus noregulējuma instrumentus), lai sasniegtu Direktīvas 2014/59/ES 31. panta 2. punktā minētos noregulējuma mērķus. Tāpat šie noregulējuma mērķi būtu jāņem vērā, arī pieņemot lēmumus par šā instrumenta izmantošanu, tostarp lēmumus par konkrētu saistību vai saistību kategorijas izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas piemērošanas konkrētā gadījumā.

| (5) | Atbilstīgi šiem principiem spēja pilnīgi vai daļēji izslēgt konkrētas saistības no norakstīšanas vai konvertācijas [konversijas] pilnvaru piemērošanas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu nedrīkstētu pārsniegt minimumu, kas nepieciešams, lai sasniegtu mērķus, kas attaisno šādu izslēgšanu. Šajā nolūkā, kad vien iespējams, iespēja daļēji izslēgt konkrētas saistības, ierobežojot to norakstīšanas apmēru, ja tas ir pietiekami, lai sasniegtu mērķi, būtu jāizvēlas kā vairāk piemērota nekā tās pilnīga izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi šiem principiem spēja pilnīgi vai daļēji izslēgt konkrētas saistības no norakstīšanas vai konvertācijas [konversijas] pilnvaru piemērošanas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu nedrīkstētu pārsniegt minimumu, kas nepieciešams, lai sasniegtu mērķus, kas attaisno šādu izslēgšanu. Šajā nolūkā, kad vien iespējams, iespēja daļēji izslēgt konkrētas saistības, ierobežojot to norakstīšanas apmēru, ja tas ir pietiekami, lai sasniegtu mērķi, būtu jāizvēlas kā vairāk piemērota nekā tās pilnīga izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas.

| (6) | Ārkārtējai pilnvaru izmantošanai, lai pilnīgi vai daļēji izslēgtu konkrētas saistības vai saistību kategorijas, nebūtu jāietekmē noregulējuma iestāžu pienākums pārliecināties, ka iestādes un to grupas ir noregulējamas un ka to rīcībā ir naudas līdzekļi, kas ir pietiekami, lai ievērotu prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām, lai segtu zaudējumus no noregulējuma un nodrošinātu rekapitalizāciju saskaņā ar noregulējuma plānu. Tik tiešām, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta c) apakšpunktu attiecīgajām noregulējuma iestādēm ir jāņem vērā iespējamā izslēgšana, kad tās pārliecinās, ka iestādei ir pietiekama zaudējumu segšanas un rekapitalizācijas spēja. Ciktāl atsevišķu saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas varētu būtiski samazināt šīs spējas pakāpi, kas pieejama noregulējumā, noregulējuma iestādei, nosakot prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta c) apakšpunktu, būtu jāņem vērā varbūtējā šādas izslēgšanas nepieciešamība. |
| --- | --- |

(6)

Ārkārtējai pilnvaru izmantošanai, lai pilnīgi vai daļēji izslēgtu konkrētas saistības vai saistību kategorijas, nebūtu jāietekmē noregulējuma iestāžu pienākums pārliecināties, ka iestādes un to grupas ir noregulējamas un ka to rīcībā ir naudas līdzekļi, kas ir pietiekami, lai ievērotu prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām, lai segtu zaudējumus no noregulējuma un nodrošinātu rekapitalizāciju saskaņā ar noregulējuma plānu. Tik tiešām, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta c) apakšpunktu attiecīgajām noregulējuma iestādēm ir jāņem vērā iespējamā izslēgšana, kad tās pārliecinās, ka iestādei ir pietiekama zaudējumu segšanas un rekapitalizācijas spēja. Ciktāl atsevišķu saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas varētu būtiski samazināt šīs spējas pakāpi, kas pieejama noregulējumā, noregulējuma iestādei, nosakot prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 6. punkta c) apakšpunktu, būtu jāņem vērā varbūtējā šādas izslēgšanas nepieciešamība.

| (7) | Ņemot vērā, ka noregulējuma iestādes iespējām izslēgt atsevišķas saistības vai saistību kategoriju no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu ir izņēmuma raksturs, noregulējuma iestādes novērtējumam ir jābūt pamatotam. Ja šāda izslēgšana nozīmētu noregulējuma fonda izmantošanu, noregulējuma iestādei būtu jāsniedz pārliecinošs skaidrojums par izņēmuma gadījumiem, kas izraisa izslēgšanu. Šis skaidrojums ir būtisks, lai Komisija spētu veikt savas pilnvaras, kas noteiktas Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 12. punktā, saskaņā ar kuru Komisijai 24 stundu laikā pēc noregulējuma iestādes paziņojuma par lēmumu izslēgt atsevišķas saistības ir jānolemj, vai tā ierosināto izslēgšanu aizliedz vai pieprasa tās grozījumu. Skaidrojumam, ko noregulējuma iestāde sniedz Komisijai, vajadzētu būt samērīgam, un būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc lietderības, kas atbilst konkrētā gadījuma apstākļiem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā, ka noregulējuma iestādes iespējām izslēgt atsevišķas saistības vai saistību kategoriju no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu ir izņēmuma raksturs, noregulējuma iestādes novērtējumam ir jābūt pamatotam. Ja šāda izslēgšana nozīmētu noregulējuma fonda izmantošanu, noregulējuma iestādei būtu jāsniedz pārliecinošs skaidrojums par izņēmuma gadījumiem, kas izraisa izslēgšanu. Šis skaidrojums ir būtisks, lai Komisija spētu veikt savas pilnvaras, kas noteiktas Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 12. punktā, saskaņā ar kuru Komisijai 24 stundu laikā pēc noregulējuma iestādes paziņojuma par lēmumu izslēgt atsevišķas saistības ir jānolemj, vai tā ierosināto izslēgšanu aizliedz vai pieprasa tās grozījumu. Skaidrojumam, ko noregulējuma iestāde sniedz Komisijai, vajadzētu būt samērīgam, un būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc lietderības, kas atbilst konkrētā gadījuma apstākļiem.

| (8) | Noregulējuma gadījumā saistībām, kas tiek attiecinātas uz prasībām par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām, principā vienmēr nepieciešamajā apmērā būtu jāveic iekšējā rekapitalizācija, lai segtu zaudējumus un rekapitalizētu iestādi, ciktāl noregulējuma iestādes noregulējuma plānošanas laikā tik tiešām paredz, ka šīs saistības ticamā un iespējamā veidā veicina zaudējumu segšanu un rekapitalizāciju. Izņēmuma gadījumos, kad noregulējuma iestādei ir nepieciešams izmantot izslēgšanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu, kas noregulējuma plānošanā nav tikusi apsvērta, un kad šāda izslēgšana nozīmētu noregulējuma fonda izmantošanu, noregulējuma iestādei būtu jāpaskaidro, kādi izņēmuma gadījumi attaisno šādu izslēgšanu un kādēļ noregulējuma plānošanas laikā noregulējuma iestāde šos izņēmuma gadījumus nevarēja paredzēt. Prasības izskaidrot šos faktorus būtu jāpiemēro samērīgi un atbilstoši, ņemot vērā nepieciešamību laikus veikt noregulējuma darbības. |
| --- | --- |

(8)

Noregulējuma gadījumā saistībām, kas tiek attiecinātas uz prasībām par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām, principā vienmēr nepieciešamajā apmērā būtu jāveic iekšējā rekapitalizācija, lai segtu zaudējumus un rekapitalizētu iestādi, ciktāl noregulējuma iestādes noregulējuma plānošanas laikā tik tiešām paredz, ka šīs saistības ticamā un iespējamā veidā veicina zaudējumu segšanu un rekapitalizāciju. Izņēmuma gadījumos, kad noregulējuma iestādei ir nepieciešams izmantot izslēgšanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu, kas noregulējuma plānošanā nav tikusi apsvērta, un kad šāda izslēgšana nozīmētu noregulējuma fonda izmantošanu, noregulējuma iestādei būtu jāpaskaidro, kādi izņēmuma gadījumi attaisno šādu izslēgšanu un kādēļ noregulējuma plānošanas laikā noregulējuma iestāde šos izņēmuma gadījumus nevarēja paredzēt. Prasības izskaidrot šos faktorus būtu jāpiemēro samērīgi un atbilstoši, ņemot vērā nepieciešamību laikus veikt noregulējuma darbības.

| (9) | Spēja izslēgt saistības no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu būtu jāīsteno, pilnā mērā ievērojot Savienības tiesību vispārējos principus, un it īpaši tai nebūtu jāietekmē citu kreditoru aizsardzība, proti, princips, ka neviens kreditors neuzņemas lielākus zaudējumus kā zaudējumus, kas tam būtu radušies, ja iestādes darbība būtu izbeigta parastā maksātnespējas procesa kārtībā (princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”). Noregulējuma iestādēm, veicot izslēgšanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu un gatavojot noregulējuma plānu, būtu jāņem vērā nepieciešamība ievērot šos aizsardzības pasākumus un kreditoru kompensēšanas risks saistībā ar šo aizsardzības pasākumu pārkāpumu. Tomēr tam, ka noregulējuma iestādes lēmumu izslēgt konkrētas saistības var pārsūdzēt tiesā, nevajadzētu būt vienīgajam papildu izslēgšanas pamatojumam. Tam nevajadzētu skart to, ka pienācīgi tiek ņemti vērā iepriekšējie tiesas nolēmumi attiecībā uz noregulējuma darbībām, ja tās ir nozīmīgas konkrētajam gadījumam. |
| --- | --- |

(9)

Spēja izslēgt saistības no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu būtu jāīsteno, pilnā mērā ievērojot Savienības tiesību vispārējos principus, un it īpaši tai nebūtu jāietekmē citu kreditoru aizsardzība, proti, princips, ka neviens kreditors neuzņemas lielākus zaudējumus kā zaudējumus, kas tam būtu radušies, ja iestādes darbība būtu izbeigta parastā maksātnespējas procesa kārtībā (princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”). Noregulējuma iestādēm, veicot izslēgšanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu un gatavojot noregulējuma plānu, būtu jāņem vērā nepieciešamība ievērot šos aizsardzības pasākumus un kreditoru kompensēšanas risks saistībā ar šo aizsardzības pasākumu pārkāpumu. Tomēr tam, ka noregulējuma iestādes lēmumu izslēgt konkrētas saistības var pārsūdzēt tiesā, nevajadzētu būt vienīgajam papildu izslēgšanas pamatojumam. Tam nevajadzētu skart to, ka pienācīgi tiek ņemti vērā iepriekšējie tiesas nolēmumi attiecībā uz noregulējuma darbībām, ja tās ir nozīmīgas konkrētajam gadījumam.

| (10) | Noregulējuma iestādes vispārējo spēju veikt izslēgšanu ierobežo tas, ka zaudējumus, kurus izslēgšanas dēļ kreditori nav seguši pilnā apmērā, ar noregulējuma finansēšanas mehānismu var segt vienīgi tad, ja akcionāri un kreditori ir iemaksājuši summu, kas ir vienāda vismaz ar 8 % no iestādes pasīvu kopsummas (kas ietver arī pašu kapitālu). |
| --- | --- |

(10)

Noregulējuma iestādes vispārējo spēju veikt izslēgšanu ierobežo tas, ka zaudējumus, kurus izslēgšanas dēļ kreditori nav seguši pilnā apmērā, ar noregulējuma finansēšanas mehānismu var segt vienīgi tad, ja akcionāri un kreditori ir iemaksājuši summu, kas ir vienāda vismaz ar 8 % no iestādes pasīvu kopsummas (kas ietver arī pašu kapitālu).

| (11) | Izslēgšana būtu jāapsver katrā gadījumā atsevišķi, analizējot attiecīgos apsvērumus saistībā ar katru potenciālo Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktā paredzētās izslēgšanas iemeslu, nevis apsverot attiecīgo iestāžu konkrētās iezīmes atsevišķi. Šai pieejai būtu jānodrošina konsekventa izņēmumu apstākļu apsvēršana un jānovērš nevajadzīgi konkurences izkropļojumi. Attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā iestādes iezīmes (piemēram, lielums, savstarpējā saistība vai sarežģītība), lai novērtētu, vai pastāv apstākļi, kas attaisno konkrētu saistību izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas. Tomēr šīm iezīmēm nebūtu automātiski jāattaisno izņēmums no šādas iestādes saistību iekšējās rekapitalizācijas. |
| --- | --- |

(11)

Izslēgšana būtu jāapsver katrā gadījumā atsevišķi, analizējot attiecīgos apsvērumus saistībā ar katru potenciālo Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktā paredzētās izslēgšanas iemeslu, nevis apsverot attiecīgo iestāžu konkrētās iezīmes atsevišķi. Šai pieejai būtu jānodrošina konsekventa izņēmumu apstākļu apsvēršana un jānovērš nevajadzīgi konkurences izkropļojumi. Attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā iestādes iezīmes (piemēram, lielums, savstarpējā saistība vai sarežģītība), lai novērtētu, vai pastāv apstākļi, kas attaisno konkrētu saistību izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas. Tomēr šīm iezīmēm nebūtu automātiski jāattaisno izņēmums no šādas iestādes saistību iekšējās rekapitalizācijas.

| (12) | Daži vispārīgi faktori, piemēram, tirgus apstākļi, pastāvošas grūtības vai iestādes zaudējumu apmērs, varētu ietekmēt varbūtību, ka iestāsies izņēmuma gadījumi, kas noteikti Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktā. Tomēr šādi vispārīgi faktori nebūtu jāuzskata par vēl vienu patstāvīgu izslēgšanas pamatojumu papildus tiem, kas minēti Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta a)–d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(12)

Daži vispārīgi faktori, piemēram, tirgus apstākļi, pastāvošas grūtības vai iestādes zaudējumu apmērs, varētu ietekmēt varbūtību, ka iestāsies izņēmuma gadījumi, kas noteikti Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktā. Tomēr šādi vispārīgi faktori nebūtu jāuzskata par vēl vienu patstāvīgu izslēgšanas pamatojumu papildus tiem, kas minēti Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta a)–d) apakšpunktā.

| (13) | Apsverot to, vai pastāv kādi apstākļi, kas attaisno izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas, noregulējuma iestādei būtu jāņem vērā laikposms, pēc kura grūtības, kādās iestāde varētu nonākt tuvākajā nākotnē, vairs nevar risināt parastā kārtībā. Ja ir noteikti katras iestādes noregulējuma plāni un prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām un ja ir risināts jautājums par noregulējumam radītiem šķēršļiem, ir sagaidāms, ka iestādei vajadzētu būt nepieciešamajai spējai segt zaudējumus un tikt rekapitalizētai. Tik tiešām, noregulējuma shēmā būtu jāievēro noregulējuma plāns, tai skaitā noregulējuma stratēģija, ja vien, ņemot vērā lietas apstākļus, noregulējuma iestāde nenovērtē, ka noregulējuma mērķi iedarbīgāk tiks sasniegti tad, ja tiks veiktas darbības, kas nav paredzētas noregulējuma plānā. |
| --- | --- |

(13)

Apsverot to, vai pastāv kādi apstākļi, kas attaisno izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas, noregulējuma iestādei būtu jāņem vērā laikposms, pēc kura grūtības, kādās iestāde varētu nonākt tuvākajā nākotnē, vairs nevar risināt parastā kārtībā. Ja ir noteikti katras iestādes noregulējuma plāni un prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām un ja ir risināts jautājums par noregulējumam radītiem šķēršļiem, ir sagaidāms, ka iestādei vajadzētu būt nepieciešamajai spējai segt zaudējumus un tikt rekapitalizētai. Tik tiešām, noregulējuma shēmā būtu jāievēro noregulējuma plāns, tai skaitā noregulējuma stratēģija, ja vien, ņemot vērā lietas apstākļus, noregulējuma iestāde nenovērtē, ka noregulējuma mērķi iedarbīgāk tiks sasniegti tad, ja tiks veiktas darbības, kas nav paredzētas noregulējuma plānā.

| (14) | Laikposmā, kad vēl nav apstiprināti noregulējuma plāni un prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām un kurā noregulējuma iestādes rīcībā nav bijis pietiekams laiks, lai detalizēti lemtu par noregulējuma stratēģijas īstenošanu, visticamāk, būs gadījumi, kuros iekšējās rekapitalizācijas instrumentu nav iespējams pieņemamā laikposmā piemērot visām atbilstīgajām saistībām. Nosakot, kas ir uzskatāms par “pieņemamu laikposmu”, būtu jāņem vērā ātrums un noteiktība, kas nepieciešami, lai pabeigtu iekšējo rekapitalizāciju līdz konkrētam datumam un iedarbīgi stabilizētu uzņēmumu. Ja praktiski nav iespējams veikt visus uzdevumus, kas nepieciešami, lai līdz minētajam datumam paveiktu konkrētu saistību iekšējo rekapitalizāciju, būtu jāuzskata, ka iekšējo rekapitalizāciju nav iespējams veikt “pieņemamā laikposmā”. Lēmums par to, kad “grūti” kļūst par “neiespējami”, būtu jāpieņem, balstoties uz kritērijiem, pēc kuriem nosaka “pieņemamu laikposmu”. |
| --- | --- |

(14)

Laikposmā, kad vēl nav apstiprināti noregulējuma plāni un prasības par pašu kapitāla minimumu un atbilstīgajām saistībām un kurā noregulējuma iestādes rīcībā nav bijis pietiekams laiks, lai detalizēti lemtu par noregulējuma stratēģijas īstenošanu, visticamāk, būs gadījumi, kuros iekšējās rekapitalizācijas instrumentu nav iespējams pieņemamā laikposmā piemērot visām atbilstīgajām saistībām. Nosakot, kas ir uzskatāms par “pieņemamu laikposmu”, būtu jāņem vērā ātrums un noteiktība, kas nepieciešami, lai pabeigtu iekšējo rekapitalizāciju līdz konkrētam datumam un iedarbīgi stabilizētu uzņēmumu. Ja praktiski nav iespējams veikt visus uzdevumus, kas nepieciešami, lai līdz minētajam datumam paveiktu konkrētu saistību iekšējo rekapitalizāciju, būtu jāuzskata, ka iekšējo rekapitalizāciju nav iespējams veikt “pieņemamā laikposmā”. Lēmums par to, kad “grūti” kļūst par “neiespējami”, būtu jāpieņem, balstoties uz kritērijiem, pēc kuriem nosaka “pieņemamu laikposmu”.

| (15) | Principā saistības, ko reglamentē kādas trešās valsts tiesību akti, var iekšēji rekapitalizēt, ciktāl tās nav izslēgtas saskaņā ar 44. panta 2. punktu. 55. pantā paredzētā mehānisma mērķis ir palielināt iespējamību, ka šīs saistības var tikt rekapitalizētas saprātīgā termiņā. Tikpat svarīgi ir, ka Direktīvas 2014/59/ES 67. pantā ir paredzēta noregulējuma iestāžu rīcības brīvība pieprasīt, lai maksātspējas administrators vai cita persona, kas īsteno kontroli pār noregulējamo iestādi, veiktu visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka saistību norakstīšana vai konvertācija [konversija], ko reglamentē trešās valsts tiesību akti, stājas spēkā. Tomēr, ņemot vērā to, ka uz šādām saistībām neattiecas ES tiesību akti, pastāv neliels risks, ka izņēmuma gadījumos noregulējuma iestādes maksimāli pūliņi, tostarp rīcības brīvības īstenošana saskaņā ar 67. pantu, var nebūt pietiekami, lai novērstu problēmas attiecībā uz šādu saistību rekapitalizēšanu saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

(15)

Principā saistības, ko reglamentē kādas trešās valsts tiesību akti, var iekšēji rekapitalizēt, ciktāl tās nav izslēgtas saskaņā ar 44. panta 2. punktu. 55. pantā paredzētā mehānisma mērķis ir palielināt iespējamību, ka šīs saistības var tikt rekapitalizētas saprātīgā termiņā. Tikpat svarīgi ir, ka Direktīvas 2014/59/ES 67. pantā ir paredzēta noregulējuma iestāžu rīcības brīvība pieprasīt, lai maksātspējas administrators vai cita persona, kas īsteno kontroli pār noregulējamo iestādi, veiktu visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka saistību norakstīšana vai konvertācija [konversija], ko reglamentē trešās valsts tiesību akti, stājas spēkā. Tomēr, ņemot vērā to, ka uz šādām saistībām neattiecas ES tiesību akti, pastāv neliels risks, ka izņēmuma gadījumos noregulējuma iestādes maksimāli pūliņi, tostarp rīcības brīvības īstenošana saskaņā ar 67. pantu, var nebūt pietiekami, lai novērstu problēmas attiecībā uz šādu saistību rekapitalizēšanu saprātīgā termiņā.

| (16) | Praktisks šķērslis, kas liedz veikt konkrētu saistību iekšējo rekapitalizāciju, var būt arī tas, ka brīdī, kad noregulējuma iestāde piemēro iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, nav noteikts saistību apmērs vai to ir grūti noteikt. Tā tas var būt tādu nodrošinātu saistību gadījumā, kuru vērtība pārsniedz attiecīgā nodrošinājuma vērtību, vai tādu saistību gadījumā, kas ir atkarīgas no neprognozējamiem notikumiem nākotnē, piemēram, ārpusbilances posteņi vai piešķirts, bet vēl neizmantots finansējums. Šādus šķēršļus var novērst, izmantojot atbilstīgu novērtēšanu, piemēram, atceļot konkrētas saistības un vērtību nosakot ar aplēsi, izmantojot attiecīgās vērtēšanas metodes vai piemērojot “virtuālu”, procentuālu diskonta koeficientu. |
| --- | --- |

(16)

Praktisks šķērslis, kas liedz veikt konkrētu saistību iekšējo rekapitalizāciju, var būt arī tas, ka brīdī, kad noregulējuma iestāde piemēro iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, nav noteikts saistību apmērs vai to ir grūti noteikt. Tā tas var būt tādu nodrošinātu saistību gadījumā, kuru vērtība pārsniedz attiecīgā nodrošinājuma vērtību, vai tādu saistību gadījumā, kas ir atkarīgas no neprognozējamiem notikumiem nākotnē, piemēram, ārpusbilances posteņi vai piešķirts, bet vēl neizmantots finansējums. Šādus šķēršļus var novērst, izmantojot atbilstīgu novērtēšanu, piemēram, atceļot konkrētas saistības un vērtību nosakot ar aplēsi, izmantojot attiecīgās vērtēšanas metodes vai piemērojot “virtuālu”, procentuālu diskonta koeficientu.

| (17) | Lai gan dažos gadījumos arī atvasināto instrumentu iekšējā rekapitalizācija tik tiešām ir sarežģīta, Direktīvas 2014/59/ES 49. pantā ir skaidri noteikts, kā veic atvasināto instrumentu iekšējo rekapitalizāciju, proti, pēc pozīcijas slēgšanas. Tam, ka pēc pozīcijas slēgšanas var būt grūti īsā laikā konstatēt savstarpējā ieskaita neto summu, nebūtu automātiski jāizraisa izslēgšana, jo to var arī risināt, izmantojot attiecīgas Komisijas noteiktas vērtēšanas metodes saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 49. panta 5. punktu, it īpaši provizoriskās vērtēšanas posmā. Šajā ziņā būtu jāparedz iestāžu pienākums pierādīt, ka tās spēj sniegt informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu vērtēšanu noregulējuma nolūkā. Konkrētāk, noregulējuma iestādēm būtu jānodrošina, ka iestādes spēj sagatavot nepieciešamu, aktuālu informāciju noregulējuma stratēģijā paredzētajā termiņā, it īpaši lai saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. pantu atbalstītu ticamu vērtēšanu pirms noregulējuma un tā ietvaros. Turklāt pamatnostādnēs ir noteikts, ka noregulējuma iestādēm būtu jāapsver prasības iestādēm atsavināt savus aktīvus, kas ievērojami mazina vērtēšanas praktiskas īstenošanas iespējamību. |
| --- | --- |

(17)

Lai gan dažos gadījumos arī atvasināto instrumentu iekšējā rekapitalizācija tik tiešām ir sarežģīta, Direktīvas 2014/59/ES 49. pantā ir skaidri noteikts, kā veic atvasināto instrumentu iekšējo rekapitalizāciju, proti, pēc pozīcijas slēgšanas. Tam, ka pēc pozīcijas slēgšanas var būt grūti īsā laikā konstatēt savstarpējā ieskaita neto summu, nebūtu automātiski jāizraisa izslēgšana, jo to var arī risināt, izmantojot attiecīgas Komisijas noteiktas vērtēšanas metodes saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 49. panta 5. punktu, it īpaši provizoriskās vērtēšanas posmā. Šajā ziņā būtu jāparedz iestāžu pienākums pierādīt, ka tās spēj sniegt informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu vērtēšanu noregulējuma nolūkā. Konkrētāk, noregulējuma iestādēm būtu jānodrošina, ka iestādes spēj sagatavot nepieciešamu, aktuālu informāciju noregulējuma stratēģijā paredzētajā termiņā, it īpaši lai saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. pantu atbalstītu ticamu vērtēšanu pirms noregulējuma un tā ietvaros. Turklāt pamatnostādnēs ir noteikts, ka noregulējuma iestādēm būtu jāapsver prasības iestādēm atsavināt savus aktīvus, kas ievērojami mazina vērtēšanas praktiskas īstenošanas iespējamību.

| (18) | Direktīvas 2014/59/ES 2. pantā ir definēts jēdziens “kritiski svarīgas funkcijas” un “galvenās darbības jomas”. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros tā konkretizē apstākļus, kuros atsevišķas darbības un pakalpojumi varētu ietilpt termina “kritiski svarīgas funkcijas” vai “galvenās darbības jomas” definīcijas tvērumā. Šajā ziņā darbības jomas rentabilitāte pats par sevi nav pietiekams iemesls, lai no iekšējās rekapitalizācijas izslēgtu saistības, kas attiecas uz šo darbības jomu. Tomēr izslēgšanai var būt attaisnojums, ja galvenās darbības jomas saglabāšana ir kritiski svarīga, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, tostarp saglabātu kritiski svarīgās funkcijas, ja minēto mērķu sasniegšana tiek veicināta, turpinot galvenās darbības, pakalpojumus un darījumus. |
| --- | --- |

(18)

Direktīvas 2014/59/ES 2. pantā ir definēts jēdziens “kritiski svarīgas funkcijas” un “galvenās darbības jomas”. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros tā konkretizē apstākļus, kuros atsevišķas darbības un pakalpojumi varētu ietilpt termina “kritiski svarīgas funkcijas” vai “galvenās darbības jomas” definīcijas tvērumā. Šajā ziņā darbības jomas rentabilitāte pats par sevi nav pietiekams iemesls, lai no iekšējās rekapitalizācijas izslēgtu saistības, kas attiecas uz šo darbības jomu. Tomēr izslēgšanai var būt attaisnojums, ja galvenās darbības jomas saglabāšana ir kritiski svarīga, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, tostarp saglabātu kritiski svarīgās funkcijas, ja minēto mērķu sasniegšana tiek veicināta, turpinot galvenās darbības, pakalpojumus un darījumus.

| (19) | Noregulējuma iestādes saistības, kas ir nepieciešamas riska pārvaldībai (riska ierobežošanai) kritiski svarīgo funkciju kontekstā, var izslēgt vienīgi tad, ja riska pārvaldība (riska ierobežošana) tiek atzīta prudenciālās uzraudzības vajadzībām un ja tā ir būtiska, lai uzturētu darbības jomas, kas saistītas ar kritiski svarīgām funkcijām, tā, ka, ja riska ierobežošana tiktu izbeigta, kritiski svarīgās funkcijas nepārtrauktība būtu ievērojami apdraudēta. |
| --- | --- |

(19)

Noregulējuma iestādes saistības, kas ir nepieciešamas riska pārvaldībai (riska ierobežošanai) kritiski svarīgo funkciju kontekstā, var izslēgt vienīgi tad, ja riska pārvaldība (riska ierobežošana) tiek atzīta prudenciālās uzraudzības vajadzībām un ja tā ir būtiska, lai uzturētu darbības jomas, kas saistītas ar kritiski svarīgām funkcijām, tā, ka, ja riska ierobežošana tiktu izbeigta, kritiski svarīgās funkcijas nepārtrauktība būtu ievērojami apdraudēta.

| (20) | Turklāt noregulējuma iestādes saistības, kas ir nepieciešamas riska pārvaldībai (riska ierobežošanai) kritiski svarīgo funkciju kontekstā, var izslēgt vienīgi tad, ja, pieņemot, ka riska pārvaldības pasākuma darbība tiek izbeigta, iestādei termiņā, kas nepieciešams, lai uzturētu kritiski svarīgo funkciju, piemēram, ar vērtēšanu saistītā diapazona vai nenoteiktības dēļ, nebūtu iespējams to aizstāt ar saprātīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(20)

Turklāt noregulējuma iestādes saistības, kas ir nepieciešamas riska pārvaldībai (riska ierobežošanai) kritiski svarīgo funkciju kontekstā, var izslēgt vienīgi tad, ja, pieņemot, ka riska pārvaldības pasākuma darbība tiek izbeigta, iestādei termiņā, kas nepieciešams, lai uzturētu kritiski svarīgo funkciju, piemēram, ar vērtēšanu saistītā diapazona vai nenoteiktības dēļ, nebūtu iespējams to aizstāt ar saprātīgiem noteikumiem.

| (21) | Nepieļaut kaitīgas ietekmes izplatīšanos, lai novērstu nozīmīgu negatīvu ietekmi uz finanšu sistēmu, ir vēl viens noregulējuma mērķis, kas var attaisnot izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas. Jebkurā ziņā izslēgšanai ar šādu pamatojumu būtu jānotiek vienīgi tad, ja tas ir absolūti nepieciešami un samērīgi, kā arī tad, ja kaitīgās ietekmes izplatīšanās ir tik apjomīga, ka tā būtu plaši izplatīta un lielā mērā traucētu finanšu tirgu darbību tā, ka tas radītu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts vai Savienības ekonomikā. |
| --- | --- |

(21)

Nepieļaut kaitīgas ietekmes izplatīšanos, lai novērstu nozīmīgu negatīvu ietekmi uz finanšu sistēmu, ir vēl viens noregulējuma mērķis, kas var attaisnot izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas. Jebkurā ziņā izslēgšanai ar šādu pamatojumu būtu jānotiek vienīgi tad, ja tas ir absolūti nepieciešami un samērīgi, kā arī tad, ja kaitīgās ietekmes izplatīšanās ir tik apjomīga, ka tā būtu plaši izplatīta un lielā mērā traucētu finanšu tirgu darbību tā, ka tas radītu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts vai Savienības ekonomikā.

| (22) | Kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks var būt objektīvi raksturīgs iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanai. Leģislatīvais lēmums par iekšējās rekapitalizācijas instrumenta (kā viena no galvenajiem noregulējuma instrumentiem) nostiprināšanu Direktīvā 2014/59/ES kopā ar principu, ka kreditoriem un akcionāriem būtu jāsedz zaudējumi, nozīmē, ka objektīvs kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks, ar ko varētu būt saistīta iekšējā rekapitalizācija, nebūtu automātiski jāuzskata par saistību izslēgšanas iemeslu. Tādēļ noregulējuma iestādēm būtu rūpīgi jānovērtē šis pamatojums un jāizskaidro konkrētu saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas, balstoties uz lielāku iespējamību, ka šīs saistības izraisīs plašu Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktā aprakstītās kaitīgas ietekmes izplatīšanos (nevis saistības, kas netiek izslēgtas). Šajā nolūkā tām savs novērtējums būtu jābalsta uz atbilstošām metodēm, tai skaitā kvantitatīvu analīzi, lai konstatētu kaitīgas ietekmes izplatīšanās un dalībvalsts vai Savienības ekonomikas apjomīga traucējuma risku un pakāpi. |
| --- | --- |

(22)

Kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks var būt objektīvi raksturīgs iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanai. Leģislatīvais lēmums par iekšējās rekapitalizācijas instrumenta (kā viena no galvenajiem noregulējuma instrumentiem) nostiprināšanu Direktīvā 2014/59/ES kopā ar principu, ka kreditoriem un akcionāriem būtu jāsedz zaudējumi, nozīmē, ka objektīvs kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks, ar ko varētu būt saistīta iekšējā rekapitalizācija, nebūtu automātiski jāuzskata par saistību izslēgšanas iemeslu. Tādēļ noregulējuma iestādēm būtu rūpīgi jānovērtē šis pamatojums un jāizskaidro konkrētu saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas, balstoties uz lielāku iespējamību, ka šīs saistības izraisīs plašu Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktā aprakstītās kaitīgas ietekmes izplatīšanos (nevis saistības, kas netiek izslēgtas). Šajā nolūkā tām savs novērtējums būtu jābalsta uz atbilstošām metodēm, tai skaitā kvantitatīvu analīzi, lai konstatētu kaitīgas ietekmes izplatīšanās un dalībvalsts vai Savienības ekonomikas apjomīga traucējuma risku un pakāpi.

| (23) | Nepieciešamību veikt izslēgšanu, to pamatojot ar kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku, varētu ietekmēt tirgus apstākļi iekšējās rekapitalizācijas laikā, it īpaši, ja uzņēmums grūtībās nonāk tad, kad finanšu sistēma ir pakļauta ievērojamai spriedzei vai cieš no uzticēšanās trūkuma. Risks, ka noregulējuma instrumentu piemērošanai un pilnvarām varētu būt ievērojama, tieša vai netieša negatīva ietekme uz finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum, būtu jārisina noregulējamības novērtējumā, kas paredzēts Direktīvas 2014/59/ES pielikuma C iedaļas 26. punktā. Tādēļ, saskaņā ar minētās direktīvas 44. panta 3. punktu izslēdzot konkrētas saistības no iekšējās rekapitalizācijas, to pamatojot ar kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku, noregulējuma iestādei būtu jāpaskaidro, kādēļ noregulējuma plānošanas gaitā nav tikuši apsvērti šķēršļi iekšējai rekapitalizācijai, ja šie izņēmumi rada šķēršļus noregulējamībai. Noregulējuma iestādei būtu arī jānovērtē, vai sekas – kaitīgas ietekmes izplatīšanās – izriet no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas attiecīgajām saistībām, vai minētā piemērošana tās ievērojami pastiprina, vai arī šādas sekas faktiski izriet no iestādes grūtībām kā tādām. |
| --- | --- |

(23)

Nepieciešamību veikt izslēgšanu, to pamatojot ar kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku, varētu ietekmēt tirgus apstākļi iekšējās rekapitalizācijas laikā, it īpaši, ja uzņēmums grūtībās nonāk tad, kad finanšu sistēma ir pakļauta ievērojamai spriedzei vai cieš no uzticēšanās trūkuma. Risks, ka noregulējuma instrumentu piemērošanai un pilnvarām varētu būt ievērojama, tieša vai netieša negatīva ietekme uz finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum, būtu jārisina noregulējamības novērtējumā, kas paredzēts Direktīvas 2014/59/ES pielikuma C iedaļas 26. punktā. Tādēļ, saskaņā ar minētās direktīvas 44. panta 3. punktu izslēdzot konkrētas saistības no iekšējās rekapitalizācijas, to pamatojot ar kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku, noregulējuma iestādei būtu jāpaskaidro, kādēļ noregulējuma plānošanas gaitā nav tikuši apsvērti šķēršļi iekšējai rekapitalizācijai, ja šie izņēmumi rada šķēršļus noregulējamībai. Noregulējuma iestādei būtu arī jānovērtē, vai sekas – kaitīgas ietekmes izplatīšanās – izriet no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas attiecīgajām saistībām, vai minētā piemērošana tās ievērojami pastiprina, vai arī šādas sekas faktiski izriet no iestādes grūtībām kā tādām.

| (24) | Kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks var būt tiešs, ja tiešie zaudējumi, kas būs radušies noregulējamās iestādes darījuma partneriem, izraisa šo darījuma partneru (un attiecīgi to darījuma partneru) saistību neizpildi vai apjomīgas problēmas saistībā ar to maksātspēju. Iespējai, ka viena vai vairākas finanšu iestādes līdz ar iekšējo rekapitalizāciju nonāk grūtībās, nebūtu automātiski jāizraisa saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas. Lēmumi par izslēgšanu būtu jāpieņem proporcionāli sistēmiskajiem riskiem, kurus var radīt tieša kaitīgas ietekmes izplatīšanās. |
| --- | --- |

(24)

Kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks var būt tiešs, ja tiešie zaudējumi, kas būs radušies noregulējamās iestādes darījuma partneriem, izraisa šo darījuma partneru (un attiecīgi to darījuma partneru) saistību neizpildi vai apjomīgas problēmas saistībā ar to maksātspēju. Iespējai, ka viena vai vairākas finanšu iestādes līdz ar iekšējo rekapitalizāciju nonāk grūtībās, nebūtu automātiski jāizraisa saistību izslēgšana no iekšējās rekapitalizācijas. Lēmumi par izslēgšanu būtu jāpieņem proporcionāli sistēmiskajiem riskiem, kurus var radīt tieša kaitīgas ietekmes izplatīšanās.

| (25) | Kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks var būt arī netiešs, piemēram, saistīts ar tādu konkrētu tirgus dalībnieku kā ieguldītāji, uzticēšanās zudumu vai ar aktīvu cenu ietekmi. Svarīgs netiešs kaitīgas ietekmes izplatīšanās kanāls var būt tas, ka zūd uzticēšanās finansējuma tirgiem (mazapjoma finansējums un lielapjoma finansējums): izsīkst piedāvājums, tiek pieprasīta lielāka peļņas norma – vispār vai attiecībā uz iestādēm, kuru iezīmes ir līdzīgas iestādēm, kas nonākušas grūtībās, vai iestādes ar nepietiekamu likviditāti veic savu aktīvu ārkārtas pārdošanu. |
| --- | --- |

(25)

Kaitīgas ietekmes izplatīšanās risks var būt arī netiešs, piemēram, saistīts ar tādu konkrētu tirgus dalībnieku kā ieguldītāji, uzticēšanās zudumu vai ar aktīvu cenu ietekmi. Svarīgs netiešs kaitīgas ietekmes izplatīšanās kanāls var būt tas, ka zūd uzticēšanās finansējuma tirgiem (mazapjoma finansējums un lielapjoma finansējums): izsīkst piedāvājums, tiek pieprasīta lielāka peļņas norma – vispār vai attiecībā uz iestādēm, kuru iezīmes ir līdzīgas iestādēm, kas nonākušas grūtībās, vai iestādes ar nepietiekamu likviditāti veic savu aktīvu ārkārtas pārdošanu.

| (26) | Veicot konkrētu saistību iekšējo rekapitalizāciju, varētu notikt vērtības zudums, ja šīs saistības ietilpst sekmīgā darbības jomā, kas citādi radītu bankai ievērojamu pievienoto vērtību, piemēram, veicot pārdošanu pircējam no privātā sektora. Lai noregulējuma iestāde konkrētas saistības vai saistību kategoriju izslēgtu no iekšējās rekapitalizācijas, saglabātajai vērtībai vajadzētu būt pietiekamai, lai (potenciāli) uzlabotu neizslēgto kreditoru stāvokli – pretstatā stāvoklim, kad attiecīgās saistības nebūtu izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas. Tādēļ noregulējuma iestādes var izslēgt konkrētas saistības no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta d) apakšpunktu, kad citu kreditoru ieguvums no izslēgšanas būtu lielāks par to iemaksām zaudējumu segšanai un rekapitalizācijai, ja izslēgšana nenotiktu. Tas tā var būt, piemēram, gadījumā, kad saglabāto vērtību varētu nepārprotami identificēt ar atbilstošu tās atlīdzības pieaugumu, ko maksā pircējs no privātā sektora. |
| --- | --- |

(26)

Veicot konkrētu saistību iekšējo rekapitalizāciju, varētu notikt vērtības zudums, ja šīs saistības ietilpst sekmīgā darbības jomā, kas citādi radītu bankai ievērojamu pievienoto vērtību, piemēram, veicot pārdošanu pircējam no privātā sektora. Lai noregulējuma iestāde konkrētas saistības vai saistību kategoriju izslēgtu no iekšējās rekapitalizācijas, saglabātajai vērtībai vajadzētu būt pietiekamai, lai (potenciāli) uzlabotu neizslēgto kreditoru stāvokli – pretstatā stāvoklim, kad attiecīgās saistības nebūtu izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas. Tādēļ noregulējuma iestādes var izslēgt konkrētas saistības no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta d) apakšpunktu, kad citu kreditoru ieguvums no izslēgšanas būtu lielāks par to iemaksām zaudējumu segšanai un rekapitalizācijai, ja izslēgšana nenotiktu. Tas tā var būt, piemēram, gadījumā, kad saglabāto vērtību varētu nepārprotami identificēt ar atbilstošu tās atlīdzības pieaugumu, ko maksā pircējs no privātā sektora.

| (27) | Novērtējot potenciālo ieguvumu (vērtības saglabāšana attiecībā uz izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas), Komisija attiecīgi Direktīvas 2014/59/ES 36. panta 16. punktā un 49. panta 5. punktā ir pilnvarota pieņemt regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz vērtēšanu noregulējuma vajadzībām, kā arī uz atvasināto instrumentu vērtēšanu. Atkarībā no piemērojamām metodēm papildu zaudējumi var rasties no atvasināto instrumentu pozīcijas slēgšanas un pārsniegt attiecīgo saistību potenciālu iekšējās rekapitalizācijas jomā, radot papildu zaudējumus, kas var palielināt iekšējās rekapitalizācijas slogu citiem noregulējamās iestādes kreditoriem. Papildu zaudējumi var izrietēt no aizstāšanas izmaksām, kas radušās darījuma partnerim, vai izmaksām, kuras radušās noregulējamajai iestādei, atjaunojot atvērtos riska ierobežošanas darījumus, kas nav atspoguļotas atvasināto instrumentu turpinātas darbības vērtībā. Šādos apstākļos noregulējuma iestādei būtu jānovērtē, vai minētais vērtības samazinājums nozīmētu, ka neizslēgtu kreditoru zaudējumi būtu lielāki nekā zaudējumi apstākļos, kad attiecīgās saistības būtu izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas. Izslēgšanu nevarētu pamatot ar tīri spekulatīviem apsvērumiem par potenciālu vērtības pieaugumu, |
| --- | --- |

(27)

Novērtējot potenciālo ieguvumu (vērtības saglabāšana attiecībā uz izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas), Komisija attiecīgi Direktīvas 2014/59/ES 36. panta 16. punktā un 49. panta 5. punktā ir pilnvarota pieņemt regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz vērtēšanu noregulējuma vajadzībām, kā arī uz atvasināto instrumentu vērtēšanu. Atkarībā no piemērojamām metodēm papildu zaudējumi var rasties no atvasināto instrumentu pozīcijas slēgšanas un pārsniegt attiecīgo saistību potenciālu iekšējās rekapitalizācijas jomā, radot papildu zaudējumus, kas var palielināt iekšējās rekapitalizācijas slogu citiem noregulējamās iestādes kreditoriem. Papildu zaudējumi var izrietēt no aizstāšanas izmaksām, kas radušās darījuma partnerim, vai izmaksām, kuras radušās noregulējamajai iestādei, atjaunojot atvērtos riska ierobežošanas darījumus, kas nav atspoguļotas atvasināto instrumentu turpinātas darbības vērtībā. Šādos apstākļos noregulējuma iestādei būtu jānovērtē, vai minētais vērtības samazinājums nozīmētu, ka neizslēgtu kreditoru zaudējumi būtu lielāki nekā zaudējumi apstākļos, kad attiecīgās saistības būtu izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas. Izslēgšanu nevarētu pamatot ar tīri spekulatīviem apsvērumiem par potenciālu vērtības pieaugumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi, kas papildus konkretizē Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktā paredzētos izņēmuma gadījumus, kuros noregulējuma iestāde konkrētas saistības var pilnīgi vai daļēji izslēgt no norakstīšanas vai konvertācijas [konversijas] pilnvaru piemērošanas, ja tiek piemērots iekšējās rekapitalizācijas instruments.

2.   Šīs regulas noteikumus piemēro noregulējuma iestāde, ko dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 3. pantu, un Vienotā noregulējuma valde, veicot savus uzdevumus saskaņā ar pilnvarām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (2).

2. pants

Tvērums

Šī regula attiecas uz vienībām, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta a)–e) apakšpunktā.

3. pants

Definēti termini

Šajā regulā ir lietoti Direktīvas 2014/59/ES 3. pantā definētie termini. Papildus tam šajā regulā ir lietoti arī šādi definēti termini:

| 1) | “tieša kaitīga ietekme” ir situācija, kad noregulējamās iestādes darījuma partnera tiešie zaudējumi no iestādes saistību norakstīšanas izraisa šāda darījuma partnera saistību neizpildi vai tuvākajā laikā, visticamāk, izraisīs saistību neizpildi; |
| --- | --- |

1)

“tieša kaitīga ietekme” ir situācija, kad noregulējamās iestādes darījuma partnera tiešie zaudējumi no iestādes saistību norakstīšanas izraisa šāda darījuma partnera saistību neizpildi vai tuvākajā laikā, visticamāk, izraisīs saistību neizpildi;

| 2) | “netieša kaitīga ietekme” ir situācija, kad iestādes saistību norakstīšana vai konvertācija [konversija] izraisa tirgus dalībnieku negatīvu reakciju, kas ievērojami apgrūtina finanšu sistēmu un potenciāli kaitē reālajai ekonomikai. |
| --- | --- |

2)

“netieša kaitīga ietekme” ir situācija, kad iestādes saistību norakstīšana vai konvertācija [konversija] izraisa tirgus dalībnieku negatīvu reakciju, kas ievērojami apgrūtina finanšu sistēmu un potenciāli kaitē reālajai ekonomikai.

4. pants

Kopīgi noteikumi

1.   Noregulējuma iestādes neizslēdz konkrētas saistības vai saistību kategoriju no iekšējās rekapitalizācijas, ja vien tās nav iekļautas Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktā minētajā saistību sarakstā.

2.   Noregulējuma iestāde savu lēmumu par konkrētas saistības vai saistību kategorijas izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu pamato ar katra atsevišķa gadījuma izvērtējumu attiecībā uz noregulējamo iestādi, un tā šādu lēmumu nepieņem automātiski.

3.   Noregulējuma iestāde ikreiz, kad tā apsver izslēgšanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu, un pirms konkrētu saistību vai saistību kategorijas pilnīgas izslēgšanas no iekšējās rekapitalizācijas apsver iespēju šīs saistības izslēgt tikai daļēji, ierobežojot to norakstīšanas apmēru, kur vien tas iespējams.

4.   Savā konstatējumā par to, vai konkrētas saistības ir jāizslēdz saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu, noregulējuma iestāde novērtē, vai laikā, kad iestādei piemēro iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, ir ievēroti tajā minētie nosacījumi. Šis novērtējums neskar noregulējuma iestādes pienākumu ievērot noregulējuma plānu, kā noteikts Direktīvas 2014/59/ES 87. pantā.

5.   Lēmumu par konkrētu saistību vai saistību kategorijas izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas piemērošanas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu pamato ar vismaz vienu no minētās direktīvas 31. panta 2. punktā minētajiem noregulējuma mērķiem.

6.   Lēmumu par konkrētu saistību vai saistību kategorijas pilnīgu vai daļēju izslēgšanu no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punktu, kas nozīmētu noregulējuma fonda izmantošanu, pienācīgi pamato, ņemot vērā konkrētā gadījuma apstākļiem atbilstošas lietderības nepieciešamību.

7.   Ja noregulējuma iestāde ir pieņēmusi, ka konkrētas saistības vai saistību kategorija ticami un iespējami veicinātu zaudējumu segšanu un rekapitalizāciju un ka šīs saistības neatbilstu 44. panta 3. punktā minētajām prasībām attiecībā uz izslēgšanu, un ja minētā noregulējuma iestāde pēc tam nolemj saskaņā ar 44. panta 3. punktu pilnīgi vai daļēji izslēgt konkrētas saistības vai saistību kategoriju, kas būtu saistīts ar zaudējumu nodošanu tālāk noregulējuma fondam, tā paskaidro katru no šiem aspektiem:

| a) | izņēmuma gadījumi, kas atšķiras no apstākļiem noregulējuma plānošanas laikā tādā ziņā, ka šīs saistības ir nepieciešams izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas laikā, kad tiek veiktas noregulējuma darbības; |
| --- | --- |

a)

izņēmuma gadījumi, kas atšķiras no apstākļiem noregulējuma plānošanas laikā tādā ziņā, ka šīs saistības ir nepieciešams izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas laikā, kad tiek veiktas noregulējuma darbības;

| b) | kādēļ noregulējuma plānošanas laikā nebija iespējams paredzēt izslēgšanas nepieciešamību un, konkrētāk, izņēmuma gadījumus, kas to izraisa; |
| --- | --- |

b)

kādēļ noregulējuma plānošanas laikā nebija iespējams paredzēt izslēgšanas nepieciešamību un, konkrētāk, izņēmuma gadījumus, kas to izraisa;

| c) | ja izslēgšanas nepieciešamība bija paredzēta noregulējuma plānā, kā noregulējuma iestāde šo nepieciešamību ir risinājusi, lai novērstu to, ka tā rada šķēršļus noregulējumam. |
| --- | --- |

c)

ja izslēgšanas nepieciešamība bija paredzēta noregulējuma plānā, kā noregulējuma iestāde šo nepieciešamību ir risinājusi, lai novērstu to, ka tā rada šķēršļus noregulējumam.

8.   Lemjot par to, vai konkrētas saistības vai saistību kategorija būtu pilnīgi vai daļēji jāizslēdz saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ja šāda izslēgšana nozīmētu, ka zaudējumi tiek nodoti tālāk noregulējuma fondam, noregulējuma iestāde paskaidro arī to:

| a) | kā/vai tiek ievērotas prasības, kas izklāstītas šīs regulas 5. un 6. pantā; un |
| --- | --- |

a)

kā/vai tiek ievērotas prasības, kas izklāstītas šīs regulas 5. un 6. pantā; un

| b) | kādēļ izslēgšanas nepieciešamība nevarēja tikt risināta, izmantojot piemērotu novērtēšanas metodi saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. pantu; |
| --- | --- |

b)

kādēļ izslēgšanas nepieciešamība nevarēja tikt risināta, izmantojot piemērotu novērtēšanas metodi saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. pantu;

9.   Lemjot par to, vai konkrētas saistības vai saistību kategorija būtu pilnīgi vai daļēji jāizslēdz saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta b) apakšpunktu, lai saglabātu kritiski svarīgu funkciju un galveno darbības jomu nepārtrauktību, ja šāda izslēgšana nozīmētu, ka zaudējumi tiek nodoti tālāk noregulējuma fondam, noregulējuma iestāde paskaidro arī to:

| a) | kā/vai tiek ievērotas prasības, kas izklāstītas šīs regulas 7. pantā; |
| --- | --- |

a)

kā/vai tiek ievērotas prasības, kas izklāstītas šīs regulas 7. pantā;

| b) | kādēļ izslēdzamās saistības ir vairāk nozīmīgas pietiekami konkretizētu kritiski svarīgo funkciju vai galveno darbības jomu darbības nepārtrauktībai nekā saistības, kas netiek izslēgtas. |
| --- | --- |

b)

kādēļ izslēdzamās saistības ir vairāk nozīmīgas pietiekami konkretizētu kritiski svarīgo funkciju vai galveno darbības jomu darbības nepārtrauktībai nekā saistības, kas netiek izslēgtas.

10.   Ja noregulējuma iestāde konkrētas saistības vai saistību kategoriju pilnīgi vai daļēji izslēdz saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktu, lai novērstu kaitīgas ietekmes izplatīšanos, ja šāda izslēgšana nozīmētu, ka zaudējumi tiek nodoti tālāk noregulējuma fondam, noregulējuma iestāde paskaidro arī to:

| a) | kā/vai tiek ievērotas prasības, kas izklāstītas šīs regulas 8. pantā; |
| --- | --- |

a)

kā/vai tiek ievērotas prasības, kas izklāstītas šīs regulas 8. pantā;

| b) | kādēļ tieši izslēgtās saistības drīzāk varētu radīt tāda veida kaitīgas ietekmes izplatīšanos, kas aprakstīta Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktā, nevis saistības, kas netiek izslēgtas. |
| --- | --- |

b)

kādēļ tieši izslēgtās saistības drīzāk varētu radīt tāda veida kaitīgas ietekmes izplatīšanos, kas aprakstīta Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktā, nevis saistības, kas netiek izslēgtas.

11.   Ja noregulējuma iestāde konkrētas saistības vai saistību kategoriju pilnīgi vai daļēji izslēdz saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta d) apakšpunktu, lai novērstu kaitīgas ietekmes izplatīšanos, ja šāda izslēgšana nozīmētu, ka zaudējumi tiek nodoti tālāk noregulējuma fondam, noregulējuma iestāde paskaidro arī to, kā/vai tiek ievērotas šīs regulas 9. pantā noteiktās prasības.

5. pants

Izslēgšana, kas pamatota ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto neiespējamību veikt iekšējo rekapitalizāciju

1.   Noregulējuma iestāde var konkrētas saistības vai saistību kategoriju izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas vienīgi tad, ja šķēršļi, uz kuriem tā norāda saistībā ar šādu iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanu, liedz tai notikt pieņemamā laikposmā – neatkarīgi no noregulējuma iestādes centieniem.

2.   Konkrētāk, attiecībā uz 1. punktu noregulējuma iestāde, pirms izdarīt konstatējumus par 1. punktā minēto izslēgšanu, ievēro šādas prasības:

| a) | noregulējuma iestādes pienākums noregulējuma plānā sniegt aprakstu par procesiem, kā pienācīgā termiņā nodrošināt tādas informācijas pieejamību, kas nepieciešama novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. un 49. pantu; |
| --- | --- |

a)

noregulējuma iestādes pienākums noregulējuma plānā sniegt aprakstu par procesiem, kā pienācīgā termiņā nodrošināt tādas informācijas pieejamību, kas nepieciešama novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. un 49. pantu;

| b) | noregulējuma iestādes pienākums novērst šķēršļus attiecībā uz iestādes noregulējamību, tostarp apstākļus, kas varētu izraisīt izslēgšanu, kuru varēja paredzēt noregulējuma plānošanas procesā, kad šādi potenciālie izņēmumi ir uzskatāmi par šķēršļiem noregulējamībai. |
| --- | --- |

b)

noregulējuma iestādes pienākums novērst šķēršļus attiecībā uz iestādes noregulējamību, tostarp apstākļus, kas varētu izraisīt izslēgšanu, kuru varēja paredzēt noregulējuma plānošanas procesā, kad šādi potenciālie izņēmumi ir uzskatāmi par šķēršļiem noregulējamībai.

6. pants

Pieņemams laikposms

1.   Noregulējuma iestāde, cenšoties konkrētas saistības vai saistību kategoriju izslēgt no iekšējās rekapitalizācijas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta a) apakšpunktu un lai noteiktu, kas ir uzskatāms par “pieņemamu laikposmu”, nosaka:

| a) | kad ir jānosaka galīgā norakstāmā summa; |
| --- | --- |

a)

kad ir jānosaka galīgā norakstāmā summa;

| b) | līdz kuram termiņam būtu jāveic visi uzdevumi, kas nepieciešami šo saistību iekšējai rekapitalizācijai, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, ņemot vērā stāvokli laikā, kad tiek veiktas noregulējuma darbības. |
| --- | --- |

b)

līdz kuram termiņam būtu jāveic visi uzdevumi, kas nepieciešami šo saistību iekšējai rekapitalizācijai, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, ņemot vērā stāvokli laikā, kad tiek veiktas noregulējuma darbības.

2.   Nosakot 1. punktā minētās prasības, noregulējuma iestāde novērtē:

| a) | nepieciešamību publicēt lēmumu par iekšējo rekapitalizāciju un noteikt iekšējās rekapitalizācijas summu un tās galīgo sadalījumu pa dažādām kreditoru kategorijām; |
| --- | --- |

a)

nepieciešamību publicēt lēmumu par iekšējo rekapitalizāciju un noteikt iekšējās rekapitalizācijas summu un tās galīgo sadalījumu pa dažādām kreditoru kategorijām;

| b) | šāda lēmuma atlikšanas ietekmi uz uzticēšanos tirgum, potenciālo tirgus reakciju, piemēram, likviditātes aizplūšanu un noregulējuma darbību iedarbīgumu, ņemot vērā:






  i) | vai tirgus dalībniekiem ir zināmas iestādes grūtības un neizdošanās risks; un |
| --- | --- | --- |

b)

šāda lēmuma atlikšanas ietekmi uz uzticēšanos tirgum, potenciālo tirgus reakciju, piemēram, likviditātes aizplūšanu un noregulējuma darbību iedarbīgumu, ņemot vērā:

i)

vai tirgus dalībniekiem ir zināmas iestādes grūtības un neizdošanās risks; un

| ii) | vai tirgus dalībniekiem ir pieejama informācija par iestādes grūtību sekām vai potenciālo neizdošanos; |
| --- | --- |

ii)

vai tirgus dalībniekiem ir pieejama informācija par iestādes grūtību sekām vai potenciālo neizdošanos;

| c) | tirgu darbdienas sākuma laikus, ciktāl tie var ietekmēt kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību un kaitīgas ietekmes izplatību; |
| --- | --- |

c)

tirgu darbdienas sākuma laikus, ciktāl tie var ietekmēt kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību un kaitīgas ietekmes izplatību;

| d) | atsauces datumus, kuros ir jāievēro kapitāla prasības; |
| --- | --- |

d)

atsauces datumus, kuros ir jāievēro kapitāla prasības;

| e) | datumus, kuros iestādei ir jāveic maksājumi, un attiecīgo saistību termiņus. |
| --- | --- |

e)

datumus, kuros iestādei ir jāveic maksājumi, un attiecīgo saistību termiņus.

7. pants

Izslēgšana, kas pamatota ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto kritiski svarīgo funkciju un galveno darbības jomu saglabāšanu

1.   Noregulējuma iestāde var izslēgt saistības vai saistību kategoriju, pamatojot ar to, ka ir nepieciešami un samērīgi saglabāt konkrētas kritiski svarīgas funkcijas, ja tā uzskata, ka saistības vai saistību kategorija ir saistīta ar kritiski svarīgu funkciju, kuras nepārtrauktībai nav nepieciešams veikt šo saistību vai saistību kategorijas iekšējo rekapitalizāciju, ja ir izpildīts jebkurš no šādiem elementiem:

| a) | šo saistību vai saistību kategorijas iekšējā rekapitalizācija apdraudētu šo funkciju, jo ir pieejams finansējums vai pastāv atkarība no darījuma partneriem, piemēram, riska ierobežošanas darījuma partneriem, infrastruktūras vai iestādes izmantoto pakalpojumu sniedzējiem, kuriem var būt liegts vai kuri pēc iestādes iekšējās rekapitalizācijas nevēlas turpināt darījumus ar to; |
| --- | --- |

a)

šo saistību vai saistību kategorijas iekšējā rekapitalizācija apdraudētu šo funkciju, jo ir pieejams finansējums vai pastāv atkarība no darījuma partneriem, piemēram, riska ierobežošanas darījuma partneriem, infrastruktūras vai iestādes izmantoto pakalpojumu sniedzējiem, kuriem var būt liegts vai kuri pēc iestādes iekšējās rekapitalizācijas nevēlas turpināt darījumus ar to;

| b) | attiecīgā kritiski svarīgā funkcija ir pakalpojums, ko iestāde sniedz trešām personām un kas ir atkarīgs no šo saistību nepārtrauktas izpildes. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā kritiski svarīgā funkcija ir pakalpojums, ko iestāde sniedz trešām personām un kas ir atkarīgs no šo saistību nepārtrauktas izpildes.

2.   Noregulējuma iestādes var izslēgt saistības, kas ir nepieciešamas riska pārvaldībai (riska ierobežošanai) kritiski svarīgu funkciju kontekstā vienīgi tad, ja ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

| a) | riska pārvaldība (riska ierobežošana) ir atzīta prudenciālās uzraudzības vajadzībām un ir būtiska, lai uzturētu darbības, kas saistītas ar kritiski svarīgām funkcijām; |
| --- | --- |

a)

riska pārvaldība (riska ierobežošana) ir atzīta prudenciālās uzraudzības vajadzībām un ir būtiska, lai uzturētu darbības, kas saistītas ar kritiski svarīgām funkcijām;

| b) | iestādei nebūtu iespējams aizstāt izbeigtu riska pārvaldības pasākumu ar saprātīgiem noteikumiem termiņā, kas nepieciešams kritiski svarīgo funkciju uzturēšanai. |
| --- | --- |

b)

iestādei nebūtu iespējams aizstāt izbeigtu riska pārvaldības pasākumu ar saprātīgiem noteikumiem termiņā, kas nepieciešams kritiski svarīgo funkciju uzturēšanai.

3.   Noregulējuma iestāde var izslēgt saistības, lai saglabātu finansējuma attiecības vienīgi tad, ja ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

| a) | noregulējuma iestāde novērtē, ka finansējums ir būtisks, lai saglabātu kritiski svarīgu funkciju; |
| --- | --- |

a)

noregulējuma iestāde novērtē, ka finansējums ir būtisks, lai saglabātu kritiski svarīgu funkciju;

| b) | ņemot vērā šīs regulas 6. pantu, iestādei nebūtu iespējams aizstāt finansējumu laikposmā, kas nepieciešams, lai uzturētu kritiski svarīgo funkciju. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā šīs regulas 6. pantu, iestādei nebūtu iespējams aizstāt finansējumu laikposmā, kas nepieciešams, lai uzturētu kritiski svarīgo funkciju.

4.   Noregulējuma iestāde neizslēdz konkrētas saistības vai saistību kategoriju, pamatojoties tikai uz kādu no šādiem faktoriem:

| a) | tās termiņš; |
| --- | --- |

a)

tās termiņš;

| b) | prognozes par finansējuma izmaksu pieaugumu, kas neapdraud kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību; |
| --- | --- |

b)

prognozes par finansējuma izmaksu pieaugumu, kas neapdraud kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību;

| c) | prognoze par turpmāko potenciālo peļņu. |
| --- | --- |

c)

prognoze par turpmāko potenciālo peļņu.

5.   Noregulējuma iestādes var izslēgt konkrētas saistības vai saistību kategoriju, pamatojot ar to, ka ir nepieciešami un samērīgi saglabāt pamatdarbības virzienu, ja šo saistību izslēgšana ir kritiski svarīga, lai saglabātu noregulējamās iestādes spēju turpināt galveno darbību, pakalpojumus un darījumus un lai sasniegtu Direktīvas 2014/59/ES 31. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos noregulējuma mērķus.

8. pants

Izslēgšana, kas pamatota ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto kaitīgas ietekmes izplatīšanās novēršanu

1.   Apsverot izslēgšanu, kas pamatota ar tiešas kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktu, noregulējuma iestādēm pēc iespējas ir jānovērtē noregulējamās iestādes savstarpējā saistība ar tās darījuma partneriem.

Pirmajā daļā minētais novērtējums ietver visus šādus elementus:

| a) | apsvērumi par riska darījumiem ar attiecīgiem darījuma partneriem attiecībā uz risku, ka šādu riska darījumu iekšējā rekapitalizācija varētu izraisīt problēmu ķēdes reakciju; |
| --- | --- |

a)

apsvērumi par riska darījumiem ar attiecīgiem darījuma partneriem attiecībā uz risku, ka šādu riska darījumu iekšējā rekapitalizācija varētu izraisīt problēmu ķēdes reakciju;

| b) | tādu darījuma partneru sistēmiskais svarīgums, kuriem pastāv risks nonākt grūtībās, it īpaši attiecībā uz citiem finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

b)

tādu darījuma partneru sistēmiskais svarīgums, kuriem pastāv risks nonākt grūtībās, it īpaši attiecībā uz citiem finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumu sniedzējiem.

2.   Apsverot izslēgšanu, kas pamatota ar tiešas kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta c) apakšpunktu, noregulējuma iestāde pēc iespējas novērtē izslēgšanas nepieciešamību un samērīgumu, balstoties uz vairākiem objektīvi nozīmīgiem rādītājiem. Rādītāji, kas var būt nozīmīgi šim gadījumam, ietver:

| a) | to iestāžu skaitu, lielumu un savstarpējo saistību, kas ir līdzīgas noregulējamajai iestādei, ciktāl tas varētu izraisīt plaši izplatītu uzticēšanās trūkumu banku nozarei vai finanšu sistēmai kopumā; |
| --- | --- |

a)

to iestāžu skaitu, lielumu un savstarpējo saistību, kas ir līdzīgas noregulējamajai iestādei, ciktāl tas varētu izraisīt plaši izplatītu uzticēšanās trūkumu banku nozarei vai finanšu sistēmai kopumā;

| b) | to fizisko personu skaitu, kuras tieši un netieši ietekmē iekšējā rekapitalizācija, noregulējuma darbības publiskums un atspoguļojums presē, ciktāl tam ir nozīmīgs risks apdraudēt vispārējo uzticēšanos banku nozarei vai finanšu sistēmai kopumā; |
| --- | --- |

b)

to fizisko personu skaitu, kuras tieši un netieši ietekmē iekšējā rekapitalizācija, noregulējuma darbības publiskums un atspoguļojums presē, ciktāl tam ir nozīmīgs risks apdraudēt vispārējo uzticēšanos banku nozarei vai finanšu sistēmai kopumā;

| c) | iekšējās rekapitalizācijas ietekmēto darījuma partneru (tostarp nebanku sektora tirgus dalībnieku) skaitu, lielumu un savstarpējo saistību, tostarp ar tirgus dalībniekiem no nebanku sektora un šo darījuma partneru veikto kritiski svarīgo funkciju svarīgumu; |
| --- | --- |

c)

iekšējās rekapitalizācijas ietekmēto darījuma partneru (tostarp nebanku sektora tirgus dalībnieku) skaitu, lielumu un savstarpējo saistību, tostarp ar tirgus dalībniekiem no nebanku sektora un šo darījuma partneru veikto kritiski svarīgo funkciju svarīgumu;

| d) | darījuma partneru spēju funkcijas nodrošināšanas nolūkā gūt pieeju alternatīviem pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir novērtēti kā aizstājami, ņemot vērā konkrēto situāciju; |
| --- | --- |

d)

darījuma partneru spēju funkcijas nodrošināšanas nolūkā gūt pieeju alternatīviem pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir novērtēti kā aizstājami, ņemot vērā konkrēto situāciju;

| e) | jautājumu par to, vai pēc iekšējās rekapitalizācijas ievērojams skaits darījuma partneru atsauktu finansējumu vai pārtrauktu veikt darījumus ar citām iestādēm vai arī līdz ar šādu tirgus dalībnieku iekšējo rekapitalizāciju apstātos tirgus pareiza darbība, it īpaši gadījumā, kad tiktu zaudēta vispārējā uzticēšanās tirgum vai iestātos panika; |
| --- | --- |

e)

jautājumu par to, vai pēc iekšējās rekapitalizācijas ievērojams skaits darījuma partneru atsauktu finansējumu vai pārtrauktu veikt darījumus ar citām iestādēm vai arī līdz ar šādu tirgus dalībnieku iekšējo rekapitalizāciju apstātos tirgus pareiza darbība, it īpaši gadījumā, kad tiktu zaudēta vispārējā uzticēšanās tirgum vai iestātos panika;

| f) | plaši izplatītu atteikumu sniegt īstermiņa finansējumu vai noguldījumus nozīmīgā apmērā; |
| --- | --- |

f)

plaši izplatītu atteikumu sniegt īstermiņa finansējumu vai noguldījumus nozīmīgā apmērā;

| g) | tādu iestāžu skaitu, lielumu vai nozīmīgumu, kurām pastāv risks, ka iestājas agrīnas intervences nosacījumi vai tiek izpildīti nosacījumi attiecībā uz faktiskām vai iespējamām grūtībām (maksātnespēju) saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 32. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

g)

tādu iestāžu skaitu, lielumu vai nozīmīgumu, kurām pastāv risks, ka iestājas agrīnas intervences nosacījumi vai tiek izpildīti nosacījumi attiecībā uz faktiskām vai iespējamām grūtībām (maksātnespēju) saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 32. panta 4. punktu;

| h) | risku, ka notiek nozīmīga kritiski svarīgu funkciju pārtraukšana vai šādu funkciju nodrošināšanas cenu nozīmīgs pieaugums (par ko liecina izmaiņas tirgus apstākļos attiecībā uz šādām funkcijām vai to pieejamība), vai darījuma partneru un citu tirgus dalībnieku gaidījumi; |
| --- | --- |

h)

risku, ka notiek nozīmīga kritiski svarīgu funkciju pārtraukšana vai šādu funkciju nodrošināšanas cenu nozīmīgs pieaugums (par ko liecina izmaiņas tirgus apstākļos attiecībā uz šādām funkcijām vai to pieejamība), vai darījuma partneru un citu tirgus dalībnieku gaidījumi;

| i) | plaši izplatītu, nozīmīgu iestāžu akciju cenu vai iestāžu turēto aktīvu cenu samazinājumu, it īpaši, ja tie var ietekmēt iestāžu kapitāla stāvokli; |
| --- | --- |

i)

plaši izplatītu, nozīmīgu iestāžu akciju cenu vai iestāžu turēto aktīvu cenu samazinājumu, it īpaši, ja tie var ietekmēt iestāžu kapitāla stāvokli;

| j) | vispārēju un plaši izplatītu iestādēm pieejamā īstermiņa vai vidēja termiņa finansējuma samazinājumu; |
| --- | --- |

j)

vispārēju un plaši izplatītu iestādēm pieejamā īstermiņa vai vidēja termiņa finansējuma samazinājumu;

| k) | ievērojamu kaitējumu starpbanku finansēšanas tirgus darbībai, par ko liecina ievērojams nodrošinājuma rezerves prasību palielinājums un iestādēm pieejamā nodrošinājuma samazinājums; |
| --- | --- |

k)

ievērojamu kaitējumu starpbanku finansēšanas tirgus darbībai, par ko liecina ievērojams nodrošinājuma rezerves prasību palielinājums un iestādēm pieejamā nodrošinājuma samazinājums;

| l) | plaši izplatītu un nozīmīgu cenu palielinājumu attiecībā uz kredītriska apdrošināšanu vai iestāžu vai citu tirgus dalībnieku, kuri ir nozīmīgi iestāžu finansiālajam stāvoklim, kredītreitinga pasliktināšanos. |
| --- | --- |

l)

plaši izplatītu un nozīmīgu cenu palielinājumu attiecībā uz kredītriska apdrošināšanu vai iestāžu vai citu tirgus dalībnieku, kuri ir nozīmīgi iestāžu finansiālajam stāvoklim, kredītreitinga pasliktināšanos.

9. pants

Izslēgšana, kas pamatota ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 3. punkta d) apakšpunktā minēto vērtības samazinājuma novēršanu

1.   Noregulējuma iestādes var izslēgt konkrētas saistības vai saistību kategoriju no iekšējās rekapitalizācijas, ja šāda izslēgšana novērstu vērtības zudumu tā, ka neizslēgto saistību turētājiem tas būtu izdevīgāk par minēto saistītu iekšēju rekapitalizāciju.

2.   Lai novērtētu, vai ir izpildīts 1. punktā minētais nosacījums, noregulējuma iestādes salīdzina un izvērtē visu kreditoru rezultātus, kas izriet no potenciālas iekšējas rekapitalizācijas un tās neveikšanas, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. panta 16. punktu un 49. panta 5. punktu.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 4. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regula (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

2

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/21

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/861

(2016. gada 18. februāris),

ar kuru labo Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 528/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju, un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 94. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 329. panta 3. punkta trešo daļu, 352. panta 6. punkta trešo daļu un 358. panta 4. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 329. panta 3. punktā, 352. panta 6. punkta trešajā daļā un 358. panta 4. punkta trešajā daļā ir paredzēts, ka Eiropas Banku iestāde (EBI) izstrādā vairākas metodes, kas dod iespēju pašu kapitāla prasībās papildus deltas riskam ņemt vērā citus riskus tā, lai tas būtu samērīgi ar iestāžu darbības apmēru un sarežģītību iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju [iespējas sertifikātu (warrants)] jomā. Attiecīgi EBI šajā jomā izstrādāja regulatīvo tehnisko standartu projektu, kuru Komisija apstiprināja un pieņēma ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 528/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 329. panta 3. punktā, 352. panta 6. punkta trešajā daļā un 358. panta 4. punkta trešajā daļā ir paredzēts, ka Eiropas Banku iestāde (EBI) izstrādā vairākas metodes, kas dod iespēju pašu kapitāla prasībās papildus deltas riskam ņemt vērā citus riskus tā, lai tas būtu samērīgi ar iestāžu darbības apmēru un sarežģītību iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju [iespējas sertifikātu (warrants)] jomā. Attiecīgi EBI šajā jomā izstrādāja regulatīvo tehnisko standartu projektu, kuru Komisija apstiprināja un pieņēma ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 528/2014 (3).

| (2) | Ar Direktīvu 2013/36/ES izveidotajā prudenciālās uzraudzības sistēmā ir paredzēts, ka ikviena iestāde identificē visus darbiniekus, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. EBI saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 2. punktu šajā jomā izstrādāja regulatīvo tehnisko standartu projektu, kuru Komisija apstiprināja un pieņēma ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Ar Direktīvu 2013/36/ES izveidotajā prudenciālās uzraudzības sistēmā ir paredzēts, ka ikviena iestāde identificē visus darbiniekus, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. EBI saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 2. punktu šajā jomā izstrādāja regulatīvo tehnisko standartu projektu, kuru Komisija apstiprināja un pieņēma ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 (4).

| (3) | Deleģētajā regulā (ES) Nr. 528/2014 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 604/2014 ir pieļautas dažas kļūdas, kuras ir nepieciešams labot. |
| --- | --- |

(3)

Deleģētajā regulā (ES) Nr. 528/2014 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 604/2014 ir pieļautas dažas kļūdas, kuras ir nepieciešams labot.

| (4) | Deleģētajā regulā (ES) Nr. 528/2014 būtu jāparedz, ka vienkāršoto pieeju drīkst izmantot vienīgi iestādes, kuras iespējas līgumus un iespējas sertifikātus tikai pērk, taču šīm iestādēm nedrīkstētu uzlikt pienākumu izmantot šo pieeju. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) Nr. 528/2014 2. panta redakcija, ar kuru minētajām iestādēm ir uzlikts pienākums izmantot vienkāršoto pieeju un pārējām iestādēm savukārt nav liegts izmantot šo pieeju, būtu jālabo. |
| --- | --- |

(4)

Deleģētajā regulā (ES) Nr. 528/2014 būtu jāparedz, ka vienkāršoto pieeju drīkst izmantot vienīgi iestādes, kuras iespējas līgumus un iespējas sertifikātus tikai pērk, taču šīm iestādēm nedrīkstētu uzlikt pienākumu izmantot šo pieeju. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) Nr. 528/2014 2. panta redakcija, ar kuru minētajām iestādēm ir uzlikts pienākums izmantot vienkāršoto pieeju un pārējām iestādēm savukārt nav liegts izmantot šo pieeju, būtu jālabo.

| (5) | Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts attiecīgi būtu jālabo tā, lai visi darbinieki, kuri to kopējā atalgojuma ziņā ietilpst tajā pašā atalgojuma grupā kā augstākā vadība un par riska uzņemšanos atbildīgās personas, tiktu uzskatīti par “personām, kuras uzņemas būtisku risku”, tas ir, personām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu. |
| --- | --- |

(5)

Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts attiecīgi būtu jālabo tā, lai visi darbinieki, kuri to kopējā atalgojuma ziņā ietilpst tajā pašā atalgojuma grupā kā augstākā vadība un par riska uzņemšanos atbildīgās personas, tiktu uzskatīti par “personām, kuras uzņemas būtisku risku”, tas ir, personām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu.

| (6) | Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko EBI iesniedza Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko EBI iesniedza Komisijai.

| (7) | EBI organizēja atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu sākotnējo projektu, ko labo ar šo regulu, izanalizēja iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūdza atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu. |
| --- | --- |

(7)

EBI organizēja atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu sākotnējo projektu, ko labo ar šo regulu, izanalizēja iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūdza atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka attiecīgos regulatīvos tehniskos standartus ir iespējams pareizi piemērot pēc iespējas drīz, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka attiecīgos regulatīvos tehniskos standartus ir iespējams pareizi piemērot pēc iespējas drīz, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Labojums Deleģētajā regulā (ES) Nr. 528/2014

Deleģētās regulas (ES) Nr. 528/2014 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Vienkāršoto pieeju drīkst izmantot vienīgi iestādes, kas iespējas līgumus un tirgū tirgotas garantijas [iespējas sertifikātus] tikai pērk.”

2. pants

Labojums Deleģētajā regulā (ES) Nr. 604/2014

Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “c) | darbiniekam iepriekšējā finanšu gadā tika piešķirts kopējais atalgojums, kura kopsumma ir vienāda ar vai lielāka par mazāko kopējo atalgojumu, kurš minētajā finanšu gadā piešķirts augstākās vadības loceklim vai darbiniekam, kas atbilst kādam no kritērijiem, kuri minēti 3. panta 1., 5., 6., 8., 11., 12., 13. vai 14. punktā.” |
| --- | --- |

“c)

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 18. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 12. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 528/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju (OV L 148, 20.5.2014., 29. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2014. gada 4. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 604/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (OV L 167, 6.6.2014., 30. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

5

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/862

(2016. gada 31. maijs)

par atteikumu atļaut tādu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 paredzēts arī, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 paredzēts arī, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Derīgos pieteikumus valsts kompetentā iestāde nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) (turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai.

| (3) | Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu. Dažos gadījumos zinātniskais riska novērtējums vien nevar nodrošināt visu informāciju, ar kuru būtu jāpamato riska pārvaldības lēmums, tāpēc būtu jāņem vērā citi pamatoti faktori, kas attiecas uz aplūkojamo jautājumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaušanu. Dažos gadījumos zinātniskais riska novērtējums vien nevar nodrošināt visu informāciju, ar kuru būtu jāpamato riska pārvaldības lēmums, tāpēc būtu jāņem vērā citi pamatoti faktori, kas attiecas uz aplūkojamo jautājumu.

| (4) | Pēc tam, kad uzņēmums Oy Karl Fazer AB iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar augsta šķiedrvielu satura rudzu maizi, kas gatavota ar ieraugu, un glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Augsta šķiedrvielu satura rudzu maizes, kas gatavota ar ieraugu, lietošana uzturā samazina glikēmisko reakciju un insulīna reakciju pēc ēšanas.” Pēc iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs precizēja, ka attiecībā uz norādīto ietekmi augsta šķiedrvielu satura rudzu maize, kas gatavota ar ieraugu, būtu jāsalīdzina ar glikozi. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad uzņēmums Oy Karl Fazer AB iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar augsta šķiedrvielu satura rudzu maizi, kas gatavota ar ieraugu, un glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas (jautājums Nr. EFSA-Q-2014-00012 (2)). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Augsta šķiedrvielu satura rudzu maizes, kas gatavota ar ieraugu, lietošana uzturā samazina glikēmisko reakciju un insulīna reakciju pēc ēšanas.” Pēc iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs precizēja, ka attiecībā uz norādīto ietekmi augsta šķiedrvielu satura rudzu maize, kas gatavota ar ieraugu, būtu jāsalīdzina ar glikozi.

| (5) | Komisija un dalībvalstis 2014. gada 8. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp gandrīz jebkura pārtikas produkta lietošanu uzturā un glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas, salīdzinot ar glikozi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija un dalībvalstis 2014. gada 8. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp gandrīz jebkura pārtikas produkta lietošanu uzturā un glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas, salīdzinot ar glikozi.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 6. panta 1. punktu un 13. panta 1. punktu veselīguma norādes nepieciešams pamatot ar vispāratzītiem zinātniskiem pierādījumiem. Ja veselīguma norādes neatbilst citām vispārējām un īpašajām Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, atļaujas piešķiršanu var arī likumīgi atlikt pat tad, ja iestādes zinātniskais novērtējums ir bijis labvēlīgs. Savā zinātniskajā atzinumā iestāde atzīmēja, ka, testējot salīdzināmus pieejamo ogļhidrātu daudzumus no dažādiem ogļhidrātus saturošiem pārtikas produktiem, gandrīz ikviens ogļhidrātus saturošs pārtikas produkts veicina glikēmiskās reakcijas samazināšanos asinīs pēc ēšanas salīdzinājumā ar glikēmisko reakciju asinīs, kuru izraisa glikozes lietošana uzturā. Turklāt tā norādīja, ka pārtikas produkti, kas satur nelielu daudzumu ogļhidrātu vai vispār nesatur pieejamos ogļhidrātus, arī varētu veicināt zemāku glikēmisko reakciju asinīs pēc ēšanas, salīdzinot ar glikozi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 6. panta 1. punktu un 13. panta 1. punktu veselīguma norādes nepieciešams pamatot ar vispāratzītiem zinātniskiem pierādījumiem. Ja veselīguma norādes neatbilst citām vispārējām un īpašajām Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, atļaujas piešķiršanu var arī likumīgi atlikt pat tad, ja iestādes zinātniskais novērtējums ir bijis labvēlīgs. Savā zinātniskajā atzinumā iestāde atzīmēja, ka, testējot salīdzināmus pieejamo ogļhidrātu daudzumus no dažādiem ogļhidrātus saturošiem pārtikas produktiem, gandrīz ikviens ogļhidrātus saturošs pārtikas produkts veicina glikēmiskās reakcijas samazināšanos asinīs pēc ēšanas salīdzinājumā ar glikēmisko reakciju asinīs, kuru izraisa glikozes lietošana uzturā. Turklāt tā norādīja, ka pārtikas produkti, kas satur nelielu daudzumu ogļhidrātu vai vispār nesatur pieejamos ogļhidrātus, arī varētu veicināt zemāku glikēmisko reakciju asinīs pēc ēšanas, salīdzinot ar glikozi.

| (7) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 ir noteikts, ka jēdziens “norāde” ir jebkurš ziņojums vai atveidojums, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pārtikas produktam ir sevišķas īpašības. Norāde par augsta šķiedrvielu satura rudzu maizes, kas gatavota ar ieraugu, saistību ar glikēmisko reakciju pēc ēšanas liktu domāt, ka augsta šķiedrvielu satura rudzu maizei, kas gatavota ar ieraugu, ir sevišķas īpašības attiecībā uz glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas, salīdzinot ar glikozi, lai gan patiesībā gandrīz visiem pārtikas produktiem ir šāda ietekme. Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta otrās daļas a) apakšpunkts nosaka, ka norāžu izmantošana nedrīkstētu būt maldinoša. Norāde, kas liktu domāt, ka konkrētam pārtikas produktam ir sevišķas derīgās īpašības, lai gan patiesībā minētās īpašības piemīt gandrīz visiem pārtikas produktiem, būtu maldinoša. |
| --- | --- |

(7)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 ir noteikts, ka jēdziens “norāde” ir jebkurš ziņojums vai atveidojums, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pārtikas produktam ir sevišķas īpašības. Norāde par augsta šķiedrvielu satura rudzu maizes, kas gatavota ar ieraugu, saistību ar glikēmisko reakciju pēc ēšanas liktu domāt, ka augsta šķiedrvielu satura rudzu maizei, kas gatavota ar ieraugu, ir sevišķas īpašības attiecībā uz glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas, salīdzinot ar glikozi, lai gan patiesībā gandrīz visiem pārtikas produktiem ir šāda ietekme. Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta otrās daļas a) apakšpunkts nosaka, ka norāžu izmantošana nedrīkstētu būt maldinoša. Norāde, kas liktu domāt, ka konkrētam pārtikas produktam ir sevišķas derīgās īpašības, lai gan patiesībā minētās īpašības piemīt gandrīz visiem pārtikas produktiem, būtu maldinoša.

| (8) | Ņemot vērā iepriekš minēto, norāde uz augsta šķiedrvielu satura rudzu maizes, kas gatavota ar ieraugu, lietošanu uzturā un glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām un tādēļ nevar tikt iekļauta sarakstā ar atļautajām veselīguma norādēm. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iepriekš minēto, norāde uz augsta šķiedrvielu satura rudzu maizes, kas gatavota ar ieraugu, lietošanu uzturā un glikēmiskās reakcijas samazināšanos pēc ēšanas neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām un tādēļ nevar tikt iekļauta sarakstā ar atļautajām veselīguma norādēm.

| (9) | Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu saņemtās atsauksmes no pieteikuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

(9)

Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu saņemtās atsauksmes no pieteikuma iesniedzēja.

| (10) | Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(10)

Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto veselīguma norādi neiekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2014; 12(10):3837.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Noraidītā veselīguma norāde

| Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi | Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Atsauce uz EFSA atzinumu |
| --- | --- | --- | --- |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Augsta šķiedrvielu satura rudzu maize, kas gatavota ar ieraugu | Samazinātas glikēmiskās reakcijas pēc ēšanas salīdzinājumā ar glikozi | Q-2014-00012 |

Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Atsauce uz EFSA atzinumu

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Augsta šķiedrvielu satura rudzu maize, kas gatavota ar ieraugu

Samazinātas glikēmiskās reakcijas pēc ēšanas salīdzinājumā ar glikozi

Q-2014-00012

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/863

(2016. gada 31. maijs),

ar ko attiecībā uz kodīgumu ādai / ādas kairinājumu, nopietniem acu bojājumiem / acu kairinājumu un akūtu toksicitāti groza VII un VIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 131. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 13. panta 2. punkts nosaka, ka testēšanas metodes, ar kurām iegūst informāciju par būtiskām vielu īpašībām, ko pieprasa minētā regula, ir regulāri jāpārskata un jāuzlabo, lai samazinātu testēšanu ar mugurkaulniekiem un testos izmantoto dzīvnieku skaitu. Kad kļūst pieejamas piemērotas validētas testēšanas metodes, Komisijas Regula (EK) Nr. 440/2008 (2) un Regulas (EK) Nr. 1907/2006 pielikumi vajadzības gadījumā būtu jāgroza, lai aizstātu, samazinātu vai pilnveidotu testēšanu ar dzīvniekiem. Būtu jāņem vērā aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi, kas nostiprināti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 13. panta 2. punkts nosaka, ka testēšanas metodes, ar kurām iegūst informāciju par būtiskām vielu īpašībām, ko pieprasa minētā regula, ir regulāri jāpārskata un jāuzlabo, lai samazinātu testēšanu ar mugurkaulniekiem un testos izmantoto dzīvnieku skaitu. Kad kļūst pieejamas piemērotas validētas testēšanas metodes, Komisijas Regula (EK) Nr. 440/2008 (2) un Regulas (EK) Nr. 1907/2006 pielikumi vajadzības gadījumā būtu jāgroza, lai aizstātu, samazinātu vai pilnveidotu testēšanu ar dzīvniekiem. Būtu jāņem vērā aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi, kas nostiprināti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES (3).

| (2) | Regula (EK) Nr. 1907/2006 nosaka tādu vielu reģistrēšanas prasības, kuras Savienībā ražo vai importē atsevišķi, maisījumos vai izstrādājumos. Lai izpildītu reģistrācijas prasības, reģistrētājiem ir jāsniedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006 prasītā informācija. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 1907/2006 nosaka tādu vielu reģistrēšanas prasības, kuras Savienībā ražo vai importē atsevišķi, maisījumos vai izstrādājumos. Lai izpildītu reģistrācijas prasības, reģistrētājiem ir jāsniedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006 prasītā informācija.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 in vivo pētījumi ir vajadzīgi, lai iegūtu informāciju par ādas kairinājumu un acu kairinājumu – Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punkts. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 in vivo pētījumi ir vajadzīgi, lai iegūtu informāciju par ādas kairinājumu un acu kairinājumu – Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punkts.

| (4) | Pēdējos gados zinātnē gūti ievērojami sasniegumi alternatīvu testēšanas metožu izstrādē attiecībā uz kodīgumu ādai / ādas kairinājumu un nopietniem acu bojājumiem / acu kairinājumu. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir panākusi starptautisku vienošanos par vairākām alternatīvu testēšanas metožu testēšanas vadlīnijām, un tās ir iekļautas Regulā (EK) Nr. 440/2008. |
| --- | --- |

(4)

Pēdējos gados zinātnē gūti ievērojami sasniegumi alternatīvu testēšanas metožu izstrādē attiecībā uz kodīgumu ādai / ādas kairinājumu un nopietniem acu bojājumiem / acu kairinājumu. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir panākusi starptautisku vienošanos par vairākām alternatīvu testēšanas metožu testēšanas vadlīnijām, un tās ir iekļautas Regulā (EK) Nr. 440/2008.

| (5) | Attiecībā uz kodīgumu ādai / ādas kairinājumu pietiekamu informāciju vielas klasificēšanai un ar to saistītā riska novērtēšanai vairumā gadījumu var iegūt tikai ar in vitro pētījumiem vien. Secinājumus var izdarīt, balstoties uz vienu in vitro testu, ja rezultāts dod iespēju pieņemt tūlītēju drošu lēmumu par klasificēšanu vai neklasificēšanu, vai balstoties uz divu in vitro testu – ādas kairinājuma testa un testa, kurā pārbauda kodīgumu ādai, – kombināciju. Dažos izņēmuma gadījumos, ja saražotais vai importētais vielas daudzums ir vismaz 10 tonnas, tomēr var būt vajadzīgi in vivo pētījumi, piemēram, ja testējamā viela neietilpst in vitro testēšanas metožu izmantojamības jomā vai ja ar visaptverošu in vitro testu kopumu nevar iegūt pārliecinošus rezultātus. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz kodīgumu ādai / ādas kairinājumu pietiekamu informāciju vielas klasificēšanai un ar to saistītā riska novērtēšanai vairumā gadījumu var iegūt tikai ar in vitro pētījumiem vien. Secinājumus var izdarīt, balstoties uz vienu in vitro testu, ja rezultāts dod iespēju pieņemt tūlītēju drošu lēmumu par klasificēšanu vai neklasificēšanu, vai balstoties uz divu in vitro testu – ādas kairinājuma testa un testa, kurā pārbauda kodīgumu ādai, – kombināciju. Dažos izņēmuma gadījumos, ja saražotais vai importētais vielas daudzums ir vismaz 10 tonnas, tomēr var būt vajadzīgi in vivo pētījumi, piemēram, ja testējamā viela neietilpst in vitro testēšanas metožu izmantojamības jomā vai ja ar visaptverošu in vitro testu kopumu nevar iegūt pārliecinošus rezultātus.

| (6) | Nopietnu acu bojājumu / acu kairinājuma noteikšanai ir in vitro testēšanas metožu kopums, ar ko daudzos gadījumos būs iespējams iegūt pietiekamu informāciju vielu klasificēšanai un ar tām saistītā riska novērtēšanai. Secinājumus par vielas potenciālu atstāt šādu ietekmi uz acīm var izdarīt, balstoties uz vienu testu, ja rezultāts dod iespēju pieņemt tūlītēju drošu lēmumu par klasificēšanu vai neklasificēšanu, vai balstoties uz divu vai vairāku testu kombināciju. Dažos gadījumos, ja saražotais vai importētais vielas daudzums ir vismaz 10 tonnas, tomēr var būt vajadzīgi in vivo pētījumi, piemēram, ja testējamā viela neietilpst testēšanas metožu izmantojamības jomā vai ja ar visaptverošu in vitro testu kopumu nevar iegūt pārliecinošus rezultātus. |
| --- | --- |

(6)

Nopietnu acu bojājumu / acu kairinājuma noteikšanai ir in vitro testēšanas metožu kopums, ar ko daudzos gadījumos būs iespējams iegūt pietiekamu informāciju vielu klasificēšanai un ar tām saistītā riska novērtēšanai. Secinājumus par vielas potenciālu atstāt šādu ietekmi uz acīm var izdarīt, balstoties uz vienu testu, ja rezultāts dod iespēju pieņemt tūlītēju drošu lēmumu par klasificēšanu vai neklasificēšanu, vai balstoties uz divu vai vairāku testu kombināciju. Dažos gadījumos, ja saražotais vai importētais vielas daudzums ir vismaz 10 tonnas, tomēr var būt vajadzīgi in vivo pētījumi, piemēram, ja testējamā viela neietilpst testēšanas metožu izmantojamības jomā vai ja ar visaptverošu in vitro testu kopumu nevar iegūt pārliecinošus rezultātus.

| (7) | Tāpēc VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punkts būtu jāgroza tā, lai standartinformācijas prasība būtu veikt in vitro pētījumus un būtu noteikts, kādos gadījumos tomēr jāveic in vivo pētījums attiecībā uz ādas kairinājumu / kodīgumu ādai un nopietniem acu bojājumiem / acu kairinājumu. Tomēr, lai izpildītu informācijas prasības, neatkarīgi no tonnu skaita jebkurā gadījumā var izmantot piemērotu informāciju, kas iegūta jau veiktos in vivo pētījumos par ādas kairinājumu vai acu kairinājumu. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punkts būtu jāgroza tā, lai standartinformācijas prasība būtu veikt in vitro pētījumus un būtu noteikts, kādos gadījumos tomēr jāveic in vivo pētījums attiecībā uz ādas kairinājumu / kodīgumu ādai un nopietniem acu bojājumiem / acu kairinājumu. Tomēr, lai izpildītu informācijas prasības, neatkarīgi no tonnu skaita jebkurā gadījumā var izmantot piemērotu informāciju, kas iegūta jau veiktos in vivo pētījumos par ādas kairinājumu vai acu kairinājumu.

| (8) | Turklāt standartinformācijas prasības un pielāgošanas noteikumi VII pielikuma 8.1. un 8.2. punktā, kā arī pielāgošanas noteikumi VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punktā būtu jāpārskata, lai novērstu tādu noteikumu nevajadzīgu atkārtošanos, kas noteikti VI un XI pielikumā un VII un VIII pielikuma ievaddaļās attiecībā uz pieejamo datu pārskatīšanu, atteikšanos no toksikoloģiskā beigupunkta pētījumiem, ja pieejamā informācija liecina, ka viela atbilst kritērijiem tās klasificēšanai ar attiecīgo toksikoloģisko beigupunktu, vai lai precizētu nozīmi attiecībā uz atteikšanos no tādu vielu pētījumiem, kas konkrētos apstākļos ir uzliesmojošas. Vietās, kur ir atsauce uz vielu klasifikāciju, pielāgošanas noteikumi būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (4) lietoto terminoloģiju. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt standartinformācijas prasības un pielāgošanas noteikumi VII pielikuma 8.1. un 8.2. punktā, kā arī pielāgošanas noteikumi VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punktā būtu jāpārskata, lai novērstu tādu noteikumu nevajadzīgu atkārtošanos, kas noteikti VI un XI pielikumā un VII un VIII pielikuma ievaddaļās attiecībā uz pieejamo datu pārskatīšanu, atteikšanos no toksikoloģiskā beigupunkta pētījumiem, ja pieejamā informācija liecina, ka viela atbilst kritērijiem tās klasificēšanai ar attiecīgo toksikoloģisko beigupunktu, vai lai precizētu nozīmi attiecībā uz atteikšanos no tādu vielu pētījumiem, kas konkrētos apstākļos ir uzliesmojošas. Vietās, kur ir atsauce uz vielu klasifikāciju, pielāgošanas noteikumi būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (4) lietoto terminoloģiju.

| (9) | Kas attiecas uz akūtu toksicitāti, līdztekus testēšanai ar uzņemšanu orālā ceļā [Regulā Nr. 1907/2006: “norijot”] (VII pielikums, 8.5.1. punkts) Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.5. punkts attiecībā uz vielām (izņemot gāzes) nosaka standartinformācijas prasības, kas paredz testēšanu ar uzņemšanu vismaz vēl vienā ceļā (ieelpošanas ceļā vai dermālā ceļā) – atkarībā no cilvēka ekspozīcijas varbūtīgā ceļa. No akūtās toksicitātes in vivo pētījumiem pieejamo datu nesena zinātniskā analīze liecina, ka vielas, kuras nav toksiskas, tiekot uzņemtas orālā ceļā, gandrīz noteikti nebūs toksiskas, arī tiekot uzņemtas dermālā ceļā. Tas nozīmē, ka šo vielu testēšana ar uzņemšanu dermālā ceļā nesniedz to drošuma novērtēšanai būtisku informāciju. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.5. punkts būtu jāgroza, lai paredzētu iespēju attiecībā uz šādām vielām atteikties no dermālā testa. |
| --- | --- |

(9)

Kas attiecas uz akūtu toksicitāti, līdztekus testēšanai ar uzņemšanu orālā ceļā [Regulā Nr. 1907/2006: “norijot”] (VII pielikums, 8.5.1. punkts) Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.5. punkts attiecībā uz vielām (izņemot gāzes) nosaka standartinformācijas prasības, kas paredz testēšanu ar uzņemšanu vismaz vēl vienā ceļā (ieelpošanas ceļā vai dermālā ceļā) – atkarībā no cilvēka ekspozīcijas varbūtīgā ceļa. No akūtās toksicitātes in vivo pētījumiem pieejamo datu nesena zinātniskā analīze liecina, ka vielas, kuras nav toksiskas, tiekot uzņemtas orālā ceļā, gandrīz noteikti nebūs toksiskas, arī tiekot uzņemtas dermālā ceļā. Tas nozīmē, ka šo vielu testēšana ar uzņemšanu dermālā ceļā nesniedz to drošuma novērtēšanai būtisku informāciju. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.5. punkts būtu jāgroza, lai paredzētu iespēju attiecībā uz šādām vielām atteikties no dermālā testa.

| (10) | Aģentūrai ECHA sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāpilnveido vadlīnijas, kas attiecas uz testēšanas metožu izmantošanu un iespēju atteikties no šajā regulā paredzētajām standartinformācijas prasībām Regulas (EK) Nr. 1907/2006 izpildei. Vienlaikus ECHA būtu pilnīgi jāņem vērā darbs, ko veic ESAO, kā arī citas attiecīgās zinātnieku un ekspertu grupas. |
| --- | --- |

(10)

Aģentūrai ECHA sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāpilnveido vadlīnijas, kas attiecas uz testēšanas metožu izmantošanu un iespēju atteikties no šajā regulā paredzētajām standartinformācijas prasībām Regulas (EK) Nr. 1907/2006 izpildei. Vienlaikus ECHA būtu pilnīgi jāņem vērā darbs, ko veic ESAO, kā arī citas attiecīgās zinātnieku un ekspertu grupas.

| (11) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1907/2006.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VII un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 440/2008 par testēšanas metožu noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.).

2

REACH

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembris Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VII un VIII pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas VII pielikuma 8.1. un 8.2. punktu aizstāj ar šādiem:












  “8.1. | Kodīgs / kairinošs ādai |
| --- | --- | --- |

1)

regulas VII pielikuma 8.1. un 8.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“8.1.

Kodīgs / kairinošs ādai

| 8.1. | Pētījums(-i) nav jāveic, ja:






  — | viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5) un pieejamā informācija liecina, ka tā būtu klasificējama kategorijā “Kodīgs ādai” (1. kategorija), vai |
| --- | --- | --- |

8.1.

Pētījums(-i) nav jāveic, ja:

—

viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5) un pieejamā informācija liecina, ka tā būtu klasificējama kategorijā “Kodīgs ādai” (1. kategorija), vai

| — | viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā, vai |
| --- | --- |

—

viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā, vai

| — | viela, ja to uzņem dermālā ceļā, ir klasificēta kategorijā “Akūta toksicitāte” (1. kategorija), vai |
| --- | --- |

—

viela, ja to uzņem dermālā ceļā, ir klasificēta kategorijā “Akūta toksicitāte” (1. kategorija), vai

| — | pētot vielas akūto toksicitāti ar uzņemšanu dermālā ceļā, līdz robeždevai (2 000  mg/kg ķermeņa masas) netiek novērots ādas kairinājums. |
| --- | --- |

—

pētot vielas akūto toksicitāti ar uzņemšanu dermālā ceļā, līdz robeždevai (2 000  mg/kg ķermeņa masas) netiek novērots ādas kairinājums.

Ja rezultāti, kas gūti vienā no diviem 8.1.1. vai 8.1.2. punktā paredzētajiem pētījumiem, jau dod iespēju pieņemt galīgu lēmumu par vielas klasifikāciju vai par ādas kairinājuma potenciāla neesību, otrais pētījums nav jāveic.

| 8.1.1. | Kodīgs ādai, in vitro |
| --- | --- |

8.1.1.

Kodīgs ādai, in vitro

| 8.1.2. | Kairinošs ādai, in vitro |
| --- | --- |

8.1.2.

Kairinošs ādai, in vitro

| 8.2. | Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums |
| --- | --- |

8.2.

Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums

| 8.2. | Pētījums(-i) nav jāveic, ja:






  — | viela ir klasificēta kategorijā “Kodīgs ādai” un tāpēc to klasificē kategorijā “Nopietni acu bojājumi” (1. kategorija) vai |
| --- | --- | --- |

8.2.

Pētījums(-i) nav jāveic, ja:

—

viela ir klasificēta kategorijā “Kodīgs ādai” un tāpēc to klasificē kategorijā “Nopietni acu bojājumi” (1. kategorija) vai

| — | viela ir klasificēta kategorijā “Kairinošs ādai” un pieejamā informācija liecina, ka tā būtu klasificējama kategorijā “Acu kairinājums” (2. kategorija), vai |
| --- | --- |

—

viela ir klasificēta kategorijā “Kairinošs ādai” un pieejamā informācija liecina, ka tā būtu klasificējama kategorijā “Acu kairinājums” (2. kategorija), vai

| — | viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5) un pieejamā informācija liecina, ka tā būtu klasificējama kategorijā “Nopietni acu bojājumi”(1. kategorija), vai |
| --- | --- |

—

viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5) un pieejamā informācija liecina, ka tā būtu klasificējama kategorijā “Nopietni acu bojājumi”(1. kategorija), vai

| — | viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā. |
| --- | --- |

—

viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā.

| 8.2.1. | Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums, in vitro |
| --- | --- |

8.2.1.

Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums, in vitro

| 8.2.1. | Ja pirmā in vitro pētījuma rezultāti nedod iespēju pieņemt galīgu lēmumu par vielas klasifikāciju vai par acu kairinājuma potenciāla neesību, apsver iespēju veikt citu(-us) in vitro pētījumu(-us) attiecībā uz šo beigupunktu.”; |
| --- | --- |

8.2.1.

Ja pirmā in vitro pētījuma rezultāti nedod iespēju pieņemt galīgu lēmumu par vielas klasifikāciju vai par acu kairinājuma potenciāla neesību, apsver iespēju veikt citu(-us) in vitro pētījumu(-us) attiecībā uz šo beigupunktu.”;

| 2) | regulas VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punktu aizstāj ar šādiem:












  “8.1. | Kodīgs / kairinošs ādai |
| --- | --- | --- |

2)

regulas VIII pielikuma 8.1. un 8.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“8.1.

Kodīgs / kairinošs ādai

| 8.1. | Iespēju veikt in vivo pētījumu par kodīgumu ādai / ādas kairinājumu apsver tikai tad, ja VII pielikuma 8.1.1. un 8.1.2. punktā minētie in vitro pētījumi nav izmantojami vai šo pētījumu rezultāti nav pietiekami klasificēšanai un riska novērtēšanai.
  Šis pētījums nav jāveic, ja:






  — | viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5) vai |
| --- | --- | --- |

8.1.

Iespēju veikt in vivo pētījumu par kodīgumu ādai / ādas kairinājumu apsver tikai tad, ja VII pielikuma 8.1.1. un 8.1.2. punktā minētie in vitro pētījumi nav izmantojami vai šo pētījumu rezultāti nav pietiekami klasificēšanai un riska novērtēšanai.

Šis pētījums nav jāveic, ja:

—

viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5) vai

| — | viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā, vai |
| --- | --- |

—

viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā, vai

| — | viela, ja to uzņem dermālā ceļā, ir klasificēta kategorijā “Akūta toksicitāte” (1. kategorija), vai |
| --- | --- |

—

viela, ja to uzņem dermālā ceļā, ir klasificēta kategorijā “Akūta toksicitāte” (1. kategorija), vai

| — | pētot vielas akūto toksicitāti ar uzņemšanu dermālā ceļā, līdz robeždevai (2 000  mg/kg ķermeņa masas) netiek novērots ādas kairinājums. |
| --- | --- |

—

pētot vielas akūto toksicitāti ar uzņemšanu dermālā ceļā, līdz robeždevai (2 000  mg/kg ķermeņa masas) netiek novērots ādas kairinājums.

| 8.2. | Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums |
| --- | --- |

8.2.

Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums

| 8.2. | Iespēju veikt in vivo pētījumu(-us), kurā(-os) pārbauda kodīgumu acīm / acu kairinājumu, apsver tikai tad, ja saskaņā ar VII pielikuma 8.2.1. punktu veiktais(-ie) in vitro pētījums(-i) nav izmantojams(-i) vai šā/šo pētījuma(-u) rezultāti nav pietiekami klasificēšanai un/vai riska novērtēšanai.
  Šis pētījums nav jāveic, ja:






  — | viela ir klasificēta kategorijā “Kodīgs ādai” vai |
| --- | --- | --- |

8.2.

Iespēju veikt in vivo pētījumu(-us), kurā(-os) pārbauda kodīgumu acīm / acu kairinājumu, apsver tikai tad, ja saskaņā ar VII pielikuma 8.2.1. punktu veiktais(-ie) in vitro pētījums(-i) nav izmantojams(-i) vai šā/šo pētījuma(-u) rezultāti nav pietiekami klasificēšanai un/vai riska novērtēšanai.

Šis pētījums nav jāveic, ja:

—

viela ir klasificēta kategorijā “Kodīgs ādai” vai

| — | viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5), vai |
| --- | --- |

—

viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai sārms (pH ≥ 11,5), vai

| — | viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā.”; |
| --- | --- |

—

viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā.”;

| 3) | regulas VIII pielikuma 8.5. punktu aizstāj ar šādu:












  “8.5. | Akūta toksicitāte |
| --- | --- | --- |

3)

regulas VIII pielikuma 8.5. punktu aizstāj ar šādu:

“8.5.

Akūta toksicitāte

| 8.5. | Pētījums(-i) parasti nav jāveic, ja:






  — | viela ir klasificēta kategorijā “Kodīgs ādai”. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Pētījums(-i) parasti nav jāveic, ja:

—

viela ir klasificēta kategorijā “Kodīgs ādai”.

Par vielām, kas nav gāzes, papildus informācijai par uzņemšanu orālā ceļā (VII pielikums, 8.5.1. punkts) informāciju, kas minēta 8.5.2. līdz 8.5.3. punktā, sniedz vismaz par vēl vienu ceļu. Otrā ceļa izvēle būs atkarīga no vielas īpašībām un cilvēka ekspozīcijas [pakļautības iedarbībai] varbūtīgā ceļa. Ja ir tikai viens ekspozīcijas ceļš, informācija jāsniedz tikai par to.

| 8.5.2. | Ieelpošanas ceļā |
| --- | --- |

8.5.2.

Ieelpošanas ceļā

| 8.5.2. | Testēšana ar uzņemšanu ieelpošanas ceļā ir piemērota, ja varbūtīga ir cilvēka ekspozīcija ar vielas uzņemšanu ieelpošanas ceļā, ņemot vērā vielas tvaika spiedienu un/vai iespējamību, ka notiks ekspozīcija ieelpojama lieluma aerosoliem, daļiņām vai pilieniem. |
| --- | --- |

8.5.2.

Testēšana ar uzņemšanu ieelpošanas ceļā ir piemērota, ja varbūtīga ir cilvēka ekspozīcija ar vielas uzņemšanu ieelpošanas ceļā, ņemot vērā vielas tvaika spiedienu un/vai iespējamību, ka notiks ekspozīcija ieelpojama lieluma aerosoliem, daļiņām vai pilieniem.

| 8.5.3. | Dermālā ceļā |
| --- | --- |

8.5.3.

Dermālā ceļā

| 8.5.3. | Testēšana ar uzņemšanu dermālā ceļā ir piemērota, ja:






  1) | ir mazvarbūtīgi, ka vielu ieelpos; un |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Testēšana ar uzņemšanu dermālā ceļā ir piemērota, ja:

1)

ir mazvarbūtīgi, ka vielu ieelpos; un

| 2) | ir varbūtīgi, ka viela ražošanas un/vai lietošanas laikā nonāks saskarē ar ādu; un |
| --- | --- |

2)

ir varbūtīgi, ka viela ražošanas un/vai lietošanas laikā nonāks saskarē ar ādu; un

| 3) | vielas fizikālķīmiskās un toksikoloģiskās īpašības liecina, ka tai ir potenciāls ievērojami uzsūkties caur ādu. |
| --- | --- |

3)

vielas fizikālķīmiskās un toksikoloģiskās īpašības liecina, ka tai ir potenciāls ievērojami uzsūkties caur ādu.

Testēšana ar uzņemšanu dermālā ceļā nav jāveic, ja:

| — | viela neatbilst kritērijiem tās klasificēšanai kategorijā “Akūta toksicitāte” vai STOT SE, ja to uzņem orālā ceļā, un |
| --- | --- |

—

viela neatbilst kritērijiem tās klasificēšanai kategorijā “Akūta toksicitāte” vai STOT SE, ja to uzņem orālā ceļā, un

| — | in vivo pētījumos ar dermālu ekspozīciju nav novērota nekāda sistēmiska ietekme (piemēram, ādas kairinājums, ādas sensibilizācija) vai, ja nav veikts in vivo pētījums ar uzņemšanu orālā ceļā, nav paredzama nekāda sistēmiska ietekme pēc dermālās ekspozīcijas, balstoties uz pieejām bez testēšanas (piemēram, analoģijas principu, QSAR pētījumiem).” |
| --- | --- |

—

in vivo pētījumos ar dermālu ekspozīciju nav novērota nekāda sistēmiska ietekme (piemēram, ādas kairinājums, ādas sensibilizācija) vai, ja nav veikts in vivo pētījums ar uzņemšanu orālā ceļā, nav paredzama nekāda sistēmiska ietekme pēc dermālās ekspozīcijas, balstoties uz pieejām bez testēšanas (piemēram, analoģijas principu, QSAR pētījumiem).”

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/864

(2016. gada 31. maijs)

par darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2000/66/EK (2) triasulfuronu iekļāva kā darbīgo vielu Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2000/66/EK (2) triasulfuronu iekļāva kā darbīgo vielu Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā norādīts, ka darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājuma termiņš beidzas 2016. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā norādīts, ka darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājuma termiņš beidzas 2016. gada 30. jūnijā.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (5) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums triasulfurona atkārtotai iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (5) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums triasulfurona atkārtotai iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (6) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otro ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2013. gada 14. oktobrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otro ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2013. gada 14. oktobrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai.

| (7) | Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

| (8) | Iestāde 2015. gada 8. janvārī nosūtīja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai ir sagaidāms, ka triasulfurons varētu atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Iestāde secināja, ka nepilnīgas triasulfurona genotoksicitātes novērtēšanas un tā ražošanas piemaisījumu CGA 150829 dēļ nav bijis iespējams noteikt veselībai būtiskās toksikoloģiskās references vērtības. Līdz ar to nebija iespējams novērtēt risku patērētājiem, lietotājiem, strādniekiem un tuvumā esošām personām. Turklāt Iestāde secināja, ka konkrētās ģeogrāfiskās un klimatiskās situācijās ir liela iespējamība, ka novērtētie raksturīgie lietojumi varētu izraisīt vai nu paša triasulfurona, vai tā augsnes metabolīta CGA 150829 gruntsūdeņu eksponētību 0,1μg/L virs dzeramā ūdens parametru robežvērtības. Tika konstatēta arī augsta riska pakāpe ūdens organismiem. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde 2015. gada 8. janvārī nosūtīja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai ir sagaidāms, ka triasulfurons varētu atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Iestāde secināja, ka nepilnīgas triasulfurona genotoksicitātes novērtēšanas un tā ražošanas piemaisījumu CGA 150829 dēļ nav bijis iespējams noteikt veselībai būtiskās toksikoloģiskās references vērtības. Līdz ar to nebija iespējams novērtēt risku patērētājiem, lietotājiem, strādniekiem un tuvumā esošām personām. Turklāt Iestāde secināja, ka konkrētās ģeogrāfiskās un klimatiskās situācijās ir liela iespējamība, ka novērtētie raksturīgie lietojumi varētu izraisīt vai nu paša triasulfurona, vai tā augsnes metabolīta CGA 150829 gruntsūdeņu eksponētību 0,1μg/L virs dzeramā ūdens parametru robežvērtības. Tika konstatēta arī augsta riska pakāpe ūdens organismiem.

| (9) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt komentārus par Iestādes secinājumu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 17. panta 1. punktu – par pārskata ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, un tie tika rūpīgi izskatīti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt komentārus par Iestādes secinājumu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 17. panta 1. punktu – par pārskata ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, un tie tika rūpīgi izskatīti.

| (10) | Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem argumentiem, 8. apsvērumā minētās bažas netika novērstas. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem argumentiem, 8. apsvērumā minētās bažas netika novērstas.

| (11) | Līdz ar to nav konstatēts, ka attiecībā vismaz uz viena triasulfuronu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir sagaidāms, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā paredzētie apstiprināšanas kritēriji. Tāpēc darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājumu nevajadzētu atjaunot. |
| --- | --- |

(11)

Līdz ar to nav konstatēts, ka attiecībā vismaz uz viena triasulfuronu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir sagaidāms, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā paredzētie apstiprināšanas kritēriji. Tāpēc darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājumu nevajadzētu atjaunot.

| (12) | Dalībvalstīm būtu jāatvēl zināms laiks, lai atsauktu triasulfuronu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm būtu jāatvēl zināms laiks, lai atsauktu triasulfuronu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas.

| (13) | Ja attiecībā uz triasulfuronu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2017. gada 30. septembrī. |
| --- | --- |

(13)

Ja attiecībā uz triasulfuronu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2017. gada 30. septembrī.

| (14) | Šī regula neskar iespēju iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz triasulfuronu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Šī regula neskar iespēju iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz triasulfuronu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošana

Darbīgās vielas triasulfurona apstiprinājumu neatjauno.

2. pants

Pārejas pasākumi

Dalībvalstis līdz 2016. gada 30. septembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas kā darbīgo vielu satur triasulfuronu.

3. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk 2017. gada 30. septembrī.

4. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā svītro 9. rindu par triasulfuronu.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/66/EK, ar ko darbīgo vielu (triasulfuronu) iekļauj I pielikumā Padomes Direktīvai 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 276, 28.10.2000., 35. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2010. gada 7. decembra Regula (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.).

5

(6)  
  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2015. Secinājums par darbīgās vielas triasulfurona pesticīdu riska izvērtējuma salīdzinošo izvērtēšanu. EFSA Journal 2015; 13(1):3958, 78 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2015.3958.

6

EFSA

EFSA Journal

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/865

(2016. gada 31. maijs),

ar ko sāk izmeklēšanu, kura skar ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas varētu notikt, importējot konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju no Ķīnas Tautas Republikas, un ar ko uz šādu importu attiecina reģistrāciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu,

informējusi dalībvalstis,

tā kā:

A.   PIEPRASĪJUMS

PIEPRASĪJUMS

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu izmeklēt konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura varētu notikt, importējot konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju no ĶTR, un attiecināt uz šādu importu reģistrāciju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu izmeklēt konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura varētu notikt, importējot konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju no ĶTR, un attiecināt uz šādu importu reģistrāciju.

| (2) | Pieprasījumu iesniedza 2015. gada 18. aprīlī. Pieprasījuma iesniedzējs vēlējās palikt anonīms, un pieprasījumā to pienācīgi pamatoja. Komisija uzskata, ka ir pietiekams pamats atzīt pieprasījuma iesniedzēja identitāti par konfidenciālu. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumu iesniedza 2015. gada 18. aprīlī. Pieprasījuma iesniedzējs vēlējās palikt anonīms, un pieprasījumā to pienācīgi pamatoja. Komisija uzskata, ka ir pietiekams pamats atzīt pieprasījuma iesniedzēja identitāti par konfidenciālu.

B.   RAŽOJUMS

RAŽOJUMS

| (3) | Ražojums, ar ko varētu būt saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir ĶTR izcelsmes alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm un kuru svars pārsniedz 10 kg, pašlaik klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“attiecīgais ražojums”). Tas ir ražojums, kuram piemēro spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, ar ko varētu būt saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir ĶTR izcelsmes alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm un kuru svars pārsniedz 10 kg, pašlaik klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“attiecīgais ražojums”). Tas ir ražojums, kuram piemēro spēkā esošos pasākumus.

Taric

| (4) | Ražojumiem, uz kuriem attiecas iespējamas apiešanas izmeklēšana, ir tādas pašas pamatīpašības kā attiecīgajam ražojumam, kas definēts iepriekšējā apsvērumā. Taču tie var būt arī atkvēlināti, un importējot tos uzrāda šādi:






  — | alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,007 mm un mazāk nekā 0,008 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, vai |
| --- | --- | --- |

(4)

Ražojumiem, uz kuriem attiecas iespējamas apiešanas izmeklēšana, ir tādas pašas pamatīpašības kā attiecīgajam ražojumam, kas definēts iepriekšējā apsvērumā. Taču tie var būt arī atkvēlināti, un importējot tos uzrāda šādi:

—

alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,007 mm un mazāk nekā 0,008 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, vai

| — | alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm, ruļļos, kuru platums pārsniedz 650 mm, vai |
| --- | --- |

—

alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm, ruļļos, kuru platums pārsniedz 650 mm, vai

| — | alumīnija folija ar biezumu vairāk nekā 0,018 mm un mazāk nekā 0,021 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, vai |
| --- | --- |

—

alumīnija folija ar biezumu vairāk nekā 0,018 mm un mazāk nekā 0,021 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, vai

| — | alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,021 mm un ne vairāk kā 0,045 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, uzrādīta ar vismaz divām kārtām. |
| --- | --- |

—

alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,021 mm un ne vairāk kā 0,045 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, uzrādīta ar vismaz divām kārtām.

| (5) | Pirmos trīs iepriekš aprakstītos ražojumus pašlaik klasificē ar tādu pašu KN kodu kā attiecīgo ražojumu, bet ar citiem Taric kodiem (7607111930, 7607111940 un 7607111950). |
| --- | --- |

(5)

Pirmos trīs iepriekš aprakstītos ražojumus pašlaik klasificē ar tādu pašu KN kodu kā attiecīgo ražojumu, bet ar citiem Taric kodiem (7607111930, 7607111940 un 7607111950).

Taric

| (6) | Pēdējo ražojumu klasificē ar citu KN kodu nekā attiecīgo ražojumu (t. i., KN kodu ex 7607 11 90) un Taric kodiem 7607119045 un 7607119080. |
| --- | --- |

(6)

Pēdējo ražojumu klasificē ar citu KN kodu nekā attiecīgo ražojumu (t. i., KN kodu ex 7607 11 90) un Taric kodiem 7607119045 un 7607119080.

Taric

| (7) | Visu iepriekš aprakstīto ražojumu izcelsme ir ĶTR (“izmeklējamie ražojumi”). |
| --- | --- |

(7)

Visu iepriekš aprakstīto ražojumu izcelsme ir ĶTR (“izmeklējamie ražojumi”).

C.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (8) | Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kas, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kuri noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 (2) (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kas, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kuri noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 (2) (“spēkā esošie pasākumi”).

2

D.   PAMATOJUMS

PAMATOJUMS

| (9) | Pieprasījumā ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas noteikti attiecīgā ražojuma importam, tiek apieti, izmantojot tādu praksi, procesus vai darbības, kuriem bez antidempinga maksājuma noteikšanas nav cita pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma. |
| --- | --- |

(9)

Pieprasījumā ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas noteikti attiecīgā ražojuma importam, tiek apieti, izmantojot tādu praksi, procesus vai darbības, kuriem bez antidempinga maksājuma noteikšanas nav cita pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma.

| (10) | Iesniegtie pirmšķietamie pierādījumi ir šādi. |
| --- | --- |

(10)

Iesniegtie pirmšķietamie pierādījumi ir šādi.

| (11) | Pamatojoties uz Ķīnas eksporta un Eurostat importa statistikas datiem, pieprasījuma iesniedzējs noteica katra izmeklējamā nedaudz mainītā ražojuma importa tendences laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam. Salīdzinot attiecīgā ražojuma importa tendences ar izmeklējamo nedaudz mainīto izmeklējamo ražojumu importa tendencēm, pieprasījuma iesniedzējs pierādīja, ka izteikti pieaudzis nedaudz mainītā izmeklējamā ražojuma imports un vienlaicīgi samazinājies attiecīgā ražojuma imports. Konkrēti pieprasījuma iesniedzējs pierādīja, ka izmeklējamo nedaudz mainīto ražojumu importa apjoms bija līdzīgs attiecīgā ražojuma importa apjomam pirms sākotnējo antidempinga pasākumu pieņemšanas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 925/2009 (3). Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs ir demonstrējis, ka ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz Ķīnas eksporta un Eurostat importa statistikas datiem, pieprasījuma iesniedzējs noteica katra izmeklējamā nedaudz mainītā ražojuma importa tendences laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam. Salīdzinot attiecīgā ražojuma importa tendences ar izmeklējamo nedaudz mainīto izmeklējamo ražojumu importa tendencēm, pieprasījuma iesniedzējs pierādīja, ka izteikti pieaudzis nedaudz mainītā izmeklējamā ražojuma imports un vienlaicīgi samazinājies attiecīgā ražojuma imports. Konkrēti pieprasījuma iesniedzējs pierādīja, ka izmeklējamo nedaudz mainīto ražojumu importa apjoms bija līdzīgs attiecīgā ražojuma importa apjomam pirms sākotnējo antidempinga pasākumu pieņemšanas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 925/2009 (3). Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs ir demonstrējis, ka ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī.

Eurostat

3

| (12) | Turklāt attiecībā uz katru apiešanas prakses veidu pieprasījuma iesniedzējs sniedza detalizētus pierādījumus, ka šāda prakse ir plaši izplatīta un ka nav cita pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana par šādu praksi. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt attiecībā uz katru apiešanas prakses veidu pieprasījuma iesniedzējs sniedza detalizētus pierādījumus, ka šāda prakse ir plaši izplatīta un ka nav cita pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana par šādu praksi.

| (13) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, pieprasījuma iesniedzējs saistībā ar visiem apiešanas prakses veidiem ir demonstrējis ĶTR izcelsmes izmeklējamo nedaudz mainīto ražojumu būtisku eksporta cenu starpības samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tādējādi izmeklējamā ĶTR izcelsmes nedaudz mainītā ražojuma imports mazina antidempinga pasākumu koriģējošo ietekmi gan cenu, gan daudzumu ziņā. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, pieprasījuma iesniedzējs saistībā ar visiem apiešanas prakses veidiem ir demonstrējis ĶTR izcelsmes izmeklējamo nedaudz mainīto ražojumu būtisku eksporta cenu starpības samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tādējādi izmeklējamā ĶTR izcelsmes nedaudz mainītā ražojuma imports mazina antidempinga pasākumu koriģējošo ietekmi gan cenu, gan daudzumu ziņā.

| (14) | Visbeidzot, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama pieprasījuma iesniedzējam, tas veica dempinga starpības aprēķinus, kas liecina, ka saistībā ar katru apiešanas prakses veidu izmeklējamos nedaudz mainītos ražojumus ieved Savienības tirgū par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(14)

Visbeidzot, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama pieprasījuma iesniedzējam, tas veica dempinga starpības aprēķinus, kas liecina, ka saistībā ar katru apiešanas prakses veidu izmeklējamos nedaudz mainītos ražojumus ieved Savienības tirgū par dempinga cenām.

E.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (15) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un izmeklējamo ražojumu importa reģistrēšanu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un izmeklējamo ražojumu importa reģistrēšanu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu.

a)   Anketas

Anketas

| (16) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām ĶTR, zināmajiem importētājiem un zināmajām importētāju apvienībām Savienībā, kā arī ĶTR iestādēm. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(16)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām ĶTR, zināmajiem importētājiem un zināmajām importētāju apvienībām Savienībā, kā arī ĶTR iestādēm. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares.

| (17) | Katrā ziņā visām ieinteresētajām personām būtu jāsazinās ar Komisiju ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā noteiktajā termiņā un šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā jāpieprasa anketa, jo šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(17)

Katrā ziņā visām ieinteresētajām personām būtu jāsazinās ar Komisiju ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā noteiktajā termiņā un šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā jāpieprasa anketa, jo šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām.

| (18) | ĶTR iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(18)

ĶTR iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšana

Informācijas vākšana un uzklausīšana

| (19) | Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(19)

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

c)   Atbrīvojums no importa reģistrēšanas vai pasākumiem

Atbrīvojums no importa reģistrēšanas vai pasākumiem

| (20) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu izmeklējamo ražojumu importu var atbrīvot no reģistrēšanas vai pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu izmeklējamo ražojumu importu var atbrīvot no reģistrēšanas vai pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti.

| (21) | Iespējamā pasākumu apiešana var notikt ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu var piešķirt atbrīvojumu tiem izmeklējamo ražojumu ražotājiem ĶTR, kuri var pierādīt, ka nav saistīti (4) ne ar vienu ražotāju, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi (5), un ja ir konstatēts, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajās apiešanas praksēs. Ražotājiem, kas vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā būtu jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(21)

Iespējamā pasākumu apiešana var notikt ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu var piešķirt atbrīvojumu tiem izmeklējamo ražojumu ražotājiem ĶTR, kuri var pierādīt, ka nav saistīti (4) ne ar vienu ražotāju, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi (5), un ja ir konstatēts, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajās apiešanas praksēs. Ražotājiem, kas vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā būtu jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem.

4

5

F.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (22) | Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu un lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā tiktu konstatēta pasākumu apiešana, no dienas, kad noteikts, ka jāreģistrē izmeklējamo ražojumu imports, varētu atbilstošā apmērā iekasēt antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(22)

Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu un lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā tiktu konstatēta pasākumu apiešana, no dienas, kad noteikts, ka jāreģistrē izmeklējamo ražojumu imports, varētu atbilstošā apmērā iekasēt antidempinga maksājumus.

G.   TERMIŅI

TERMIŅI

| (23) | Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņi, kuros:






  — | ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un visu pārējo informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā, |
| --- | --- | --- |

(23)

Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņi, kuros:

—

ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un visu pārējo informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā,

| — | ražotāji ĶTR var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrēšanas vai pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ražotāji ĶTR var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrēšanas vai pasākumiem,

| — | ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

—

ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu.

| (24) | Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(24)

Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā noteiktajos termiņos.

H.   NESADARBOŠANĀS

NESADARBOŠANĀS

| (25) | Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(25)

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (26) | Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(26)

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus.

| (27) | Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. |
| --- | --- |

(27)

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

| (28) | Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju. |
| --- | --- |

(28)

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

I.   IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

| (29) | Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(29)

Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

J.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (30) | Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6). |
| --- | --- |

(30)

Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6).

6

K.   UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

| (31) | Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā mediators, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(31)

Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā mediators, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

| (32) | Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas. |
| --- | --- |

(32)

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas.

| (33) | Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(33)

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu tiek sākta izmeklēšana, lai noteiktu, vai, importējot Savienībā šādus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumus:

| — | alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,007 mm un mazāk nekā 0,008 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg neatkarīgi no platuma, arī atkvēlināta, vai |
| --- | --- |

—

alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,007 mm un mazāk nekā 0,008 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg neatkarīgi no platuma, arī atkvēlināta, vai

| — | alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg un kuru platums pārsniedz 650 mm, arī atkvēlināta, vai |
| --- | --- |

—

alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg un kuru platums pārsniedz 650 mm, arī atkvēlināta, vai

| — | alumīnija folija ar biezumu vairāk nekā 0,018 mm un mazāk nekā 0,021 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg neatkarīgi no platuma, arī atkvēlināta, vai |
| --- | --- |

—

alumīnija folija ar biezumu vairāk nekā 0,018 mm un mazāk nekā 0,021 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg neatkarīgi no platuma, arī atkvēlināta, vai

| — | alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,021 mm un ne vairāk kā 0,045 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg neatkarīgi no platuma, arī atkvēlināta, uzrādīta ar vismaz divām kārtām, |
| --- | --- |

—

alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,021 mm un ne vairāk kā 0,045 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg neatkarīgi no platuma, arī atkvēlināta, uzrādīta ar vismaz divām kārtām,

kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7607 11 19 (Taric kodi 7607111930, 7607111940 un 7607111950) un ex 7607 11 90 (Taric kodi 7607119045 un 7607119080), apiet pasākumus, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384.

2. pants

Muitas dienesti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu veic vajadzīgos pasākumus, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā precizēto importu Savienībā.

Reģistrēšanu beidz, kad pagājuši deviņi mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Komisija ar regulu var uzdot muitas dienestiem izbeigt to ražojumu importa reģistrēšanu Savienībā, kurus izgatavojuši ražotāji, kas iesnieguši pieteikumu par atbrīvojumu no reģistrēšanas un par ko konstatēts, ka tie atbilst atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumiem.

3. pants

1.   Anketas Komisijā jāpieprasa 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ieinteresētajām personām, kuras vēlas, lai to viedokli ņemtu vērā izmeklēšanā, jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju, rakstiski jāizklāsta savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai kāda cita informācija 37 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja vien nav norādīts citādi.

3.   Ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri pieprasa atbrīvojumu no importa reģistrēšanas vai pasākumiem, tajā pašā 37 dienu termiņā jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem.

4.   Ieinteresētajām personām, lai tās uzklausītu, tajā pašā 37 dienu termiņā jāpiesakās Komisijā.

5.   Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību turētāja ir jāprasa īpaša atļauja, kas ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

6.   Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā regulā prasītā informācija, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Limited” (7).

7.   Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem būtu jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

8.   Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieteikumus (tostarp skenētās pilnvaras un izziņas) iesniegt pa e-pastu, savukārt liela apjoma atbildes – CD-ROM vai DVD, ko iesniedz personīgi vai nosūta pa pastu ar ierakstītu vēstuli. Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, tostarp principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai, iepriekš minētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Brussels |
| BELGIUM |
| E-pasts: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1040 Brussels

BELGIUM

E-pasts: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2384, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam un ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz procedūru attiecībā uz konkrētu Brazīlijas izcelsmes alumīnija foliju importu (OV L 332, 18.12.2015., 63. lpp.).

2

(3)  Padomes 2009. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 925/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā (OV L 262, 6.10.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558 lpp.), divas personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) tās ir otras personas uzņēmuma amatpersonas vai direktori; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības.

4

(5)  Tomēr pat tad, ja ražotāji iepriekšminētajā nozīmē ir saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam piemērojamie pasākumi, atbrīvojumu var piešķirt, ja nav pierādījumu, ka saistība ar uzņēmumiem, uz ko attiecās sākotnējie pasākumi, ir izveidota vai izmantota sākotnējo pasākumu apiešanai.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

6

(7)  Dokumentu ar norādi “
  Limited
  ” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

7

Limited

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/866

(2016. gada 31. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 31. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 428,2 |
| MA | 98,3 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 159,6 |
| ZZ | 159,6 |
| 0805 50 10 | AR | 174,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,8 |
| ZZ | 169,4 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 106,4 |
| CL | 134,0 |
| CN | 90,2 |
| NZ | 141,8 |
| PE | 106,8 |
| US | 192,9 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 124,9 |
| 0809 29 00 | TR | 614,6 |
| US | 870,3 |
| ZZ | 742,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

428,2

MA

98,3

TR

62,1

ZZ

196,2

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

159,6

ZZ

159,6

0805 50 10

AR

174,2

TR

143,1

ZA

190,8

ZZ

169,4

0808 10 80

AR

111,7

BR

106,4

CL

134,0

CN

90,2

NZ

141,8

PE

106,8

US

192,9

ZA

115,7

ZZ

124,9

0809 29 00

TR

614,6

US

870,3

ZZ

742,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/44

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) 2016/867

(2016. gada 18. maijs)

par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu (ECB/2016/13)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. un 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1. pantu un 34.1. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Kredītu un kredītriska mikrodati (turpmāk – “kredītu dati”) satur detalizētu un individuālu informāciju par instrumentiem, kas rada kredītrisku noguldījumus pieņemošajām sabiedrībām, finanšu sabiedrībām, kas nav noguldījumus pieņemošās sabiedrības vai aktīvu pārvaldības struktūras, kuras visas veic ievērojama apjoma kreditēšanu. Šāda detalizēta informācija ir nepieciešama, lai Eurosistēma, Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) un Eiropas Sistēmisko risku kolēģija veiktu savus uzdevumus, t. sk. monetārās politikas analīzi un monetārās politikas operācijas, riska vadību, finanšu stabilitātes uzraudzību un makroprudenciālo politiku un izpēti. Šie dati būs noderīgi arī banku uzraudzības mērķiem Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) kontekstā. |
| --- | --- |

(1)

Kredītu un kredītriska mikrodati (turpmāk – “kredītu dati”) satur detalizētu un individuālu informāciju par instrumentiem, kas rada kredītrisku noguldījumus pieņemošajām sabiedrībām, finanšu sabiedrībām, kas nav noguldījumus pieņemošās sabiedrības vai aktīvu pārvaldības struktūras, kuras visas veic ievērojama apjoma kreditēšanu. Šāda detalizēta informācija ir nepieciešama, lai Eurosistēma, Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) un Eiropas Sistēmisko risku kolēģija veiktu savus uzdevumus, t. sk. monetārās politikas analīzi un monetārās politikas operācijas, riska vadību, finanšu stabilitātes uzraudzību un makroprudenciālo politiku un izpēti. Šie dati būs noderīgi arī banku uzraudzības mērķiem Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) kontekstā.

| (2) | Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 5.1. pantā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar ECBS nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju no kompetentajām nacionālajām iestādēm vai tieši no tautsaimniecības dalībniekiem. Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā noteikts, ka ECB sīkāk norāda faktiskos datu sniedzējus datu sniedzēju atsauces grupu robežās, kā arī noteiktas ECB tiesības pilnīgi vai daļēji atbrīvot dažu kategoriju datu sniedzējus no datu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 5.1. pantā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar ECBS nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju no kompetentajām nacionālajām iestādēm vai tieši no tautsaimniecības dalībniekiem. Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā noteikts, ka ECB sīkāk norāda faktiskos datu sniedzējus datu sniedzēju atsauces grupu robežās, kā arī noteiktas ECB tiesības pilnīgi vai daļēji atbrīvot dažu kategoriju datu sniedzējus no datu sniegšanas prasībām.

| (3) | Kredītu dati būtiski veicinās esošās ECBS statistikas uzlabošanu un jaunās statistikas izstrādi, jo tie sniedz svarīgu datu iedalījumu un sīkāku informāciju, kas nav pieejama no pašlaik izmantotajiem datu avotiem, piemēram, informāciju par finanšu sektora piešķirto kredītu struktūru un riska pakāpēm. Piemēram, kredītu dati būtiski uzlabos statistikas kvalitāti attiecībā uz: a) kredītu dalījumu pēc sabiedrības lieluma – svarīgu iezīmi, kas ļauj novērtēt un kontrolēt kredītu piešķiršanu maziem un vidējiem uzņēmumiem; b) kredītlīnijām darījuma partnera sektoru dalījumā; c) kredītiem nefinanšu sabiedrībām saimnieciskās darbības veidu dalījumā; d) kredītiem, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu; un e) pārrobežu kredītiem un ar tiem saistītiem ienākumiem kā daļu no to dalībvalstu maksājumu bilances statistikas, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(3)

Kredītu dati būtiski veicinās esošās ECBS statistikas uzlabošanu un jaunās statistikas izstrādi, jo tie sniedz svarīgu datu iedalījumu un sīkāku informāciju, kas nav pieejama no pašlaik izmantotajiem datu avotiem, piemēram, informāciju par finanšu sektora piešķirto kredītu struktūru un riska pakāpēm. Piemēram, kredītu dati būtiski uzlabos statistikas kvalitāti attiecībā uz: a) kredītu dalījumu pēc sabiedrības lieluma – svarīgu iezīmi, kas ļauj novērtēt un kontrolēt kredītu piešķiršanu maziem un vidējiem uzņēmumiem; b) kredītlīnijām darījuma partnera sektoru dalījumā; c) kredītiem nefinanšu sabiedrībām saimnieciskās darbības veidu dalījumā; d) kredītiem, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu; un e) pārrobežu kredītiem un ar tiem saistītiem ienākumiem kā daļu no to dalībvalstu maksājumu bilances statistikas, kuru valūta ir euro.

| (4) | Kredītu datu pieejamība uzlabos tās mikrolīmeņa informācijas izmantošanas iespējas, kura pašlaik tiek vākta par vērtspapīru emisiju un turējumu statistiku, un uzlabos finansiālās integrācijas un finanšu stabilitātes monitoringu un veicināšanu Savienībā. Visbeidzot, kredītu dati attiecībā uz filiālēm, kuras ir ārpus euro zonas esošas valsts rezidenti un kuru galvenie biroji ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, ir svarīgi ECBS uzdevumu izpildei, īpaši saistībā ar monetārās politikas analīzi un finanšu stabilitātes uzdevumiem. Turklāt dati var veicināt tādu makroprudenciālās uzraudzības uzdevumu izpildi kā finanšu stabilitātes analīze, risku novērtējums un stresa testi. Ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 4.a punktu tagad ir īpaši atļauts izmantot uzraudzības mērķiem statiskos datus, kas savākti saskaņā ar ECBS Statūtu 5. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Kredītu datu pieejamība uzlabos tās mikrolīmeņa informācijas izmantošanas iespējas, kura pašlaik tiek vākta par vērtspapīru emisiju un turējumu statistiku, un uzlabos finansiālās integrācijas un finanšu stabilitātes monitoringu un veicināšanu Savienībā. Visbeidzot, kredītu dati attiecībā uz filiālēm, kuras ir ārpus euro zonas esošas valsts rezidenti un kuru galvenie biroji ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, ir svarīgi ECBS uzdevumu izpildei, īpaši saistībā ar monetārās politikas analīzi un finanšu stabilitātes uzdevumiem. Turklāt dati var veicināt tādu makroprudenciālās uzraudzības uzdevumu izpildi kā finanšu stabilitātes analīze, risku novērtējums un stresa testi. Ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 4.a punktu tagad ir īpaši atļauts izmantot uzraudzības mērķiem statiskos datus, kas savākti saskaņā ar ECBS Statūtu 5. pantu.

| (5) | Kredītu analītisko datu saskaņotam un visaptverošam apkopojumam būtu jāsamazina datu sniegšanas pienākumu slogs, ar laiku palielinot datu sniegšanas prasību stabilitāti. Tas ir svarīgi tāpēc, ka grozījumu iekļaušana augsti automatizētajās datu sniedzēju datu apstrādes sistēmās var maksāt ļoti dārgi. Saskaņotais kredītu datu kopums sniegs arī detalizētākus datus, tādējādi samazinot vajadzību nosūtīt datu sniedzējiem papildu pieprasījumus. |
| --- | --- |

(5)

Kredītu analītisko datu saskaņotam un visaptverošam apkopojumam būtu jāsamazina datu sniegšanas pienākumu slogs, ar laiku palielinot datu sniegšanas prasību stabilitāti. Tas ir svarīgi tāpēc, ka grozījumu iekļaušana augsti automatizētajās datu sniedzēju datu apstrādes sistēmās var maksāt ļoti dārgi. Saskaņotais kredītu datu kopums sniegs arī detalizētākus datus, tādējādi samazinot vajadzību nosūtīt datu sniedzējiem papildu pieprasījumus.

| (6) | Lēmumā ECB/2014/6 (3) noteikta kārtība, kādā izstrādā kredītu mikrodatu vākšanas ilgtermiņa regulējumu, pamatojoties uz saskaņotām ECB statistikas datu sniegšanas prasībām. Tā mērķis ir nodrošināt, ka tiek izveidoti: a) nacionālie kredītu mikrodatu kopumi, ko pārvalda visas Eurosistēmas NCB, ievērojot kopējus obligātos standartus; un b) Eurosistēmas dalībnieku kopēja kredītu mikrodatu analītiska datubāze (AnaCredit), kuras pamatā ir dati par visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(6)

Lēmumā ECB/2014/6 (3) noteikta kārtība, kādā izstrādā kredītu mikrodatu vākšanas ilgtermiņa regulējumu, pamatojoties uz saskaņotām ECB statistikas datu sniegšanas prasībām. Tā mērķis ir nodrošināt, ka tiek izveidoti: a) nacionālie kredītu mikrodatu kopumi, ko pārvalda visas Eurosistēmas NCB, ievērojot kopējus obligātos standartus; un b) Eurosistēmas dalībnieku kopēja kredītu mikrodatu analītiska datubāze (AnaCredit), kuras pamatā ir dati par visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

| (7) | Ieteikumā ECB/2014/7 (4) to dalībvalstu NCB, kuru valūta nav euro, bet kuras gatavojas piedalīties ilgtermiņa regulējumā, tiek aicinātas piemērot Lēmuma ECB/2014/6 noteikumus. AnaCredit vajadzētu būt brīvprātīgi pieejamai ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm, īpaši VUM iesaistītajām dalībvalstīm, lai paplašinātu tās ģeogrāfisko un datu tvērumu un uzlabotu saskaņotību visā Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Ieteikumā ECB/2014/7 (4) to dalībvalstu NCB, kuru valūta nav euro, bet kuras gatavojas piedalīties ilgtermiņa regulējumā, tiek aicinātas piemērot Lēmuma ECB/2014/6 noteikumus. AnaCredit vajadzētu būt brīvprātīgi pieejamai ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm, īpaši VUM iesaistītajām dalībvalstīm, lai paplašinātu tās ģeogrāfisko un datu tvērumu un uzlabotu saskaņotību visā Savienībā.

| (8) | Lēmumā ECB/2014/6 noteikto sagatavošanās pasākumu mērķis ir “noteikt kredītu mikrodatu saskaņotu kopumu pamatgrupu, kurus ilgtermiņā NCB nodod ECB”, tomēr ieguvumu un izmaksu izvērtēšanas procedūra atklāja ļoti stingras lietotāju prasības, kas uzsver vajadzību ne tikai pēc “datu kopumu pamatgrupas”, bet arī pēc visaptveroša datu raksturlielumu saraksta un pasākumiem, kas raksturo instrumentus, kuri rada datu sniedzēju kredītrisku. Turklāt uzlabotās saskaņotības rezultātā jāpieaug valstu un institūciju datu salīdzināmībai, tādējādi nodrošinot augstāku datu kvalitāti analīzei. |
| --- | --- |

(8)

Lēmumā ECB/2014/6 noteikto sagatavošanās pasākumu mērķis ir “noteikt kredītu mikrodatu saskaņotu kopumu pamatgrupu, kurus ilgtermiņā NCB nodod ECB”, tomēr ieguvumu un izmaksu izvērtēšanas procedūra atklāja ļoti stingras lietotāju prasības, kas uzsver vajadzību ne tikai pēc “datu kopumu pamatgrupas”, bet arī pēc visaptveroša datu raksturlielumu saraksta un pasākumiem, kas raksturo instrumentus, kuri rada datu sniedzēju kredītrisku. Turklāt uzlabotās saskaņotības rezultātā jāpieaug valstu un institūciju datu salīdzināmībai, tādējādi nodrošinot augstāku datu kvalitāti analīzei.

| (9) | AnaCredit mērķis ir kopā ar citu statistikas regulējumu par mikrodatu vākšanu sniegt analītisku ieskatu par datu sniedzēju kredītrisku neatkarīgi no finanšu instrumenta, riska darījuma veida vai uzskaites klasifikācijas. Šajā sakarībā regulā noteikto prasību mērķis ir nodrošināt, ka datu sniedzēji sniedz NCB saskaņotas informācijas kopumu. |
| --- | --- |

(9)

AnaCredit mērķis ir kopā ar citu statistikas regulējumu par mikrodatu vākšanu sniegt analītisku ieskatu par datu sniedzēju kredītrisku neatkarīgi no finanšu instrumenta, riska darījuma veida vai uzskaites klasifikācijas. Šajā sakarībā regulā noteikto prasību mērķis ir nodrošināt, ka datu sniedzēji sniedz NCB saskaņotas informācijas kopumu.

| (10) | AnaCredit būtu jāveido pakāpeniski, jo saskaņot pašreizējās būtiskās atšķirības kredītu datu vākšanā visās iesaistītajās valstīs var tikai pakāpeniski. Šādā pakāpeniskā pieejā ņemts vērā arī laiks, kas datu sniedzējiem nepieciešams, lai izpildītu dažādās prasības attiecībā uz datiem. Kopumā dažādos posmos vācamo datu tvērums un saturs jānosaka pēc iespējas agrāk, lai visi datu sniedzēji sagatavotos saskaņota jēdzienu un definīciju kopuma izmantošanai. Tādēļ ECB Padomes lēmums par katru nākamo posmu tiks pieņemts vismaz divus gadus pirms tā īstenošanas. Lai samazinātu datu sniedzēju izmaksas un darba apjomu, informācijas sniegšana par mājokļa īpašuma finansēšanai izsniegtajiem kredītiem ar atlases metodes palīdzību tiks izpētīta vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(10)

AnaCredit būtu jāveido pakāpeniski, jo saskaņot pašreizējās būtiskās atšķirības kredītu datu vākšanā visās iesaistītajās valstīs var tikai pakāpeniski. Šādā pakāpeniskā pieejā ņemts vērā arī laiks, kas datu sniedzējiem nepieciešams, lai izpildītu dažādās prasības attiecībā uz datiem. Kopumā dažādos posmos vācamo datu tvērums un saturs jānosaka pēc iespējas agrāk, lai visi datu sniedzēji sagatavotos saskaņota jēdzienu un definīciju kopuma izmantošanai. Tādēļ ECB Padomes lēmums par katru nākamo posmu tiks pieņemts vismaz divus gadus pirms tā īstenošanas. Lai samazinātu datu sniedzēju izmaksas un darba apjomu, informācijas sniegšana par mājokļa īpašuma finansēšanai izsniegtajiem kredītiem ar atlases metodes palīdzību tiks izpētīta vēlākā posmā.

| (11) | Viens no AnaCredit svarīgākajiem ilgtermiņa mērķiem ir saskaņot datu sniegšanas prasības un īstenošanas praksi, tomēr pašreizējās datu vākšanas prakses atšķirības rada nepieciešamību saglabāt NCB rīcības brīvību noteiktās jomās, piemēram, saistībā ar NCB lēmumiem par izņēmumu piešķiršanu maziem datu sniedzējiem, kas ir rezidenti. Šīs jomas, kurās NCB saglabā rīcības brīvību, katrā nākamajā posmā jāpārskata, lai noteiktu, vai var panākt tālāku saskaņošanu visās iesaistītajās valstīs. |
| --- | --- |

(11)

Viens no AnaCredit svarīgākajiem ilgtermiņa mērķiem ir saskaņot datu sniegšanas prasības un īstenošanas praksi, tomēr pašreizējās datu vākšanas prakses atšķirības rada nepieciešamību saglabāt NCB rīcības brīvību noteiktās jomās, piemēram, saistībā ar NCB lēmumiem par izņēmumu piešķiršanu maziem datu sniedzējiem, kas ir rezidenti. Šīs jomas, kurās NCB saglabā rīcības brīvību, katrā nākamajā posmā jāpārskata, lai noteiktu, vai var panākt tālāku saskaņošanu visās iesaistītajās valstīs.

| (12) | Attiecībā uz tvērumu AnaCredit datu sniegšanas pirmajā posmā būtu jāiekļauj kredīti, kurus kredītiestādes piešķīrušas juridiskajām personām. Noguldījumus pieņemošas sabiedrības, kas nav kredītiestādes, aktīvu pārvaldības struktūras un citas finanšu sabiedrības, kuras veic kreditēšanu, kā arī šo vienību ārvalstu meitasuzņēmumi var tikt iekļauti datu sniedzēju kategorijā vēlākā posmā. Attiecībā uz instrumentiem mikrodatu sniegšanas tvērumu var paplašināt, iekļaujot atvasinātos finanšu instrumentus, citus debitoru parādus, ārpusbilances posteņus (piemēram, finanšu garantijas) un personām, kas nav juridiskās personas, izsniegtos kredītus, t. sk. pašnodarbinātajām personām izsniegtos kredītus. Pirmajā posmā nav jāvāc personu dati, kas noteikti piemērojamos datu aizsardzības noteikumos, t. sk. dati par kredītiem ar vairākiem debitoriem, kuros debitoru skaitā ir fiziskās personas, vai ja fiziskās personas saistītas ar instrumentiem, par kuriem sniegti dati AnaCredit. Ja datu sniegšanas tvērums tiks paplašināts, nākamajos posmos iekļaujot šādus personu datus, jānodrošina fizisko personu tiesību aizsardzība saistībā ar šo personu datu vākšanu un apstrādi. Turklāt vēlākos posmos var iekļaut prasības datus sniegt konsolidēti. Paplašinot datu sniedzēju grupu, jāņem vērā NCB tiesības piešķirt izņēmumus maziem datu sniedzējiem, un lēmums par paplašināšanu jāpieņem vismaz divus gadus pirms tās spēkā stāšanās, lai datu sniedzējiem un NCB būtu pietiekami daudz laika ieviešanai. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz tvērumu AnaCredit datu sniegšanas pirmajā posmā būtu jāiekļauj kredīti, kurus kredītiestādes piešķīrušas juridiskajām personām. Noguldījumus pieņemošas sabiedrības, kas nav kredītiestādes, aktīvu pārvaldības struktūras un citas finanšu sabiedrības, kuras veic kreditēšanu, kā arī šo vienību ārvalstu meitasuzņēmumi var tikt iekļauti datu sniedzēju kategorijā vēlākā posmā. Attiecībā uz instrumentiem mikrodatu sniegšanas tvērumu var paplašināt, iekļaujot atvasinātos finanšu instrumentus, citus debitoru parādus, ārpusbilances posteņus (piemēram, finanšu garantijas) un personām, kas nav juridiskās personas, izsniegtos kredītus, t. sk. pašnodarbinātajām personām izsniegtos kredītus. Pirmajā posmā nav jāvāc personu dati, kas noteikti piemērojamos datu aizsardzības noteikumos, t. sk. dati par kredītiem ar vairākiem debitoriem, kuros debitoru skaitā ir fiziskās personas, vai ja fiziskās personas saistītas ar instrumentiem, par kuriem sniegti dati AnaCredit. Ja datu sniegšanas tvērums tiks paplašināts, nākamajos posmos iekļaujot šādus personu datus, jānodrošina fizisko personu tiesību aizsardzība saistībā ar šo personu datu vākšanu un apstrādi. Turklāt vēlākos posmos var iekļaut prasības datus sniegt konsolidēti. Paplašinot datu sniedzēju grupu, jāņem vērā NCB tiesības piešķirt izņēmumus maziem datu sniedzējiem, un lēmums par paplašināšanu jāpieņem vismaz divus gadus pirms tās spēkā stāšanās, lai datu sniedzējiem un NCB būtu pietiekami daudz laika ieviešanai.

| (13) | Gatavojoties nākamajiem posmiem, datu sniedzēju grupas paplašināšana un datu sniegšanas papildu prasību ieviešana būtu jāpamato ar ECBS Statistikas komitejas (turpmāk – “STK”) sagatavoto analīzi, ņemot vērā lietotāju vajadzības, datu sniedzēju un NCB aplēstās izmaksas, tirgus norises un pirmajā posmā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(13)

Gatavojoties nākamajiem posmiem, datu sniedzēju grupas paplašināšana un datu sniegšanas papildu prasību ieviešana būtu jāpamato ar ECBS Statistikas komitejas (turpmāk – “STK”) sagatavoto analīzi, ņemot vērā lietotāju vajadzības, datu sniedzēju un NCB aplēstās izmaksas, tirgus norises un pirmajā posmā gūto pieredzi.

| (14) | Kredītu datu sniegšanas pienākumi jānosaka, ņemot vērā samērīguma principu, lai novērstu nepamatotu datu sniegšanas pienākumu slogu, īpaši maziem datu sniedzējiem ar ierobežotu kopējo kredītriska darījumu apjomu. Šā iemesla dēļ NCB jābūt tiesīgām pieļaut izņēmumus attiecībā uz maziem datu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(14)

Kredītu datu sniegšanas pienākumi jānosaka, ņemot vērā samērīguma principu, lai novērstu nepamatotu datu sniegšanas pienākumu slogu, īpaši maziem datu sniedzējiem ar ierobežotu kopējo kredītriska darījumu apjomu. Šā iemesla dēļ NCB jābūt tiesīgām pieļaut izņēmumus attiecībā uz maziem datu sniedzējiem.

| (15) | Lai nodrošinātu efektīvu datu sniegšanu un atbilstošu sadarbspēju ar citu esošu vai jaunu datu sniegšanas regulējumu, NCB jāļauj vākt informāciju, kas jāiesniedz ECB, kā daļu no plašākas valsts uzskaites sistēmas, un paplašināt kredītu datu sniegšanu ārpus šajā regulā paredzētā regulējuma likumā noteikto NCB mērķu īstenošanai un saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu efektīvu datu sniegšanu un atbilstošu sadarbspēju ar citu esošu vai jaunu datu sniegšanas regulējumu, NCB jāļauj vākt informāciju, kas jāiesniedz ECB, kā daļu no plašākas valsts uzskaites sistēmas, un paplašināt kredītu datu sniegšanu ārpus šajā regulā paredzētā regulējuma likumā noteikto NCB mērķu īstenošanai un saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.

| (16) | Lai atbalstītu AnaCredit, jāļauj NCB izmantot savas datubāzes, no datu sniedzējiem saņemtos datus un jebkādus citus avotus, t. sk. atsauces datubāzes. NCB jāpiešķir tiesības izlemt, vai uzsākt sadarbības pasākumus ar nacionālajām statistikas iestādēm (NSI), datu sniedzēju uzraudzību īstenojošām nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) vai jebkurām citām valsts iestādēm, ja vien sniegtie dati atbilst šajā regulā noteiktajiem kvalitātes standartiem. Tā kā pašlaik valstīs ir spēkā atšķirīga kārtība, nolūkā samazināt datu sniegšanas pienākumu slogu saskaņā ar šo regulu ir veicināma efektīva un lietderīga NSI, NKI un citu nacionālo iestāžu sadarbība. |
| --- | --- |

(16)

Lai atbalstītu AnaCredit, jāļauj NCB izmantot savas datubāzes, no datu sniedzējiem saņemtos datus un jebkādus citus avotus, t. sk. atsauces datubāzes. NCB jāpiešķir tiesības izlemt, vai uzsākt sadarbības pasākumus ar nacionālajām statistikas iestādēm (NSI), datu sniedzēju uzraudzību īstenojošām nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) vai jebkurām citām valsts iestādēm, ja vien sniegtie dati atbilst šajā regulā noteiktajiem kvalitātes standartiem. Tā kā pašlaik valstīs ir spēkā atšķirīga kārtība, nolūkā samazināt datu sniegšanas pienākumu slogu saskaņā ar šo regulu ir veicināma efektīva un lietderīga NSI, NKI un citu nacionālo iestāžu sadarbība.

| (17) | Jānosaka kredītu datu vākšanas regulējums, lai nodrošinātu sadarbspēju starp centrālajiem kredītreģistriem (CKR) un citiem valsts sektora iestāžu izveidotajiem attiecīgajiem kredītu datu kopumiem, t. sk. ar vērtspapīru statistikas datubāzēm, kā arī ar ECBS Iestāžu un saistīto uzņēmumu datubāzu reģistru. |
| --- | --- |

(17)

Jānosaka kredītu datu vākšanas regulējums, lai nodrošinātu sadarbspēju starp centrālajiem kredītreģistriem (CKR) un citiem valsts sektora iestāžu izveidotajiem attiecīgajiem kredītu datu kopumiem, t. sk. ar vērtspapīru statistikas datubāzēm, kā arī ar ECBS Iestāžu un saistīto uzņēmumu datubāzu reģistru.

| (18) | Jāļauj NCB izmantot kopīgu daudzfunkcionālu kredītu analītisko mikrodatu kopumu, lai izveidotu atgriezenisko saikni ar datu sniedzējiem vai bagātinātu esošās atgriezeniskās saiknes un citus informācijas pakalpojumus, ko CKR nodrošina datu sniedzējiem. Šīs atgriezeniskās saiknes uzlabos ECBS ieguldījumu finanšu sistēmas stabilitātes veicināšanā saskaņā ar tās pilnvarām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 5. punktā. Šīs atgriezeniskās saiknes datu sniedzējiem sniegs plašāku pamatu to veiktajam kredītspējas novērtējumam, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu debitoriem, kā arī nodrošinās definīciju un datu raksturlielumu saskaņošanu visās datu sniedzēju veiktajās kreditēšanas darbībās. Tās uzlabos kredītiestāžu un citu aizdevēju kredītriska pārvaldību. Tās it īpaši palīdzēs kredītiestādēm izvairīties no nevajadzīgas paļaušanās uz ārējiem kredītreitingiem kredītspējas novērtēšanā. Atgriezeniskās saiknes jāveido, pamatojoties uz labāko praksi un jānodrošina obligātie datu kvalitātes standarti. Kredītu analītisko datu apakškopa, ko NCB var izmantot kopīgi, atgriezenisko saikņu mērķiem jānosaka, ņemot vērā attiecīgo datu raksturlielumu konkrēto konfidencialitātes līmeni un atbilstošās konfidencialitātes aizsardzības prasības, kā arī laiku, kas nepieciešams tā īstenošanai. Atgriezenisko saikņu darbības jomu un veidošanu sīkāk var noteikt atsevišķā tiesību aktā, un NCB, pamatojoties uz piemērojamo tiesisko regulējumu, var noslēgt saprašanās memorandus par attiecīgo sadarbību, veidojot atgriezeniskās saiknes. Dažas NCB, kas izveidojušas CKR, jau sniedz viena otrai pārrobežu kredītu un kredītriska mikrodatus (5), savukārt citām NCB juridisku iemeslu dēļ var būt nepieciešams zināms laiks pārrobežu informācijas apmaiņas īstenošanai, lai nodotu šādus datus finanšu iestādēm, kuras tām sniedz datus. Atgriezenisko saikņu veidošanā un īstenošanā jāņem vērā valsts tiesību aktu prasības par rīcību ar konfidenciālu statistisko informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Jāļauj NCB izmantot kopīgu daudzfunkcionālu kredītu analītisko mikrodatu kopumu, lai izveidotu atgriezenisko saikni ar datu sniedzējiem vai bagātinātu esošās atgriezeniskās saiknes un citus informācijas pakalpojumus, ko CKR nodrošina datu sniedzējiem. Šīs atgriezeniskās saiknes uzlabos ECBS ieguldījumu finanšu sistēmas stabilitātes veicināšanā saskaņā ar tās pilnvarām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 5. punktā. Šīs atgriezeniskās saiknes datu sniedzējiem sniegs plašāku pamatu to veiktajam kredītspējas novērtējumam, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu debitoriem, kā arī nodrošinās definīciju un datu raksturlielumu saskaņošanu visās datu sniedzēju veiktajās kreditēšanas darbībās. Tās uzlabos kredītiestāžu un citu aizdevēju kredītriska pārvaldību. Tās it īpaši palīdzēs kredītiestādēm izvairīties no nevajadzīgas paļaušanās uz ārējiem kredītreitingiem kredītspējas novērtēšanā. Atgriezeniskās saiknes jāveido, pamatojoties uz labāko praksi un jānodrošina obligātie datu kvalitātes standarti. Kredītu analītisko datu apakškopa, ko NCB var izmantot kopīgi, atgriezenisko saikņu mērķiem jānosaka, ņemot vērā attiecīgo datu raksturlielumu konkrēto konfidencialitātes līmeni un atbilstošās konfidencialitātes aizsardzības prasības, kā arī laiku, kas nepieciešams tā īstenošanai. Atgriezenisko saikņu darbības jomu un veidošanu sīkāk var noteikt atsevišķā tiesību aktā, un NCB, pamatojoties uz piemērojamo tiesisko regulējumu, var noslēgt saprašanās memorandus par attiecīgo sadarbību, veidojot atgriezeniskās saiknes. Dažas NCB, kas izveidojušas CKR, jau sniedz viena otrai pārrobežu kredītu un kredītriska mikrodatus (5), savukārt citām NCB juridisku iemeslu dēļ var būt nepieciešams zināms laiks pārrobežu informācijas apmaiņas īstenošanai, lai nodotu šādus datus finanšu iestādēm, kuras tām sniedz datus. Atgriezenisko saikņu veidošanā un īstenošanā jāņem vērā valsts tiesību aktu prasības par rīcību ar konfidenciālu statistisko informāciju.

| (19) | Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8.–8.c pantā noteiktos konfidenciālās statistikas informācijas aizsardzības un izmantošanas standartus. |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8.–8.c pantā noteiktos konfidenciālās statistikas informācijas aizsardzības un izmantošanas standartus.

| (20) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punktā noteikts, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas datu sniedzējiem, kuri neievēro ECB regulās un lēmumos noteiktās vai piemērotās statistikas datu sniegšanas prasības. Šīs sankciju pilnvaras ir neatkarīgas no NCB tiesībām piemērot sankcijas datu sniedzējiem, kuri nepilda statistikas vai cita veida datu sniegšanas pienākumus, kas uz tiem attiecas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(20)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punktā noteikts, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas datu sniedzējiem, kuri neievēro ECB regulās un lēmumos noteiktās vai piemērotās statistikas datu sniegšanas prasības. Šīs sankciju pilnvaras ir neatkarīgas no NCB tiesībām piemērot sankcijas datu sniedzējiem, kuri nepilda statistikas vai cita veida datu sniegšanas pienākumus, kas uz tiem attiecas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesisko regulējumu.

| (21) | Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs regulas pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs datu sniedzēju pienākumu slogu dalībvalstīs. Šai procedūrai jāparedz iespēja ņemt vērā ECBS Statistikas komitejas viedokli. |
| --- | --- |

(21)

Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs regulas pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs datu sniedzēju pienākumu slogu dalībvalstīs. Šai procedūrai jāparedz iespēja ņemt vērā ECBS Statistikas komitejas viedokli.

| (22) | ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par lietderīgiem: a) lai savāktu ECB statistikas datu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un b) statistikas jomā laikus sagatavotos šādu dalībvalstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(22)

ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par lietderīgiem: a) lai savāktu ECB statistikas datu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un b) statistikas jomā laikus sagatavotos šādu dalībvalstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm.

| (23) | Šo regulu piemēro, neskarot kredītu datu vākšanu VUM tiesiskā regulējuma ietvaros. |
| --- | --- |

(23)

Šo regulu piemēro, neskarot kredītu datu vākšanu VUM tiesiskā regulējuma ietvaros.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “datu sniedzēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro; dalībvalsts, kuras valūta nav euro, var nolemt kļūt par datu sniedzēju dalībvalsti, iekļaujot šīs regulas nosacījumus savas valsts tiesību aktos vai citādi nosakot attiecīgas datu sniegšanas prasības saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem; tas var īpaši attiekties uz dalībvalstīm, kas piedalās VUM, īstenojot ciešu sadarbību saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (6) 7. pantu; |
| --- | --- |

1)

“datu sniedzēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro; dalībvalsts, kuras valūta nav euro, var nolemt kļūt par datu sniedzēju dalībvalsti, iekļaujot šīs regulas nosacījumus savas valsts tiesību aktos vai citādi nosakot attiecīgas datu sniegšanas prasības saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem; tas var īpaši attiekties uz dalībvalstīm, kas piedalās VUM, īstenojot ciešu sadarbību saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (6) 7. pantu;

6

| 2) | “rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

2)

“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 4. punktā;

| 3) | “institucionālā vienība” ir institucionālā vienība, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (7) A pielikuma 2.12. un 2.13. punktā; |
| --- | --- |

3)

“institucionālā vienība” ir institucionālā vienība, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (7) A pielikuma 2.12. un 2.13. punktā;

7

| 4) | “ārvalstu filiāle” ir institucionālā vienība, kas ir juridiski atkarīga daļa no juridiskās personas, kas ir rezidents atšķirīgā valstī no tās, kur juridiskā persona ir reģistrēta atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 3. punktā minētajam “vienas filiāles” jēdzienam; |
| --- | --- |

4)

“ārvalstu filiāle” ir institucionālā vienība, kas ir juridiski atkarīga daļa no juridiskās personas, kas ir rezidents atšķirīgā valstī no tās, kur juridiskā persona ir reģistrēta atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 3. punktā minētajam “vienas filiāles” jēdzienam;

| 5) | “juridiskā persona” ir jebkura struktūra, kura saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem atzīta par tādu, kas var iegūt juridiskās tiesības un uzņemties juridiskos pienākumus; |
| --- | --- |

5)

“juridiskā persona” ir jebkura struktūra, kura saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem atzīta par tādu, kas var iegūt juridiskās tiesības un uzņemties juridiskos pienākumus;

| 6) | “juridiskās personas identifikators” (JPI) ir ISO 17442 standartam (8) atbilstošs burtciparu kods, ko piešķir juridiskajai personai; |
| --- | --- |

6)

“juridiskās personas identifikators” (JPI) ir ISO 17442 standartam (8) atbilstošs burtciparu kods, ko piešķir juridiskajai personai;

8

| 7) | “nacionālais identifikators” ir parasti izmantotais identifikācijas kods, kas nodrošina darījuma partnera identitātes noteikšanu tā rezidences valstī; |
| --- | --- |

7)

“nacionālais identifikators” ir parasti izmantotais identifikācijas kods, kas nodrošina darījuma partnera identitātes noteikšanu tā rezidences valstī;

| 8) | “datu sniedzējs” ir juridiskā persona vai ārvalstu filiāle, kura ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidente un uz kuru attiecas ECB datu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

8)

“datu sniedzējs” ir juridiskā persona vai ārvalstu filiāle, kura ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidente un uz kuru attiecas ECB datu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu;

| 9) | “datu subjekts” ir institucionālā vienība, par kuru datu sniedzējs sniedz datus kā par kreditoru vai darījuma apkalpotāju. Datu subjekts ir:






  a) | institucionālā vienība, kas ir tās pašas valsts rezidents, kuras rezidents ir datu sniedzējs, kura sastāvā ietilpst šī institucionālā vienība; vai |
| --- | --- | --- |

9)

“datu subjekts” ir institucionālā vienība, par kuru datu sniedzējs sniedz datus kā par kreditoru vai darījuma apkalpotāju. Datu subjekts ir:

a)

institucionālā vienība, kas ir tās pašas valsts rezidents, kuras rezidents ir datu sniedzējs, kura sastāvā ietilpst šī institucionālā vienība; vai

| b) | datu sniedzēja ārvalstu filiāle, kas ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidente; vai |
| --- | --- |

b)

datu sniedzēja ārvalstu filiāle, kas ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidente; vai

| c) | datu sniedzēja ārvalstu filiāle, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidente. |
| --- | --- |

c)

datu sniedzēja ārvalstu filiāle, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidente.

| 10) | “darījuma partneris” ir institucionālā vienība, kas ir instrumenta dalībniece vai kas ir saistīta ar instrumenta dalībnieku; |
| --- | --- |

10)

“darījuma partneris” ir institucionālā vienība, kas ir instrumenta dalībniece vai kas ir saistīta ar instrumenta dalībnieku;

| 11) | “kreditors” ir darījuma partneris, kas nav aizsardzības sniedzējs un kas uzņemas instrumenta kredītrisku; |
| --- | --- |

11)

“kreditors” ir darījuma partneris, kas nav aizsardzības sniedzējs un kas uzņemas instrumenta kredītrisku;

| 12) | “debitors” ir darījuma partneris, kuram ir beznosacījuma pienākums veikt ar instrumentu saistīto atmaksu; |
| --- | --- |

12)

“debitors” ir darījuma partneris, kuram ir beznosacījuma pienākums veikt ar instrumentu saistīto atmaksu;

| 13) | “aizsardzības sniedzējs” ir darījuma partneris, kas sniedz aizsardzību pret līgumā paredzētu negatīvu kredītnotikumu un kas ir uzņēmies līgumiski noteiktu negatīva kredītnotikuma risku; |
| --- | --- |

13)

“aizsardzības sniedzējs” ir darījuma partneris, kas sniedz aizsardzību pret līgumā paredzētu negatīvu kredītnotikumu un kas ir uzņēmies līgumiski noteiktu negatīva kredītnotikuma risku;

| 14) | “pakalpojumu sniedzējs” ir darījuma partneris, kas atbild par instrumenta administratīvo un finanšu pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

14)

“pakalpojumu sniedzējs” ir darījuma partneris, kas atbild par instrumenta administratīvo un finanšu pārvaldīšanu;

| 15) | “nacionālā centrālā banka” vai “NCB” ir Eiropas Savienības dalībvalstu nacionālā centrālā banka; |
| --- | --- |

15)

“nacionālā centrālā banka” vai “NCB” ir Eiropas Savienības dalībvalstu nacionālā centrālā banka;

| 16) | “attiecīgā NCB” ir tās datu sniedzējas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir datu sniedzējs; |
| --- | --- |

16)

“attiecīgā NCB” ir tās datu sniedzējas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir datu sniedzējs;

| 17) | “centrālais kredītreģistrs” (CKR) ir NCB pārvaldīts kredītreģistrs, kas saņem datus no aizdevējiem finanšu sektorā un atbalsta tos, sniedzot informāciju par kredītiem un kredītrisku; |
| --- | --- |

17)

“centrālais kredītreģistrs” (CKR) ir NCB pārvaldīts kredītreģistrs, kas saņem datus no aizdevējiem finanšu sektorā un atbalsta tos, sniedzot informāciju par kredītiem un kredītrisku;

| 18) | “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā (9); |
| --- | --- |

18)

“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā (9);

9

| 19) | “iestāde” ir iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 3. apakšpunktā; |
| --- | --- |

19)

“iestāde” ir iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 3. apakšpunktā;

| 20) | “aktīvi” ir aktīvi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 7.15. punktā; |
| --- | --- |

20)

“aktīvi” ir aktīvi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 7.15. punktā;

| 21) | “kredītrisks” ir risks, ka darījuma partneris var neveikt jebkādus maksājumus, kas tam jāmaksā saskaņā ar līgumsaistībām; |
| --- | --- |

21)

“kredītrisks” ir risks, ka darījuma partneris var neveikt jebkādus maksājumus, kas tam jāmaksā saskaņā ar līgumsaistībām;

| 22) | “līgums” ir divu vai vairāku līdzēju starpā noslēgta juridiski saistoša vienošanās, saskaņā ar kuru ir izveidots viens vai vairāki instrumenti; |
| --- | --- |

22)

“līgums” ir divu vai vairāku līdzēju starpā noslēgta juridiski saistoša vienošanās, saskaņā ar kuru ir izveidots viens vai vairāki instrumenti;

| 23) | “instruments” ir jebkurš postenis, kas noteikts datu raksturlielumā “instrumenta veids”, kā noteikts IV pielikumā; |
| --- | --- |

23)

“instruments” ir jebkurš postenis, kas noteikts datu raksturlielumā “instrumenta veids”, kā noteikts IV pielikumā;

| 24) | “aizsardzība” ir apdrošināšana vai nodrošinājums pret negatīvu kredītriska gadījumu, izmantojot kādu no datu raksturlielumā “aizsardzības veids” uzskaitītajiem posteņiem, kā definēts IV pielikumā; |
| --- | --- |

24)

“aizsardzība” ir apdrošināšana vai nodrošinājums pret negatīvu kredītriska gadījumu, izmantojot kādu no datu raksturlielumā “aizsardzības veids” uzskaitītajiem posteņiem, kā definēts IV pielikumā;

| 25) | “saistību summa” ir IV pielikumā noteikto datu raksturlielumu “neatmaksātā nominālvērtība” un “ārpusbilances summa” kopsumma; |
| --- | --- |

25)

“saistību summa” ir IV pielikumā noteikto datu raksturlielumu “neatmaksātā nominālvērtība” un “ārpusbilances summa” kopsumma;

| 26) | “individuāli” nozīmē attiecībā uz vienu institucionālo vienību, t. sk. uz institucionālajām vienībām, kuras ir juridiskās personas sastāvā. |
| --- | --- |

26)

“individuāli” nozīmē attiecībā uz vienu institucionālo vienību, t. sk. uz institucionālajām vienībām, kuras ir juridiskās personas sastāvā.

2. pants

Īstenošanas posmi un pirmā datu sniegšana

1.   Daudzfunkcionāls kredītu kopīgu analītisko datu kopums saskaņā ar šo regulu tiks veidots pa posmiem. Pirmais posms sāksies 2018. gada 1. septembrī. Pirmā mēneša un ceturkšņa datu sniegšana šajā posmā saskaņā ar šo regulu sāksies ar datiem par 2018. gada 30. septembri.

2.   Lai nodrošinātu visu darījuma partneru pienācīgu identifikāciju, NCB nosūta ECB pirmo darījuma partneru atsauces datu kopumu atbilstoši I pielikuma 1. veidnei sešus mēnešus pirms pirmās nosūtīšanas, kas minēta 1. punktā.

3.   Lai varētu veikt nepieciešamos organizatoriskos un tehniskos sagatavošanās darbus 2. punktā minētajai darījuma partneru atsauces datu nosūtīšanai, NCB var lūgt datu sniedzējiem sniegt daļējus vai pilnīgus darījuma partneru atsauces datus un kredītu datus, sākot ar 2017. gada 31. decembri.

3. pants

Faktiskie datu sniedzēji

1.   Faktiskie datu sniedzēji ir rezidentes kredītiestādes un kredītiestāžu ārvalstu filiāles, kas ir rezidentes, neatkarīgi no tā, vai tās ir uzraudzītas iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (10).

2.   Datu sniedzēji sniedz kredītu datus individuāli saskaņā ar 4. un 6. pantu.

3.   Datu sniedzēji sniedz datus attiecīgajai NCB.

4. pants

Statistikas datu sniegšanas prasības

1.   Saskaņā ar 6. pantu datu sniedzēji sniedz datu subjektu kredītu datus par instrumentiem, kas atbilst 5. pantā definētajiem nosacījumiem:

| a) | ja jebkurā datu sniegšanas atsauces datumā atsauces perioda ietvaros instruments:






  i) | rada kredītrisku datu subjektam; vai |
| --- | --- | --- |

a)

ja jebkurā datu sniegšanas atsauces datumā atsauces perioda ietvaros instruments:

i)

rada kredītrisku datu subjektam; vai

| ii) | ir datu subjekta aktīvs; vai |
| --- | --- |

ii)

ir datu subjekta aktīvs; vai

| iii) | ir atzīts saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem, ko izmanto datu subjekta juridiskā persona, un datu subjektam iepriekš radījis kredītrisku, vai |
| --- | --- |

iii)

ir atzīts saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem, ko izmanto datu subjekta juridiskā persona, un datu subjektam iepriekš radījis kredītrisku, vai

| iv) | to apkalpo datu subjekts, kas ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidents; un






  i) | tas tika piešķirts citām tās pašas juridiskās personas institucionālajām vienībām, kuras sastāvā ietilpst datu subjekts; vai |
| --- | --- | --- |

iv)

to apkalpo datu subjekts, kas ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidents; un

i)

tas tika piešķirts citām tās pašas juridiskās personas institucionālajām vienībām, kuras sastāvā ietilpst datu subjekts; vai

| ii) | to tur juridiskā persona, kas nav kredītiestāde, kura ir rezidente datu sniedzējā dalībvalstī, kuras rezidents nav datu subjekts; un |
| --- | --- |

ii)

to tur juridiskā persona, kas nav kredītiestāde, kura ir rezidente datu sniedzējā dalībvalstī, kuras rezidents nav datu subjekts; un

| b) | ja vismaz viens no debitoriem ir juridiskā persona vai ietilpst juridiskās personas sastāvā, kā noteikts 1. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

b)

ja vismaz viens no debitoriem ir juridiskā persona vai ietilpst juridiskās personas sastāvā, kā noteikts 1. panta 5. punktā.

2.   Konkrētu datu sniegšanas atsauces datuma atsauces periods ir periods, kas sākas ceturkšņa, kurš ir pirms šo datu sniegšanas atsauces datuma, pēdējā datu sniegšanas atsauces datumā un beidzas šajā konkrētajā datu sniegšanas atsauces datumā.

5. pants

Datu sniegšanas slieksnis

1.   Kredītu datus sniedz par instrumentiem, kas minēti 4. pantā, ja jebkurā datu sniegšanas atsauces datumā atsauces perioda ietvaros debitora saistību summa ir vienāda ar 25 000 EUR vai pārsniedz to.

2.   Debitora saistību summu, kas noteikta 1. punktā, aprēķina kā visu debitora instrumentu saistību summu attiecībā uz datu subjektu, pamatojoties uz 4. pantā definēto piemērošanas apjomu un instrumentiem.

6. pants

Individuālas statistikas datu sniegšanas prasības

1.   Datu sniedzēji sniedz kredītu datus individuāli saskaņā ar I pielikuma veidnēm.

2.   Datu sniedzēji, kas ir juridiskās personas, sniedz datus par visiem datu subjektiem, kuri ietilpst šo juridisko personu sastāvā. Datu sniedzēji, kas ir ārvalstu filiāles, sniedz datus par savu darbību.

3.   Ņemot vērā koordināciju attiecīgo NCB starpā, ja gan juridiskā persona, gan tās ārvalstu filiāle ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, lai novērstu divkāršu datu sniegšanu:

| a) | juridiskās personas attiecīgā NCB var nolemt nevākt no juridiskās personas nekādus datu raksturlielumus, kas minēti I pielikuma 1. veidnē, vai vākt tikai to daļu, ja šos instrumentus tur vai apkalpo ārvalstu filiāle; |
| --- | --- |

a)

juridiskās personas attiecīgā NCB var nolemt nevākt no juridiskās personas nekādus datu raksturlielumus, kas minēti I pielikuma 1. veidnē, vai vākt tikai to daļu, ja šos instrumentus tur vai apkalpo ārvalstu filiāle;

| b) | ārvalstu filiāles attiecīgā NCB var nolemt nevākt no ārvalstu filiāles nekādus datu raksturlielumus, kas minēti I pielikuma 2. veidnē, vai vākt tikai to daļu. |
| --- | --- |

b)

ārvalstu filiāles attiecīgā NCB var nolemt nevākt no ārvalstu filiāles nekādus datu raksturlielumus, kas minēti I pielikuma 2. veidnē, vai vākt tikai to daļu.

4.   Attiecīgā NCB var nolemt nevākt informāciju attiecībā uz ārvalstu filiālēm, kuras nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti un kuras ir tās juridiskās personas sastāvā, kas ir datu sniedzēja.

7. pants

Īpašas statistikas datu sniegšanas prasības

Šīs regulas 6. pantā definētās statistikas datu sniegšanas prasības samazina kredītu datiem, kas atbilst konkrētajiem II pielikumā minētajiem kritērijiem.

8. pants

Paplašinātas datu sniegšanas vispārējās prasības

1.   Datu sniedzēji un to ārvalstu filiāles, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidentes, izveido nepieciešamās organizatoriskās struktūras un atbilstošus iekšējās kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka dati, ko saskaņā ar šo regulu sniedz individuāli, tiek pienācīgi apstrādāti un nosūtīti saskaņā ar 6. pantu.

2.   Ārvalstu filiāles, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidentes, nav datu sniedzējas šīs regulas izpratnē. Datu sniedzēji nodrošina, ka šādas ārvalstu filiāles īsteno visas vienošanās, procesus un mehānismus, lai nodrošinātu pienācīgu individuālās datu sniegšanas prasību ievērošanu.

3.   Šajā regulā noteiktās statistikas datu sniegšanas prasības neskar nekādas citas esošās vai nākotnes datu sniegšanas prasības attiecībā uz kredītu datiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai citu datu sniegšanas regulējumu.

4.   NCB var vākt informāciju, kas tiek nosūtīta ECB, plašāka nacionālā datu sniegšanas regulējuma ietvaros, kas atbilst attiecīgajiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Šajos plašākajos datu sniegšanas regulējumos var iekļaut informāciju, kuru papildus statistikas mērķiem izmanto citiem mērķiem, piemēram, uzraudzības vajadzībām.

5.   NCB drīkst iegūt kredītu datus no citiem avotiem.

6.   Obligātās prasības kredītu datu saskaņotībai, pilnīgumam, detalizētībai un darījuma partneru identifikācijai ir noteiktas I pielikuma veidnēs.

9. pants

Darījuma partneru identificēšana

1.   Lai sniegtu datus saskaņā ar šo regulu, datu sniedzēji un NCB identificē darījuma partnerus, izmantojot:

| a) | JPI, ja šāds identifikators ir piešķirts; vai |
| --- | --- |

a)

JPI, ja šāds identifikators ir piešķirts; vai

| b) | ja JPI nav piešķirts – nacionālo identifikatoru, kas tālāk aprakstīts IV pielikumā. |
| --- | --- |

b)

ja JPI nav piešķirts – nacionālo identifikatoru, kas tālāk aprakstīts IV pielikumā.

2.   NCB var iegūt jebkādu informāciju saistībā ar darījuma partneru identifikāciju, kā noteikts III pielikumā, izmantojot datu sniedzēju veikto tiešo datu sniegšanu vai saprašanās memorandus vai līdzīgas vienošanās ar NSI, NKI un citām valstu iestādēm. NCB nosaka unikālos identifikatorus, kas nepieciešami pienācīgai darījuma partneru identificēšanai, pamatojoties uz III pielikumā minēto informāciju.

10. pants

Piekļuve kredītu datiem un to izmantošana

1.   ECB un NCB izmanto saskaņā ar šo regulu sniegtos kredītu datus tādā apjomā un tādiem mērķiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2533/98. Šos datus var jo īpaši izmantot atgriezeniskās saiknes izveidošanai un uzturēšanai saskaņā ar 11. pantu.

2.   Šī regula neierobežo kredītu datu izmantošanu pašlaik un nākotnē, kas ir atļauta vai kas jāveic saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem vai saprašanās memorandiem, t. sk. datu pārrobežu apmaiņu.

11. pants

Atgriezeniskā saikne ar datu sniedzējiem

1.   NCB ir tiesības sniegt kredītu datus, t. sk. citas NCB savāktos datus, datu sniedzējiem, izveidojot vai uzlabojot atgriezeniskās saiknes vai citus informācijas pakalpojumus, ko CKR nodrošina datu sniedzējiem. Tās var sniegt saskaņā ar šo regulu savākto kredītu datu apakškopu, ņemot vērā labāko praksi un to, ciktāl to pieļauj piemērojamais juridiskās konfidencialitātes regulējums. Datu sniedzēji datus drīkst izmantot vienīgi kredītriska pārvaldībai un tiem pieejamās kredītu kvalitātes informācijas uzlabošanai attiecībā uz pastāvošajiem vai iespējamiem instrumentiem. Tie nedrīkst datus darīt pieejamus citām personām, ja vien datu sniegšana pakalpojumu sniedzējiem šiem mērķiem ir noteikti vajadzīga un dati tiek izmantoti vienīgi attiecībā uz datu sniedzēju, un datu sniedzējs nodrošina vajadzīgo konfidencialitātes aizsardzību saskaņā ar līgumisku vienošanos, ar kuru ir izslēgta datu izmantošana jebkādā citā veidā un kurā ir noteikta datu anonimizācija visos gadījumos, kad tas ir iespējams, un datu dzēšana, tiklīdz sasniegts datu sniegšanas mērķis, kuram dati tika sniegti. Pakalpojumu sniedzējam ir aizliegts jebkādā veidā nosūtīt datus tālāk, un ir aizliegts sniegt jebkādus datus kredītu datu komerciālajiem sniedzējiem.

2.   NCB nosaka sniedzamo datu tvērumu, datu piekļuves piešķiršanas kārtību un jebkādus papildu ierobežojumus datu izmantošanai, ņemot vērā valstu tiesisko regulējumu un jebkādus citus ierobežojumus saistībā ar to, ka informācija ir konfidenciāla.

3.   Ar šo pantu datu sniedzējiem netiek piešķirtas tiesības uz atgriezenisko saikni vai uz konkrētas informācijas saņemšanu no atgriezeniskās saiknes, vai citiem informācijas pakalpojumiem, ko CKR nodrošina datu sniedzējiem.

4.   NCB ir tiesības uz laiku liegt datu sniedzēja piekļuvi konkrētiem pa atgriezenisko saikni saņemamiem kredītu datiem, ja datu sniedzējs nav izpildījis savus statistikas datu sniegšanas pienākumus saskaņā ar šo regulu, jo īpaši attiecībā uz datu kvalitāti un precizitāti, un ja datu sniedzējs nav izpildījis savus pienākumus, kas noteikti 1. punktā.

5.   NCB ir tiesības liegt citu NCB piekļuvi kredītu mikrodatiem, ko tās vāc atgriezeniskās saiknes mērķiem. NCB ir tiesības pieprasīt savstarpīgumu attiecībā uz kredītu mikrodatu sniegšanu no jebkuras NCB, kas pieprasa datus no citas NCB, atgriezeniskās saiknes mērķiem. Attiecīgā datu sniedzēja NCB vienmēr var izmantot informāciju par datu sniedzējā dalībvalstī reģistrētā datu sniedzēja institucionālo vienību atgriezenisko saikņu mērķiem neatkarīgi no tā, kuras valsts rezidente ir institucionālā vienība.

12. pants

Juridisko personu piekļuve

1.   Juridiskās personas vai juridisko personu daļas, par kurām sniegti kredītu dati, ir tiesīgas piekļūt šiem datiem attiecīgajā NCB. Turklāt juridiskās personas var lūgt datu sniedzējiem labot nepatiesus datus, kas attiecas uz tām.

2.   NCB ir tiesīgas liegt juridiskajām personām un juridisko personu sastāvā ietilpstošajām struktūrvienībām piekļuvi par tām sniegtajiem kredītu datiem vienīgi tad, ja:

| a) | šādas piekļuves rezultātā tiktu pārkāptas datu sniedzēja likumīgās konfidencialitātes intereses, piemēram, attiecībā uz iekšēju kredītriska novērtējumu, vai trešo personu intereses, īpaši to juridisko personu intereses, par kurām sniegti kredītu dati; vai |
| --- | --- |

a)

šādas piekļuves rezultātā tiktu pārkāptas datu sniedzēja likumīgās konfidencialitātes intereses, piemēram, attiecībā uz iekšēju kredītriska novērtējumu, vai trešo personu intereses, īpaši to juridisko personu intereses, par kurām sniegti kredītu dati; vai

| b) | dati nav izmantoti atgriezeniskās saiknes izveidošanai vai uzlabošanai saskaņā ar 11. pantu, un tām nav pienākuma nodrošināt piekļuvi šādiem datiem saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

dati nav izmantoti atgriezeniskās saiknes izveidošanai vai uzlabošanai saskaņā ar 11. pantu, un tām nav pienākuma nodrošināt piekļuvi šādiem datiem saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem.

13. pants

Termiņi

1.   Datu sniedzēji sniedz kredītu datus, kas reģistrēti šādos datu sniegšanas atsauces datumos:

| a) | nosūtot datus katru mēnesi – katra mēneša pēdējā dienā; |
| --- | --- |

a)

nosūtot datus katru mēnesi – katra mēneša pēdējā dienā;

| b) | nosūtot datus katru ceturksni – marta, jūnija, septembra un decembra pēdējā dienā. |
| --- | --- |

b)

nosūtot datus katru ceturksni – marta, jūnija, septembra un decembra pēdējā dienā.

2.   NCB lemj par to, kad un cik bieži tām jāsaņem dati no datu sniedzējiem, lai tās varētu ievērot datu sniegšanas ECB termiņus, un attiecīgi informē datu sniedzējus.

3.   NCB paziņo datu sniedzējiem par datu sniegšanas pienākumiem vismaz 18 mēnešu pirms pirmā datu sniegšanas atsauces datuma, par kuru šiem datu sniedzējiem jāsniedz dati saskaņā ar šo regulu, neskarot nekādas citas datu sniegšanas prasības saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai citu datu sniegšanas regulējumu.

4.   NCB nosūta ECB kredītu mēneša datus par datu subjektiem, kas ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, līdz 30. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati.

5.   NCB nosūta ECB kredītu ceturkšņa datus par datu subjektiem, kas ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, līdz 15. darbdienas beigām pēc Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (11) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem datu nosūtīšanas datumiem.

6.   NCB nosūta ECB mēneša kredītu datus par datu subjektiem, kas ir ārvalstu filiāles un nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, līdz 35. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati.

7.   NCB nosūta ECB kredītu ceturkšņa datus par datu subjektiem, kas ir ārvalstu filiāles un nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, līdz 20. darbdienas beigām pēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem datu nosūtīšanas datumiem.

8.   NCB nosūta ECB darījuma partneru atsauces datus par visiem darījuma partneriem saskaņā ar I pielikuma 1. veidnes 1. iedaļu, pirmo reizi nosūtot kredītu datus. Pārmaiņu gadījumā NCB atjaunina datus ne vēlāk kā pirms to kredītu datu nosūtīšanas, kuri attiecas uz pirmo datu sniegšanas atsauces datumu, kurā vai pirms kura pārmaiņas stājās spēkā. Ja vien NCB nav informējušas datu sniedzējus par to, ka tās ir ieguvušas atjauninātus darījuma partneru atsauces datus no citiem avotiem, datu sniedzēji atjaunina šos datus, paziņojot NCB par visām pārmaiņām NCB noteiktajā termiņā, bet ne vēlāk kā dienā, kad attiecīgajai NCB tiek sniegti kredītu dati par pirmo datu sniegšanas atsauces datumu pēc datuma, kurā pārmaiņas stājās spēkā.

14. pants

Obligātie kopējie standarti un nacionālais datu sniegšanas regulējums

1.   Datu sniedzēji pilda statistikas datu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas, saskaņā ar V pielikumā noteiktajiem obligātajiem kopējiem datu nosūtīšanas, precizitātes, darījuma partneru precīzas identificēšanas, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.

2.   Datu sniegšanas regulējuma prasības, kuras jāievēro datu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar šo regulu un NCB valsts tiesiskajiem regulējumiem tiktāl, ciktāl tie nav pretrunā ar šīs regulas noteikumiem. NCB nodrošina, ka šī datu sniegšanas kārtība: a) nodrošina prasīto statistisko informāciju un b) ļauj pārbaudīt, vai tiek ievēroti V pielikumā izklāstītie obligātie datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standarti.

3.   NCB var izmantot informāciju, kas saskaņā ar 8. panta 5. punktu iegūta no citiem avotiem, lai nosūtītu kredītu datus ECB, tiktāl, ciktāl šī informācija atbilst kvalitātes un savlaicīguma standartiem, kādus saskaņā ar šo regulu piemēro no datu sniedzējiem savāktajiem datiem. Jo īpaši jāievēro V pielikumā noteiktie obligātie datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standarti.

15. pants

Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācija

1.   Apvienošanās, dalīšanās vai reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt datu sniedzēju statistisko pienākumu izpildi, datu sniedzēji informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas datu sniegšanas prasības, tiklīdz nolūks īstenot apvienošanos, dalīšanos vai reorganizāciju tiek publiskots un pirms tā stājas spēkā.

2.   Neskarot iepriekšējā punktā noteiktos pienākumus, attiecīgā NCB var atļaut pārņēmējai iestādei pildīt tās statistikas datu sniegšanas pienākumu, izmantojot pagaidu kārtību. Šis atbrīvojums no parastās kārtības nevar būt ilgāks par sešiem mēnešiem pēc apvienošanās, dalīšanās vai reorganizācijas. Šis atbrīvojums neskar pārņēmējas iestādes pienākumu sniegt datus saskaņā ar šo regulu.

16. pants

Izņēmumi un samazināts datu sniegšanas biežums

1.   Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto datu sniegšanas pienākumu samērīgumu, attiecīgā NCB var pieļaut izņēmumus attiecībā uz maziem datu sniedzējiem ar nosacījumu, ka visu to datu sniedzēju, attiecībā uz kuriem pieļauts izņēmums, kopējā daļa neatmaksāto aizdevumu kopsummā, par kuru visi datu sniedzēji, kuri ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, sniedz datus saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (12), nepārsniedz 2 %. Šie izņēmumi var attiekties uz dažiem vai uz visiem datu sniegšanas pienākumiem, kas noteikti šajā regulā.

2.   Lai atbalstītu datu sniegšanas prasību īstenošanu, mazajiem datu sniedzējiem attiecīgā NCB var atļaut sniegt kredītu datus par datu sniegšanas atsauces datumiem pirms 2021. gada 1. janvāra nevis katru mēnesi, bet katru ceturksni, ar nosacījumu, ka visu to datu sniedzēju, kuri sniedz datus katru ceturksni, kopējā daļa neatmaksāto aizdevumu kopsummā, par kuru visi datu sniedzēji, kuri ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, sniedz datus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepārsniedz 4 %, neskarot mazo datu sniedzēju kredītu datu sniegšanu saskaņā ar citu tiesisko regulējumu.

3.   NCB drīkst pieļaut izņēmumus attiecībā uz datu sniedzējiem tiktāl, ciktāl NCB iegūst no citiem avotiem tādas kvalitātes un savlaicīguma datus, kāda pieprasīta saskaņā ar 14. panta 3. punktu.

4.   NCB informē tālāk minētos datu sniedzējus par to datu sniegšanas pienākumiem saskaņā ar 13. panta 3. punktu:

| a) | datu sniedzējus, attiecībā uz kuriem pieļauts izņēmums saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

datu sniedzējus, attiecībā uz kuriem pieļauts izņēmums saskaņā ar 1. punktu;

| b) | datu sniedzējus, kuri drīkst sniegt datus ar samazinātu datu sniegšanas biežumu saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

datu sniedzējus, kuri drīkst sniegt datus ar samazinātu datu sniegšanas biežumu saskaņā ar 2. punktu;

| c) | datu sniedzējus, kuri vairs neatbilst izņēmuma vai samazināta datu sniegšanas biežuma nosacījumiem saskaņā ar 1. vai 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

datu sniedzējus, kuri vairs neatbilst izņēmuma vai samazināta datu sniegšanas biežuma nosacījumiem saskaņā ar 1. vai 2. punktu.

17. pants

Pārbaude, datu piespiedu vākšana un obligātie kvalitātes standarti

NCB pārbauda un nepieciešamības gadījumā piespiedu kārtā vāc informāciju, kura jāsniedz datu sniedzējiem saskaņā ar šo regulu, neskarot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja datu sniedzējs neievēro šīs regulas V pielikumā noteiktos obligātos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartus.

18. pants

Sankcijas

ECB var piemērot sankcijas datu sniedzējiem, kuri nepilda šajā regulā noteiktos datu sniegšanas pienākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punktu. Datu sniedzējiem sankcijas nepiemēro, ciktāl tie pierāda, ka pieprasītās informācijas sniegšanu nepieļauj tās valsts tiesību akti, kuras rezidents ir filiāle, par kuru tiem tiek pieprasīts sniegt datus. ECB tiesības piemērot sankcijas par šajā regulā noteikto datu sniegšanas pienākumu neizpildi ir neatkarīgas no NCB tiesībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemērot sankcijas par tādu statistikas vai citu datu sniegšanas prasību neizpildi, kuras saskaņā ar attiecīgas valsts tiesisko regulējumu piemēro datu sniedzējiem, pamatojoties uz 8. panta 3. punktu.

19. pants

Pārejas noteikumi

NCB drīkst atlikt kredītu datu pirmo nosūtīšanu ECB par datu sniegšanas atsauces datumiem pirms 2019. gada 1. februāra, ja tās nosūta šos datus ECB ne vēlāk kā 2019. gada 31. martā.

20. pants

Vienkāršota grozījumu procedūra

Ņemot vērā STK viedokļus, ECB Valde var veikt tehniskus grozījumus šīs regulas pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatregulējumu un neietekmē datu sniedzēju datu sniegšanas pienākumus. ECB Valde par šādiem grozījumiem bez nepamatotas kavēšanās informē ECB Padomi.

21. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2017. gada 31. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 18. maijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 7. augusta Atzinums par Eiropas Centrālās bankas regulu par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu (OV C 261, 8.8.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Lēmums ECB/2014/6 (2014. gada 24. februāris) par sagatavošanās pasākumu organizēšanu kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (OV L 104, 8.4.2014., 72. lpp.).

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2014. gada 24. februāris) par sagatavošanās pasākumu organizēšanu kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (ECB/2014/7) (OV C 103, 8.4.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Saprašanās memorands par informācijas apmaiņu nacionālo centrālo kredītu reģistru starpā nolūkā nodot šo informāciju pārskatu sniedzējām iestādēm. Pieejams ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Pieejams Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) tīmekļa vietnē www.iso.org.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

10

(11)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

12

---

I PIELIKUMS

Sniedzamie dati un veidnes

1.   Dati, kas jāsniedz saskaņā ar šo regulu, attiecas uz vairākiem savstarpēji saistītiem elementiem, piemēram, kreditoriem, debitoriem, instrumentiem, aizsardzību utt. Piemēram, vienam debitoram var būt piešķirti vairāki kredīti vai vairākiem instrumentiem var būt viena aizsardzība. Šajā pielikumā ir izklāstīts datu kopums konkrētas informācijas sniegšanai par katru no šiem elementiem.

2.   Informācija katrā datu kopumā attiecas uz vienu elementu, piemēram, instrumentu, vai vairāku elementu kombināciju, piemēram, “instrumentu aizsardzību”, tādējādi nosakot katrā datu kopumā sniegto granularitātes līmeni. Datu kopumi ir izkārtoti divās veidnēs.

3.   Veidnēs iekļauto datu raksturlielumu datu sniegšanas prasības izklāstītas II un III pielikumā.

4.   Katrā veidnē iekļauto datu raksturlielumi definēti IV pielikumā.

5.   Summas tiek norādītas euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam datu sniegšanas atsauces datumā.

1. veidne

1.   Darījuma partneru atsauces dati

| 1.1. | Darījuma partneru atsauces datu granularitātes līmenis ir darījuma partneris. Katru ierakstu identificē šādu raksturlielumu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators un b) darījuma partnera identifikators. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Katram darījuma partnerim, par kuru datus sniedz viens un tas pats datu sniedzējs, ir unikāls darījuma partnera identifikators, un datu sniedzējam ikviens darījuma partneris vienmēr jāidentificē, izmantojot tā unikālo darījuma partnera identifikatoru. Viens datu sniedzējs nekad neizmanto šo identifikatoru atkārtoti, lai identificētu citu darījuma partneri. NCB drīkst pieprasīt, lai datu sniedzēji izmanto attiecīgās NCB noteiktos darījuma partneru identifikatorus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Reģistrējamie darījuma partneri ir visas institucionālās vienības, kas ir juridiskās personas vai kas ietilpst juridisko personu sastāvā un ir saistītas ar instrumentiem, par kuriem tiek sniegti dati saskaņā ar 4. un 5. pantu, vai kas sniedz šādu instrumentu aizsardzību. Konkrēti, reģistrējamie darījuma partneri ir: a) kreditori; b) debitori; c) aizsardzības sniedzēji; d) iniciatori; e) pakalpojumu sniedzēji; f) uzņēmumu galvenie biroji; g) tiešie mātesuzņēmumi un h) galvenie mātesuzņēmumi. Viena iestāde var būt darījuma partneris attiecībā uz vairākiem instrumentiem vai kā instrumenta darījuma partneris pildīt dažādas funkcijas. Tomēr katru darījuma partneri reģistrē tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Attiecībā uz katru darījuma partnera veidu prasītā informācija norādīta III pielikumā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Darījuma partnera dati apraksta darījuma partnera raksturlielumus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ja fiziskās personas saistītas ar instrumentiem, par kuriem ir sniegti dati AnaCredit, par fiziskajām personām ierakstu datus nesniedz. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ierakstu datus sniedz ne vēlāk kā tad, kad tiek veikta to kredītu datu mēneša nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā darījuma partneris noslēdzis AnaCredit reģistrēto līgumu. Pārmaiņu gadījumā ierakstu datus atjaunina ne vēlāk kā tad, kad tiek veikta to kredītu mēneša datu nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā pārmaiņas stājās spēkā. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Instrumentu dati

| 2.1. | Instrumentu datu granularitātes līmenis ir instruments. Katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators; c) līguma identifikators un d) instrumenta identifikators. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Katram līgumam, kas rada kredītrisku vienam datu subjektam, ir unikāls līguma identifikators. Identifikatoru nekad neizmanto atkārtoti, lai identificētu citu līgumu tajā pašā datu subjektā. Katrs instrumenta identifikators ir unikāls katram līgumam, t. i., katram vienā līgumā iekļautam instrumentam piešķir citu instrumenta identifikatoru, un to nekad neizmanto atkārtoti, lai līguma ietvaros identificētu citu instrumentu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Instrumentu datos reģistrē katru instrumentu, kas paredzēts līgumā starp datu subjektu un darījuma partneriem, t. sk. visus instrumentus attiecībās starp vienas juridiskās personas institucionālajām vienībām. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Instrumentu dati apraksta instrumenta īpašības, kas, laikam ejot, reti mainās. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ierakstu datus sniedz ne vēlāk kā tad, kad tiek veikta to kredītu datu mēneša nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā instruments reģistrēts AnaCredit. Pārmaiņu gadījumā ierakstu datus atjaunina ne vēlāk kā tad, kad tiek veikta to kredītu datu mēneša nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā vai pirms kura pārmaiņas stājās spēkā. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Finanšu dati

| 3.1. | Finanšu datu granularitātes līmenis ir instruments. Katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators; c) līguma identifikators un d) instrumenta identifikators. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Finanšu dati apraksta instrumenta finanšu attīstību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Katru instrumenta izmantoto summu reģistrē datu raksturlielumā “neatmaksātā nominālvērtība”. Katru instrumenta neizmantoto summu, par kuru uzņemtas saistības, reģistrē datu raksturlielumā “ārpusbilances summa”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ziņas par reģistrētajiem datiem sniedz reizi mēnesī. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Darījuma partnera un instrumenta dati

| 4.1. | Darījuma partnera un instrumenta datu granularitātes līmenis ir “darījuma partnera un instrumenta” kombinācija, un katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators; c) darījuma partnera identifikators; d) līguma identifikators; e) instrumenta identifikators un f) darījuma partnera funkcija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Darījuma partnera un instrumenta dati apraksta katra instrumenta visu darījuma partneru funkcijas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ja fiziskās personas saistītas ar instrumentiem, par kuriem ir sniegti dati AnaCredit, par fiziskajām personām ierakstu datus nesniedz. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ierakstu datus sniedz ne vēlāk kā tad, kad tiek veikta to kredītu datu mēneša nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā vai pirms kura instruments reģistrēts AnaCredit. Pārmaiņu gadījumā ierakstu datus atjaunina ne vēlāk kā datumā, kurā tiek veikta to kredītu datu mēneša nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā vai līdz kuram pārmaiņas stājās spēkā. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Solidāras atbildības dati

| 5.1. | Solidāras atbildības datu granularitātes līmenis ir “darījuma partnera un instrumenta” kombinācija. Katru ierakstu identificē datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators; c) darījuma partnera identifikators; d) līguma identifikators un d) instrumenta identifikators. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Šie dati reģistrē katram tādam debitoram atbilstoša instrumenta solidārās atbildības summu, kurš ir solidāri atbildīgs attiecībā uz vienu instrumentu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ja fiziskās personas saistītas ar instrumentiem, par kuriem ir sniegti dati AnaCredit, par fiziskajām personām ierakstu datus nesniedz. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ziņas par reģistrētajiem datiem sniedz reizi mēnesī. |
| --- | --- |

5.4.

| Datu kopums | Datu raksturlielums |
| --- | --- |
| 1. | Darījuma partneru atsauces dati |

Datu kopums

Datu raksturlielums

1.

Darījuma partneru atsauces dati

Datu sniedzēja identifikators

Darījuma partnera identifikators

Juridiskās personas identifikators (JPI)

Nacionālais identifikators

Uzņēmuma galvenā biroja identifikators

Tiešā mātesuzņēmuma identifikators

Galvenā mātesuzņēmuma identifikators

Nosaukums

Adrese: iela

Adrese: pilsēta/ciemats

Adrese: apgabals / administratīvais iedalījums

Adrese: pasta indekss

Adrese: valsts

Juridiskā forma

Institucionālais sektors

Saimnieciskā darbība

Tiesvedības statuss

Tiesvedības uzsākšanas datums

Uzņēmuma lielums

Uzņēmuma lieluma datums

Darbinieku skaits

Bilances kopsumma

Gada apgrozījums

Grāmatvedības standarts

| 2. | Instrumentu dati |
| --- | --- |

2.

Instrumentu dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Līguma identifikators

Instrumenta identifikators

Instrumenta veids

Amortizācijas veids

Valūta

Fiduciārais instruments

Sākuma datums

Tā perioda beigas, kurā maksā tikai procentus

Procentu likmes maksimums

Procentu likmes minimums

Procentu likmes pārskatīšanas biežums

Procentu likmju starpība

Procentu likmes veids

Juridiskais termiņa beigu datums

Saistību summa sākuma datumā

Maksājumu biežums

Projekta finansēšanas kredīts

Mērķis

Regresa tiesības

Atsauces datums

Norēķinu datums

Pakārtotie parādi

Sindicētā līguma identifikators

Atmaksas tiesības

Patiesās vērtības pārmaiņas kredītriska pārmaiņu dēļ pirms pirkšanas

| 3. | Finanšu dati |
| --- | --- |

3.

Finanšu dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Līguma identifikators

Instrumenta identifikators

Procentu likme

Nākamā procentu likmes pārskatīšana

Instrumenta saistību neizpildes statuss

Instrumenta saistību neizpildes statusa datums

Pārskaitītā summa

Instrumenta kavētie maksājumi

Instrumenta kavējuma datums

Vērtspapīrošanas veids

Neatmaksātā nominālvērtība

Uzkrātie procenti

Ārpusbilances summa

| 4. | Darījuma partnera un instrumenta dati |
| --- | --- |

4.

Darījuma partnera un instrumenta dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Darījuma partnera identifikators

Līguma identifikators

Instrumenta identifikators

Darījuma partnera funkcija

| 5. | Solidāras atbildības dati |
| --- | --- |

5.

Solidāras atbildības dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Darījuma partnera identifikators

Līguma identifikators

Instrumenta identifikators

Solidārās atbildības summa

2. veidne

6.   Grāmatvedības dati

| 6.1. | Grāmatvedības datu granularitātes līmenis ir instruments. Katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators; c) līguma identifikators un d) instrumenta identifikators. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Šie dati apraksta instrumenta attīstību saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem, kurus izmanto datu subjekta juridiskā persona. Ja uz datu sniedzēju attiecas Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2015/534 (ECB/2015/13) (1), datus reģistrē saskaņā ar grāmatvedības standartiem – Starptautiskajiem Finanšu pārskatu standartiem (SFPS) vai vispārpieņemtajiem Starptautiskajiem Grāmatvedības principiem (GAAP) –, kurus piemēro, lai datu subjekta juridiskā persona izpildītu Regulā (ES) 2015/534 (ECB/2015/13) noteiktās prasības. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ziņas par reģistrētajiem datiem sniedz reizi ceturksnī. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Saņemtās aizsardzības dati

| 7.1. | Saņemtās aizsardzības datu granularitātes līmenis ir saņemtā aizsardzība. Katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators un c) aizsardzības identifikators. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Datu sniedzēji sniedz datus par jebkuru aizsardzību, kas saņemta kā nodrošinājums to instrumentu atmaksai, par kuriem sniegti instrumentu dati neatkarīgi no tā, vai aizsardzība uzskatāma par kredītriska mazināšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Šie dati apraksta saņemto aizsardzību. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Ierakstu datus sniedz ne vēlāk kā tad, kad tiek veikta to kredītu datu mēneša nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā vai pirms kura aizsardzība saņemta kā nodrošinājums jebkura tāda instrumenta atmaksai, par kuru sniegti dati AnaCredit. Pārmaiņu gadījumā ierakstu datus atjaunina ne vēlāk kā tad, kad tiek veikta to kredītu datu ceturkšņa nosūtīšana, kuri attiecas uz datu sniegšanas atsauces datumu, kurā vai pirms kura pārmaiņas stājās spēkā. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Instrumenta un saņemtās aizsardzības dati

| 8.1. | Instrumenta un saņemtās aizsardzības datu granularitātes līmenis ir instrumenta un saņemtās aizsardzības kombinācija. Katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators; c) līguma identifikators; d) instrumenta identifikators un e) aizsardzības identifikators. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Šie dati apraksta aizsardzību, kas saņemta attiecībā uz instrumentu, kuru šī aizsardzība nodrošina. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Ziņas par reģistrētajiem datiem sniedz reizi mēnesī. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Darījuma partnera riska dati

| 9.1. | Darījuma partnera riska datu granularitātes līmenis ir darījuma partneris. Katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators un c) darījuma partnera identifikators. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Šie dati ļauj novērtēt darījuma partneru kredītrisku. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Šī informācija tiek pieprasīta tikai par debitoriem un aizsardzības sniedzējiem. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Ja fiziskās personas ir saistītas ar instrumentiem, par kuriem ir sniegti dati AnaCredit, par fiziskajām personām ierakstu datus nesniedz. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Ziņas par reģistrētajiem datiem sniedz reizi mēnesī. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Attiecīgā NCB var nolemt vākt darījuma partneru riska datus reizi ceturksnī. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Darījuma partnera saistību neizpildes dati

| 10.1. | Darījuma partnera saistību neizpildes datu granularitātes līmenis ir darījuma partneris. Katru ierakstu identificē šādu datu raksturlielumu kombinācija: a) datu sniedzēja identifikators; b) datu subjekta identifikators un c) darījuma partnera identifikators. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Šie dati ļauj bez nepamatotas kavēšanas identificēt darījuma partnerus, kuri nepilda saistības. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Šī informācija tiek pieprasīta tikai par debitoriem un aizsardzības sniedzējiem. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Ja fiziskās personas ir saistītas ar instrumentiem, par kuriem ir sniegti dati AnaCredit, par fiziskajām personām ierakstu datus nesniedz. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Ziņas par reģistrētajiem datiem sniedz reizi mēnesī. |
| --- | --- |

10.5.

| Dati | Datu raksturlielums |
| --- | --- |
| 6. | Grāmatvedības dati |

Dati

Datu raksturlielums

6.

Grāmatvedības dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Līguma identifikators

Instrumenta identifikators

Instrumentu grāmatvedības klasifikācija

Iekļaušana bilancē

Uzkrātie norakstījumi

Uzkrātā vērtības samazinājuma summa

Vērtības samazinājuma veids

Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode

Apgrūtinājuma avoti

Patiesās vērtības uzkrātās pārmaiņas kredītriska rezultātā

Instrumenta saistību izpildes statuss

Instrumenta saistību izpildes statusa datums

Uzkrājumi saistībā ar ārpusbilances riska darījumiem

Instrumenta pārstrukturēšanas un pārskatīšanas statuss

Instrumenta pārstrukturēšanas un pārskatīšanas statusa datums

Uzkrātās atgūtās summas kopš saistību neizpildes

Piesardzības krājumu portfelis

Uzskaites vērtība

| 7. | Saņemtās aizsardzības dati |
| --- | --- |

7.

Saņemtās aizsardzības dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Aizsardzības identifikators

Aizsardzības sniedzēja identifikators

Aizsardzības veids

Aizsardzības summa

Aizsardzības summas veids

Aizsardzības novērtējuma metode

Nekustamā īpašuma nodrošinājuma atrašanās vieta

Aizsardzības summas datums

Aizsardzības beigu termiņš

Sākotnējā aizsardzības vērtība

Sākotnējās aizsardzības vērtības datums

| 8. | Instrumenta un saņemtās aizsardzības dati |
| --- | --- |

8.

Instrumenta un saņemtās aizsardzības dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Līguma identifikators

Instrumenta identifikators

Aizsardzības identifikators

Aizsardzības noteiktā summa

Trešo personu prioritārie prasījumi pret aizsardzību

| 9. | Darījuma partnera riska dati |
| --- | --- |

9.

Darījuma partnera riska dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Darījuma partnera identifikators

Saistību nepildīšanas varbūtība

| 10. | Darījuma partnera saistību neizpildes dati |
| --- | --- |

10.

Darījuma partnera saistību neizpildes dati

Datu sniedzēja identifikators

Datu subjekta identifikators

Darījuma partnera identifikators

Darījuma partnera saistību neizpildes statuss

Darījuma partnera saistību neizpildes statusa datums

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2015/534 (2015. gada 17. marts) par uzraudzības finanšu informācijas sniegšanu (ECB/2015/13) (OV L 86, 31.3.2015., 13. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Īpašas statistikas datu sniegšanas prasības

Saskaņā ar 7. pantu statistikas datu sniegšanas prasības, kas definētas 6. pantā, jāsamazina, ja izpildīti noteikti nosacījumi. Šādos četros gadījumos aprakstīti noteikti nosacījumi, kurus izpildot netiek prasīta pilna kredītu datu kopuma sniegšana.

1.   Datu subjekti, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti

Instrumenti, attiecībā uz kuriem datu subjekts ir ārvalstu filiāle, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidente.

2.   Datu subjekti, uz kuriem neattiecas kapitāla prasības

Instrumenti, attiecībā uz kuriem datu subjekts:

| a) | nav uzraudzītā iestāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013; vai |
| --- | --- |

a)

nav uzraudzītā iestāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013; vai

| b) | ir tādas iestādes ārvalstu filiāle, kas netiek uzraudzīta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

b)

ir tādas iestādes ārvalstu filiāle, kas netiek uzraudzīta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

3.   Pilnībā no bilances izslēgti instrumenti, kas tiek apkalpoti

Instrumenti, kas:

| a) | ir izslēgti; un |
| --- | --- |

a)

ir izslēgti; un

| b) | tiek apkalpoti. |
| --- | --- |

b)

tiek apkalpoti.

4.   Instrumenti, kas radīti pirms 2018. gada 1. septembra

Instrumenti, kuru sākuma datums ir pirms 2018. gada 1. septembra.

1. tabulā noteiktas datu sniegšanas prasības katram datu raksturlielumam katrā no četriem gadījumiem, izmantojot šādas klasifikācijas:

a)   N: ņemot vērā atsevišķas vienošanās, attiecīgā NCB var nolemt nevākt šo informāciju no individuālajiem datu sniedzējiem;

b)   X: informācija, par kuru nav jāsniedz dati.

Ja klasifikācija nav norādīta, informācija ir jāsniedz.

Ja uz datiem attiecas vairāki 1. tabulas apraksti, piemēro vismazāk apgrūtinošo datu sniegšanas prasību.

1. tabula

Īpašas statistikas datu sniegšanas prasības

| | 1. | Datu subjekti, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti |
| --- | --- | --- |

1.

Datu subjekti, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti

| 2. | Datu subjekti, uz kuriem neattiecas kapitāla prasības |
| --- | --- |

2.

Datu subjekti, uz kuriem neattiecas kapitāla prasības

| 3. | Pilnībā no bilances izslēgti instrumenti, kas tiek apkalpoti |
| --- | --- |

3.

Pilnībā no bilances izslēgti instrumenti, kas tiek apkalpoti

| 4. | Instrumenti, kas radīti pirms 2018. gada 1. septembra |
| --- | --- |

4.

Instrumenti, kas radīti pirms 2018. gada 1. septembra

Projekta finansēšanas kredīts

N

Sākuma datums

N

Procentu likmes veids

N

Procentu likmes pārskatīšanas biežums

N

Tā perioda beigas, kurā maksā tikai procentus

N

N

Atsauces datums

N

Procentu likmju starpība

N

Procentu likmes maksimums

N

N

Procentu likmes minimums

N

N

Amortizācijas veids

N

N

Maksājumu biežums

N

N

Patiesās vērtības pārmaiņas kredītriska pārmaiņu dēļ pirms pirkšanas

N

N

Nākamā procentu likmes pārskatīšana

N

Instrumenta saistību neizpildes statuss

N

Instrumenta saistību neizpildes statusa datums

N

Uzkrātie procenti

N

Instrumentu grāmatvedības klasifikācija

X

Apgrūtinājuma avoti

N

X

Uzkrātie norakstījumi

X

Uzkrātā vērtības samazinājuma summa

X

Vērtības samazinājuma veids

X

Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode

X

Patiesās vērtības uzkrātās pārmaiņas kredītriska rezultātā

X

Instrumenta saistību izpildes statuss

N

Instrumenta saistību izpildes statusa datums

N

Uzkrājumi saistībā ar ārpusbilances riska darījumiem

X

Instrumenta pārstrukturēšanas un pārskatīšanas statusa datums

N

Prudenciālais portfelis

X

X

Uzskaites vērtība

X

Aizsardzības sākotnējā summa

N

Aizsardzības sākotnējās summas datums

N

Saistību nepildīšanas varbūtība

N

N

Darījuma partnera saistību neizpildes statuss

N

N

Darījuma partnera saistību neizpildes statusa datums

N

N

---

III PIELIKUMS

Darījuma partneru atsauces dati

2. un 3. tabulā noteiktas datu sniegšanas prasības katram darījuma partnera atsauces datu raksturlielumam, kā aprakstīts I pielikuma 1. veidnē.

2. tabulā noteiktas prasības darījuma partneriem, kuri ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti, bet 3. tabulā noteiktas prasības darījuma partneriem, kuri nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti.

Izmanto šādu prasību klasifikāciju:

a)   N: ņemot vērā atsevišķas vienošanās, attiecīgā NCB var nolemt nevākt šo informāciju no individuālajiem datu sniedzējiem;

b)   X: informācija, par kuru nav jāsniedz dati.

Ja klasifikācija nav norādīta, informācija ir jāsniedz.

Ja uz datiem attiecas vairāki 2. vai 3. tabulas apraksti, jāpiemēro vismazāk apgrūtinošā datu sniegšanas prasība.

2. tabula

Īpašas darījuma partnera atsauces datu sniegšanas prasības darījuma partneriem, kas ir datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti

| | 1. | Datu sniedzējs |
| --- | --- | --- |

1.

Datu sniedzējs

| 2. | Datu subjekts |
| --- | --- |

2.

Datu subjekts

| 3. | Kreditors |
| --- | --- |

3.

Kreditors

| 4. | Debitors. Instrumenti, kas radīti pirms 2018. gada 1. septembra |
| --- | --- |

4.

Debitors. Instrumenti, kas radīti pirms 2018. gada 1. septembra

| 5. | Debitors. Vismaz viens instruments, kas radīts 2018. gada 1. septembrī vai vēlāk |
| --- | --- |

5.

Debitors. Vismaz viens instruments, kas radīts 2018. gada 1. septembrī vai vēlāk

| 6. | Aizsardzības sniedzējs |
| --- | --- |

6.

Aizsardzības sniedzējs

| 7. | Uzņēmuma galvenais birojs |
| --- | --- |

7.

Uzņēmuma galvenais birojs

| 8. | Tiešais mātesuzņēmums |
| --- | --- |

8.

Tiešais mātesuzņēmums

| 9. | Galvenais mātesuzņēmums |
| --- | --- |

9.

Galvenais mātesuzņēmums

| 10. | Iniciators |
| --- | --- |

10.

Iniciators

| 11. | Pakalpojumu sniedzējs |
| --- | --- |

11.

Pakalpojumu sniedzējs

Darījuma partneru atsauces dati

Darījuma partnera identifikators

Juridiskās personas identifikators (JPI)

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nacionālais identifikators

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Uzņēmuma galvenā biroja identifikators

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Tiešā mātesuzņēmuma identifikators

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Galvenā mātesuzņēmuma identifikators

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Nosaukums

Adrese: iela

N

Adrese: pilsēta/ciemats

N

Adrese: apgabals / administratīvais iedalījums

N

Adrese: pasta indekss

N

Adrese: valsts

N

Juridiskā forma

N

Institucionālais sektors

N

Saimnieciskā darbība

X

X

N

N

N

N

Tiesvedības statuss

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Tiesvedības uzsākšanas datums

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Uzņēmuma lielums

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Uzņēmuma lieluma datums

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Darbinieku skaits

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Bilances kopsumma

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Gada apgrozījums

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Grāmatvedības standarts

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3. tabula

Īpašas darījuma partnera atsauces datu sniegšanas prasības darījuma partneriem, kas nav datu sniedzējas dalībvalsts rezidenti

| | 1. | Datu sniedzējs |
| --- | --- | --- |

1.

Datu sniedzējs

| 2. | Datu subjekts |
| --- | --- |

2.

Datu subjekts

| 3. | Kreditors |
| --- | --- |

3.

Kreditors

| 4. | Debitors. Instrumenti, kas radīti pirms 2018. gada 1. septembra |
| --- | --- |

4.

Debitors. Instrumenti, kas radīti pirms 2018. gada 1. septembra

| 5. | Debitors. Vismaz viens instruments, kas radīts 2018. gada 1. septembrī vai vēlāk |
| --- | --- |

5.

Debitors. Vismaz viens instruments, kas radīts 2018. gada 1. septembrī vai vēlāk

| 6. | Aizsardzības sniedzējs |
| --- | --- |

6.

Aizsardzības sniedzējs

| 7. | Uzņēmuma galvenais birojs |
| --- | --- |

7.

Uzņēmuma galvenais birojs

| 8. | Tiešais mātesuzņēmums |
| --- | --- |

8.

Tiešais mātesuzņēmums

| 9. | Debitora galvenais mātesuzņēmums |
| --- | --- |

9.

Debitora galvenais mātesuzņēmums

| 10. | Iniciators |
| --- | --- |

10.

Iniciators

| 11. | Pakalpojumu sniedzējs |
| --- | --- |

11.

Pakalpojumu sniedzējs

Darījuma partneru atsauces dati

Darījuma partnera identifikators

NA

Juridiskās personas identifikators (JPI)

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nacionālais identifikators

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Uzņēmuma galvenā biroja identifikators

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tiešā mātesuzņēmuma identifikators

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Galvenā mātesuzņēmuma identifikators

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nosaukums

NA

Adrese: iela

NA

N

Adrese: pilsēta/ciemats

NA

N

Adrese: apgabals / administratīvais iedalījums

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Adrese: pasta indekss

NA

N

Adrese: valsts

NA

N

Juridiskā forma

NA

N

Institucionālais sektors

NA

N

Saimnieciskā darbība

NA

X

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Tiesvedības statuss

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Tiesvedības uzsākšanas datums

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Uzņēmuma lielums

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Uzņēmuma lieluma datums

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Darbinieku skaits

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bilances kopsumma

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Gada apgrozījums

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grāmatvedības standarts

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

IV PIELIKUMS

Datu raksturlielumi, definīcijas un vērtības

Šajā tabulā sniegti I–III pielikumā noteikto datu raksturlielumu detalizēti standarta apraksti un definīcijas. Tajā iekļautas arī vērtības, kas sniedzamas attiecībā uz datu raksturlielumiem, t. sk. vērtību apraksti.

NCB ir atbildīgas par datu raksturlielumu un vērtību ietveršanu nacionālajā līmenī piemērojamos atbilstošos datu raksturlielumos un vērtībās.

| Termins | Termina veids | Definīcija |
| --- | --- | --- |
| Darījuma partnera identifikators | Datu raksturlielums | Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi unikāli identificēt katru darījuma partneri. Katram darījuma partnerim jāpiešķir viens darījuma partnera identifikators. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā kāda cita darījuma partnera identifikators. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Datu sniedzēja identifikators | Datu raksturlielums | Darījuma partnera identifikators datu sniedzējam. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Datu subjekta identifikators | Datu raksturlielums | Darījuma partnera identifikators datu subjektam. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Līguma identifikators | Datu raksturlielums | Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi unikāli identificēt katru līgumu. Katram līgumam jāpiešķir viens līguma identifikators. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā kāda cita līguma identifikators. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Instrumenta identifikators | Datu raksturlielums | Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi unikāli identificēt katru vienā līgumā iekļautu instrumentu. Katram instrumentam jābūt vienam instrumenta identifikatoram. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā instrumenta identifikators kādam citam tajā pašā līgumā iekļautam instrumentam. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Aizsardzības identifikators | Datu raksturlielums | Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi identificēt instrumenta nodrošināšanai izmantoto aizsardzību. Katram aizsardzības gadījumam jābūt vienam aizsardzības identifikatoram. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā kāda cita aizsardzības gadījuma identifikators. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Aizsardzības sniedzēja identifikators | Datu raksturlielums | Darījuma partnera identifikators aizsardzības sniedzējam.
  Ja aizsardzības sniedzējs nav juridiskā persona, dati par aizsardzības sniedzēja identifikators nav jānorāda. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Darījuma partnera atsauces dati |
| Juridiskās personas identifikators (JPI) | Datu raksturlielums | Juridiskās personas identifikators, ko piešķir saskaņā ar Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) 17442 standartu. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Nacionālais identifikators | Datu raksturlielums | Tas ir parasti izmantotais identifikācijas kods, kas nodrošina darījuma partnera vai juridiskās personas, kuras sastāvā ietilpst darījuma partneris, nepārprotamu identitātes noteikšanu tā rezidences valstī.
  Ja darījuma partneris ir ārvalstu filiāle, nacionālais identifikators norāda uz ārvalstu filiāli.
  Ja darījuma partneris nav ārvalstu filiāle, nacionālais identifikators norāda uz juridisko personu, kuras sastāvā ietilpst darījuma partneris. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Uzņēmuma galvenā biroja identifikators | Datu raksturlielums | Darījuma partnera identifikators juridiskajai personai, kuras juridiski atkarīga daļa ir ārvalstu filiāle.
  Šo informāciju sniedz vienīgi par darījuma partneriem, kuri ir ārvalstu filiāles. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Tiešā mātesuzņēmuma identifikators | Datu raksturlielums | Darījuma partnera identifikators juridiskajai personai, kura ir darījuma partnera tiešais mātesuzņēmums. Ja darījuma partnerim nav mātesuzņēmuma, jānorāda paša darījuma partnera identifikators.
  Mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta a) punktā. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Galvenā mātesuzņēmuma identifikators | Datu raksturlielums | Darījuma partnera identifikators juridiskai personai, kura ir darījuma partnera galvenais mātesuzņēmums. Šim galvenajam mātesuzņēmumam nav mātesuzņēmuma. Ja darījuma partnerim nav mātesuzņēmuma, jānorāda paša darījuma partnera identifikators.
  Mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta a) punktā. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Nosaukums | Datu raksturlielums | Darījuma partnera pilns juridiskais nosaukums. |
| Rakstzīmju virkne | Vērtība | Rakstzīmju noteikta secība. |
| Adrese: iela | Datu raksturlielums | Darījuma partnera ielas adrese, t. sk. mājas numurs. |
| Rakstzīmju virkne | Vērtība | Rakstzīmju noteikta secība. |
| Adrese: pilsēta/ciemats | Datu raksturlielums | Darījuma partnera mītnes pilsēta vai ciemats. |
| Rakstzīmju virkne | Vērtība | Rakstzīmju noteikta secība. |
| Adrese: pasta indekss | Datu raksturlielums | Darījuma partnera mītnes pasta indekss. |
| Burtciparu kods | Vērtība | Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem. |
| Adrese: apgabals/administratīvais iedalījums | Datu raksturlielums | Darījuma partnera, kas ir Eiropas Savienības dalībvalsts rezidents, mītnes apgabals vai tamlīdzīgs administratīvais iedalījums. |
| Rakstzīmju virkne | Vērtība | NUTS 3 reģioni. |
| Adrese: valsts | Datu raksturlielums | Darījuma partnera valsts. |
| ISO 3166-1-alpha-2 kodi | Vērtība | Valsts ISO 3166-1-alpha-2 kods. |
| Juridiskā forma | Datu raksturlielums | Uzņēmējdarbību veicošās vienības forma atbilstoši nacionālajai tiesību sistēmai. |
| Rakstzīmju virkne | Vērtība | Rakstzīmju noteikta secība. |
| Institucionālais sektors | Datu raksturlielums | Institucionālais sektors saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 549/2013, Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Regulu (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (1). |
| Nefinanšu sabiedrības | Vērtība | Nefinanšu sabiedrības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.45.–2.50. punktā. |
| Centrālā banka | Vērtība | Centrālās bankas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.72.–2.74. punktā. |
| Kredītiestādes | Vērtība | Kredītiestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā. |
| Noguldījumus pieņemošās sabiedrības, kas nav kredītiestādes | Vērtība | Noguldījumus pieņemošās sabiedrības, kas nav kredītiestādes, ir tās sabiedrības, kuras definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. panta a) punkta 2) apakšpunkta a) punkta ii) apakšpunktā. |
| Naudas tirgus fondi (NTF) | Vērtība | Naudas tirgus fondi (NTF), kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 2. pantā. |
| Ieguldījumu fondi, kas nav NTF | Vērtība | Ieguldījumu fondi, izņemot NTF, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.82.–2.85. punktā. |
| Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības (FIS) | Vērtība | Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas FIS, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 1. un 2. punktā. |
| Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondus un vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības | Vērtība | Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.86. punktā, un izņemot vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas FIS, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 1. un 2. punktā. |
| Finanšu palīgsabiedrības | Vērtība | Finanšu palīgsabiedrības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.63. punktā. |
| Piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji | Vērtība | Piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.98.–2.99. punktā. |
| Apdrošināšanas sabiedrības | Vērtība | Apdrošināšanas sabiedrības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.100.–2.104. punktā. |
| Pensiju fondi | Vērtība | Pensiju fondi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.105.–2.110. punktā. |
| Centrālā valdība | Vērtība | Centrālā valdība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.114. punktā. |
| Pavalsts valdība | Vērtība | Pavalsts valdība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.115. punktā. |
| Vietējā valdība | Vērtība | Vietējā valdība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.116. punktā. |
| Sociālās nodrošināšanas fondi | Vērtība | Sociālās nodrošināšanas fondi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.117. punktā. |
| Mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Vērtība | Mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.129.– 2.130. punktā. |
| Saimnieciskā darbība | Datu raksturlielums | Darījuma partneru klasifikācija pēc to tautsaimniecības nozares atbilstoši NACE 2.red. statistiskajai klasifikācijai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006 (2). |
| NACE kods | Vērtība | Otrā, trešā vai ceturtā līmeņa NACE kods atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1893/2006. |
| Tiesvedības statuss | Datu raksturlielums | Kategorijas, kas raksturo darījuma partnera juridisko statusu attiecībā uz tā maksātspēju atbilstoši valstu tiesiskajam regulējumam.
  NCB būtu jāietver šīs vērtības valstu tiesiskajā regulējumā. Pienācīgā laikā katrai NCB būtu jāizveido atsauces tabula, ar kuras palīdzību veicinātu šo vērtību interpretāciju un salīdzināšanu starp valstīm. |
| Nekādas juridiskās darbības nav uzsāktas | Vērtība | Juridiskās darbības saistībā ar darījuma partnera maksātspēju vai parādsaistībām nav uzsāktas. |
| Atrašanās administratora kontrolē, tiesvedības procesā vai līdzīgi ierobežojumi | Vērtība | Jebkura veida process, kurā iesaistītas tiesas vai tām pielīdzināmas iestādes ar mērķi kreditoriem vienoties par refinansēšanu, izņemot visu veidu bankrota vai maksātnespējas procesus. |
| Bankrots vai maksātnespēja | Vērtība | Tiesas kontrolētas kolektīvas un saistošas bankrota vai maksātnespējas procedūras, kas ietver daļēju vai pilnīgu darījuma partnera mantas atsavināšanu un likvidatora iecelšanu. |
| Citi juridiska rakstura līdzekļi | Vērtība | Iepriekš neminēti juridiskie līdzekļi, t. sk. datu sniedzēja un darījuma partnera noslēgti divpusēji juridiskie līdzekļi. |
| Tiesvedības uzsākšanas datums | Datu raksturlielums | Datums, kurā ierosināta datu raksturlielumā “tiesvedības statuss” norādītā tiesvedība. Tas ir visnesenākais atbilstošais datums pirms datu sniegšanas datuma, un tas jāuzrāda tikai tad, ja datu raksturlieluma “tiesvedības statuss” vērtība nav “nekādas juridiskās darbības nav uzsāktas”. |
| Datums | Vērtība | Izteikts kā [dd/mm/YYYY]. |
| Uzņēmuma lielums | Datu raksturlielums | Uzņēmumu klasifikācija pēc lieluma atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (3) pielikumā noteiktajam. |
| Liels uzņēmums | Vērtība | Uzņēmums, kas neatbilst mikrouzņēmuma, maza vai vidēja uzņēmuma (MVU) definīcijai atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam. |
| Vidējs uzņēmums | Vērtība | Uzņēmums, kas atbilst MVU definīcijai, bet nav mazs uzņēmums vai mikrouzņēmums atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam. |
| Mazs uzņēmums | Vērtība | Uzņēmums, kas atbilst maza uzņēmuma definīcijai atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam. |
| Mikrouzņēmums | Vērtība | Uzņēmums, kas atbilst mikrouzņēmuma definīcijai atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam. |
| Uzņēmuma lieluma datums | Datu raksturlielums | Datums, uz kuru attiecas sadaļā “uzņēmuma lielums” sniegtā vērtība. Tas ir tādu jaunāko datu datums, ko izmantoja, lai klasificētu vai pārskatītu uzņēmuma klasifikāciju. |
| Datums | Vērtība | Izteikts kā [dd/mm/YYYY]. |
| Darbinieku skaits | Datu raksturlielums | Darījuma partnera nodarbināto darbinieku skaits saskaņā ar Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 5. pantu. |
| Skaitlis | Vērtība | Pozitīvs skaitlis. |
| Bilances kopsumma | Datu raksturlielums | Darījuma partnera kopējo aktīvu uzskaites vērtība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 549/2013. |
| Skaitlis | Vērtība | Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā. |
| Gada apgrozījums | Datu raksturlielums | Darījuma partnera gada tīrais pārdošanas apjoms bez diskontiem un ar pārdošanu saistītiem nodokļiem saskaņā ar Ieteikumu 2003/361/EK. Līdzvērtīgs “kopējā gada apgrozījuma” jēdzienam, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 4. punktā. |
| Skaitlis | Vērtība | Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā. |
| Grāmatvedības standarts | Datu raksturlielums | Grāmatvedības standarts, ko izmanto datu subjekta juridiskā persona. Ja uz datu sniedzēju attiecas Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2015/534 (ECB/2015/13), datus reģistrē saskaņā ar grāmatvedības standartiem – Starptautiskajiem Finanšu pārskatu standartiem (SFPS) vai valsts vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem (GAAP) –, kurus piemēro, lai datu subjekta juridiskā persona izpildītu Regulā (ES) 2015/534 (ECB/2015/13) noteiktās prasības. |
| SFPS | Vērtība | SFPS, kurus piemēro atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1606/2002 (4). |
| Valsts GAAP, kas atbilst SFPS | Vērtība | Valsts grāmatvedības regulējums, kas izstrādāts saskaņā ar Padomes Regulu 86/635/EEK (5), piemērojot SFPS kritērijus instrumentiem. |
| Valsts GAAP, kas neatbilst SFPS | Vērtība | Valsts grāmatvedības regulējums, kas izstrādāts saskaņā ar Padomes Regulu 86/635/EEK, instrumentiem nepiemērojot SFPS kritērijus. |
| Darījuma partneru riska dati |
| Saistību nepildīšanas varbūtība | Datu raksturlielums | Varbūtība, ka darījuma partneris viena gada laikā neizpildīs savas saistības, nosakot to saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 160., 163., 179. un 180. pantu. |
| Skaitlis | Vērtība | Skaitlis no 0 līdz 1. |
| Darījuma partnera saistību neizpildes dati |
| Darījuma partnera saistību neizpildes statuss | Datu raksturlielums | Darījuma partnera saistību neizpildes statusa identificēšana. Kategorijas, kas raksturo iemeslus, kāpēc darījuma partneris var nepildīt saistības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu. |
| Nav saistību neizpildes | Vērtība | Darījuma partnerim saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 nav saistību neizpildes. |
| Saistību neizpilde tāpēc, ka nespēs samaksāt | Vērtība | Darījuma partnerim ir saistību neizpildes pazīmes tāpēc, ka tas tiek uzskatīts par nespējīgu samaksāt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| Saistību neizpilde tāpēc, ka kavējums pārsniedz 90/180 dienu | Vērtība | Darījuma partnerim ir saistību neizpilde tāpēc, ka kāda parāda atmaksas kavējums pārsniedz 90/180 dienu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| Saistību neizpilde gan tāpēc, ka nespēs samaksāt, gan tāpēc, ka kavējums pārsniedz 90/180 dienu | Vērtība | Darījuma partnerim ir saistību neizpilde gan tāpēc, ka tas tiek uzskatīts par nespējīgu samaksāt, gan tāpēc, ka kāda parāda atmaksas kavējums pārsniedz 90/180 dienu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| Darījuma partnera saistību neizpildes statusa datums | Datu raksturlielums | Datums, kurā darījuma partneris ieguvis datu raksturlielumā “darījuma partnera saistību neizpildes statuss” norādīto saistību neizpildes statusu. |
| Datums | Vērtība | Izteikts kā [dd/mm/YYYY]. |
| Instrumentu dati |
| Instrumenta veids | Datu raksturlielums | Instrumenta iedalījums pēc līgumisko noteikumu veida, par kuriem puses vienojušās. |
| Noguldījumi, kas nav līgumi par aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu | Vērtība | Noguldījumi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.79. punktā, izņemot līgumus par aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu. |
| Pārsnieguma kredīts | Vērtība | Pārsnieguma kredīts, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļas tabulas 2. punkta 1) apakšpunkta c) punktā. |
| Norēķinu karšu kredīts | Vērtība | Kredīts, kas piešķirts, izmantojot norēķinu kartes ar atliktā debeta funkciju, t. i., norēķinu kartes, kas nodrošina bezprocentu kredītu, vai kredītkartes, t. i., norēķinu kartes, kas nodrošina bezprocentu kredītu un procentu kredītu. |
| Atjaunojamais kredīts, kas nav pārsnieguma kredīts un norēķinu karšu kredīts | Vērtība | Kredīts ar šādām pazīmēm:






  i) | debitors var bez iepriekšējas paziņošanas kreditoram izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; |

Termins

Termina veids

Definīcija

Darījuma partnera identifikators

Datu raksturlielums

Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi unikāli identificēt katru darījuma partneri. Katram darījuma partnerim jāpiešķir viens darījuma partnera identifikators. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā kāda cita darījuma partnera identifikators.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Datu sniedzēja identifikators

Datu raksturlielums

Darījuma partnera identifikators datu sniedzējam.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Datu subjekta identifikators

Datu raksturlielums

Darījuma partnera identifikators datu subjektam.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Līguma identifikators

Datu raksturlielums

Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi unikāli identificēt katru līgumu. Katram līgumam jāpiešķir viens līguma identifikators. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā kāda cita līguma identifikators.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Instrumenta identifikators

Datu raksturlielums

Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi unikāli identificēt katru vienā līgumā iekļautu instrumentu. Katram instrumentam jābūt vienam instrumenta identifikatoram. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā instrumenta identifikators kādam citam tajā pašā līgumā iekļautam instrumentam.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Aizsardzības identifikators

Datu raksturlielums

Identifikators, kuru datu sniedzējs piešķir ar mērķi identificēt instrumenta nodrošināšanai izmantoto aizsardzību. Katram aizsardzības gadījumam jābūt vienam aizsardzības identifikatoram. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies un netiks izmantota kā kāda cita aizsardzības gadījuma identifikators.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Aizsardzības sniedzēja identifikators

Datu raksturlielums

Darījuma partnera identifikators aizsardzības sniedzējam.

Ja aizsardzības sniedzējs nav juridiskā persona, dati par aizsardzības sniedzēja identifikators nav jānorāda.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Darījuma partnera atsauces dati

Juridiskās personas identifikators (JPI)

Datu raksturlielums

Juridiskās personas identifikators, ko piešķir saskaņā ar Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) 17442 standartu.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Nacionālais identifikators

Datu raksturlielums

Tas ir parasti izmantotais identifikācijas kods, kas nodrošina darījuma partnera vai juridiskās personas, kuras sastāvā ietilpst darījuma partneris, nepārprotamu identitātes noteikšanu tā rezidences valstī.

Ja darījuma partneris ir ārvalstu filiāle, nacionālais identifikators norāda uz ārvalstu filiāli.

Ja darījuma partneris nav ārvalstu filiāle, nacionālais identifikators norāda uz juridisko personu, kuras sastāvā ietilpst darījuma partneris.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Uzņēmuma galvenā biroja identifikators

Datu raksturlielums

Darījuma partnera identifikators juridiskajai personai, kuras juridiski atkarīga daļa ir ārvalstu filiāle.

Šo informāciju sniedz vienīgi par darījuma partneriem, kuri ir ārvalstu filiāles.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Tiešā mātesuzņēmuma identifikators

Datu raksturlielums

Darījuma partnera identifikators juridiskajai personai, kura ir darījuma partnera tiešais mātesuzņēmums. Ja darījuma partnerim nav mātesuzņēmuma, jānorāda paša darījuma partnera identifikators.

Mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta a) punktā.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Galvenā mātesuzņēmuma identifikators

Datu raksturlielums

Darījuma partnera identifikators juridiskai personai, kura ir darījuma partnera galvenais mātesuzņēmums. Šim galvenajam mātesuzņēmumam nav mātesuzņēmuma. Ja darījuma partnerim nav mātesuzņēmuma, jānorāda paša darījuma partnera identifikators.

Mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta a) punktā.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Nosaukums

Datu raksturlielums

Darījuma partnera pilns juridiskais nosaukums.

Rakstzīmju virkne

Vērtība

Rakstzīmju noteikta secība.

Adrese: iela

Datu raksturlielums

Darījuma partnera ielas adrese, t. sk. mājas numurs.

Rakstzīmju virkne

Vērtība

Rakstzīmju noteikta secība.

Adrese: pilsēta/ciemats

Datu raksturlielums

Darījuma partnera mītnes pilsēta vai ciemats.

Rakstzīmju virkne

Vērtība

Rakstzīmju noteikta secība.

Adrese: pasta indekss

Datu raksturlielums

Darījuma partnera mītnes pasta indekss.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kas sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Adrese: apgabals/administratīvais iedalījums

Datu raksturlielums

Darījuma partnera, kas ir Eiropas Savienības dalībvalsts rezidents, mītnes apgabals vai tamlīdzīgs administratīvais iedalījums.

Rakstzīmju virkne

Vērtība

NUTS 3 reģioni.

Adrese: valsts

Datu raksturlielums

Darījuma partnera valsts.

ISO 3166-1-alpha-2 kodi

Vērtība

Valsts ISO 3166-1-alpha-2 kods.

Juridiskā forma

Datu raksturlielums

Uzņēmējdarbību veicošās vienības forma atbilstoši nacionālajai tiesību sistēmai.

Rakstzīmju virkne

Vērtība

Rakstzīmju noteikta secība.

Institucionālais sektors

Datu raksturlielums

Institucionālais sektors saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 549/2013, Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Regulu (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (1).

Nefinanšu sabiedrības

Vērtība

Nefinanšu sabiedrības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.45.–2.50. punktā.

Centrālā banka

Vērtība

Centrālās bankas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.72.–2.74. punktā.

Kredītiestādes

Vērtība

Kredītiestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā.

Noguldījumus pieņemošās sabiedrības, kas nav kredītiestādes

Vērtība

Noguldījumus pieņemošās sabiedrības, kas nav kredītiestādes, ir tās sabiedrības, kuras definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. panta a) punkta 2) apakšpunkta a) punkta ii) apakšpunktā.

Naudas tirgus fondi (NTF)

Vērtība

Naudas tirgus fondi (NTF), kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 2. pantā.

Ieguldījumu fondi, kas nav NTF

Vērtība

Ieguldījumu fondi, izņemot NTF, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.82.–2.85. punktā.

Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības (FIS)

Vērtība

Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas FIS, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 1. un 2. punktā.

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondus un vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības

Vērtība

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.86. punktā, un izņemot vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas FIS, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 1. un 2. punktā.

Finanšu palīgsabiedrības

Vērtība

Finanšu palīgsabiedrības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.63. punktā.

Piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji

Vērtība

Piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.98.–2.99. punktā.

Apdrošināšanas sabiedrības

Vērtība

Apdrošināšanas sabiedrības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.100.–2.104. punktā.

Pensiju fondi

Vērtība

Pensiju fondi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.105.–2.110. punktā.

Centrālā valdība

Vērtība

Centrālā valdība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.114. punktā.

Pavalsts valdība

Vērtība

Pavalsts valdība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.115. punktā.

Vietējā valdība

Vērtība

Vietējā valdība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.116. punktā.

Sociālās nodrošināšanas fondi

Vērtība

Sociālās nodrošināšanas fondi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.117. punktā.

Mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Vērtība

Mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.129.– 2.130. punktā.

Saimnieciskā darbība

Datu raksturlielums

Darījuma partneru klasifikācija pēc to tautsaimniecības nozares atbilstoši NACE 2.red. statistiskajai klasifikācijai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006 (2).

NACE kods

Vērtība

Otrā, trešā vai ceturtā līmeņa NACE kods atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1893/2006.

Tiesvedības statuss

Datu raksturlielums

Kategorijas, kas raksturo darījuma partnera juridisko statusu attiecībā uz tā maksātspēju atbilstoši valstu tiesiskajam regulējumam.

NCB būtu jāietver šīs vērtības valstu tiesiskajā regulējumā. Pienācīgā laikā katrai NCB būtu jāizveido atsauces tabula, ar kuras palīdzību veicinātu šo vērtību interpretāciju un salīdzināšanu starp valstīm.

Nekādas juridiskās darbības nav uzsāktas

Vērtība

Juridiskās darbības saistībā ar darījuma partnera maksātspēju vai parādsaistībām nav uzsāktas.

Atrašanās administratora kontrolē, tiesvedības procesā vai līdzīgi ierobežojumi

Vērtība

Jebkura veida process, kurā iesaistītas tiesas vai tām pielīdzināmas iestādes ar mērķi kreditoriem vienoties par refinansēšanu, izņemot visu veidu bankrota vai maksātnespējas procesus.

Bankrots vai maksātnespēja

Vērtība

Tiesas kontrolētas kolektīvas un saistošas bankrota vai maksātnespējas procedūras, kas ietver daļēju vai pilnīgu darījuma partnera mantas atsavināšanu un likvidatora iecelšanu.

Citi juridiska rakstura līdzekļi

Vērtība

Iepriekš neminēti juridiskie līdzekļi, t. sk. datu sniedzēja un darījuma partnera noslēgti divpusēji juridiskie līdzekļi.

Tiesvedības uzsākšanas datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā ierosināta datu raksturlielumā “tiesvedības statuss” norādītā tiesvedība. Tas ir visnesenākais atbilstošais datums pirms datu sniegšanas datuma, un tas jāuzrāda tikai tad, ja datu raksturlieluma “tiesvedības statuss” vērtība nav “nekādas juridiskās darbības nav uzsāktas”.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Uzņēmuma lielums

Datu raksturlielums

Uzņēmumu klasifikācija pēc lieluma atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (3) pielikumā noteiktajam.

Liels uzņēmums

Vērtība

Uzņēmums, kas neatbilst mikrouzņēmuma, maza vai vidēja uzņēmuma (MVU) definīcijai atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam.

Vidējs uzņēmums

Vērtība

Uzņēmums, kas atbilst MVU definīcijai, bet nav mazs uzņēmums vai mikrouzņēmums atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam.

Mazs uzņēmums

Vērtība

Uzņēmums, kas atbilst maza uzņēmuma definīcijai atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam.

Mikrouzņēmums

Vērtība

Uzņēmums, kas atbilst mikrouzņēmuma definīcijai atbilstoši Ieteikuma 2003/361/EK pielikumā noteiktajam.

Uzņēmuma lieluma datums

Datu raksturlielums

Datums, uz kuru attiecas sadaļā “uzņēmuma lielums” sniegtā vērtība. Tas ir tādu jaunāko datu datums, ko izmantoja, lai klasificētu vai pārskatītu uzņēmuma klasifikāciju.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Darbinieku skaits

Datu raksturlielums

Darījuma partnera nodarbināto darbinieku skaits saskaņā ar Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 5. pantu.

Skaitlis

Vērtība

Pozitīvs skaitlis.

Bilances kopsumma

Datu raksturlielums

Darījuma partnera kopējo aktīvu uzskaites vērtība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 549/2013.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Gada apgrozījums

Datu raksturlielums

Darījuma partnera gada tīrais pārdošanas apjoms bez diskontiem un ar pārdošanu saistītiem nodokļiem saskaņā ar Ieteikumu 2003/361/EK. Līdzvērtīgs “kopējā gada apgrozījuma” jēdzienam, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 4. punktā.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Grāmatvedības standarts

Datu raksturlielums

Grāmatvedības standarts, ko izmanto datu subjekta juridiskā persona. Ja uz datu sniedzēju attiecas Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2015/534 (ECB/2015/13), datus reģistrē saskaņā ar grāmatvedības standartiem – Starptautiskajiem Finanšu pārskatu standartiem (SFPS) vai valsts vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem (GAAP) –, kurus piemēro, lai datu subjekta juridiskā persona izpildītu Regulā (ES) 2015/534 (ECB/2015/13) noteiktās prasības.

SFPS

Vērtība

SFPS, kurus piemēro atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1606/2002 (4).

Valsts GAAP, kas atbilst SFPS

Vērtība

Valsts grāmatvedības regulējums, kas izstrādāts saskaņā ar Padomes Regulu 86/635/EEK (5), piemērojot SFPS kritērijus instrumentiem.

Valsts GAAP, kas neatbilst SFPS

Vērtība

Valsts grāmatvedības regulējums, kas izstrādāts saskaņā ar Padomes Regulu 86/635/EEK, instrumentiem nepiemērojot SFPS kritērijus.

Darījuma partneru riska dati

Saistību nepildīšanas varbūtība

Datu raksturlielums

Varbūtība, ka darījuma partneris viena gada laikā neizpildīs savas saistības, nosakot to saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 160., 163., 179. un 180. pantu.

Skaitlis

Vērtība

Skaitlis no 0 līdz 1.

Darījuma partnera saistību neizpildes dati

Darījuma partnera saistību neizpildes statuss

Datu raksturlielums

Darījuma partnera saistību neizpildes statusa identificēšana. Kategorijas, kas raksturo iemeslus, kāpēc darījuma partneris var nepildīt saistības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu.

Nav saistību neizpildes

Vērtība

Darījuma partnerim saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 nav saistību neizpildes.

Saistību neizpilde tāpēc, ka nespēs samaksāt

Vērtība

Darījuma partnerim ir saistību neizpildes pazīmes tāpēc, ka tas tiek uzskatīts par nespējīgu samaksāt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Saistību neizpilde tāpēc, ka kavējums pārsniedz 90/180 dienu

Vērtība

Darījuma partnerim ir saistību neizpilde tāpēc, ka kāda parāda atmaksas kavējums pārsniedz 90/180 dienu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Saistību neizpilde gan tāpēc, ka nespēs samaksāt, gan tāpēc, ka kavējums pārsniedz 90/180 dienu

Vērtība

Darījuma partnerim ir saistību neizpilde gan tāpēc, ka tas tiek uzskatīts par nespējīgu samaksāt, gan tāpēc, ka kāda parāda atmaksas kavējums pārsniedz 90/180 dienu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Darījuma partnera saistību neizpildes statusa datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā darījuma partneris ieguvis datu raksturlielumā “darījuma partnera saistību neizpildes statuss” norādīto saistību neizpildes statusu.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Instrumentu dati

Instrumenta veids

Datu raksturlielums

Instrumenta iedalījums pēc līgumisko noteikumu veida, par kuriem puses vienojušās.

Noguldījumi, kas nav līgumi par aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu

Vērtība

Noguldījumi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.79. punktā, izņemot līgumus par aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu.

Pārsnieguma kredīts

Vērtība

Pārsnieguma kredīts, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļas tabulas 2. punkta 1) apakšpunkta c) punktā.

Norēķinu karšu kredīts

Vērtība

Kredīts, kas piešķirts, izmantojot norēķinu kartes ar atliktā debeta funkciju, t. i., norēķinu kartes, kas nodrošina bezprocentu kredītu, vai kredītkartes, t. i., norēķinu kartes, kas nodrošina bezprocentu kredītu un procentu kredītu.

Atjaunojamais kredīts, kas nav pārsnieguma kredīts un norēķinu karšu kredīts

Vērtība

Kredīts ar šādām pazīmēm:

i)

debitors var bez iepriekšējas paziņošanas kreditoram izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam;

| ii) | pieejamā kredīta summa var palielināties un samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot; |
| --- | --- |

ii)

pieejamā kredīta summa var palielināties un samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot;

| iii) | kredīts var tikt izmantots atkārtoti; |
| --- | --- |

iii)

kredīts var tikt izmantots atkārtoti;

| iv) | tas nav norēķinu karšu kredīts vai pārsnieguma kredīts. |
| --- | --- |

iv)

tas nav norēķinu karšu kredīts vai pārsnieguma kredīts.

Kredītlīnijas, kas nav atjaunojamais kredīts

Vērtība

Kredīts ar šādām pazīmēm:

| i) | debitors var bez iepriekšējas paziņošanas kreditoram izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; |
| --- | --- |

i)

debitors var bez iepriekšējas paziņošanas kreditoram izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam;

| ii) | kredīts var tikt izmantots atkārtoti; |
| --- | --- |

ii)

kredīts var tikt izmantots atkārtoti;

| iii) | tas nav atjaunojamais kredīts, norēķinu karšu kredīts vai pārsnieguma kredīts. |
| --- | --- |

iii)

tas nav atjaunojamais kredīts, norēķinu karšu kredīts vai pārsnieguma kredīts.

Līgumi par aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu

Vērtība

Līgumi par aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu, kas definēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2.14. daļā.

Pircēju un pasūtītāju parādi

Vērtība

Pircēju un pasūtītāju parādi, kas definēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 5.41. punkta c) apakšpunktā.

Finanšu noma

Vērtība

Finanšu nomas līgumi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.134.–5.135. punktā.

Citi aizdevumi

Vērtība

Cita veida aizdevumi, kas nav iekļauti nevienā no iepriekš minētajām kategorijām.

“Aizdevums” ir aizdevums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.112.–5.114. punktā.

Projekta finansēšanas aizdevums

Datu raksturlielums

Projekta finansēšanas konstatēšana.

Projekta finansēšanas aizdevums

Vērtība

To izmanto, ja instruments ir projekta finansēšanas aizdevums saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikumu.

Instruments nav projekta finansēšanas aizdevums

Vērtība

Instruments nav projekta finansēšanas aizdevums saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikumu.

Valūta

Datu raksturlielums

Instrumenta valūtas apzīmējums, kas norādīts saskaņā ar ISO 4217 standartu.

ISO 4217 standarts

Vērtība

Valūtas ISO 4217 standarta kods.

Sākuma datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā izveidojās līgumsaistības, t. i., datums, kurā līgumiskā vienošanās kļuvusi saistoša visām pusēm.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Norēķinu datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā līgumā iestrādātie noteikumi tiek izpildīti vai var tikt izpildīti pirmo reizi, t. i., datums, kad notikusi finanšu instrumentu sākotnējā apmaiņa vai to izveidošana.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Galīgais juridiskais termiņa beigu datums

Datu raksturlielum

Instrumenta līgumā noteiktais termiņš, ņemot vērā visas vienošanās, ar kurām groza sākotnējos līgumus.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Regresa tiesības

Datu raksturlielums

Instrumentu klasifikācija, pamatojoties uz kreditora tiesībām izmantot aktīvus, izņemot visu veidu aizsardzību, kas ieķīlāta instrumenta nodrošināšanai.

Regresa tiesības

Vērtība

Instruments, kas nosaka kreditora tiesības izmantot debitora aktīvus, izņemot visu veidu aizsardzību, kas ieķīlāta instrumenta nodrošināšanai, vai – pircēju un pasūtītāju parāda gadījumā – tiesības atgūt parādu no vienības, kura pārdeva parādus kreditoram.

Regresa tiesības nepastāv

Vērtība

Instruments bez regresa tiesībām, kā noteikts iepriekš.

Procentu likmes veids

Datu raksturlielums

Kredītriska darījumu klasifikācija, pamatojoties uz bāzes likmi procentu likmes noteikšanai katram maksājuma periodam.

Fiksēta

Vērtība

Sistēma, kas nosaka procentu likmes riska darījuma darbības laikā, kurā ietvertas tikai nemainīgas procentu likmes, t. i., riska darījumu uzsākšanas brīdī droši zināmas skaitliski nemainīgas procentu likmes, un procentu likmes piemēro riska darījumam kopumā. Šī sistēma var ietvert vairāk nekā vienu nemainīgu procentu likmi, ko piemēro riska darījuma darbības dažādos posmos; piemēram, aizdevums ar nemainīgu procentu likmi sākotnējā fiksētās procentu likmes periodā, kura pēc tam mainās uz citu procentu likmi, kas joprojām ir nemainīga un bija zināma riska darījuma uzsākšanas brīdī.

Mainīga

Vērtība

Sistēma, kas nosaka procentu likmes riska darījuma darbības laikā, kurā ietvertas tikai uz cita mainīgā lieluma (atsauces mainīgais lielums) attīstību balstītas procentu likmes, un kur procentu likmi piemēro riska darījumam kopumā.

Jaukta

Vērtība

Cita veida procentu likme, kas nav iekļauta nevienā no minētajām kategorijām.

Procentu likmes pārskatīšanas biežums

Datu raksturlielums

Biežums, kādā procentu likmi pārskata pēc sākotnējā fiksētās procentu likmes perioda, ja tāds ir.

Nav pārskatāma

Vērtība

Instruments, kas neietver līgumisku vienošanos mainīt procentu likmi.

Katru dienu

Vērtība

Instruments ar līgumisku vienošanos mainīt procentu likmi katru dienu.

Katru mēnesi

Vērtība

Instruments ar līgumisku vienošanos mainīt procentu likmi katru mēnesi.

Katru ceturksni

Vērtība

Instruments ar līgumisku vienošanos mainīt procentu likmi katru ceturksni.

Katru pusgadu

Vērtība

Instruments ar līgumisku vienošanos mainīt procentu likmi katru pusgadu.

Katru gadu

Vērtība

Instruments ar līgumisku vienošanos mainīt procentu likmi katru gadu.

Pēc kreditora ieskatiem

Vērtība

Instruments ar līgumisku vienošanos, kas nosaka kreditoram tiesības noteikt procentu likmes pārskatīšanas datumu.

Cits biežums

Vērtība

Instruments ar līgumisku vienošanos mainīt procentu likmi ar periodu, kas nav neviens no tiem, kuri iepriekš minēti citās kategorijās.

Tā perioda beigas, kurā maksā tikai procentus

Datu raksturlielums

Tā perioda beigu datums, kurā maksā tikai procentus. Instruments, par kuru maksā tikai procentus, ir tāds instruments, saskaņā ar kuru līgumā noteiktā laikposmā jāmaksā tikai procenti no pamatsummas atlikuma, pamatsummas atlikumam nemainoties.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Atsauces procentu likme

Datu raksturlielums

Faktiskās procentu likmes aprēķināšanai izmantotā atsauces procentu likme.

Atsauces procentu likmes kods

Vērtība

Atsauces procentu likmes kods ir atsauces procentu likmes vērtības un termiņa vērtības kombinācija.

Jāizmanto šādas atsauces procentu likmes vērtības:

EURIBOR, USD LIBOR, GBP LIBOR, EUR LIBOR, JPY LIBOR, CHF LIBOR, MIBOR, citas vienas atsauces procentu likmes, vairāku atsauču procentu likmes.

Jāizmanto šādas termiņa vērtības:

diennakts, viena nedēļa, divas nedēļas, trīs nedēļas, viens mēnesis, divi mēneši, trīs mēneši, četri mēneši, pieci mēneši, seši mēneši, septiņi mēneši, astoņi mēneši, deviņi mēneši, 10 mēnešu, 11 mēnešu, 12 mēnešu.

Atsauces procentu likmes kodu veido, kombinējot atsauces procentu likmes vērtību ar termiņa vērtību.

Procentu likmju starpība

Datu raksturlielums

Starpība (izteikta procentos), kuru pieskaita atsauces procentu likmei, ko izmanto, lai aprēķinātu faktisko procentu likmi bāzes punktos.

Skaitlis

Vērtība

Procentos izteikta procentu likme.

Procentu likmes maksimums

Datu raksturlielums

Piemērotā procentu likmes maksimālā vērtība.

Skaitlis

Vērtība

Procentos izteikta procentu likme.

Procentu likmes minimums

Datu raksturlielums

Piemērotā procentu likmes minimālā vērtība.

Skaitlis

Vērtība

Procentos izteikta procentu likme.

Mērķis

Datu raksturlielums

Instrumentu klasifikācija pēc to mērķa:

Mājokļa nekustamā īpašuma iegāde

Vērtība

Mājokļa īpašuma finansēšana. Mājokļa īpašums ir īpašums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 75) apakšpunktā.

Komerciāla nekustamā īpašuma iegāde

Vērtība

Nekustamā īpašuma, kas nav mājokļa īpašums, finansēšana.

Maržinālie aizdevumi

Vērtība

Instrumenti, kuros iestāde izsniedz kredītu saistībā ar vērtspapīru pirkšanu, pārdošanu, glabāšanu vai tirgošanu. Maržinālo aizdevumu instrumenti neietver citus aizdevumus, kas ir nodrošināti ar vērtspapīriem.

Parāda finansējums

Vērtība

Finansējums parādiem, kuri nav samaksāti vai kuriem beidzas termiņš. Tas ietver parāda pārfinansēšanu.

Imports

Vērtība

Nerezidentu veikta preču un pakalpojumu finansēšana (pārdošana, barters un/vai dāvināšana) rezidentiem.

Eksports

Vērtība

Rezidentu veikta preču un pakalpojumu finansēšana (pārdošana, barters un/vai dāvināšana) nerezidentiem.

Ieguldījumi būvniecībā

Vērtība

Ēku celtniecības, infrastruktūras un rūpniecisko iekārtu finansēšana.

Apgrozāmo līdzekļu instruments

Vērtība

Organizācijas naudas plūsmas pārvaldības finansēšana.

Citi mērķi

Vērtība

Citi mērķi, kas nav iekļauti nevienā no minētajām kategorijām.

Amortizācijas veids

Datu raksturlielums

Instrumenta amortizācijas veids, ietverot pamatsummu un procentus.

Franču

Vērtība

Amortizācija, kurā kopsummas (pamatsumma plus procenti) atmaksa katrā maksājuma daļā ir nemainīga.

Vācu

Vērtība

Amortizācija, kurā pirmajā maksājumā maksā tikai procentus un atlikušo maksājumu summa ir nemainīga, ieskaitot kapitāla amortizāciju un procentus.

Fiksētas amortizācijas laika plāns

Vērtība

Amortizācija, kurā atmaksātā pamatsumma katrā maksājuma daļā ir nemainīga.

Pēdējā maksājumā

Vērtība

Amortizācija, kurā pilnu pamatsummu atmaksā pēdējā maksājumā.

Cits

Vērtība

Cita veida amortizācija, kas nav iekļauta nevienā no minētajām kategorijām.

Maksājumu biežums

Datu raksturlielums

Maksājumu – procentu samaksas vai pamatsummas atmaksas – biežums, t. i., mēnešu skaits starp maksājumiem.

Mēneša

Vērtība

Katru mēnesi

Ceturkšņa

Vērtība

Katru ceturksni

Pusgada

Vērtība

Katru pusgadu

Gada

Vērtība

Katru gadu

Pēdējā maksājumā

Vērtība

Amortizācija, kurā pilnu pamatsummu atmaksā pēdējā maksājumā neatkarīgi no procentu maksājumu biežuma.

Nulles kupons

Vērtība

Amortizācija, kurā pilnu pamatsummu un procentus samaksā pēdējā maksājumā.

Cits

Vērtība

Cits maksājumu biežums, kas nav iekļauts nevienā no minētajām kategorijām.

Sindicētā līguma identifikators

Datu raksturlielums

Līguma identifikators, kuru galvenais organizētājs piemēro ar mērķi identificēt katru līgumu. Katram sindicētajam līgumam ir viens sindicētā līguma identifikators. Šī vērtība laika gaitā nemainīsies, un galvenais organizētājs to neizmantos kā kāda cita līguma identifikatoru. Visiem sindicētā līguma kreditoriem jāizmanto viens un tas pats sindicētā līguma identifikators.

Burtciparu kods

Vērtība

Kods, kurš sastāv no burtu un ciparu simboliem.

Pakārtotie parādi

Datu raksturlielums

Pakārtoto parādu identifikācija. Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad ir apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piemēram, noguldījumi/kredīti).

Pakārtotie parādi

Vērtība

Pakārtotie parāda instrumenti, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma tabulā.

Nepakārtotie parādi

Vērtība

Instrumenti, kas nav pakārtotie parāda instrumenti.

Atmaksas tiesības

Datu raksturlielums

Kredītriska darījumu klasifikācija pēc kreditora tiesībām prasīt riska darījuma atmaksu.

Pēc pieprasījuma vai īsa iepriekšēja brīdinājuma

Vērtība

Instrumenti, kuri ir atmaksājami pēc kreditora lūguma pēc pieprasījuma vai īsa iepriekšēja brīdinājuma.

Citas

Vērtība

Instrumenti, kuriem piemēro atmaksas tiesības, izņemot pēc pieprasījuma vai īsa iepriekšēja brīdinājuma.

Fiduciārais instruments

Datu raksturlielums

Tādu instrumentu identifikācija, kuros datu subjekts rīkojas savā vārdā, bet trešo personu labā un trešām personām uzņemoties risku.

Fiduciārais instruments

Vērtība

To izmanto tad, ja instruments izlaists fiduciārā kapacitātē.

Nefiduciārais instruments

Vērtība

To izmanto tad, ja instruments nav izlaists fiduciārā kapacitātē.

Saistību summa sākuma datumā

Datu raksturlielums

Datu subjekta maksimālais kredītrisks instrumenta sākuma datumā, neņemot vērā nekādu aizsardzību vai citus kredītkvalitātes uzlabojumus. Kopējo saistību summu sākuma datumā nosaka apstiprināšanas procesa laikā, un tās mērķis ir ierobežot datu subjekta kredītrisku pret noteiktu darījuma partneri attiecībā uz attiecīgo instrumentu.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Patiesās vērtības pārmaiņas kredītriska pārmaiņu dēļ pirms pirkšanas

Datu raksturlielums

Instrumenta neatmaksātās nominālvērtības un pirkuma cenas starpība pirkuma dienā. Šī summa būtu jāuzrāda attiecībā uz tiem instrumentiem, kuri sakarā ar kredītriska pasliktināšanos iegādāti par summu, kas ir zemāka par neatmaksāto nominālvērtību.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Finanšu dati

Procentu likme

Datu raksturlielums

Nolīgtā gada procentu likme vai šauri definētā procentu likme saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) (6).

Skaitlis

Vērtība

Procentos izteikta procentu likme.

Nākamā procentu likmes pārskatīšana

Datu raksturlielums

Nākamā procentu likmes noteikšanas diena, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 3. daļā. Ja uz instrumentu netiek attiecināta turpmāka procentu likmes pārskatīšana, uzrāda tā galīgo juridisko termiņa beigu datumu.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Pārskaitītā summa

Datu raksturlielums

Finanšu aktīva ekonomisko īpašumtiesību pārskaitītā summa.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Instrumenta saistību neizpildes statuss

Datu raksturlielums

Instrumenta saistību neizpildes statusa identifikācija. Kategorijas, kas raksturo situācijas, kurās instruments var tikt uzskatīts par saistības nepildošu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu.

Nav saistību neizpildes

Vērtība

Instrumentam nav saistību neizpildes saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Saistību neizpilde tāpēc, ka nespēs samaksāt

Vērtība

Instrumentam ir saistību neizpildes pazīmes tāpēc, ka debitors nespēs samaksāt,saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Saistību neizpilde tāpēc, ka kavējums pārsniedz 90/180 dienu

Vērtība

Instrumentam ir saistību neizpildes pazīmes, tāpēc ka parāda atmaksas kavējums pārsniedz 90/180 dienu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Saistību neizpilde gan tāpēc, ka nespēs samaksāt, gan tāpēc, ka kavējums pārsniedz 90/180 dienu

Vērtība

Instrumentam ir saistību neizpildes pazīmes gan tāpēc, ka ir atzīts, ka debitors nespēs samaksāt, gan tāpēc, ka parāda atmaksas kavējums pārsniedz 90/180 dienu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Instrumenta kavētie maksājumi

Datu raksturlielums

Kopējā summa, kuru veido datu sniegšanas brīdī nesamaksātā pamatsumma, procentu maksājumi un visu veidu komisijas maksas, kurai ir iestājies līgumā noteiktas samaksas termiņš un tā nav samaksāta (iestājies kavējums). Šī summa jāuzrāda vienmēr. Ja datu sniegšanas brīdī instrumentam nav iestājies kavējums, jāuzrāda 0.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Instrumenta kavējuma datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā attiecībā uz instrumentu iestājies kavējums saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 48. punktu. Tas ir vēlākais no šādiem datumiem pirms datu sniegšanas atsauces datuma, un par to sniedz datus, ja datu sniegšanas atsauces datumā attiecībā uz instrumentu iestājies kavējums.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Instrumenta saistību neizpildes statusa datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā ir iegūts datu raksturlielumā “instrumenta saistību neizpildes statuss” norādītais saistību neizpildes statuss.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Vērtspapīrošanas veids

Datu raksturlielums

Vērtspapīrošanas veida identifikācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 242. panta 10. un 11. punktu.

Tradicionālā vērtspapīrošana

Vērtība

Instruments, kurš vērtspapīrots ar tradicionālo vērtspapīrošanu.

Sintētiskā vērtspapīrošana

Vērtība

Instruments, kurš vērtspapīrots ar sintētisko vērtspapīrošanu.

Nav vērtspapīrots

Vērtība

Instruments, kurš nav vērtspapīrots, veicot tradicionālo vai sintētisko vērtspapīrošanu.

Neatmaksātā nominālvērtība

Datu raksturlielums

Neatmaksātā pamatsumma datu sniegšanas atsauces datuma beigās, ieskaitot nesamaksātos kavējuma procentus, bet atskaitot uzkrātos procentus. Neatmaksātā nominālvērtība jāuzrāda, atskaitot norakstīšanu un samazināšanu, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo grāmatvedības praksi.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Ārpusbilances summa

Datu raksturlielums

Ārpusbilances riska darījumu nominālā summa. Ietver visas aizdevumu saistības, pirms tiek ņemtas vērā korekcijas pakāpes un kredītrisku samazināšanas paņēmieni. Tā ir summa, kas vislabāk raksturo iestādes maksimālo kredītrisku, neņemot vērā nekādu aizsardzību vai citus kredītkvalitātes uzlabojumus.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Uzkrātie procenti

Datu raksturlielums

Par kredītiem uzkrājušos procentu summa datu sniegšanas atsauces dienā, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, ko saņem par kredītiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrājušies (t. i., pēc uzkrāšanas principa), nevis tad, kad tos faktiski saņem (t. i., pēc naudas plūsmas principa).

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Grāmatvedības dati

Instrumentu grāmatvedības klasifikācija

Datu raksturlielums

Uzskaites portfelis, kurā instruments ir uzrādīts saskaņā ar datu subjekta juridiskās personas izmantoto grāmatvedības standartu – SFPS vai valsts GAAP –, ievērojot Regulu (ES) 2015/534 (ECB/2015/13).

SFPS uzskaites portfeļi

Naudas atlikums kontos centrālajās bankās un pārējie pieprasījuma noguldījumi

Vērtība

Naudas atlikums kontos centrālajās bankās un pārējie pieprasījuma noguldījumi saskaņā ar SFPS.

Tirdzniecības nolūkā turēti finanšu aktīvi

Vērtība

Tirdzniecības nolūkā turētie finanšu aktīvi saskaņā ar SFPS.

Netirdzniecības finanšu aktīvi, obligāti uzskaitot patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Vērtība

Netirdzniecības finanšu aktīvi, obligāti uzskaitot patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar SFPS.

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Vērtība

Finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu peļņas un zaudējumu aprēķinā sākotnējās atzīšanas laikā vai pēc tam saskaņā ar SFPS, izņemot tos, kuri klasificēti kā tirdzniecības nolūkā turēti finanšu aktīvi.

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu citos visaptverošajos ienākumos

Vērtība

Finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu citos visaptverošajos ienākumos komercdarbības modeļa un naudas plūsmas pazīmju dēļ saskaņā ar SFPS.

Finanšu aktīvi amortizētajā iegādes vērtībā

Vērtība

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajā iegādes vērtībā saskaņā ar SFPS.

Valsts GAAP uzskaites portfeļi

Nauda un naudas līdzekļu atlikumi kontos centrālajās bankās

Vērtība

Nauda un naudas līdzekļu atlikumi kontos centrālajās bankās saskaņā ar valsts GAAP.

Tirdzniecības nolūkā turētie finanšu aktīvi

Vērtība

Tirdzniecības nolūkā turētie finanšu aktīvi saskaņā ar valsts GAAP.

Netirdzniecības finanšu aktīvi, obligāti uzskaitot patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Vērtība

Netirdzniecības finanšu aktīvi, obligāti uzskaitot patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar valsts GAAP.

Tirdzniecības finanšu aktīvi

Vērtība

Tirdzniecības finanšu aktīvi saskaņā ar valsts GAAP.

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Vērtība

Finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar valsts GAAP.

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Vērtība

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi saskaņā ar valsts GAAP.

Netirdzniecības neatvasināti finanšu aktīvi, kuri novērtēti patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Vērtība

Netirdzniecības neatvasināti finanšu aktīvi, kuri novērtēti patiesajā vērtībā, ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar valsts GAAP.

Netirdzniecības neatvasinātie finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā, izmantojot pašu kapitālu

Vērtība

Netirdzniecības neatvasinātie finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā, izmantojot pašu kapitālu, saskaņā ar valsts GAAP.

Aizdevumi un debitoru parādi

Vērtība

Aizdevumi un debitoru parādi saskaņā ar valsts GAAP.

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Vērtība

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi saskaņā ar valsts GAAP.

Netirdzniecības parāda instrumenti, kas novērtēti, izmantojot iegādes izmaksu metodi

Vērtība

Netirdzniecības parāda instrumenti, kas novērtēti, izmantojot iegādes izmaksu metodi, saskaņā ar valsts GAAP.

Citi netirdzniecības neatvasinātie finanšu aktīvi

Vērtība

Citi netirdzniecības neatvasinātie finanšu aktīvi saskaņā ar valsts GAAP.

Iekļaušana bilancē

Datu raksturlielums

Finanšu aktīva iekļaušana bilancē.

Pilnībā atzīti

Vērtība

Instruments pilnībā atzīts saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Atzīts bilancē iestādes turpmākas iesaistīšanās mērā

Vērtība

Instruments ir atzīts bilancē iestādes turpmākas iesaistīšanās mērā saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Pilnībā pārtraukta atzīšana

Vērtība

Instrumenta atzīšana pilnībā pārtraukta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Apgrūtinājuma avoti

Datu raksturlielums

Darījuma veids, kurā riska darījums apgrūtināts saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014. Aktīvu uzskata par apgrūtinātu, ja tas ieķīlāts vai uz to attiecas jebkura veida vienošanās instrumentu nodrošināt, vērtspapīrot vai uzlabot kredīta kvalitāti, no kuras to nevar brīvi izņemt.

Centrālās bankas finansējums

Vērtība

Centrālās bankas finansējums (visu veidu, t. sk. repo), saskaņā ar Eiropas Banku iestādes (EBI) īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Biržā tirgotie atvasinātie finanšu instrumenti

Vērtība

Biržā tirgotie atvasinātie finanšu instrumenti saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Ārpusbiržas atvasinātie finanšu instrumenti

Vērtība

Ārpusbiržas atvasinātie finanšu instrumenti saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Noguldījumi – atpirkšanas līgumi, kas nav ar centrālām bankām

Vērtība

Atpirkšanas līgumi, kas nav ar centrālām bankām saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Noguldījumi, kas nav atpirkšanas līgumi

Vērtība

Noguldījumi, kas nav atpirkšanas līgumi saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Emitētie parāda vērtspapīri – nodrošinātās obligācijas

Vērtība

Vērtspapīri – nodrošinātās obligācijas, kas emitētas saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Emitētie parāda vērtspapīri – ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri

Vērtība

Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri (ABS), kas emitēti saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Emitētie parāda vērtspapīri, kas nav nodrošinātās obligācijas un ABS

Vērtība

Emitētie parāda vērtspapīri, kas nav nodrošinātās obligācijas un ABS saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Citi apgrūtinājuma avoti

Vērtība

Citi apgrūtinājuma avoti saskaņā ar EBI īstenošanas tehniskajiem standartiem par datu sniegšanu attiecībā uz aktīvu apgrūtinājumiem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 5. punktā un 100. pantā.

Apgrūtinājums neattiecas

Vērtība

Instruments, kas nav ieķīlāts vai uz to neattiecas jebkura veida vienošanās instrumentu nodrošināt, vērtspapīrot vai uzlabot kredīta kvalitāti, no kuras to nevar brīvi izņemt.

Uzkrātie norakstījumi

Datu raksturlielums

Pamatsummas un kavējuma procentu kopsummu par parāda instrumentiem, kurus iestāde vairs neatzīst, jo tie uzskatāmi par neiekasējamiem, neatkarīgi no portfeļa, kurā tie bija iekļauti. Norakstījumus var izraisīt gan finanšu aktīvu uzskaites vērtības samazinājums, kas atzīts tieši peļņas vai zaudējumu aprēķinā, gan atskaitījumu kredītu zaudējumiem kontu summu samazinājums attiecībā pret finanšu aktīvu uzskaites vērtību.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Uzkrātā vērtības samazinājuma summa

Datu raksturlielums

To atskaitījumu kredītu zaudējumiem summa, kuri piemēroti vai piešķirti instrumentam datu sniegšanas atsauces datumā. Šo datu raksturlielumu piemēro instrumentiem, uz kuriem attiecas vērtības samazinājums atbilstoši grāmatvedības standartiem.

Saskaņā ar SFPS uzkrātais vērtības samazinājums attiecas uz šādām summām:

| i) | atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga kredītu zaudējumiem, kas gaidāmi 12 mēnešu periodā; |
| --- | --- |

i)

atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga kredītu zaudējumiem, kas gaidāmi 12 mēnešu periodā;

| ii) | atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga kredītu zaudējumiem, kas gaidāmi visā darbības laikā. |
| --- | --- |

ii)

atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga kredītu zaudējumiem, kas gaidāmi visā darbības laikā.

Saskaņā ar GAAP uzkrātais vērtības samazinājums attiecas uz šādām summām:

| i) | atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga vispārējiem atskaitījumiem; |
| --- | --- |

i)

atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga vispārējiem atskaitījumiem;

| ii) | atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga īpašiem atskaitījumiem. |
| --- | --- |

ii)

atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga īpašiem atskaitījumiem.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Vērtības samazinājuma veids

Datu raksturlielums

Vērtības samazinājuma veids.

1. posms (SFPS)

Vērtība

Izmanto, ja instrumenta vērtība nav samazinājusies un tam saskaņā ar SFPS piemēroti atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga kredītzaudējumiem, kas gaidāmi 12 mēnešu periodā. Tikai tiem instrumentiem, kuri ir pakļauti vērtības samazinājumam saskaņā ar 9. SFPS

2. posms (SFPS)

Vērtība

Izmanto, ja instrumenta vērtība nav samazinājusies un tam saskaņā ar SFPS piemēroti atskaitījumi kredītu zaudējumiem, kuru summa līdzvērtīga kredītu zaudējumiem, kas gaidāmi visā darbības laikā. Tikai tiem instrumentiem, kuri pakļauti vērtības samazinājumam saskaņā ar 9. SFPS.

3. posms (SFPS)

Vērtība

Izmanto, ja instrumenta vērtība samazinājusies kredīta dēļ saskaņā ar 9. SFPS.

Vispārējie atskaitījumi (GAAP)

Vērtība

Izmanto, ja instruments pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu, kas nav 9. SFPS, un instrumentam nepiemēro īpašus atskaitījumus kredītu zaudējumiem (unimpaired).

Īpaši atskaitījumi (GAAP)

Vērtība

Izmanto, ja instruments pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu, kas nav 9. SFPS, un instrumentam piemēro īpašus atskaitījumus kredītu zaudējumiem neatkarīgi no tā, vai atskaitījumi ir novērtēti individuāli vai kolektīvi (impaired).

Samazinājums neattiecas

Vērtība

Izmanto, ja instruments nav pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu.

Vērtības samazinājuma novērtēšanas metode

Datu raksturlielums

Metode, kuru izmanto vērtības samazinājuma novērtēšanai gadījumos, kad instruments pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Izšķir kolektīvo un individuālo metodi.

Individuāli novērtēti

Vērtība

Izmanto, ja instruments pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu un tā vērtības samazinājums ir individuāli novērtēts.

Kolektīvi novērtēti

Vērtība

Izmanto, ja instruments pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu un tā vērtības samazinājums ir kolektīvi novērtēts grupā kopā ar citiem instrumentiem, kuriem ir līdzīgas kredītriska pazīmes.

Samazinājums neattiecas

Vērtība

Izmanto, ja instruments nav pakļauts vērtības samazinājumam saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu.

Patiesās vērtības uzkrātās pārmaiņas kredītriska rezultātā

Datu raksturlielums

Patiesās vērtības uzkrātās pārmaiņas kredītriska rezultātā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 46. punktu.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Instrumenta saistību izpildes statuss

Datu raksturlielums

Datu sniegšanas atsauces datumā instrumentu klasificē vienā no šādām kategorijām.

Nerezultatīvs

Vērtība

Instrumenti, kuri klasificēti kā nerezultatīvi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Rezultatīvs

Vērtība

Instrumenti, kuri nav nerezultatīvi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Instrumenta saistību izpildes statusa datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā iegūts vai mainīts datu raksturlielumā “instrumenta saistību izpildes statuss” norādītais saistību izpildes statuss.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Uzkrājumi saistībā ar ārpusbilances riska darījumiem

Datu raksturlielums

Uzkrājumi ārpusbilances summām.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Instrumenta pārstrukturēšanas un pārskatīšanas statuss

Datu raksturlielums

Pārstrukturētu un pārskatītu instrumentu identifikācija.

Pārstrukturēti instrumenti – instrumenti ar mainītu procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus procentu likmi

Vērtība

Instrumentiem ar grozītiem noteikumiem piemēro saudzējošus pasākumus, t. sk. nosakot procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus procentu likmi, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34).

Pārstrukturēti instrumenti – instrumenti ar citiem grozītiem noteikumiem

Vērtība

Instrumentiem ar grozītiem noteikumiem piemēro saudzējošus pasākumus, izņemot tādas procentu likmes noteikšanu, kas ir zemāka par tirgus procentu likmi, saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Pārstrukturēti instrumenti – parāds daļēji vai pilnībā refinansēts

Vērtība

Refinansētam parādam piemēro saudzējošus pasākumus saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Pārskatīts instruments bez saudzējošiem pasākumiem

Vērtība

Instruments, kura finanšu noteikumi ir grozīti un uz kuru neattiecina saudzējošus pasākumus saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Pārstrukturēta un pārskatīta instrumenta statuss neattiecas

Vērtība

Nepiemēro ne saudzējošus pasākumus, ne pārskatīšanu saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Uzkrātās atgūtās summas kopš saistību neizpildes

Datu raksturlielums

Kopējā atgūtā summa kopš saistību neizpildes dienas.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Instrumenta pārstrukturēšanas un pārskatīšanas statusa datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā iegūts datu raksturlielumā “instrumenta pārstrukturēšanas un pārskatītšanas statuss” norādītais instrumenta pārstrukturēšanas un pārskatīšanas statuss.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Piesardzības krājumu portfelis

Datu raksturlielums

Riska darījumu klasifikācija tirdzniecības portfelī, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 86) apakšpunktā.

Tirdzniecības portfelī

Vērtība

Instruments atrodas tirdzniecības portfelī, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 86) apakšpunktā.

Ārpus tirdzniecības portfeļa

Vērtība

Instruments neatrodas tirdzniecības portfelī, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 86) apakšpunktā.

Uzskaites vērtība

Datu raksturlielums

Uzskaites vērtība saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikumu.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Darījuma partnera un instrumenta dati

Darījuma partnera funkcija

Datu raksturlielums

Darījuma partnera funkcija instrumentā.

Kreditors

Vērtība

Darījuma partneris, kas uzņemas instrumenta kredītrisku un nav aizsardzības sniedzējs.

Debitors

Vērtība

Darījuma partneris, kas izraisa instrumenta kredītrisku un nav aizsardzības sniedzējs.

Darījuma apkalpotājs

Vērtība

Darījuma partneris, kas atbild par instrumenta administratīvo un finanšu pārvaldīšanu.

Iniciators

Vērtība

Darījuma partneris vērtspapīrošanas darījumā, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 3. punktā.

Solidāras atbildības dati

Solidāras atbildības summa

Datu raksturlielums

Neatmaksātās nominālvērtības summa, par kuru katrs debitors ir atbildīgs attiecībā uz vienotu instrumentu, kurā ir divi debitori vai vairāk debitoru.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Saņemtās aizsardzības dati

Aizsardzības beigu termiņš

Datu raksturlielums

Līgumiskais aizsardzības beigu termiņš, kas ir agrākais noteiktais datums, kurā aizsardzība var beigties vai var tikt izbeigta, ņemot vērā visas vienošanās, ar kurām groza sākotnējos līgumus.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Aizsardzības veids

Datu raksturlielums

Saņemtais aizsardzības veids neatkarīgi no tā, vai aizsardzība uzskatāma par kredītriska samazināšanas paņēmienu.

Zelts

Vērtība

Zelts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Valūta un noguldījumi

Vērtība

Valūta un noguldījumi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.74. punktā.

Vērtspapīri

Vērtība

Vērtspapīri, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.89. punktā.

Aizdevumi

Vērtība

Aizdevumi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.112. punktā.

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu apliecības vai daļas

Vērtība

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu apliecības vai daļas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 5.139. punktā.

Kredītu atvasinātie instrumenti

Vērtība

Kredītu atvasinātie instrumenti, kas ir:

| — | kredītu atvasinātie instrumenti, kuri atbilst finanšu garantiju definīcijai, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 58. punkta b) apakšpunktā, |
| --- | --- |

—

kredītu atvasinātie instrumenti, kuri atbilst finanšu garantiju definīcijai, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 58. punkta b) apakšpunktā,

| — | kredītu atvasinātie instrumenti, izņemot finanšu garantijas, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 67. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

kredītu atvasinātie instrumenti, izņemot finanšu garantijas, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 67. punkta d) apakšpunktā.

Kredītu atvasinātie instrumenti ietver Regulas (ES) Nr. 575/2013 204. pantā uzskaitītos atbilstošos kredīta atvasinātos instrumentus.

Finanšu garantijas, kas nav kredīta atvasinātie instrumenti

Vērtība

Finanšu garantijas, kas nav kredīta atvasinātie instrumenti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Pircēju un pasūtītāju parādi

Vērtība

Pircēju un pasūtītāju parādi, kas definēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļas 5.41. punkta c) apakšpunktā.

Ieķīlātas dzīvības apdrošināšanas polises

Vērtība

Dzīvības apdrošināšanas polises, kas ieķīlātas par labu aizdevējiestādei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Mājokļa nekustamā īpašuma nodrošinājums

Vērtība

Mājokļa īpašums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 75) apakšpunktā.

Biroji un komerciālās telpas

Vērtība

Biroji un komerciālās telpas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Komerciālā nekustamā īpašuma nodrošinājums

Vērtība

Nekustamais īpašums, izņemot mājokļa īpašumu, biroji un komerciālās telpas

Citi fiziskie nodrošinājumi

Vērtība

Citi fiziskie nodrošinājumi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, kas nav ietverti iepriekš minētajās vērtībās.

Citi aizsardzības veidi

Vērtība

Cita aizsardzība, kas nav iekļauta nevienā no iepriekš minētajām kategorijām.

Aizsardzības summa

Datu raksturlielums

Aizsardzības summa, kas, izmantojot novērtēšanas metodi, noteikta attiecīgajam aizsardzības summas veidam.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Aizsardzības summas veids

Datu raksturlielums

Datu raksturlielumā “aizsardzības summa” norādītās summas veida identifikācija.

Nosacītā summa

Vērtība

Līgumā paredzētā nominālvērtība, ko izmanto maksājumu aprēķināšanai aizsardzības izmantošanas gadījumā.

Patiesā vērtība

Vērtība

Cena, kādu saņemtu, pārdodot aktīvu, vai maksātu, nododot saistības, pienācīgā darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtēšanas datumā.

Izmanto, ja aizsardzība nav nekustamais īpašums.

Tirgus vērtība

Vērtība

Nekustamā īpašuma esošā “tirgus vērtība”, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 76) apakšpunktā.

Izmanto, ja aizsardzība ir nekustamais īpašums, uzrādot tirgus vērtību datu raksturlielumā “aizsardzības vērtība”.

Noturīga ilgtermiņa vērtība

Vērtība

Nekustamā īpašuma “hipotekārā vērtība”, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 74. apakšpunktā.

Izmanto, ja aizsardzība ir nekustamais īpašums, uzrādot “hipotekāro vērtību” datu raksturlielumā “aizsardzības vērtība”.

Cita veida aizsardzības vērtība

Vērtība

Cita aizsardzības vērtība, kas nav iekļauta nevienā no minētajām kategorijām.

Nekustamā īpašuma nodrošinājuma atrašanās vieta

Datu raksturlielums

Nodrošinājuma atrašanās vietas reģions vai valsts.

ISO 3166-1-alpha-2 kodi

Vērtība

Nodrošinājuma atrašanās vietas valsts ISO 3166-1-alpha-2 kodi, ja nodrošinājums neatrodas datu sniedzējā dalībvalstī.

NUTS 3 reģions

Vērtība

Nodrošinājuma atrašanās vietas NUTS
  3 reģions, ja nodrošinājums atrodas datu sniedzējā dalībvalstī.

Aizsardzības summas datums

Datu raksturlielums

Datums, kurā pirms datu sniegšanas atsauces datuma veikta jaunākā aizsardzības aplēse vai novērtējums.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Aizsardzības novērtējuma avots

Datu raksturlielums

Aizsardzības novērtējuma veids; metode, ar kuru nosaka aizsardzības vērtību.

Tirgus vērtības metode

Vērtība

Novērtējuma metode, ar kuru aizsardzības vērtība ir balstīta uz nekoriģētām kotētajām citu identisku aktīvu un saistību cenām aktīvā tirgū.

Darījuma partnera aplēses

Vērtība

Novērtējuma metode, ar kuru novērtējumu veic aizsardzības sniedzējs.

Kreditora novērtējums

Vērtība

Novērtējuma metode, ar kuru novērtējumu veic kreditors – ārštata vai štata vērtētājs ar nepieciešamo kvalifikāciju, zināšanām un pieredzi novērtēšanas veikšanā, kurš nav nesaistīts ar kredītlēmumu pieņemšanu.

Trešo personu novērtējums

Vērtība

Novērtējuma metode, kurā novērtējumu veic ar kredītlēmumu pieņemšanu nesaistīts vērtētājs.

Citi novērtējuma veidi

Vērtība

Novērtējuma kategorijās neietverti citi novērtējuma veidi.

Sākotnējā aizsardzības vērtība

Datu raksturlielums

Aizsardzības patiesā vērtība brīdī, kad to sākotnēji pieņēma kā kredīta aizsardzību.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Sākotnējās aizsardzības vērtības datums

Datu raksturlielums

Sākotnējā aizsardzības novērtējuma datums, t. i., datums, kurā veikta jaunākā aizsardzības aplēse vai novērtējums, pirms aizsardzību sākotnēji pieņēma kā kredīta aizsardzību.

Datums

Vērtība

Izteikts kā [dd/mm/YYYY].

Instrumenta un saņemtās aizsardzības dati

Aizsardzības noteiktā summa

Datu raksturlielums

Maksimālā aizsardzība, ko ņem vērā kā instrumenta kredīta aizsardzību. Trešo personu vai datu subjekta esošo prioritāro prasījumu pret aizsardzību summa jāizslēdz no aizsardzības noteiktās summas. Par aizsardzību, kura ir atbilstoša saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, šo vērtību norāda saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 V pielikuma 2. daļu

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

Trešo personu prioritārie prasījumi pret aizsardzību

Datu raksturlielums

Jebkādu augstākas prioritātes apgrūtinājumu attiecībā uz trešām personām, izņemot datu subjektus, maksimālā summa, kuru var izmantot pret aizsardzību.

Skaitlis

Vērtība

Summa euro. Summas ārvalstu valūtā jākonvertē euro atbilstoši attiecīgajam ECB noteiktajam ārvalstu valūtas atsauces kursam attiecībā pret euro, t. i., vidējam tirgus kursam, datu sniegšanas atsauces datumā.

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1075/2013 (2013. gada 18. oktobris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (OV L 297, 7.11.2013., 107. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

(3)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (2003/361/EK) (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

(5)  Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

(6)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.).

---

V PIELIKUMS

Faktisko datu sniedzēju piemērotie obligātie standarti

Datu sniedzēji ievēro šādus obligātos standartus, lai atbilstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas datu sniegšanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas kopējie standarti:






  a) | datu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās nacionālās centrālās bankas (NCB) noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas kopējie standarti:

a)

datu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās nacionālās centrālās bankas (NCB) noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas dati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB datu sniegšanas tehniskajās prasībās; |
| --- | --- |

b)

statistikas dati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB datu sniegšanas tehniskajās prasībās;

| c) | datu sniedzēji katrai attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām; |
| --- | --- |

c)

datu sniedzēji katrai attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām;

| d) | tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB. |
| --- | --- |

d)

tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi, piemēram, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu, un datiem jāsaskan visos intervālos; |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi, piemēram, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu, un datiem jāsaskan visos intervālos;

| b) | datu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no nosūtītajiem datiem; |
| --- | --- |

b)

datu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no nosūtītajiem datiem;

| c) | statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem vai strukturāliem informācijas trūkumiem; trūkumi ir pārejoši, par tiem tiek ziņots NCB (un NCB ziņo ECB), sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz tie tiek aizpildīti; |
| --- | --- |

c)

statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem vai strukturāliem informācijas trūkumiem; trūkumi ir pārejoši, par tiem tiek ziņots NCB (un NCB ziņo ECB), sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz tie tiek aizpildīti;

| d) | datu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas. |
| --- | --- |

d)

datu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, datu sniedzēji nekavējoties novērš atšķirību starp izmantoto metodi un šajā regulā ietverto metodi; |
| --- | --- |

b)

ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, datu sniedzēji nekavējoties novērš atšķirību starp izmantoto metodi un šajā regulā ietverto metodi;

| c) | datu sniedzēji spēj izskaidrot iesniegto datu atšķirības, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

datu sniedzēji spēj izskaidrot iesniegto datu atšķirības, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Labojumu obligātie standarti
  Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Labojumu obligātie standarti

Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

LĒMUMI

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/99 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/99

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/868

(2016. gada 18. maijs),

ar ko groza Lēmumu ECB/2014/6 par sagatavošanās pasākumu organizēšanu kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (ECB/2016/14)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 5. pantu un 46.2. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punktu,

ņemot vērā Ģenerālpadomes atzinumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu ECB/2014/6 (2) noteikti sagatavošanās pasākumi, kas Eurosistēmas centrālajām bankām jāveic, lai sagatavotos kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS). |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu ECB/2014/6 (2) noteikti sagatavošanās pasākumi, kas Eurosistēmas centrālajām bankām jāveic, lai sagatavotos kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS).

| (2) | Kopš Lēmuma ECB/2014/6 pieņemšanas panākts ievērojams progress, lai izveidotu ilgtermiņa regulējumu kredītu mikrodatu vākšanai, pamatojoties uz saskaņotām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Kopš Lēmuma ECB/2014/6 pieņemšanas panākts ievērojams progress, lai izveidotu ilgtermiņa regulējumu kredītu mikrodatu vākšanai, pamatojoties uz saskaņotām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| (3) | Ņemot vērā iecerēto statistikas pārskatu sniegšanas prasību skaitu un sarežģītību, Lēmumā ECB/2014/6 noteiktais īstenošanas termiņš jāpagarina, lai ECBS dotu pietiekamu laiku pienācīgi sagatavoties kredītu mikrodatu vākšanai. Ņemot vērā, ka paies ievērojami ilgs laiks, pirms faktiski tiks sākta pārskatu sniegšana, Lēmuma ECB/2014/6 1. pantā noteiktais grafiks sagatavošanās posma pabeigšanai jāaizstāj ar termiņu, kas nodrošina, ka sagatavošanās posms beidzas, sākot pārskatu sniegšanu saskaņā ar kredītu mikrodatu vākšanas ilgtermiņa regulējumu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā iecerēto statistikas pārskatu sniegšanas prasību skaitu un sarežģītību, Lēmumā ECB/2014/6 noteiktais īstenošanas termiņš jāpagarina, lai ECBS dotu pietiekamu laiku pienācīgi sagatavoties kredītu mikrodatu vākšanai. Ņemot vērā, ka paies ievērojami ilgs laiks, pirms faktiski tiks sākta pārskatu sniegšana, Lēmuma ECB/2014/6 1. pantā noteiktais grafiks sagatavošanās posma pabeigšanai jāaizstāj ar termiņu, kas nodrošina, ka sagatavošanās posms beidzas, sākot pārskatu sniegšanu saskaņā ar kredītu mikrodatu vākšanas ilgtermiņa regulējumu.

| (4) | Pārskatītais attieksies arī uz dalībvalstu, kuru valūta nav euro, nacionālajām centrālajām bankām (NCB), ja šīs NCB sadarbojas ar Eurosistēmas centrālajām bankām, pamatojoties uz Ieteikumu ECB/2014/7 (3). |
| --- | --- |

(4)

Pārskatītais attieksies arī uz dalībvalstu, kuru valūta nav euro, nacionālajām centrālajām bankām (NCB), ja šīs NCB sadarbojas ar Eurosistēmas centrālajām bankām, pamatojoties uz Ieteikumu ECB/2014/7 (3).

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma ECB/2014/6 3. panta 2. punktu Statistikas komiteja (turpmāk – “STK”) reizi gadā sniedz pārskatu ECB Padomei par ECB un NCB sasniegto progresu sagatavošanās pasākumu ieviešanā. Šajā gada pārskatā iekļauj informāciju, kuru STK saņēmusi no visām NCB, t. sk. informāciju par progresu, ko sasniegušas NCB, kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 3. punktu. Lēmuma ECB/2014/6 3. panta 3. punktā noteiktie atsevišķie pārskati vairs netiek uzskatīti par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma ECB/2014/6 3. panta 2. punktu Statistikas komiteja (turpmāk – “STK”) reizi gadā sniedz pārskatu ECB Padomei par ECB un NCB sasniegto progresu sagatavošanās pasākumu ieviešanā. Šajā gada pārskatā iekļauj informāciju, kuru STK saņēmusi no visām NCB, t. sk. informāciju par progresu, ko sasniegušas NCB, kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 3. punktu. Lēmuma ECB/2014/6 3. panta 3. punktā noteiktie atsevišķie pārskati vairs netiek uzskatīti par vajadzīgiem.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/6, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/6,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2014/6 groza šādi:

| 1) | ar šādu teikumu aizstāj 1. panta otro teikumu:

  “Šis ilgtermiņa regulējums, sākoties pirmajai faktiskajai kredītu mikrodatu nosūtīšanai no NCB uz ECB saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) (*1), ietver: a) nacionālās kredītu mikrodatu datubāzes, kuru pārvalda visas Eurosistēmas NCB; un b) kredītu mikrodatu kopēju datubāzi, kura ir kopēja Eurosistēmas dalībniekiem un kurā iekļauj kredītu mikrodatus par visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

  (*1)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/867 (2016. gada 18. maijs) par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu (ECB/2016/13) (OV L 144, 1.6.2016., 44. lpp.);”
  " |
| --- | --- |

1)

ar šādu teikumu aizstāj 1. panta otro teikumu:

“Šis ilgtermiņa regulējums, sākoties pirmajai faktiskajai kredītu mikrodatu nosūtīšanai no NCB uz ECB saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) (*1), ietver: a) nacionālās kredītu mikrodatu datubāzes, kuru pārvalda visas Eurosistēmas NCB; un b) kredītu mikrodatu kopēju datubāzi, kura ir kopēja Eurosistēmas dalībniekiem un kurā iekļauj kredītu mikrodatus par visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

*1

(*1)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/867 (2016. gada 18. maijs) par kredītu un kredītriska mikrodatu vākšanu (ECB/2016/13) (OV L 144, 1.6.2016., 44. lpp.);”
  "

*1

| 2) | ar šādu punktu aizstāj 3. panta 2. punktu:

  “2.   STK, ņemot vērā citu attiecīgo ECBS komiteju konsultācijas, izstrādā lēmumus, kas vajadzīgi 1. punktā izklāstīto sagatavošanās pasākumu īstenošanai, un iesniedz tos pieņemšanai ECB Padomē. STK reizi gadā sniedz pārskatu ECB Padomei par ECB un NCB, t. sk. NCB, kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 3. panta 3. punktu, sasniegto progresu.”; |
| --- | --- |

2)

ar šādu punktu aizstāj 3. panta 2. punktu:

“2.   STK, ņemot vērā citu attiecīgo ECBS komiteju konsultācijas, izstrādā lēmumus, kas vajadzīgi 1. punktā izklāstīto sagatavošanās pasākumu īstenošanai, un iesniedz tos pieņemšanai ECB Padomē. STK reizi gadā sniedz pārskatu ECB Padomei par ECB un NCB, t. sk. NCB, kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 3. panta 3. punktu, sasniegto progresu.”;

| 3) | ar šādu punktu aizstāj 3. panta 3. punktu:

  “3.   NCB, kurām sagatavošanās posmā vajadzīgs ilgāks pārejas periods kredītu mikrodatu datubāzu izveidei vai piekļuves nodrošināšanai, ECB Padome sagatavošanās posmā var piešķirt individuālus pagaidu atbrīvojumus no pienākuma īstenot kādus no 1. punktā noteiktajiem sagatavošanās pasākumiem. Katra individuālā atbrīvojuma periods ir stingri ierobežots, nepārsniedzot mazāko laiku, kāds attiecīgajai NCB vajadzīgs, lai sagatavošanās posmā atbilstu sagatavošanās pasākumiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, jebkurā gadījumā šādu periodu nosakot veidā, kas ļauj 1. pantā noteiktos mērķus sasniegt attiecībā uz visām Eurosistēmas NCB. Attiecībā uz NCB, kurai piešķirts pagaidu atbrīvojums no kāda sagatavošanās pasākuma, atceļ tiesības piekļūt konfidenciālai statistiskajai informācijai, kas iegūta no kredītu mikrodatiem, kuri ECB nosūtīti šā sagatavošanās pasākuma ietvaros. ECB Padome var nolemt piemērot papildu ierobežojumus NCB, kurai piešķirts pagaidu atbrīvojums saskaņā ar šo punktu.”; |
| --- | --- |

3)

ar šādu punktu aizstāj 3. panta 3. punktu:

“3.   NCB, kurām sagatavošanās posmā vajadzīgs ilgāks pārejas periods kredītu mikrodatu datubāzu izveidei vai piekļuves nodrošināšanai, ECB Padome sagatavošanās posmā var piešķirt individuālus pagaidu atbrīvojumus no pienākuma īstenot kādus no 1. punktā noteiktajiem sagatavošanās pasākumiem. Katra individuālā atbrīvojuma periods ir stingri ierobežots, nepārsniedzot mazāko laiku, kāds attiecīgajai NCB vajadzīgs, lai sagatavošanās posmā atbilstu sagatavošanās pasākumiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, jebkurā gadījumā šādu periodu nosakot veidā, kas ļauj 1. pantā noteiktos mērķus sasniegt attiecībā uz visām Eurosistēmas NCB. Attiecībā uz NCB, kurai piešķirts pagaidu atbrīvojums no kāda sagatavošanās pasākuma, atceļ tiesības piekļūt konfidenciālai statistiskajai informācijai, kas iegūta no kredītu mikrodatiem, kuri ECB nosūtīti šā sagatavošanās pasākuma ietvaros. ECB Padome var nolemt piemērot papildu ierobežojumus NCB, kurai piešķirts pagaidu atbrīvojums saskaņā ar šo punktu.”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 4. panta 1. punktu:

  “1.   Lai nodrošinātu ilgtermiņā vācamo kredītu mikrodatu pienācīgu atbilstību ECBS lietotāju paredzamajām statistikas vajadzībām, STK sagatavošanās posmā organizē to, ka NCB reizi gadā marta beigās uz ECB nosūta jau pieejamos kredītu mikrodatus attiecībā uz datiem par iepriekšējā gada 30. jūniju un 31. decembri, izmantojot pienācīgu anonimitātes un apkopojuma līmeni attiecībā uz informāciju par aizņēmējiem, lai nodrošinātu, ka individuāli aizņēmēji nevar tikt identificēti. Pirmā datu nosūtīšana notiek 2014. gada martā, nosūtot datus par 2013. gada 30. jūniju un 31. decembri un pamatojoties uz pielikumā izklāstīto pārskatu sniegšanas shēmu. Jebkuras turpmākas ad hoc nosūtīšanas STK organizē, pamatojoties uz brīvprātības principu un uz pārskatu sniegšanas shēmu, kurā ņems vērā jau pieejamo kredītu mikrodatu pastāvēšanu un to raksturlielumus un nodrošinās, ka savāktie dati ir proporcionāli nosūtīšanas laikā pabeigto sagatavošanās darbu statusam. Datus par institucionālo sektoru aizņēmējiem, izņemot nefinanšu sabiedrības, sagatavošanās posmā var sniegt apkopotā veidā ar nosacījumu, ka NCB iesniedz attiecīgo metodoloģisko informāciju.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 1. punktu:

“1.   Lai nodrošinātu ilgtermiņā vācamo kredītu mikrodatu pienācīgu atbilstību ECBS lietotāju paredzamajām statistikas vajadzībām, STK sagatavošanās posmā organizē to, ka NCB reizi gadā marta beigās uz ECB nosūta jau pieejamos kredītu mikrodatus attiecībā uz datiem par iepriekšējā gada 30. jūniju un 31. decembri, izmantojot pienācīgu anonimitātes un apkopojuma līmeni attiecībā uz informāciju par aizņēmējiem, lai nodrošinātu, ka individuāli aizņēmēji nevar tikt identificēti. Pirmā datu nosūtīšana notiek 2014. gada martā, nosūtot datus par 2013. gada 30. jūniju un 31. decembri un pamatojoties uz pielikumā izklāstīto pārskatu sniegšanas shēmu. Jebkuras turpmākas ad hoc nosūtīšanas STK organizē, pamatojoties uz brīvprātības principu un uz pārskatu sniegšanas shēmu, kurā ņems vērā jau pieejamo kredītu mikrodatu pastāvēšanu un to raksturlielumus un nodrošinās, ka savāktie dati ir proporcionāli nosūtīšanas laikā pabeigto sagatavošanās darbu statusam. Datus par institucionālo sektoru aizņēmējiem, izņemot nefinanšu sabiedrības, sagatavošanās posmā var sniegt apkopotā veidā ar nosacījumu, ka NCB iesniedz attiecīgo metodoloģisko informāciju.”;

| 5) | lēmuma ECB/2014/6 pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

5)

lēmuma ECB/2014/6 pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts NCB dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 18. maijā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Lēmums ECB/2014/6 (2014. gada 24. februāris) par sagatavošanās pasākumu organizēšanu kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (OV L 104, 8.4.2014., 72. lpp.).

2

(3)  Ieteikums ECB/2014/7 (2014. gada 24. februāris) par sagatavošanās pasākumu organizēšanu kredītu mikrodatu vākšanai, ko veic Eiropas Centrālo banku sistēma (OV C 103, 8.4.2014., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Lēmuma ECB/2014/6 pielikuma tabulu aizstāj ar šādu:

| “Veids | Raksturlielumi | Apraksts | Anonimitātes garantijas |
| --- | --- | --- | --- |
| Aizdevēja raksturlielumi | Aizdevēja identifikators | Aizdevēju identificē saskaņā ar ECBS Iestāžu un filiāļu datubāzu reģistrā (RIAD) izmantoto kodifikācijas sistēmu (*1) | Anonimitāte nav nepieciešama |
| Aizņēmēja raksturlielumi | Aizņēmēja identifikators | Aizņēmēju burtciparu identifikators, kas nepieciešams, lai nebūtu iespējama aizņēmēju identificēšana | Jānodrošina anonimitāte |
| Rezidences valsts | Aizņēmēja rezidences valsts atbilstoši ISO 3166 standartam (*2) |
| Institucionālais sektors | Aizņēmēja institucionālais sektors vai apakšsektors atbilstoši EKS 2010 klasifikācijai. Jānorāda šādi sektori vai apakšsektori:






  — | Nefinanšu sabiedrības (S.11) |

“Veids

Raksturlielumi

Apraksts

Anonimitātes garantijas

Aizdevēja raksturlielumi

Aizdevēja identifikators

Aizdevēju identificē saskaņā ar ECBS Iestāžu un filiāļu datubāzu reģistrā (RIAD) izmantoto kodifikācijas sistēmu (*1)

Anonimitāte nav nepieciešama

Aizņēmēja raksturlielumi

Aizņēmēja identifikators

Aizņēmēju burtciparu identifikators, kas nepieciešams, lai nebūtu iespējama aizņēmēju identificēšana

Jānodrošina anonimitāte

Rezidences valsts

Aizņēmēja rezidences valsts atbilstoši ISO 3166 standartam (*2)

Institucionālais sektors

Aizņēmēja institucionālais sektors vai apakšsektors atbilstoši EKS 2010 klasifikācijai. Jānorāda šādi sektori vai apakšsektori:

—

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | Centrālā banka (S.121) |
| --- | --- |

—

Centrālā banka (S.121)

| — | Noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
| --- | --- |

—

Noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122)

| — | Naudas tirgus fondi (S.123) |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus fondi (S.123)

| — | Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
| --- | --- |

—

Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124)

| — | Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (S.125)

| — | Finanšu palīgsabiedrības (S.126) |
| --- | --- |

—

Finanšu palīgsabiedrības (S.126)

| — | Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127) |
| --- | --- |

—

Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.127)

| — | Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

—

Apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| — | Pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

Pensiju fondi (S.129)

| — | Vispārējā valdība (S.13) |
| --- | --- |

—

Vispārējā valdība (S.13)

| — | Mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15) |
| --- | --- |

—

Mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

Saimnieciskās darbības sektors

Ar finanšu sektoru saistītu vai nesaistītu aizņēmēju klasifikācija pēc to saimnieciskās darbības sektora atbilstoši NACE 2. red. statistiskajai klasifikācijai (*3). NACE kodus norāda ar divu līmeņu precizitāti (pēc dalījuma)

Lielums

Aizņēmēju klasifikācija pēc to lieluma: mikro, mazs, vidējs un liels

Kredīta datu mainīgās pazīmes

Kredīta identifikators

Kredītu burtciparu identifikators, kuru izmanto kredītiestādes nacionālajā līmenī

—

Valūta

Kredīta valūtas apzīmējums, kas norādīts saskaņā ar ISO 4217 standartu (*2)

Kredīta veids

Kredītu klasifikācija pēc to veida:

| — | pieprasījuma (pirkuma) un īstermiņa (tekošā konta) |
| --- | --- |

—

pieprasījuma (pirkuma) un īstermiņa (tekošā konta)

| — | norēķinu karšu kredīts |
| --- | --- |

—

norēķinu karšu kredīts

| — | ar tirdzniecību saistītie debitoru parādi |
| --- | --- |

—

ar tirdzniecību saistītie debitoru parādi

| — | finanšu līzingi |
| --- | --- |

—

finanšu līzingi

| — | reversā repo kredīti |
| --- | --- |

—

reversā repo kredīti

| — | citi terminētie kredīti |
| --- | --- |

—

citi terminētie kredīti

Nodrošinājuma veids

Izsniegtā kredīta nodrošinājuma veids; nodrošinājums ar nekustamo īpašumu, pārējie nodrošinājuma veidi (t. sk. zelts un vērtspapīri), bez nodrošinājuma

Sākotnējais termiņš

Kredīta noteiktais termiņš tā izsniegšanas brīdī vai pēc vēlākas pārskatīšanas; līdz vienam gadam ieskaitot vai ilgāks par vienu gadu

Atlikušais termiņš

Noteiktais kredīta dzēšanas termiņš; līdz vienam gadam ieskaitot vai ilgāks par vienu gadu

Ieņēmumus nenesoša kredīta statuss

Kredīti, kuru aizņēmēji nepilda saistības

Sindicētie kredīti

Viena kredīta līgumi, kuros kā aizdevēji piedalās vairākas iestādes

Pakārtotie parādi

Pakārtotajiem parāda instrumentiem ir dažas “akciju un pārējā pašu kapitāla” pazīmes, jo tie rada pakārtotas prasījuma tiesības pret emitentu, kuras var realizēt pēc tam, kad apmierināti augstāka ranga prasījumi (piem., noguldījumi/kredīti)

Kredīta datu kvantitatīvās pazīmes

Izmantotais kredīts

Kredīta kopējā neatmaksātā summa (pamatsumma, neskaitot daļēji norakstītās summas) pirms kredītriska korekciju veikšanas, izņemot pilnībā norakstītos kredītu zaudējumus

—

Kredītlīnijas

Izsniegto kredītu neizmantotās summas

Kavētie kredīti

Kredīta maksājumi (summa), kuri kavēti ilgāk par 90 dienām

Nodrošinājuma vērtība

Nodrošinājuma vērtība pārskata sniegšana brīdī

Atsevišķas kredītrisku korekcijas

Atsevišķi uzkrājumi ar kredītrisku saistītiem kredītu zaudējumiem saskaņā ar piemērojamo pārskatu sistēmu. Jāsniedz vienīgi par ieņēmumus nenesošiem kredītiem

Riska svērtie aktīvi

Riska svērtās vērtības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK (*4) vai turpmākiem tiesību aktiem

Saistību nepildīšanas varbūtība (vienīgi kredītiestādēm, kas piemēro iekšējā reitinga sistēmu)

Varbūtība, ka darījuma partneris nepildīs savas saistības gada laikā, saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK vai turpmākiem tiesību aktiem. Sniedzot datus individuālu aizņēmēju līmenī, norāda vidējo svērto vērtību

Zaudējumi saistību nepildīšanas gadījumā (vienīgi kredītiestādēm, kas piemēro iekšējā reitinga sistēmu (IRB))

Zaudējuma riska, kas rastos, darījuma partnerim nepildot saistības, attiecība pret nenokārtotajām saistībām brīdī, kad pārtraukta saistību izpilde, kā tas noteikts Direktīvā 2006/48/EK vai turpmākos tiesību aktos. Sniedzot datus individuālu aizņēmēju līmenī, norāda vidējo svērto vērtību

Procentu likme

Summas, kas debitoram jāmaksā kreditoram noteiktā laika posmā, un kredīta, noguldījuma vai parāda vērtspapīru pamatsummas attiecība, ko izsaka kā gada likmi, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 63/2002 (*5) vai turpmākiem tiesību aktiem. Sniedzot datus individuālu aizņēmēju līmenī, norāda vidējo svērto vērtību

---

(*1)  Monetāro finanšu iestāžu (MFI) saraksts publicēts ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu.

*1

(*2)  Saskaņā ar Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) tīmekļa vietnē www.iso.org publicēto.

*2

ISO

(*3)  Saskaņā ar Eiropas Komisijas (Eurostat) tīmekļa vietnē www.ec.europa.eu/eurostat publicēto.

*3

Eurostat

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.).

*4

(*5)  Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 63/2002 (2001. gada 20. decembris) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2001/18) (OV L 10, 12.1.2002., 24. lpp.).”

*5

---