# Az Európai Unió L 118/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 118 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. május 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 118

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. május 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság (EU) 2016/686 végrehajtási rendelete (2016. május 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/687 végrehajtási határozata (2016. április 28.) a 694–790 MHz frekvenciasávnak az Unión belül vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára és a rugalmas nemzeti használat érdekében történő harmonizálásáról
  (az értesítés a C(2016) 2268. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/688 ajánlása (2016. május 2.) a Balti-térségből származó halakban és halászati termékekben található dioxinok és PCB-k nyomon követéséről és kezeléséről (
  1
  ) | 16 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 1/2016. határozata (2016. április 11.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2016/689] | 24 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság (EU) 2016/686 végrehajtási rendelete (2016. május 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/687 végrehajtási határozata (2016. április 28.) a 694–790 MHz frekvenciasávnak az Unión belül vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára és a rugalmas nemzeti használat érdekében történő harmonizálásáról
  (az értesítés a C(2016) 2268. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 2268. számú dokumentummal történt)

1

4

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2016/688 ajánlása (2016. május 2.) a Balti-térségből származó halakban és halászati termékekben található dioxinok és PCB-k nyomon követéséről és kezeléséről (
  1
  )

1

16

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 1/2016. határozata (2016. április 11.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2016/689]

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/686 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. május 3.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 203,5 |
| MA | 94,1 |
| SN | 225,9 |
| TR | 84,9 |
| ZZ | 152,1 |
| 0707 00 05 | MA | 83,2 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 110,2 |
| 0709 93 10 | MA | 95,4 |
| TR | 133,6 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 84,3 |
| MA | 61,6 |
| TR | 37,1 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 50 10 | BR | 116,1 |
| MA | 135,4 |
| TR | 130,3 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 131,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 96,0 |
| CL | 114,8 |
| CN | 73,3 |
| NZ | 135,2 |
| US | 225,3 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 121,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

203,5

MA

94,1

SN

225,9

TR

84,9

ZZ

152,1

0707 00 05

MA

83,2

TR

137,2

ZZ

110,2

0709 93 10

MA

95,4

TR

133,6

ZZ

114,5

0805 10 20

EG

51,1

IL

84,3

MA

61,6

TR

37,1

ZZ

58,5

0805 50 10

BR

116,1

MA

135,4

TR

130,3

ZA

143,4

ZZ

131,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

96,0

CL

114,8

CN

73,3

NZ

135,2

US

225,3

ZA

97,6

ZZ

121,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/687 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. április 28.)

a 694–790 MHz frekvenciasávnak az Unión belül vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára és a rugalmas nemzeti használat érdekében történő harmonizálásáról

(az értesítés a C(2016) 2268. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i, az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló 676/2002/EK határozatára (Rádióspektrum-határozat) (1) és különösen annak 4. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 243/2012/EU határozattal (2) elfogadott többéves rádióspektrum-politikai program (RSPP) keretében az Európai Parlament és a Tanács szakpolitikai célkitűzésként rögzítette legalább 1 200 MHz alkalmas spektrum 2015-ig történő azonosítását az Unióban a vezeték nélküli adatforgalom iránti fokozódó kereslet legmegfelelőbb kielégítése érdekében (3). Az RSPP továbbá felhatalmazta a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy együttműködésben biztosítsák a spektrum elérhetőségét a műsorgyártás és különleges események (PMSE) (4) céljára, a biztonsági szolgáltatások fejlesztésének támogatásához és a kapcsolódó eszközök szabad forgalmához, valamint a közrend védelmét és katasztrófasegélyt szolgáló (PPDR), műszakilag kölcsönösen átjárható, innovatív megoldások kifejlesztéséhez (5) és a dolgok internete (IoT) (6) számára. A rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) által elfogadott, a stratégiai ágazati spektrumigényekről szóló jelentés egyebek mellett a PPDR, a PMSE és az IoT spektrumigényével is foglalkozik (7). |
| --- | --- |

(1)

A 243/2012/EU határozattal (2) elfogadott többéves rádióspektrum-politikai program (RSPP) keretében az Európai Parlament és a Tanács szakpolitikai célkitűzésként rögzítette legalább 1 200 MHz alkalmas spektrum 2015-ig történő azonosítását az Unióban a vezeték nélküli adatforgalom iránti fokozódó kereslet legmegfelelőbb kielégítése érdekében (3). Az RSPP továbbá felhatalmazta a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy együttműködésben biztosítsák a spektrum elérhetőségét a műsorgyártás és különleges események (PMSE) (4) céljára, a biztonsági szolgáltatások fejlesztésének támogatásához és a kapcsolódó eszközök szabad forgalmához, valamint a közrend védelmét és katasztrófasegélyt szolgáló (PPDR), műszakilag kölcsönösen átjárható, innovatív megoldások kifejlesztéséhez (5) és a dolgok internete (IoT) (6) számára. A rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) által elfogadott, a stratégiai ágazati spektrumigényekről szóló jelentés egyebek mellett a PPDR, a PMSE és az IoT spektrumigényével is foglalkozik (7).

| (2) | A 694–790 MHz frekvenciasávba eső spektrum (a továbbiakban: 700 MHz-es frekvenciasáv) értékes, hiszen lehetőséget ad a nagy kapacitású, kül- és beltéri lefedettséget egyaránt nyújtó költséghatékony földfelszíni vezeték nélküli hálózatok kiépítésére. A Nemzetközi Távközlési Egyesület által kiadott Nemzetközi Rádiószabályzat a 700 MHz-es frekvenciasávban megosztott elsődleges jellegű felosztást tartalmaz a műsorszóró szolgálat és a mozgószolgálat (a légi mozgószolgálat kivételével) számára, és meghatározza a frekvenciasávot a nemzetközi mozgó távközlés (IMT) céljára. Ezt a frekvenciasávot jelenleg a digitális földfelszíni televízió-műsorszórás (DTT) céljaira és a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések működtetésére használják az Unióban. |
| --- | --- |

(2)

A 694–790 MHz frekvenciasávba eső spektrum (a továbbiakban: 700 MHz-es frekvenciasáv) értékes, hiszen lehetőséget ad a nagy kapacitású, kül- és beltéri lefedettséget egyaránt nyújtó költséghatékony földfelszíni vezeték nélküli hálózatok kiépítésére. A Nemzetközi Távközlési Egyesület által kiadott Nemzetközi Rádiószabályzat a 700 MHz-es frekvenciasávban megosztott elsődleges jellegű felosztást tartalmaz a műsorszóró szolgálat és a mozgószolgálat (a légi mozgószolgálat kivételével) számára, és meghatározza a frekvenciasávot a nemzetközi mozgó távközlés (IMT) céljára. Ezt a frekvenciasávot jelenleg a digitális földfelszíni televízió-műsorszórás (DTT) céljaira és a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések működtetésére használják az Unióban.

| (3) | A Bizottság egységes digitális piacról szóló stratégiája (8) kiemeli a 700 MHz-es frekvenciasáv jelentőségét a szélessávú szolgáltatások vidéki térségekben való nyújtása terén, és hangsúlyozza a frekvenciasáv összehangolt, az audiovizuális médiaterjesztés sajátos igényeit is kielégítő felszabadításának szükségességét a nagy sebességű szélessávú hálózatok kiépítését érintő beruházások előmozdítása és a fejlett digitális szolgáltatások elterjedésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság egységes digitális piacról szóló stratégiája (8) kiemeli a 700 MHz-es frekvenciasáv jelentőségét a szélessávú szolgáltatások vidéki térségekben való nyújtása terén, és hangsúlyozza a frekvenciasáv összehangolt, az audiovizuális médiaterjesztés sajátos igényeit is kielégítő felszabadításának szükségességét a nagy sebességű szélessávú hálózatok kiépítését érintő beruházások előmozdítása és a fejlett digitális szolgáltatások elterjedésének elősegítése érdekében.

| (4) | A 470–790 MHz frekvenciasávval kapcsolatos hosszú távú stratégiáról szóló véleményében (9) az RSPG összehangolt megközelítést javasol a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokra való felhasználása (rendeltetésének módosítása) érdekében, ideértve azt is, hogy a sáv az Unióban mindenhol harmonizált műszaki feltételek mellett legyen elérhető. |
| --- | --- |

(4)

A 470–790 MHz frekvenciasávval kapcsolatos hosszú távú stratégiáról szóló véleményében (9) az RSPG összehangolt megközelítést javasol a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokra való felhasználása (rendeltetésének módosítása) érdekében, ideértve azt is, hogy a sáv az Unióban mindenhol harmonizált műszaki feltételek mellett legyen elérhető.

| (5) | 2013. március 11-én a Bizottság a Rádióspektrum-határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján azzal bízta meg a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletét (CEPT), hogy az Unió spektrumpolitikai prioritásainak előmozdítása érdekében dolgozza ki a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására és más célokra való Unión belüli felhasználásának harmonizált műszaki feltételeit. |
| --- | --- |

(5)

2013. március 11-én a Bizottság a Rádióspektrum-határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján azzal bízta meg a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletét (CEPT), hogy az Unió spektrumpolitikai prioritásainak előmozdítása érdekében dolgozza ki a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására és más célokra való Unión belüli felhasználásának harmonizált műszaki feltételeit.

| (6) | Erre a megbízatásra válaszul a CEPT 2014. november 28-án kiadta 53. jelentését (10), majd 2016. március 1-jén 60. jelentését (11). Ezek fektetik le a 700 MHz-es frekvenciasáv földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából történő műszaki harmonizációjának alapjait, a sávban zajló nemzetközi fejleményekkel összhangban megteremtve a méretgazdaságosság lehetőségét a berendezések gyártása terén. |
| --- | --- |

(6)

Erre a megbízatásra válaszul a CEPT 2014. november 28-án kiadta 53. jelentését (10), majd 2016. március 1-jén 60. jelentését (11). Ezek fektetik le a 700 MHz-es frekvenciasáv földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából történő műszaki harmonizációjának alapjait, a sávban zajló nemzetközi fejleményekkel összhangban megteremtve a méretgazdaságosság lehetőségét a berendezések gyártása terén.

| (7) | Az 53. és a 60. CEPT-jelentés a 700 MHz-es frekvenciasáv egyes részeinek (az úgynevezett duplex elválasztó sáv és/vagy védősávok) tagállamok által meghatározott felhasználásának lehetőségét is tartalmazza („nemzeti opciók”). Az egyik nemzeti opció egy kiegészítő lemenő irányú összeköttetés (supplemental downlink, SDL), azaz egy földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásának részét képező csak lemenő irányú (azaz egyirányú), bázisállomásról induló adás; ennek célja a szolgáltatás lemenő irányú kapacitásának növelése, és ezáltal az adatforgalom aszimmetriájának kezelése. A nemzeti opciók közé tartozik még az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszereken zajló PPDR, PMSE és gépek közötti (M2M) kommunikáció is. |
| --- | --- |

(7)

Az 53. és a 60. CEPT-jelentés a 700 MHz-es frekvenciasáv egyes részeinek (az úgynevezett duplex elválasztó sáv és/vagy védősávok) tagállamok által meghatározott felhasználásának lehetőségét is tartalmazza („nemzeti opciók”). Az egyik nemzeti opció egy kiegészítő lemenő irányú összeköttetés (supplemental downlink, SDL), azaz egy földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásának részét képező csak lemenő irányú (azaz egyirányú), bázisállomásról induló adás; ennek célja a szolgáltatás lemenő irányú kapacitásának növelése, és ezáltal az adatforgalom aszimmetriájának kezelése. A nemzeti opciók közé tartozik még az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszereken zajló PPDR, PMSE és gépek közötti (M2M) kommunikáció is.

| (8) | A műszaki feltételek harmonizálása biztosítaná a 700 MHz-es frekvenciasávban működő nagy sebességű földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és egyéb, a spektrumpolitikai prioritásoknak megfelelő felhasználások Uniós szintű elterjedését; erősítené az egységes piacot, csökkentené a káros zavarást és hozzájárulna a frekvenciakoordinációhoz. |
| --- | --- |

(8)

A műszaki feltételek harmonizálása biztosítaná a 700 MHz-es frekvenciasávban működő nagy sebességű földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és egyéb, a spektrumpolitikai prioritásoknak megfelelő felhasználások Uniós szintű elterjedését; erősítené az egységes piacot, csökkentené a káros zavarást és hozzájárulna a frekvenciakoordinációhoz.

| (9) | Ezért a 700 MHz-es frekvenciasávot egy harmonizált csatornaelrendezésen („alap elrendezés”) és ahhoz kapcsolódó közös legkevésbé korlátozó műszaki feltételeken alapuló földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására kell használni minden olyan esetben, amikor a tagállamok azt a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő használatra jelölik ki. A tagállamok a 700 MHz-es frekvenciasáv alap elrendezésen kívül eső részeit kivételes esetben ideiglenesen DTT-szolgáltatásokra is használhatják a sávban működő földfelszíni televízió-műsorszórásról való kellő időben történő átállás előmozdítása érdekében, ha ezt a nemzeti körülmények indokolják, például a spektrum DTT-szolgáltatásokra vagy simulcast (párhuzamos sugárzási) megoldásokra szóló használati jogainak módosítása esetében, összhangban a határokon átnyúló zavarások kockázatának kezelésére a szomszédos tagállamok között kötött megállapodásokkal. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a 700 MHz-es frekvenciasávot egy harmonizált csatornaelrendezésen („alap elrendezés”) és ahhoz kapcsolódó közös legkevésbé korlátozó műszaki feltételeken alapuló földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására kell használni minden olyan esetben, amikor a tagállamok azt a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő használatra jelölik ki. A tagállamok a 700 MHz-es frekvenciasáv alap elrendezésen kívül eső részeit kivételes esetben ideiglenesen DTT-szolgáltatásokra is használhatják a sávban működő földfelszíni televízió-műsorszórásról való kellő időben történő átállás előmozdítása érdekében, ha ezt a nemzeti körülmények indokolják, például a spektrum DTT-szolgáltatásokra vagy simulcast (párhuzamos sugárzási) megoldásokra szóló használati jogainak módosítása esetében, összhangban a határokon átnyúló zavarások kockázatának kezelésére a szomszédos tagállamok között kötött megállapodásokkal.

| (10) | A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra is, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv egyes részeit sajátos nemzeti igényeiknek megfelelően használják fel. A földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokon kívül ilyen lehet az Unió ágazati spektrumpolitikai prioritásainak megfelelő felhasználás, különösen a PMSE, PPDR és IoT, valamint a spektrum hatékony kihasználásának célja. Ilyen célokra a 790–791 MHz frekvenciasáv is felhasználható, a 2010/267/EU bizottsági határozat (12) sérelme nélkül. A 700 MHz-es frekvenciasávon belüli spektrum elérhetőségének ilyen nemzeti igények kielégítését is szolgáló, korlátozott számú nemzeti opción alapuló rugalmas harmonizációja segítene a méretgazdaságosság elérésében a berendezések gyártása terén, valamint a határokon átnyúló koordinációban, és az elérhető frekvenciatartományokra, valamint indokolt esetekben a kapcsolódó duplex megoldásra és a csatornaelrendezésre kell korlátozódnia. A tagállamoknak kell dönteniük a nemzeti opciók megvalósításáról, valamint azok megfelelő kombinációjáról, és nekik kell megszervezniük azok együttes működését is. A spektrum nemzeti opciók szerinti felhasználásának biztosítania kell az együttes működést az alap elrendezésnek megfelelő földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal is. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra is, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv egyes részeit sajátos nemzeti igényeiknek megfelelően használják fel. A földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokon kívül ilyen lehet az Unió ágazati spektrumpolitikai prioritásainak megfelelő felhasználás, különösen a PMSE, PPDR és IoT, valamint a spektrum hatékony kihasználásának célja. Ilyen célokra a 790–791 MHz frekvenciasáv is felhasználható, a 2010/267/EU bizottsági határozat (12) sérelme nélkül. A 700 MHz-es frekvenciasávon belüli spektrum elérhetőségének ilyen nemzeti igények kielégítését is szolgáló, korlátozott számú nemzeti opción alapuló rugalmas harmonizációja segítene a méretgazdaságosság elérésében a berendezések gyártása terén, valamint a határokon átnyúló koordinációban, és az elérhető frekvenciatartományokra, valamint indokolt esetekben a kapcsolódó duplex megoldásra és a csatornaelrendezésre kell korlátozódnia. A tagállamoknak kell dönteniük a nemzeti opciók megvalósításáról, valamint azok megfelelő kombinációjáról, és nekik kell megszervezniük azok együttes működését is. A spektrum nemzeti opciók szerinti felhasználásának biztosítania kell az együttes működést az alap elrendezésnek megfelelő földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal is.

| (11) | A 700 MHz-es frekvenciasávban a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak és a nemzeti opcióknak a szabályozási státusuknak megfelelően biztosítaniuk kell a 694 MHz alatti meglévő földfelszíni televízió-műsorszóró szolgálatok és vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-alkalmazások megfelelő védelmét. Nemzeti szinten további intézkedésekre lehet szükség a vezeték nélküli vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és a DTT-szolgáltatások közötti kölcsönös zavarás kezelésére. Ilyen zavarás jelentkezhet a vezeték nélküli vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások bázisállomási adói és a DTT-vevők, vagy a DTT műsorszóró adók és a vezeték nélküli vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások bázisállomásain lévő vevőegységek között; a mobilszolgáltatók eseti alapon alkalmazhatják a megfelelő zavarcsökkentő technikákat. |
| --- | --- |

(11)

A 700 MHz-es frekvenciasávban a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak és a nemzeti opcióknak a szabályozási státusuknak megfelelően biztosítaniuk kell a 694 MHz alatti meglévő földfelszíni televízió-műsorszóró szolgálatok és vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-alkalmazások megfelelő védelmét. Nemzeti szinten további intézkedésekre lehet szükség a vezeték nélküli vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és a DTT-szolgáltatások közötti kölcsönös zavarás kezelésére. Ilyen zavarás jelentkezhet a vezeték nélküli vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások bázisállomási adói és a DTT-vevők, vagy a DTT műsorszóró adók és a vezeték nélküli vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások bázisállomásain lévő vevőegységek között; a mobilszolgáltatók eseti alapon alkalmazhatják a megfelelő zavarcsökkentő technikákat.

| (12) | A Rádióspektrum-határozat értelmében hozott intézkedések nem sérthetik a tagállamok jogát arra, hogy a közrend védelme és katasztrófasegély céljaira (PPDR) (13) szervezzék és használják a spektrumot, de az ilyen felhasználások tekintetében is hasznos lenne a közös frekvenciatartomány a készülékek szabad forgalma és a szolgáltatások kölcsönös átjárhatósága miatt, az RSPP-ben rögzített, a spektrum elérhetőségére vonatkozó szakpolitikai céllal összhangban. A földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások harmonizált műszaki feltételei szükség szerinti és indokolt esetekben lehetővé tennék a szélessávú PPDR-szolgáltatások bevezetését az alap elrendezésen belül is; az ilyen szolgáltatások abból kiindulva épülhetnének ezen műszaki feltételekre, hogy a PPDR-hálózatnak a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési hálózatokkal egyezőek az együttes működésre vonatkozó jellemzői. Az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra való kijelölés nem kizárólagos jellegű alkalmazása esetén a tagállamok szükség szerint megvalósíthatják a PPDR-t is. Ebben a tekintetben az RSPG stratégiai ágazati spektrumigényekről szóló jelentése elismeri, hogy a szélessávú PPDR-szolgáltatások iránti spektrumigény tagállamonként eltérő, és a nemzeti megoldások politikai döntésektől is függnek, ideértve a közbiztonságot szolgáló feladatok megszervezésének módjait és a nemzeti hatóságok és a nyilvános szolgáltatók ezen a téren játszott szerepét. |
| --- | --- |

(12)

A Rádióspektrum-határozat értelmében hozott intézkedések nem sérthetik a tagállamok jogát arra, hogy a közrend védelme és katasztrófasegély céljaira (PPDR) (13) szervezzék és használják a spektrumot, de az ilyen felhasználások tekintetében is hasznos lenne a közös frekvenciatartomány a készülékek szabad forgalma és a szolgáltatások kölcsönös átjárhatósága miatt, az RSPP-ben rögzített, a spektrum elérhetőségére vonatkozó szakpolitikai céllal összhangban. A földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások harmonizált műszaki feltételei szükség szerinti és indokolt esetekben lehetővé tennék a szélessávú PPDR-szolgáltatások bevezetését az alap elrendezésen belül is; az ilyen szolgáltatások abból kiindulva épülhetnének ezen műszaki feltételekre, hogy a PPDR-hálózatnak a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési hálózatokkal egyezőek az együttes működésre vonatkozó jellemzői. Az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra való kijelölés nem kizárólagos jellegű alkalmazása esetén a tagállamok szükség szerint megvalósíthatják a PPDR-t is. Ebben a tekintetben az RSPG stratégiai ágazati spektrumigényekről szóló jelentése elismeri, hogy a szélessávú PPDR-szolgáltatások iránti spektrumigény tagállamonként eltérő, és a nemzeti megoldások politikai döntésektől is függnek, ideértve a közbiztonságot szolgáló feladatok megszervezésének módjait és a nemzeti hatóságok és a nyilvános szolgáltatók ezen a téren játszott szerepét.

| (13) | A CEPT 53. és 60. jelentése hivatkozik arra, hogy a hangfrekvenciás PMSE-berendezések esetében a kívánt működési minőség elérése érdekében a zavarásmentes működés biztosításához szükség lehet egy beállítási eljárásra. Annak érdekében, hogy a szomszédos frekvenciasávokat használó beltéri használatú vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések és mobil elektronikus hírközlő hálózatok jobban megférjenek egymás mellett, a tagállamoknak, ahol ez megoldható és szükséges, bátorítaniuk kell a 2014/641/EU bizottsági végrehajtási határozatban (14) leírtakhoz hasonló, a zavarás csökkentését szolgáló megoldások alkalmazását. |
| --- | --- |

(13)

A CEPT 53. és 60. jelentése hivatkozik arra, hogy a hangfrekvenciás PMSE-berendezések esetében a kívánt működési minőség elérése érdekében a zavarásmentes működés biztosításához szükség lehet egy beállítási eljárásra. Annak érdekében, hogy a szomszédos frekvenciasávokat használó beltéri használatú vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések és mobil elektronikus hírközlő hálózatok jobban megférjenek egymás mellett, a tagállamoknak, ahol ez megoldható és szükséges, bátorítaniuk kell a 2014/641/EU bizottsági végrehajtási határozatban (14) leírtakhoz hasonló, a zavarás csökkentését szolgáló megoldások alkalmazását.

| (14) | A tagállamoknak bilaterális, határokon átnyúló megállapodásokat kell kötniük egymással és az EU-n kívüli országokkal. A tagállamok és az EU-n kívüli országok közötti ilyen megállapodások a tagállamok területének egyes részein a harmonizált paraméterek alkalmazásának biztosítása, a káros zavarás elkerülése és a spektrum hatékonyabb kihasználása érdekében válhatnak szükségessé. Az RSPG által készített, a műsorszórás 700 MHz-es sáv újrafelosztása esetében javasolt spektrumkoordinációs megközelítéséről szóló jelentés (15) rögzíti a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és a földfelszíni televízió-műsorszórás közötti, határokon átnyúló koordináció műszaki feltételeit és elveit, ideértve az EU-n kívüli országokkal való koordinációt is. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak bilaterális, határokon átnyúló megállapodásokat kell kötniük egymással és az EU-n kívüli országokkal. A tagállamok és az EU-n kívüli országok közötti ilyen megállapodások a tagállamok területének egyes részein a harmonizált paraméterek alkalmazásának biztosítása, a káros zavarás elkerülése és a spektrum hatékonyabb kihasználása érdekében válhatnak szükségessé. Az RSPG által készített, a műsorszórás 700 MHz-es sáv újrafelosztása esetében javasolt spektrumkoordinációs megközelítéséről szóló jelentés (15) rögzíti a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és a földfelszíni televízió-műsorszórás közötti, határokon átnyúló koordináció műszaki feltételeit és elveit, ideértve az EU-n kívüli országokkal való koordinációt is.

| (15) | A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottságnak jelen határozat végrehajtásáról és a 700 MHz-es frekvenciasáv használatáról, különösen a vezeték nélküli rendszerek jövőbeni fejlődése által indokolt kiigazítások érdekében (például az 5G technológia vagy az IoT kapcsán), ha azok kihatnak a frekvenciasáv földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és nemzeti opciók céljára való felhasználására. Ez megkönnyíti majd a határozat hatásainak EU-s szintű értékelését és a határozat megfelelő időben történő felülvizsgálatát, ha és amikor ez szükségessé válik. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottságnak jelen határozat végrehajtásáról és a 700 MHz-es frekvenciasáv használatáról, különösen a vezeték nélküli rendszerek jövőbeni fejlődése által indokolt kiigazítások érdekében (például az 5G technológia vagy az IoT kapcsán), ha azok kihatnak a frekvenciasáv földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások és nemzeti opciók céljára való felhasználására. Ez megkönnyíti majd a határozat hatásainak EU-s szintű értékelését és a határozat megfelelő időben történő felülvizsgálatát, ha és amikor ez szükségessé válik.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat a 694–790 MHz („700 MHz-es”) frekvenciasáv vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek általi, Unión belüli elérhetőségére és hatékony használatára vonatkozó műszaki feltételeket harmonizálja. Emellett a sajátos nemzeti igényeknek megfelelően, az RSPP spektrumpolitikai prioritásaival összhangban célja a rugalmas nemzeti használat előmozdítása is. A 790–791 MHz frekvenciasáv jelen határozatban szereplő harmonizált feltételei a 2010/267/EU határozat rendelkezéseinek sérelme nélkül alkalmazandók.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

| 1. | analóg vagy digitális hangfrekvenciás jelek korlátozott számú adó- és vevőegység közötti továbbítására szolgáló rádióberendezés, például rádiómikrofon, monitorfülhallgató-rendszer és hangfrekvenciás összeköttetés, amelyet főként sugárzott műsorok készítéséhez, illetve magánjellegű vagy nyilvános társadalmi vagy kulturális események során használnak; |
| --- | --- |

1.

analóg vagy digitális hangfrekvenciás jelek korlátozott számú adó- és vevőegység közötti továbbítására szolgáló rádióberendezés, például rádiómikrofon, monitorfülhallgató-rendszer és hangfrekvenciás összeköttetés, amelyet főként sugárzott műsorok készítéséhez, illetve magánjellegű vagy nyilvános társadalmi vagy kulturális események során használnak;

| 2. | „a közrend védelmét és katasztrófasegélyt szolgáló (PPDR) rádiótávközlés”: a közbiztonság, a nemzetbiztonság és a honvédelem érdekében a nemzeti hatóságok vagy a megfelelő üzemeltetők által az ország vonatkozó közbiztonsági és nemzetbiztonsági szükségleteinek – beleértve a vészhelyzetben felmerülő szükségleteket is – kielégítésére használt rádióalkalmazás; |
| --- | --- |

2.

„a közrend védelmét és katasztrófasegélyt szolgáló (PPDR) rádiótávközlés”: a közbiztonság, a nemzetbiztonság és a honvédelem érdekében a nemzeti hatóságok vagy a megfelelő üzemeltetők által az ország vonatkozó közbiztonsági és nemzetbiztonsági szükségleteinek – beleértve a vészhelyzetben felmerülő szükségleteket is – kielégítésére használt rádióalkalmazás;

| 3. | „gépek közötti (M2M) rádiótávközlés”: komplex ökoszisztémát alkotó fizikai vagy virtuális egységek közötti információtovábbítás célját szolgáló rádió-összeköttetés, ideértve a dolgok internetét is; az ilyen rádió-összeköttetések megvalósulhatnak elektronikus hírközlési szolgáltatáson keresztül (például cellás mobiltelefon-technológiával) vagy más szolgálattal is, a spektrum engedélyköteles vagy engedélymentes használatával. |
| --- | --- |

3.

„gépek közötti (M2M) rádiótávközlés”: komplex ökoszisztémát alkotó fizikai vagy virtuális egységek közötti információtovábbítás célját szolgáló rádió-összeköttetés, ideértve a dolgok internetét is; az ilyen rádió-összeköttetések megvalósulhatnak elektronikus hírközlési szolgáltatáson keresztül (például cellás mobiltelefon-technológiával) vagy más szolgálattal is, a spektrum engedélyköteles vagy engedélymentes használatával.

3. cikk

(1)   Ha egy tagállam a 700 MHz-es frekvenciasávot kijelöli és elérhetővé teszi a nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoktól eltérő felhasználásra, akkor:

| a) | a melléklet A.1., B. és C. pontjában meghatározott paramétereknek megfelelően a 703–733 MHz és a 758–788 MHz frekvenciasávot – nem kizárólagos jelleggel – a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára jelöli ki és teszi elérhetővé, |
| --- | --- |

a)

a melléklet A.1., B. és C. pontjában meghatározott paramétereknek megfelelően a 703–733 MHz és a 758–788 MHz frekvenciasávot – nem kizárólagos jelleggel – a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára jelöli ki és teszi elérhetővé,

| b) | nemzeti döntéstől és választástól függően a 700 MHz-es frekvenciasávnak az (1) bekezdés a) pontjában felsoroltakon kívüli részeit a melléklet A.2–A.5. pontjában meghatározott paramétereknek megfelelő használat céljára jelöli ki és teszi elérhetővé. |
| --- | --- |

b)

nemzeti döntéstől és választástól függően a 700 MHz-es frekvenciasávnak az (1) bekezdés a) pontjában felsoroltakon kívüli részeit a melléklet A.2–A.5. pontjában meghatározott paramétereknek megfelelő használat céljára jelöli ki és teszi elérhetővé.

(2)   A tagállamok elősegítik az (1) bekezdésben említett különböző felhasználási módok együttes működését.

4. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a 3. cikk (1) bekezdés a) és b) pontjában említett rendszerek szabályozási státusukkal összhangban levő megfelelő védelmet biztosítsanak a szomszédos 470–694 MHz sávot használó meglévő rendszereknek, nevezetesen a digitális földfelszíni televízió-műsorszóró szolgálatnak és a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezéseknek.

5. cikk

A tagállamok a 3. cikk (1) bekezdés a) pontjában említett rendszerek és adott esetben a 3. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett rendszerek működésének lehetővé tétele érdekében elősegítik a határokon átnyúló koordinációs megállapodások megkötését, figyelembe véve a meglévő szabályozási eljárásokat és jogokat, valamint a vonatkozó nemzetközi megállapodásokat.

6. cikk

A tagállamok figyelemmel kísérik a 700 MHz-es frekvenciasáv használatát, és megállapításaikat – kérésre vagy saját kezdeményezésükre – jelentik a Bizottságnak, hogy az szükség esetén kellő időben felülvizsgálhassa e határozatot.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 28-án.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 243/2012/EU határozata egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21, 7. o.)

2

(3)  RSPP 3. cikk b) pont

3

(4)  RSPP 8. cikk (5) bekezdés

4

(5)  RSPP 8. cikk (3) bekezdés

5

(6)  RSPP 8. cikk (6) bekezdés

6

(7)  RSPG13-540rev2 dokumentum

7

(8)  Lásd: http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_hu.htm

8

(9)  RSPG 15-595 final dokumentum; hiperlink: http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

9

(10)  Az 53. CEPT-jelentés hiperlinkje: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP053.PDF

10

(11)  A 60. CEPT-jelentés hiperlinkje: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP060.PDF

11

(12)  A Bizottság 2010. május 6-i 2010/267/EU határozata az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről (HL L 117., 2010.5.11., 95. o.).

12

(13)  A Rádióspektrum-határozat 1. cikkének (4) bekezdése.

13

(14)  A Bizottság 2014. szeptember 1-jei 2014/641/EU végrehajtási határozata az Unión belül a műsorgyártáshoz és különleges eseményekhez használt vezeték nélküli hangfrekvenciás berendezések általi rádióspektrum-használat harmonizált műszaki feltételeiről (HL L 263., 2014.9.3., 29. o.).

14

(15)  RSPG13-524 rev1 dokumentum; hiperlink: https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524%20rev1%20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

15

---

MELLÉKLET

A 3. CIKKBEN HIVATKOZOTT PARAMÉTEREK

A.   Általános paraméterek

| 1. | A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a 703–733 MHz és a 758–788 MHz frekvenciasávban a következő frekvenciaelrendezés érvényes:






  a) | a kijelölt blokkok mérete az 5 MHz egész számú többszöröse (1); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a kijelölt blokkok mérete az 5 MHz egész számú többszöröse (1);

| b) | az üzemmód frekvenciaosztásos duplex (FDD); a duplex távolság 55 MHz oly módon, hogy a végfelhasználói állomás adása (felmenő irányú FDD) az alsó, 703–733 MHz frekvenciasávba, a bázisállomás adása (lemenő irányú FDD) pedig a felső, 758–788 MHz frekvenciasávba esik; |
| --- | --- |

b)

az üzemmód frekvenciaosztásos duplex (FDD); a duplex távolság 55 MHz oly módon, hogy a végfelhasználói állomás adása (felmenő irányú FDD) az alsó, 703–733 MHz frekvenciasávba, a bázisállomás adása (lemenő irányú FDD) pedig a felső, 758–788 MHz frekvenciasávba esik;

| c) | egy kijelölt blokk alsó frekvenciahatára a 703 MHz-es sávhatárral esik egybe, vagy az 5 MHz egész számú többszörösével tér el attól. |
| --- | --- |

c)

egy kijelölt blokk alsó frekvenciahatára a 703 MHz-es sávhatárral esik egybe, vagy az 5 MHz egész számú többszörösével tér el attól.

Nem sérülhet a tagállamok joga arra, hogy a közbiztonság és a nemzetbiztonság céljaira, valamint védelmi célokra szervezzék és használják rádióspektrumukat, de ha PPDR rádiótávközlést valósítanak meg, a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó, e mellékletben szereplő műszaki feltételeket arra is alkalmazni kell.

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében a részben vagy egészben a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerekre használt 738–758 MHz frekvenciasávban a frekvenciaelrendezés a következő:






  a) | a kijelölt spektrumtartomány felső sávhatára vagy 758 MHz, vagy 753 MHz; az utóbbi csak az A.3. pontban leírt frekvenciaelrendezés 753 MHz-től kezdődő alkalmazása esetén alkalmazható; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a kijelölt spektrumtartomány felső sávhatára vagy 758 MHz, vagy 753 MHz; az utóbbi csak az A.3. pontban leírt frekvenciaelrendezés 753 MHz-től kezdődő alkalmazása esetén alkalmazható;

| b) | a kijelölt spektrumtartomány alsó sávhatára a következők egyike: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz vagy 753 MHz; |
| --- | --- |

b)

a kijelölt spektrumtartomány alsó sávhatára a következők egyike: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz vagy 753 MHz;

| c) | az üzemmód a bázisállomás általi („csak lemenő irányú”) adásra korlátozódik, a B. pontban rögzített műszaki paraméterek szerint; |
| --- | --- |

c)

az üzemmód a bázisállomás általi („csak lemenő irányú”) adásra korlátozódik, a B. pontban rögzített műszaki paraméterek szerint;

| d) | a kijelölt spektrumtartományban a kijelölt blokkok mérete az 5 MHz egész számú többszöröse (1); egy kijelölt blokk felső frekvenciahatára a felső sávhatárral esik egybe, vagy az 5 MHz egész számú többszörösével tér el attól. |
| --- | --- |

d)

a kijelölt spektrumtartományban a kijelölt blokkok mérete az 5 MHz egész számú többszöröse (1); egy kijelölt blokk felső frekvenciahatára a felső sávhatárral esik egybe, vagy az 5 MHz egész számú többszörösével tér el attól.

| 3. | A 3. cikk (1) bekezdés b) pontja értelmében a részben vagy egészben PPDR rádiótávközlésre használt 698–703 MHz, 733–736 MHz, 753–758 MHz és 788–791 MHz frekvenciasávban a frekvenciaelrendezés a következő: az üzemmód frekvenciaosztásos duplex; a duplex távolság 55 MHz oly módon, hogy a végfelhasználói állomás adása (felmenő irányú PPDR) a 698–703 MHz és a 733–736 MHz frekvenciasávok egyikébe vagy mindkettőbe esik, a bázisállomás adása (lemenő irányú PPDR) pedig a 753–758 MHz és a 788–791 MHz frekvenciasáv egyikébe vagy mindkettőbe esik.
  A 703–733 MHz és a 758–788 MHz frekvenciasáv vagy ezek valamely része is használható PPDR rádiótávközlésre. Az ilyen felhasználást az A.1. pont szabályozza. |
| --- | --- |

3.

A 703–733 MHz és a 758–788 MHz frekvenciasáv vagy ezek valamely része is használható PPDR rádiótávközlésre. Az ilyen felhasználást az A.1. pont szabályozza.

| 4. | A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében az M2M rádiótávközlésre használt 733–736 MHz és 788–791 MHz frekvenciasávban a frekvenciaelrendezés a következő: az üzemmód frekvenciaosztásos duplex; a duplex távolság 55 MHz oly módon, hogy a végfelhasználói állomás adása (felmenő irányú M2M) a 733–736 MHz frekvenciasávba, a bázisállomás adása (lemenő irányú M2M) pedig a 788–791 MHz frekvenciasávba esik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok maguk dönthetnek a részben vagy egészben vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések által használt 694–703 MHz és a 733–758 MHz frekvenciasáv frekvenciaelrendezéséről. Annak érdekében, hogy a 694–703 MHz és/vagy a 733–758 MHz frekvenciasávban használt beltéri használatú vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések és a mobil elektronikus hírközlő hálózatok jobban megférjenek egymás mellett, a tagállamoknak, ahol ez megoldható és szükséges, bátorítaniuk kell a zavarás csökkentését szolgáló megoldások alkalmazását. |
| --- | --- |

5.

B.   A 738–788 MHz frekvenciasávban elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek bázisállomásaira vonatkozó műszaki feltételek

Az alábbi, bázisállomásokra vonatkozó, blokkszéli maszk (block edge mask, BEM) néven összefoglalt műszaki paramétereket kell használni az ilyen szomszédos hálózatok együttes működésének biztosítása és a szomszédos sávokat használó más szolgálatok és alkalmazások védelme érdekében. Az érintett üzemeltetők vagy igazgatások megegyezése esetén kevésbé szigorú műszaki paraméterek is alkalmazhatók, feltéve, ha ezek a paraméterek megfelelnek az egyéb szolgálatok és alkalmazások – beleértve a szomszédos sávokban üzemelőket és a határövezeti kötelezettségek által érintetteket is – védelmére vonatkozó műszaki feltételeknek.

A BEM (2) olyan sugárzási maszk, amelyet egy „blokkszél”-hez viszonyított frekvencia függvényében határoznak meg, ahol a blokkszél a használati jogosultsággal rendelkező üzemeltető spektrumblokkjának a frekvenciahatára. A BEM több, bizonyos mérési sávszélességekre meghatározott elemből áll. A „sávhatár” egy bizonyos használatra kijelölt spektrumtartomány frekvenciahatára.

A bázisállomások továbbiakban ismertetett BEM maszkjai mobilhálózatokban használt berendezésekre kerültek kifejlesztésre. Ugyanaz a bázisállomási BEM vonatkozik a 758–788 MHz frekvenciasávon belüli lemenő irányú FDD használatra (az A.1. pontban meghatározottak szerint) és a 738–758 MHz frekvenciasávban opcionálisan működő csak lemenő irányú használatra (az A.2. pontban meghatározottak szerint). A BEM-ek célja az elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz használt más spektrumblokkok (beleértve a csak lemenő irányú használatot is), valamint a szomszédos sávokban működő más szolgálatok és alkalmazások védelme. A berendezések gyártásának méretgazdaságosságát nem korlátozó egyéb intézkedések is alkalmazhatók nemzeti szinten az elektronikus hírközlési szolgáltatások és a 700 MHz-es frekvenciasáv egyéb felhasználásai együttes működésének előmozdítása érdekében.

A bázisállomási BEM blokkon belüli és blokkon kívüli teljesítmény-határértékeket tartalmaz. A blokkon belüli teljesítmény-határérték az egy üzemeltetőnek kijelölt blokkra vonatkozik. A blokkon kívüli teljesítmény-határértékek a 700 MHz-es frekvenciasávon belüli vagy azon kívüli, az üzemeltetőnek kijelölt blokkon kívül eső spektrumrészre vonatkoznak. Az 1. táblázat a bázisállomási BEM különböző spektrumelemeit tartalmazza; a blokkon belüli elemek kivételével minden BEM-elemhez blokkon kívüli teljesítmény-határérték tartozik. Az opcionális blokkon belüli teljesítmény-határértékek a 2. táblázatban szerepelnek. A különböző BEM-elemek blokkon kívüli teljesítmény-határértékei a 3–8. táblázatban szerepelnek.

A lemenő irányú FDD-sávon vagy a 738–758 MHz frekvenciasávon (annak opcionális csak lemenő irányú használata esetén) belüli valamely adott blokkra vonatkozó bázisállomási BEM meghatározásához a következő BEM-elemeket kell alkalmazni:

a blokkon belüli teljesítmény-határértéket kell használni az üzemeltetőnek kijelölt blokkra,

| — | a meghatározott átmeneti tartományokban a megfelelő teljesítmény-határértékeket kell alkalmazni. Az átmeneti tartományok átfedésben lehetnek a védősávokkal, a szomszédos sávokkal és a duplex elválasztó sávval; ilyen esetekben az átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékek alkalmazandók, |
| --- | --- |

—

a meghatározott átmeneti tartományokban a megfelelő teljesítmény-határértékeket kell alkalmazni. Az átmeneti tartományok átfedésben lehetnek a védősávokkal, a szomszédos sávokkal és a duplex elválasztó sávval; ilyen esetekben az átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékek alkalmazandók,

| — | az (1. táblázatban meghatározott) alapvonalat alkotó fennmaradó kijelölt spektrum esetében az alapvonali teljesítmény-határértékek alkalmazandók, |
| --- | --- |

—

az (1. táblázatban meghatározott) alapvonalat alkotó fennmaradó kijelölt spektrum esetében az alapvonali teljesítmény-határértékek alkalmazandók,

| — | a védősávokba eső fennmaradó spektrum esetében (azaz az átmeneti tartományba nem tartozó, illetve PPDR vagy M2M rádiótávközlésre nem használt spektrum esetében) a védősávokra vonatkozó teljesítmény-határértékek alkalmazandók, |
| --- | --- |

—

a védősávokba eső fennmaradó spektrum esetében (azaz az átmeneti tartományba nem tartozó, illetve PPDR vagy M2M rádiótávközlésre nem használt spektrum esetében) a védősávokra vonatkozó teljesítmény-határértékek alkalmazandók,

| — | a 733–758 MHz frekvenciasávon belüli, csak lemenő irányú adásra, illetve PPDR vagy M2M rádiótávközlésre nem használt spektrum esetében a duplex elválasztó sávra vonatkozó teljesítmény-határértékek alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

a 733–758 MHz frekvenciasávon belüli, csak lemenő irányú adásra, illetve PPDR vagy M2M rádiótávközlésre nem használt spektrum esetében a duplex elválasztó sávra vonatkozó teljesítmény-határértékek alkalmazandók.

1. táblázat

Az A.1. és A.2. pont szerinti blokkokra vonatkozó BEM-elemek meghatározása

| BEM-elem | Meghatározás |
| --- | --- |
| Blokkon belül | Azt a blokkot jelenti, amelyre a BEM vonatkozik. |
| Alapvonal | A 703–733 MHz frekvenciasávban (felmenő irányú FDD) és a 758–788 MHz frekvenciasávban (lemenő irányú FDD) használt spektrum, a 738–758 MHz frekvenciasávban csak lemenő irányú adásra használt spektrum (ha van ilyen), a 694 MHz-es sávhatár alatt digitális földfelszíni televízió-műsorszórásra használt spektrum, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerekhez (lemenő és felmenő irányban) használt 790 MHz feletti spektrum, a 700 MHz-es frekvenciasávban PPDR rádiótávközléshez (lemenő és felmenő irányban) használt spektrum, valamint a 700 MHz-es frekvenciasávban M2M rádiótávközléshez (lemenő és felmenő irányban) használt spektrum. |
| Átmeneti tartomány | Az üzemeltetőnek kijelölt blokk alatt 0–10 MHz-cel és afölött 0–10 MHz-cel található spektrum; abban a frekvenciatartományban, ahol az átmeneti tartomány átfedésben van a felmenő irányú FDD, a felmenő irányú PPDR vagy a felmenő irányú M2M céljára használt spektrummal, akkor az átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékek nem érvényesek. |
| Védősávok | a) | A 700 MHz-es frekvenciasáv alsó határa és a felmenő irányú FDD-sáv alsó határa közötti spektrum (azaz 694–703 MHz), |

BEM-elem

Meghatározás

Blokkon belül

Azt a blokkot jelenti, amelyre a BEM vonatkozik.

Alapvonal

A 703–733 MHz frekvenciasávban (felmenő irányú FDD) és a 758–788 MHz frekvenciasávban (lemenő irányú FDD) használt spektrum, a 738–758 MHz frekvenciasávban csak lemenő irányú adásra használt spektrum (ha van ilyen), a 694 MHz-es sávhatár alatt digitális földfelszíni televízió-műsorszórásra használt spektrum, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerekhez (lemenő és felmenő irányban) használt 790 MHz feletti spektrum, a 700 MHz-es frekvenciasávban PPDR rádiótávközléshez (lemenő és felmenő irányban) használt spektrum, valamint a 700 MHz-es frekvenciasávban M2M rádiótávközléshez (lemenő és felmenő irányban) használt spektrum.

Átmeneti tartomány

Az üzemeltetőnek kijelölt blokk alatt 0–10 MHz-cel és afölött 0–10 MHz-cel található spektrum; abban a frekvenciatartományban, ahol az átmeneti tartomány átfedésben van a felmenő irányú FDD, a felmenő irányú PPDR vagy a felmenő irányú M2M céljára használt spektrummal, akkor az átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékek nem érvényesek.

Védősávok

a)

A 700 MHz-es frekvenciasáv alsó határa és a felmenő irányú FDD-sáv alsó határa közötti spektrum (azaz 694–703 MHz),

| b) | A lemenő irányú FDD-sáv felső határa (azaz 788 MHz) és a 2010/267/EU határozat szerinti lemenő irányú FDD-sáv alsó határa (azaz 791 MHz) közötti spektrum. |
| --- | --- |

b)

A lemenő irányú FDD-sáv felső határa (azaz 788 MHz) és a 2010/267/EU határozat szerinti lemenő irányú FDD-sáv alsó határa (azaz 791 MHz) közötti spektrum.

Az átmeneti tartományok és a védősávok átfedése esetén az átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékeket kell alkalmazni. A PPDR vagy M2M rádiótávközlésre használt spektrum esetében az alapvonali teljesítmény-határértékeket vagy az átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékeket kell alkalmazni.

Duplex elválasztó sáv

A 733–758 MHz frekvenciasávba eső spektrum.

Az átmeneti tartomány és a duplex elválasztó sáv csak lemenő irányú adásra, illetve PPDR rádiótávközlésre vagy M2M rádiótávközlésre nem használt részének átfedése esetén az átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékeket kell alkalmazni.

Blokkon belüli követelmények

2. táblázat

Bázisállomások blokkon belüli teljesítmény-határértékei

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos EIRP (3) | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| Az üzemeltetőnek kijelölt blokk | Nem kötelező.
  Ha egy igazgatás felső határt kíván meghatározni, antennánként 64 dBm/5 MHz-et meg nem haladó érték alkalmazható. | 5 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos EIRP (3)

Mérési sávszélesség

Az üzemeltetőnek kijelölt blokk

Nem kötelező.

Ha egy igazgatás felső határt kíván meghatározni, antennánként 64 dBm/5 MHz-et meg nem haladó érték alkalmazható.

5 MHz

Blokkon kívüli követelmények

3. táblázat

Bázisállomások alapvonali teljesítmény-határértékei

| Frekvenciatartomány | A védett blokk sávszélessége | Legnagyobb átlagos EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- | --- |
| Felmenő irányú frekvenciák a 698–736 MHz tartományban (4) | ≥ 5 MHz | – 50 dBm cellánként (5) | 5 MHz |
| 3 MHz | – 52 dBm cellánként (5) | 3 MHz (4) |
| ≤ 3 MHz | – 64 dBm cellánként (5) | 200 kHz (4) |
| A 2010/267/EU határozat szerinti felmenő irányú FDD-frekvenciák (azaz 832–862 MHz) | ≥ 5 MHz | – 49 dBm cellánként (5) | 5 MHz |
| Lemenő irányú frekvenciák a 738–791 MHz tartományban | ≥ 5 MHz | 16 dBm antennánként | 5 MHz |
| 3 MHz | 14 dBm antennánként | 3 MHz |
| < 3 MHz | 2 dBm antennánként | 200 kHz |
| A 2010/267/EU határozat szerinti lemenő irányú FDD-frekvenciák (azaz 791-821 MHz) | ≥ 5 MHz | 16 dBm antennánként | 5 MHz |

Frekvenciatartomány

A védett blokk sávszélessége

Legnagyobb átlagos EIRP

Mérési sávszélesség

Felmenő irányú frekvenciák a 698–736 MHz tartományban (4)

≥ 5 MHz

– 50 dBm cellánként (5)

5 MHz

3 MHz

– 52 dBm cellánként (5)

3 MHz (4)

≤ 3 MHz

– 64 dBm cellánként (5)

200 kHz (4)

A 2010/267/EU határozat szerinti felmenő irányú FDD-frekvenciák (azaz 832–862 MHz)

≥ 5 MHz

– 49 dBm cellánként (5)

5 MHz

Lemenő irányú frekvenciák a 738–791 MHz tartományban

≥ 5 MHz

16 dBm antennánként

5 MHz

3 MHz

14 dBm antennánként

3 MHz

< 3 MHz

2 dBm antennánként

200 kHz

A 2010/267/EU határozat szerinti lemenő irányú FDD-frekvenciák (azaz 791-821 MHz)

≥ 5 MHz

16 dBm antennánként

5 MHz

4. táblázat

A bázisállomások átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékei a 733–788 MHz tartományban

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| A blokk alsó határától számított – 10 MHz-től – 5 MHz-ig | 18 dBm antennánként | 5 MHz |
| A blokk alsó határától számított – 5 MHz-től 0 MHz-ig | 22 dBm antennánként | 5 MHz |
| A blokk felső határától számított 0 MHz-től + 5 MHz-ig | 22 dBm antennánként | 5 MHz |
| A blokk felső határától számított + 5 MHz-től + 10 MHz-ig | 18 dBm antennánként | 5 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos EIRP

Mérési sávszélesség

A blokk alsó határától számított – 10 MHz-től – 5 MHz-ig

18 dBm antennánként

5 MHz

A blokk alsó határától számított – 5 MHz-től 0 MHz-ig

22 dBm antennánként

5 MHz

A blokk felső határától számított 0 MHz-től + 5 MHz-ig

22 dBm antennánként

5 MHz

A blokk felső határától számított + 5 MHz-től + 10 MHz-ig

18 dBm antennánként

5 MHz

5. táblázat

A bázisállomások átmeneti tartományra vonatkozó teljesítmény-határértékei 788 MHz felett

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| 788–791 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében | 21 dBm antennánként | 3 MHz |
| 788–791 MHz a 783 MHz felső határú blokk esetében | 16 dBm antennánként | 3 MHz |
| 788–791 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében 3 MHz-nél kisebb sávszélességű rendszerek védelmére | 11 dBm antennánként | 200 kHz |
| 788–791 MHz a 783 MHz felső határú blokk esetében 3 MHz-nél kisebb sávszélességű rendszerek védelmére | 4 dBm antennánként | 200 kHz |
| 791–796 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében | 19 dBm antennánként | 5 MHz |
| 791–796 MHz a 783 MHz felső határú blokk esetében | 17 dBm antennánként | 5 MHz |
| 796–801 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében | 17 dBm antennánként | 5 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos EIRP

Mérési sávszélesség

788–791 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében

21 dBm antennánként

3 MHz

788–791 MHz a 783 MHz felső határú blokk esetében

16 dBm antennánként

3 MHz

788–791 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében 3 MHz-nél kisebb sávszélességű rendszerek védelmére

11 dBm antennánként

200 kHz

788–791 MHz a 783 MHz felső határú blokk esetében 3 MHz-nél kisebb sávszélességű rendszerek védelmére

4 dBm antennánként

200 kHz

791–796 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében

19 dBm antennánként

5 MHz

791–796 MHz a 783 MHz felső határú blokk esetében

17 dBm antennánként

5 MHz

796–801 MHz a 788 MHz felső határú blokk esetében

17 dBm antennánként

5 MHz

6. táblázat

A duplex elválasztó sáv csak lemenő irányú adásra, illetve PPDR rádiótávközlésre vagy M2M rádiótávközlésre nem használt részére vonatkozó bázisállomási teljesítmény-határértékek

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| A lemenő irányú FDD-sáv alsó határától vagy a legalsó csak lemenő irányú blokk alsó határától számított – 10 és 0 MHz között, de a felmenő irányú FDD-sáv felső határánál feljebb | 16 dBm antennánként | 5 MHz |
| A lemenő irányú FDD-sáv alsó határától vagy a legalsó csak lemenő irányú blokk alsó határától számított legalább 10 MHz-cel eltérve, de a felmenő irányú FDD-sáv felső határánál feljebb | – 4 dBm antennánként | 5 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos EIRP

Mérési sávszélesség

A lemenő irányú FDD-sáv alsó határától vagy a legalsó csak lemenő irányú blokk alsó határától számított – 10 és 0 MHz között, de a felmenő irányú FDD-sáv felső határánál feljebb

16 dBm antennánként

5 MHz

A lemenő irányú FDD-sáv alsó határától vagy a legalsó csak lemenő irányú blokk alsó határától számított legalább 10 MHz-cel eltérve, de a felmenő irányú FDD-sáv felső határánál feljebb

– 4 dBm antennánként

5 MHz

7. táblázat

A védősávok PPDR rádiótávközlésre vagy M2M rádiótávközlésre nem használt részére vonatkozó bázisállomási teljesítmény-határértékek

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| A 700 MHz-es frekvenciasáv alsó határa és a felmenő irányú FDD-sáv alsó határa közötti spektrum (azaz 694–703 MHz) | – 32 dBm cellánként (6) | 1 MHz |
| A lemenő irányú FDD-sáv felső határa és a 2010/267/EU határozat szerinti lemenő irányú FDD-sáv alsó határa közötti spektrum (azaz 788–791 MHz) | 14 dBm antennánként | 3 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos EIRP

Mérési sávszélesség

A 700 MHz-es frekvenciasáv alsó határa és a felmenő irányú FDD-sáv alsó határa közötti spektrum (azaz 694–703 MHz)

– 32 dBm cellánként (6)

1 MHz

A lemenő irányú FDD-sáv felső határa és a 2010/267/EU határozat szerinti lemenő irányú FDD-sáv alsó határa közötti spektrum (azaz 788–791 MHz)

14 dBm antennánként

3 MHz

8. táblázat

Bázisállomások alapvonali teljesítmény-határértékei a 694 MHz alatti spektrumban

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| 694 MHz alatti frekvenciák, ahol a digitális földfelszíni televízió-műsorszórás védelmet élvez | – 23 dBm cellánként (7) | 8 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos EIRP

Mérési sávszélesség

694 MHz alatti frekvenciák, ahol a digitális földfelszíni televízió-műsorszórás védelmet élvez

– 23 dBm cellánként (7)

8 MHz

C.   A 703–733 MHz frekvenciasávban elektronikus hírközlési szolgáltatások végfelhasználói állomásaira vonatkozó műszaki feltételek

A végfelhasználói állomások továbbiakban ismertetett BEM maszkjai mobilhálózatokban használt berendezésekre kerültek kifejlesztésre.

A végfelhasználói állomásokra vonatkozó BEM blokkon belüli és blokkon kívüli teljesítmény-határértékeket tartalmaz. A blokkon belüli teljesítmény-határérték az egy üzemeltetőnek kijelölt blokkra vonatkozik. A blokkon kívüli teljesítmény-határértékek a következő spektrum-elemekre vonatkoznak: a felmenő irányú FDD-sáv és a lemenő irányú FDD-sáv közötti duplex elválasztó sáv (adott esetben ideértve a csak lemenő irányú adásra használt spektrumot is), a televízió-műsorszórásra használt spektrum felső határa (694 MHz) és a felmenő irányú FDD-sáv közötti védősáv (azaz 694–703 MHz), és a televízió-műsorszórásra használt spektrum (azaz 694 MHz alatt).

A végfelhasználói állomások BEM előírásait a 9–12. táblázat tartalmazza (8). A teljesítmény-határértékek az állandóhelyű és a telepített végfelhasználói állomások esetében kisugárzott egyenértékű izotrop teljesítményként (EIRP), a mozgó és a nomadikus végfelhasználói állomások esetében pedig teljes kisugárzott teljesítményként (TRP) (9) értendők.

Az igazgatások bizonyos esetekben, például vidéki területeken található, állandóhelyű végfelhasználói állomások esetében enyhíthetik a blokkon belüli teljesítmény-határértéket azzal a feltétellel, hogy nem sérül a más szolgálatok, hálózatok és alkalmazások védelme, és teljesülnek a határokon átnyúló kötelezettségek is.

Blokkon belüli követelmények

9. táblázat

A végfelhasználói állomások blokkon belüli teljesítmény-határértéke

| Legnagyobb átlagos teljesítmény | 23 dBm (10) |
| --- | --- |

Legnagyobb átlagos teljesítmény

23 dBm (10)

Blokkon kívüli követelmények

10. táblázat

A végfelhasználói állomásoknak a 694–703 MHz védősávra vonatkozó teljesítmény-határértékei

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos blokkon kívüli EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| 694–698 MHz | – 7 dBm | 4 MHz |
| 698–703 MHz | 2 dBm | 5 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos blokkon kívüli EIRP

Mérési sávszélesség

694–698 MHz

– 7 dBm

4 MHz

698–703 MHz

2 dBm

5 MHz

11. táblázat (nem kötelező)

A végfelhasználói állomásoknak a duplex elválasztó sávra vonatkozó teljesítmény-határértékei

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos blokkon kívüli EIRP | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| 733–738 MHz | 2 dBm | 5 MHz |
| 738–753 MHz | – 6 dBm | 5 MHz |
| 753–758 MHz | – 18 dBm | 5 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos blokkon kívüli EIRP

Mérési sávszélesség

733–738 MHz

2 dBm

5 MHz

738–753 MHz

– 6 dBm

5 MHz

753–758 MHz

– 18 dBm

5 MHz

Magyarázó megjegyzés a 11. táblázathoz

A teljesítmény-határértékek az ETSI EN 301 908-13 v6.2.1 szabvány 4.2.3 pontjában leírt spektrum sugárzási maszkból kerültek levezetésre, ami azt jelenti, hogy az LTE alapú berendezések eleve megfelelnek a 11. táblázatban megadott sugárzási határértékeknek. Az ilyen berendezések fent ismertetett teljesítmény-határértékeknek való megfelelésének ellenőrzéséhez külön teszteljárásra nincs szükség.

12. táblázat

A végfelhasználói állomások teljesítmény-határértékei földfelszíni műsorszórásra használt 694 MHz alatti frekvenciák esetében (nemkívánt sugárzások)

| Frekvenciatartomány | Legnagyobb átlagos blokkon kívüli teljesítmény | Mérési sávszélesség |
| --- | --- | --- |
| 470–694 MHz | – 42 dBm | 8 MHz |

Frekvenciatartomány

Legnagyobb átlagos blokkon kívüli teljesítmény

Mérési sávszélesség

470–694 MHz

– 42 dBm

8 MHz

Magyarázó megjegyzések a 12. táblázathoz

| 1. | A nemkívánt sugárzások határértéke a DVB-T2 rendszerű DTT-műsorszóráson, illetve 10 MHz sávszélességű vezeték nélküli szélessávú rendszereken alapul, a DTT-műsorszórás és a vezeték nélküli szélessávú rendszerek sávközépi frekvenciájának 18 MHz-es elválasztásával (8 MHz-es TV-csatornát, 9 MHz-es védősávot és 10 MHz-es sávszélességű vezeték nélküli szélessávú rendszert feltételezve). Ha a tagállamok nemzeti jelleggel engedélyezni kívánják a 10 MHz-nél nagyobb sávszélességű vezeték nélküli szélessávú rendszerek bevezetését, és ha ez a 694 MHz alatti sávban – 42 dBm/8 MHz értéknél nagyobb nemkívánt blokkon kívüli teljesítmény leadásával jár, fontolják meg a következőket:






  a) | a nagyobb sávszélességű vezeték nélküli szélessávú rendszerek vagy 703 MHz-nél magasabb frekvenciáról induljanak, hogy a blokkon kívüli teljesítményre előírt határértéknek így is megfeleljenek; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a nagyobb sávszélességű vezeték nélküli szélessávú rendszerek vagy 703 MHz-nél magasabb frekvenciáról induljanak, hogy a blokkon kívüli teljesítményre előírt határértéknek így is megfeleljenek;

| b) | és/vagy alkalmazzanak a 3. megjegyzés szerinti zavarcsökkentő technikákat. |
| --- | --- |

b)

és/vagy alkalmazzanak a 3. megjegyzés szerinti zavarcsökkentő technikákat.

| 2. | A nemkívánt blokkon kívüli sugárzások határértéke állandóhelyű DTT vétel alapján került megállapításra. Lehetséges, hogy a hordozható beltéri DTT vételt figyelembe venni kívánó tagállamoknak eseti alapon további intézkedéseket kell foganatosítaniuk nemzeti vagy helyi szinten (lásd a 3. megjegyzést). |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tagállamok által esetlegesen alkalmazható zavarcsökkentő technikák közé tartoznak a következők: további DTT-szűrés, a végfelhasználói állomások blokkon belüli teljesítményének csökkentése, a végfelhasználói állomások adási sávszélességének csökkentése, és a 30. CEPT-jelentésben szereplő potenciális zavarcsökkentő technikák (nem teljes) listáján szereplő technikák alkalmazása. |
| --- | --- |

3.

| 4. | További megfontolandó kérdések a vezeték nélküli szélessávú rendszerek és a DTT-műsorszórás együttes működésével kapcsolatosan: a DTT-vevők bázisállomások adása miatti blokkolásának elkerülésére további külső szűrés alkalmazható nemzeti szinten a DTT-vevőlánc bemeneténél, különösen az antennaerősítőkben fellépő túlterheléses telítés elkerülése érdekében; továbbá, a bázisállomások vevőinek műsorszóró adók általi zavarása is felléphet, akár az adó sávon belüli teljesítménye, akár nemkívánt sugárzások miatt. Ilyen esetekben eseti alapon, nemzeti szinten lehet megfelelő zavarcsökkentő technikákat alkalmazni. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  5 MHz vagy annál több; ez nem akadályozza a kisebb csatorna-sávszélességek alkalmazását egy kijelölt blokkon belül.

(2)  A BEM a minimális kapcsolódási veszteség (minimum coupling loss, MCL) elemzésén és szimulációján alapul; a BEM elemeit cellánként vagy antennánként határozzák meg attól az együttes működési helyzettől függően, amelyből le lettek vezetve.

(3)  A kisugárzott egyenértékű izotrop teljesítmény (Equivalent Isotropically Radiated Power, EIRP) a bármely irányban kisugárzott összteljesítmény egy adott helyen, függetlenül a bázisállomás-konfigurációtól.

(4)  Az alkalmazott nemzeti opcióktól függően az igazgatások a 3 MHz-es blokkméret védelmére 3 MHz-es vagy 200 kHz-es mérési sávszélességet választhatnak.

(5)  Több szektoros helyszín esetén a cellánkénti érték az egyik szektor értékének felel meg.

(6)  Több szektoros helyszín esetén a cellánkénti érték az egyik szektor értékének felel meg.

(7)  Több szektoros helyszín esetén a cellánkénti érték az egyik szektor értékének felel meg.

(8)  Az ETSI a harmonizált szabványokban további követelményeket is figyelembe vehet.

(9)  A teljes kisugárzott teljesítmény (TRP) az antenna által ténylegesen kisugárzott teljesítmény nagyságát határozza meg. A TRP a tér minden irányába kisugárzott teljesítménynek az integrálja.

(10)  A szélsőséges környezeti feltételek melletti működést és a gyártási szórást figyelembe véve erre az értékre vonatkozóan legfeljebb + 2 dB-es tűrés alkalmazandó.

---

AJÁNLÁSOK

| 2016.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/688 AJÁNLÁSA

(2016. május 2.)

a Balti-térségből származó halakban és halászati termékekben található dioxinok és PCB-k nyomon követéséről és kezeléséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (1) felső határértékeket állapít meg a halakban és a halászati termékekben található dioxinokra, dioxinok és dioxin jellegű PCB-k összegére, valamint nem dioxin jellegű PCB-kre vonatkozóan. A rendelet eltéréseket tesz lehetővé Finnország, Svédország és Lettország számára a hazai piacukon forgalomba hozott és területükön történő fogyasztásra szánt, a Balti-térségből származó és a felső határértékeket nem teljesítő kifogott vadon élő lazac, 17 cm-nél nagyobb kifogott vadon élő balti-tengeri hering, kifogott vadon élő szajbling, kifogott vadon élő folyami ingola, kifogott vadon élő pisztráng, valamint az e halakból előállított termékek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (1) felső határértékeket állapít meg a halakban és a halászati termékekben található dioxinokra, dioxinok és dioxin jellegű PCB-k összegére, valamint nem dioxin jellegű PCB-kre vonatkozóan. A rendelet eltéréseket tesz lehetővé Finnország, Svédország és Lettország számára a hazai piacukon forgalomba hozott és területükön történő fogyasztásra szánt, a Balti-térségből származó és a felső határértékeket nem teljesítő kifogott vadon élő lazac, 17 cm-nél nagyobb kifogott vadon élő balti-tengeri hering, kifogott vadon élő szajbling, kifogott vadon élő folyami ingola, kifogott vadon élő pisztráng, valamint az e halakból előállított termékek vonatkozásában.

| (2) | A Balti-térségből származó egyes halak és halászati termékek rendszeresen túllépik a felső határértékeket. Nem lehetséges a halak és a halászati termékek minden egyes tételét külön megvizsgálni a felső határértékek teljesülése szempontjából. Ezért annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag olyan halak és halászati termékek kerüljenek piaci forgalomba, amelyek teljesítik az uniós jog követelményeit, összeállításra került egy, a Balti-térségből származó, a követelményeket valószínűsíthetően nem teljesítő halfajokat tartalmazó jegyzék. E jegyzék összeállítása a rendelkezésre álló adatok alapján történt, és rendszeres felülvizsgálatot igényel. Azon, a Balti-térségből származó halak és halászati termékek esetében, amelyek kapcsán a követelmények teljesülése a rendelkezésre álló előfordulási adatok alapján nem biztosítható, különleges kockázatkezelési intézkedések meghatározására került sor annak érdekében, hogy kizárólag olyan halak és halászati termékek kerülhessenek piaci forgalomba, amelyek teljesítik az uniós jog követelményeit. |
| --- | --- |

(2)

A Balti-térségből származó egyes halak és halászati termékek rendszeresen túllépik a felső határértékeket. Nem lehetséges a halak és a halászati termékek minden egyes tételét külön megvizsgálni a felső határértékek teljesülése szempontjából. Ezért annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag olyan halak és halászati termékek kerüljenek piaci forgalomba, amelyek teljesítik az uniós jog követelményeit, összeállításra került egy, a Balti-térségből származó, a követelményeket valószínűsíthetően nem teljesítő halfajokat tartalmazó jegyzék. E jegyzék összeállítása a rendelkezésre álló adatok alapján történt, és rendszeres felülvizsgálatot igényel. Azon, a Balti-térségből származó halak és halászati termékek esetében, amelyek kapcsán a követelmények teljesülése a rendelkezésre álló előfordulási adatok alapján nem biztosítható, különleges kockázatkezelési intézkedések meghatározására került sor annak érdekében, hogy kizárólag olyan halak és halászati termékek kerülhessenek piaci forgalomba, amelyek teljesítik az uniós jog követelményeit.

| (3) | Továbbra is nyomon kell követni a Balti-tenger övezetéből származó halakban és halászati termékekben jelen lévő dioxinokat és PCB-ket. A fogás mennyiségének függvényében indokolt ajánlásokat megfogalmazni a halakból és a halászati termékekből vett, koordinált módon elemzendő minták minimális számára vonatkozóan, |
| --- | --- |

(3)

Továbbra is nyomon kell követni a Balti-tenger övezetéből származó halakban és halászati termékekben jelen lévő dioxinokat és PCB-ket. A fogás mennyiségének függvényében indokolt ajánlásokat megfogalmazni a halakból és a halászati termékekből vett, koordinált módon elemzendő minták minimális számára vonatkozóan,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | Dánia, Németország, Lengyelország, Lettország, Észtország, Litvánia, Finnország és Svédország az élelmiszer-vállalkozók tevékeny közreműködésével ezen ajánlás I. mellékletével összhangban kövesse nyomon a Balti-tengerből származó halakban és halászati termékekben – például májban – jelen lévő dioxinokat, dioxin jellegű PCB-ket és nem dioxin jellegű PCB-ket. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Annak érdekében, hogy a minták reprezentatívak legyenek a mintavétel tárgyát képező árutételre nézve, a tagállamok és az élelmiszer-vállalkozók kövessék az 589/2014/EU bizottsági rendeletben (2) meghatározott mintavételi eljárásokat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A dioxinok, a dioxin jellegű PCB-k és a nem dioxin jellegű PCB-k nyomon követése céljából alkalmazott elemzési módszer teljesítse az 589/2014/EU rendeletben megállapított kritériumokat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A tagállamok az elemzések eredményeivel összefüggésben az EFSA adatszolgáltatási formátumát követve, az élelmiszer- és takarmányügyi standard mintaleírásra vonatkozó EFSA-iránymutatással, (3) valamint az EFSA további egyedi adatszolgáltatási követelményeivel összhangban biztosítsák a rendszeres (hathavonkénti) adatszolgáltatást az EFSA felé.






  — | A minták származhatnak egyedi halakból vagy lehetnek összetett minták; ez utóbbi esetben a mintát azonos méretű és ugyanabban az ICES-övezetben/régióban kifogott halakból kell venni. |
| --- | --- | --- |

4.

—

A minták származhatnak egyedi halakból vagy lehetnek összetett minták; ez utóbbi esetben a mintát azonos méretű és ugyanabban az ICES-övezetben/régióban kifogott halakból kell venni.

A balti-tengeri heringre, a lazacra, a (tengeri) pisztrángra és a sprattra további speciális adatszolgáltatási követelmények is vonatkoznak (annyiban, amennyiben ezeket a szokásos adatszolgáltatási formátum nem tartalmazza):

| — | fogási övezet, lehetőleg ICES-övezet (ha az ICES-övezet nem áll rendelkezésre, más jelzés, például a FAO-körzet vagy a Balti-tenger adott részének megnevezése is elfogadható). Tóban vagy folyóban fogott halak esetében a tó vagy folyó nevét ajánlott megadni.
  A fogási övezet pontos megjelölése nélküli adatok esetében a lehető legpontosabban ajánlott jelezni a fogás helyét, |
| --- | --- |

—

fogási övezet, lehetőleg ICES-övezet (ha az ICES-övezet nem áll rendelkezésre, más jelzés, például a FAO-körzet vagy a Balti-tenger adott részének megnevezése is elfogadható). Tóban vagy folyóban fogott halak esetében a tó vagy folyó nevét ajánlott megadni.

A fogási övezet pontos megjelölése nélküli adatok esetében a lehető legpontosabban ajánlott jelezni a fogás helyét,

| — | a fogás dátuma, |
| --- | --- |

—

a fogás dátuma,

| — | a hal mérete, kora, illetve tömege:






  — | a hal méretét a 2187/2005/EK tanácsi rendeletben (4) előírt módon ajánlott megmérni. A legfontosabb paraméter a méret és a tömeg. A kor megadható, ha ismert, |
| --- | --- | --- |

—

a hal mérete, kora, illetve tömege:

—

a hal méretét a 2187/2005/EK tanácsi rendeletben (4) előírt módon ajánlott megmérni. A legfontosabb paraméter a méret és a tömeg. A kor megadható, ha ismert,

| — | az elemzésnek alávetett szövet megnevezése (színhús, máj, ...), |
| --- | --- |

—

az elemzésnek alávetett szövet megnevezése (színhús, máj, ...),

| — | a hal, illetve a mintát adó halak zsírtartalma, |
| --- | --- |

—

a hal, illetve a mintát adó halak zsírtartalma,

| — | a feldolgozás megjelölése (a külső zsírrétegek eltávolítása, füstölés vagy más feldolgozás), |
| --- | --- |

—

a feldolgozás megjelölése (a külső zsírrétegek eltávolítása, füstölés vagy más feldolgozás),

| — | minden más további lényeges információ (például a minta jellege, ha a szokásos oszlopok nem biztosítanak kellő részletességet: például egyetlen halra vonatkozó eredmény). |
| --- | --- |

—

minden más további lényeges információ (például a minta jellege, ha a szokásos oszlopok nem biztosítanak kellő részletességet: például egyetlen halra vonatkozó eredmény).

| 5. | A 2009-ben és az azt követően vett mintákból rendelkezésre álló, az EFSA-adatbázisba még nem feltöltött adatokat lehetőség szerint ajánlott az EFSA adatszolgáltatási formátumát követve megküldeni az EFSA-nak. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A jelenleg rendelkezésre álló adatok alapján a II. melléklet információkat tartalmaz az egyes, meghatározott földrajzi területen (ICES-övezetben) élő halfajok példányaiban egy bizonyos kortól és mérettől jelen lévő dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k mennyiségéről és különösen arról, hogy ezek teljesítik-e az 1881/2006/EK rendleletben meghatározott felső határértékeket. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió piacán kizárólag az uniós jog követelményeit teljesítő halak és halászati termékek kerülhessenek forgalomba, a balti-tengeri halak vonatkozásában a III. mellékletben meghatározott kockázatkezelési intézkedéseket ajánlott alkalmazni. Az 1. pontban felsorolt tagállamok nemzeti intézkedéseket hozhatnak a III. mellékletben ajánlott kockázatcsökkentési intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

7.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 2-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  A Bizottság 2006. december 19-i 1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.)

1

(2)  A Bizottság 2014. június 2-i 589/2014/EU rendelete az egyes élelmiszerekben előforduló dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k koncentrációjának ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról és az 252/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 164., 2014.6.3., 18. o.).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

3

(4)  A Tanács 2005. december 21-i 2187/2005/EK rendelete a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 349., 2005.12.31., 1. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

1.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Össz. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hering | 7 | 5 | 7 | 20 | 4 | 4 | 9 | 14 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Össz.

Hering

7

5

7

20

4

4

9

14

70

2.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Össz. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spratt | 5 | 8 | 8 | 5 | 5 | 9 | 18 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Össz.

Spratt

5

8

8

5

5

9

18

12

70

3.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Össz. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lazac, pisztráng | 5 | 12 | 5 | 15 | 5 | 5 | 11 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Össz.

Lazac, pisztráng

5

12

5

15

5

5

11

12

70

4.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Össz. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meghatározott halfajok (*1) | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 80 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Össz.

Meghatározott halfajok (*1)

10

10

10

10

10

10

10

10

80

---

(*1)  Közönséges tőkehal (Gadus morhua), sima lepényhal (Pleuronectes platessa), folyami ingola (Lampetra fluviatilis), szajbling (Salvelinus sp.), karikakeszeg (Blicca bjoerkna), európai angolna (Anguilla Anguilla), dévérkeszeg (Abramis brama), érdes lepényhal (Platichthys flesus), sügér (Perca fluviatilis), csuka (Esox lucius), fogassüllő (Sander lucioperca), bodorka (Rutilus rutilus), törpemaréna (Coregonus Albula), tűcsőrű csuka (Belone belone), viaszlazac (Osmerus eperlanus), nagy rombuszhal (Psetta maxima), szilvaorrú keszeg (Vimba vimba), maréna (Coregonus sp.) és vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus).

*1

Gadus morhua

Pleuronectes platessa

Lampetra fluviatilis

Salvelinus sp

Blicca bjoerkna

Anguilla Anguilla

Abramis brama

Platichthys flesus

Perca fluviatilis

Esox lucius

Sander lucioperca

Rutilus rutilus

Coregonus Albula

Belone belone

Osmerus eperlanus

Psetta maxima

Vimba vimba

Coregonus sp

Merlangius merlangus

---

II. MELLÉKLET

Információk az egyes, meghatározott földrajzi területen (ICES-övezetben) élő halfajok példányaiban egy bizonyos kortól és mérettől jelen lévő dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k mennyiségéről és különösen arról, hogy ezek teljesítik-e az 1881/2006/EK rendleletben meghatározott felső határértékeket

1.   A halak mérete

Az e mellékletben említett halméreteket az alábbi ábrának megfelelően, a fej csúcsa és a farokúszó vége között kell megmérni.

2.   Egyes halfajok példányainak a Balti-térségre vonatkozóan fenntarthatósági megfontolásból előírt minimális mérete (2187/2005/EK rendelet)

| — | Lazac (Salmo salar) (a teljes Balti-térség az ICES 31 övezet kivételével): a minimális méret 60 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki) |
| --- | --- |

—

Lazac (Salmo salar) (a teljes Balti-térség az ICES 31 övezet kivételével): a minimális méret 60 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki)

| — | Lazac (Salmo salar) (ICES 31 övezet): a minimális méret 50 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki) |
| --- | --- |

—

Lazac (Salmo salar) (ICES 31 övezet): a minimális méret 50 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki)

| — | Tengeri pisztráng (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 és 25, valamint ICES 29, 30, 31 és 32 övezet): a minimális méret 40 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki) |
| --- | --- |

—

Tengeri pisztráng (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 és 25, valamint ICES 29, 30, 31 és 32 övezet): a minimális méret 40 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki)

| — | Tengeri pisztráng (Salmo trutta) (ICES 26, 27 és 28 övezet): a minimális méret 50 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki) |
| --- | --- |

—

Tengeri pisztráng (Salmo trutta) (ICES 26, 27 és 28 övezet): a minimális méret 50 cm (ebből következően 2 kg-nál kisebb tömegű halak nem foghatók ki)

3.   Információk az egyes, meghatározott földrajzi területen (ICES-övezetben) élő halfajok példányaiban egy bizonyos kortól és mérettől jelen lévő dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k mennyiségéről

3.1.   Balti-tengeri hering

Az ICES 22, 23, 24, 25, 26 és 27 övezetben: a feltételezések szerint a balti-tengeri hering mérettől függetlenül teljesíti a felső határértéket.

Az ICES 28-1, 29, 30, 31 és 32 övezetben: a feltételezések szerint a balti-tengeri hering legfeljebb 17 cm méretű példányai teljesítik a követelményeket, míg a 17 cm-nél nagyobb méretűek gyaníthatóan nem.

Az ICES 28-2 övezetben: a feltételezések szerint a balti-tengeri hering legfeljebb 21 cm méretű példányai teljesítik a követelményeket, míg a 21 cm-nél nagyobb méretűek gyaníthatóan nem.

3.2.   Lazac

Az ICES 22 és 23 övezetben élő lazac az Atlanti-tenger északi vizeiről származik, nem pedig a Balti-térségből, ezért erre az állományra a dioxinok és a PCB-k jelenlétével és a kockázatcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos jelen megállapítások nem vonatkoznak.

A feltételezések szerint a lazac 2 kg-nál kisebb tömegű példányai teljesítik a követelményeket (de fenntarthatósági megfontolásból nem foghatók ki – a 2187/2005/EK rendelet szerint a minimális méret általában 60 cm, az ICES 31 övezetben pedig 50 cm).

Az ICES 24, 25 és 26 övezetben:

| — | a 2 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 5,5 kg tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után teljesítik a követelményeket (a külső zsírrétegek eltávolítása következtében a dioxinok és a dioxin jellegű PCB-k mennyisége körülbelül 30 %-kal lecsökken – ez a megfigyelés csak az ICES 24, 25 és 26 övezetre vonatkozik), |
| --- | --- |

—

a 2 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 5,5 kg tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után teljesítik a követelményeket (a külső zsírrétegek eltávolítása következtében a dioxinok és a dioxin jellegű PCB-k mennyisége körülbelül 30 %-kal lecsökken – ez a megfigyelés csak az ICES 24, 25 és 26 övezetre vonatkozik),

| — | a kisebb méretű (2–4 kg tömegű), a külső zsírrétegek eltávolítása nélküli példányok esetében gyanítható a követelmények nem teljesülése, bár a kifogott példányok többsége megfelelést mutat, |
| --- | --- |

—

a kisebb méretű (2–4 kg tömegű), a külső zsírrétegek eltávolítása nélküli példányok esetében gyanítható a követelmények nem teljesülése, bár a kifogott példányok többsége megfelelést mutat,

| — | a nagyobb méretű (4–5,5 kg) példányokról gyanítható, hogy többségükben nem teljesítik a követelményeket, |
| --- | --- |

—

a nagyobb méretű (4–5,5 kg) példányokról gyanítható, hogy többségükben nem teljesítik a követelményeket,

| — | az 5,5 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után teljesítik a követelményeket, |
| --- | --- |

—

az 5,5 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után teljesítik a követelményeket,

| — | a 7,9 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik a követelményeket. |
| --- | --- |

—

a 7,9 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik a követelményeket.

Az ICES 27, 28, 29, 30, 31 és 32 övezetben:

| — | a 2 kg-nál nagyobb tömegű (60 cm-nél nagyobb méretű) példányokról gyanítható, hogy nem teljesítik a követelményeket. |
| --- | --- |

—

a 2 kg-nál nagyobb tömegű (60 cm-nél nagyobb méretű) példányokról gyanítható, hogy nem teljesítik a követelményeket.

3.3.   Pisztráng

A feltételezések szerint a (tengeri) pisztráng 2 kg-nál kisebb tömegű példányai teljesítik a követelményeket (de fenntarthatósági megfontolásból nem foghatók ki – a 2187/2005/EK rendelet szerint az ICES 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 és 32 övezetben a minimális méret 40 cm, az ICES 26, 27 és 28 övezetben pedig 50 cm).

Az ICES 22, 23, 24, 25 és 26 övezetben:

| — | a 2 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 4,5 kg tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik a követelményeket, |
| --- | --- |

—

a 2 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 4,5 kg tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik a követelményeket,

| — | a kisebb (2–4 kg tömegű) példányok esetében gyanítható a követelmények nem teljesülése, bár a kifogott példányok többsége megfelelést mutat, |
| --- | --- |

—

a kisebb (2–4 kg tömegű) példányok esetében gyanítható a követelmények nem teljesülése, bár a kifogott példányok többsége megfelelést mutat,

| — | a nagyobb példányokról gyanítható, hogy többségükben nem teljesítik a követelményeket. |
| --- | --- |

—

a nagyobb példányokról gyanítható, hogy többségükben nem teljesítik a követelményeket.

Az ICES 27, 28, 29, 30, 31 és 32 övezetben:

| — | a 2 kg-nál nagyobb tömegű (40/50 cm-nél nagyobb méretű) példányokról gyanítható, hogy nem teljesítik a követelményeket. |
| --- | --- |

—

a 2 kg-nál nagyobb tömegű (40/50 cm-nél nagyobb méretű) példányokról gyanítható, hogy nem teljesítik a követelményeket.

3.4.   Spratt

Az ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 és 28 övezetben: a feltételezések szerint teljesülnek a követelmények.

Az ICES 29, 30, 31 és 32 övezetben: a 12,5 cm-nél kisebb méretű és 5 évesnél fiatalabb példányok a feltételezések szerint teljesítik a követelményeket. A 12,5 cm-nél nagyobb méretű példányok ezzel szemben gyaníthatóan nem teljesítik a követelményeket.

3.5.   Tőkehalmáj

Gyaníthatóan nem teljesülnek a követelmények.

3.6.   Folyami ingola

Az ICES 28 övezetben: gyaníthatóan nem teljesülnek a követelmények.

Az ICES 32 övezetben: a feltételezések szerint teljesülnek a követelmények.

3.7.   Más halfajok

A szajblinggal nem kereskednek, és a helyi fogásokra eltérés vonatkozik (Svédország, Finnország).

A többi halfaj a feltételezések szerint teljesíti a követelményeket.

---

III. MELLÉKLET

Az illetékes hatóságok számára annak biztosítására ajánlott kockázatkezelési intézkedések, hogy a Balti-térségből származó, az EU-ban forgalomba hozott halak teljesítsék az 1881/2006/EK rendeletben előírt felső határértékeket

1.   Ajánlott általános kockázatkezelési intézkedések

| — | A nyomonkövethetőség különösen fontos. |
| --- | --- |

—

A nyomonkövethetőség különösen fontos.

| — | A hering, a lazac, a tengeri pisztráng és a spratt más EU-tagállamokba történő értékesítése vagy eltérés hatálya alá nem tartozó belföldi piacon való forgalmazása esetén szerepeljen a kísérő dokumentumokon a fogás helye szerinti ICES-övezet megjelölése. Szükség szerint legyen egyértelműen megemlítve, hogy az árutételből mintát vettek, azt az uniós jognak megfelelően elemezték a dioxinok, a dioxinok és a dioxin jellegű PCB-k összege, valamint a nem dioxin jellegű PCB-k meghatározása érdekében, és megállapították, hogy teljesülnek az uniós jog követelményei. Az elemzésről készült jegyzőkönyv mellékelhető, vagy kérésre álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

A hering, a lazac, a tengeri pisztráng és a spratt más EU-tagállamokba történő értékesítése vagy eltérés hatálya alá nem tartozó belföldi piacon való forgalmazása esetén szerepeljen a kísérő dokumentumokon a fogás helye szerinti ICES-övezet megjelölése. Szükség szerint legyen egyértelműen megemlítve, hogy az árutételből mintát vettek, azt az uniós jognak megfelelően elemezték a dioxinok, a dioxinok és a dioxin jellegű PCB-k összege, valamint a nem dioxin jellegű PCB-k meghatározása érdekében, és megállapították, hogy teljesülnek az uniós jog követelményei. Az elemzésről készült jegyzőkönyv mellékelhető, vagy kérésre álljon rendelkezésre.

| — | Ha nincs lehetőség pontos információkat adni arról, hogy a halat melyik ICES-övezetben fogták, akkor a 17 cm-nél nagyobb méretű hering, valamint a 12,5 cm-nél nagyobb méretű lazac, tengeri pisztráng és spratt más EU-tagállamokba történő értékesítése vagy eltérés hatálya alá nem tartozó belföldi piacon való forgalmazása esetén az árutételből ajánlott mindig mintát venni, és azt az uniós jognak megfelelően elemezni a dioxinok, a dioxinok és a dioxin jellegű PCB-k összege, valamint a nem dioxin jellegű PCB-k meghatározása érdekében annak ellenőrzésére, hogy teljesülnek-e az uniós jog követelményei. Erre a kísérő dokumentumokban egyértelműen utalni kell. Az elemzésről készült jegyzőkönyv mellékelhető, vagy kérésre álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

Ha nincs lehetőség pontos információkat adni arról, hogy a halat melyik ICES-övezetben fogták, akkor a 17 cm-nél nagyobb méretű hering, valamint a 12,5 cm-nél nagyobb méretű lazac, tengeri pisztráng és spratt más EU-tagállamokba történő értékesítése vagy eltérés hatálya alá nem tartozó belföldi piacon való forgalmazása esetén az árutételből ajánlott mindig mintát venni, és azt az uniós jognak megfelelően elemezni a dioxinok, a dioxinok és a dioxin jellegű PCB-k összege, valamint a nem dioxin jellegű PCB-k meghatározása érdekében annak ellenőrzésére, hogy teljesülnek-e az uniós jog követelményei. Erre a kísérő dokumentumokban egyértelműen utalni kell. Az elemzésről készült jegyzőkönyv mellékelhető, vagy kérésre álljon rendelkezésre.

| — | A követelmények teljesülését biztosító ellenőrzések elvégzése a kirakodási kikötőben működő hatóság feladata. |
| --- | --- |

—

A követelmények teljesülését biztosító ellenőrzések elvégzése a kirakodási kikötőben működő hatóság feladata.

| — | Az emberi fogyasztásra nem forgalmazható halak sorsáról álljanak rendelkezésre dokumentált adatok. |
| --- | --- |

—

Az emberi fogyasztásra nem forgalmazható halak sorsáról álljanak rendelkezésre dokumentált adatok.

2.   Ajánlott különös kockázatkezelési intézkedések

2.1.   Balti-tengeri hering

| — | Az ICES 22, 23, 24, 25, 26 és 27 övezetből származó balti-tengeri hering forgalmazható emberi fogyasztásra. |
| --- | --- |

—

Az ICES 22, 23, 24, 25, 26 és 27 övezetből származó balti-tengeri hering forgalmazható emberi fogyasztásra.

| — | Az ICES 28-1, 29, 30, 31 és 32 övezetből származó balti-tengeri hering:






  — | Svédország és Finnország:






  — | Válogatás nélkül a balti-tengeri hering csak a belföldi piacon forgalmazható. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az ICES 28-1, 29, 30, 31 és 32 övezetből származó balti-tengeri hering:

—

Svédország és Finnország:

—

Válogatás nélkül a balti-tengeri hering csak a belföldi piacon forgalmazható.

| — | Értékesítés más EU-tagállamokba: a hering esetében kötelező szétválogatni a forgalomba hozatal előtt a legfeljebb 17 cm méretű és a 17 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):






  — | a legfeljebb 17 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra, |
| --- | --- | --- |

—

Értékesítés más EU-tagállamokba: a hering esetében kötelező szétválogatni a forgalomba hozatal előtt a legfeljebb 17 cm méretű és a 17 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):

—

a legfeljebb 17 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra,

| — | a 17 cm-nél nagyobb méretű példányok csak a belföldi piacon forgalmazhatók vagy dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, illetve a belföldi piacon kívül csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta. |
| --- | --- |

—

a 17 cm-nél nagyobb méretű példányok csak a belföldi piacon forgalmazhatók vagy dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, illetve a belföldi piacon kívül csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta.

| — | Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:






  — | A balti-tengeri hering esetében kötelező szétválogatni a forgalomba hozatal előtt a legfeljebb 17 cm méretű és a 17 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):






  — | a legfeljebb 17 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:

—

A balti-tengeri hering esetében kötelező szétválogatni a forgalomba hozatal előtt a legfeljebb 17 cm méretű és a 17 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):

—

a legfeljebb 17 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra,

| — | a 17 cm-nél nagyobb méretű példányok nem forgalmazhatók és nem dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, kivéve akkor, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta. |
| --- | --- |

—

a 17 cm-nél nagyobb méretű példányok nem forgalmazhatók és nem dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, kivéve akkor, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta.

| — | Az ICES 28-2 övezetből származó balti-tengeri hering:






  — | Svédország és Finnország:






  — | Válogatás nélkül a balti-tengeri hering csak a belföldi piacon forgalmazható. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az ICES 28-2 övezetből származó balti-tengeri hering:

—

Svédország és Finnország:

—

Válogatás nélkül a balti-tengeri hering csak a belföldi piacon forgalmazható.

| — | Értékesítés más EU-tagállamokba: a balti-tengeri hering esetében kötelező szétválogatni a legfeljebb 21 cm méretű és a 21 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):






  — | a legfeljebb 21 cm méretű példányok forgalmazhatók és feldolgozhatók emberi fogyasztásra, |
| --- | --- | --- |

—

Értékesítés más EU-tagállamokba: a balti-tengeri hering esetében kötelező szétválogatni a legfeljebb 21 cm méretű és a 21 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):

—

a legfeljebb 21 cm méretű példányok forgalmazhatók és feldolgozhatók emberi fogyasztásra,

| — | a 21 cm-nél nagyobb méretű példányok csak a belföldi piacon forgalmazhatók vagy dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, illetve a belföldi piacon kívül csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta. |
| --- | --- |

—

a 21 cm-nél nagyobb méretű példányok csak a belföldi piacon forgalmazhatók vagy dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, illetve a belföldi piacon kívül csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta.

| — | Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:






  — | A balti-tengeri hering esetében kötelező szétválogatni a forgalomba hozatal előtt a legfeljebb 21 cm méretű és a 21 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):






  — | a legfeljebb 21 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:

—

A balti-tengeri hering esetében kötelező szétválogatni a forgalomba hozatal előtt a legfeljebb 21 cm méretű és a 21 cm-nél nagyobb méretű példányokat (mivel a válogatás a szélesség alapján történik, ez csak közelítés, de ez nem okoz problémát):

—

a legfeljebb 21 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra,

| — | a 21 cm-nél nagyobb méretű példányok nem forgalmazhatók és nem dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, kivéve akkor, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta. |
| --- | --- |

—

a 21 cm-nél nagyobb méretű példányok nem forgalmazhatók és nem dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, kivéve akkor, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta.

2.2.   Lazac

| — | Az ICES 24, 25 és 26 övezetből származó lazac:






  — | Svédország, Finnország és Lettország:






  — | A lazac a belföldi piacon forgalmazható (eltérés). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az ICES 24, 25 és 26 övezetből származó lazac:

—

Svédország, Finnország és Lettország:

—

A lazac a belföldi piacon forgalmazható (eltérés).

| — | Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- |

—

Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | Németország, Dánia, Észtország, Litvánia és Lengyelország:






  — | A 2 kg-nál nagyobb tömegű példányok emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- | --- |

—

Németország, Dánia, Észtország, Litvánia és Lengyelország:

—

A 2 kg-nál nagyobb tömegű példányok emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | Az 5,5 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után teljesítik az uniós jog követelményeit (az eljárást csak Dániában és Lengyelországban alkalmazzák az ICES 24, 25 és 26 övezet tekintetében); az 5,5 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 7,9 kg tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik az uniós jog követelményeit (az eljárást Lengyelországban alkalmazzák az ICES 24, 25 és 26 övezet tekintetében). |
| --- | --- |

—

Az 5,5 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után teljesítik az uniós jog követelményeit (az eljárást csak Dániában és Lengyelországban alkalmazzák az ICES 24, 25 és 26 övezet tekintetében); az 5,5 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 7,9 kg tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik az uniós jog követelményeit (az eljárást Lengyelországban alkalmazzák az ICES 24, 25 és 26 övezet tekintetében).

| — | Az 5,5 kg-nál nagyobb tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után, valamint a 7,9 kg-nál nagyobb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- |

—

Az 5,5 kg-nál nagyobb tömegű példányok a külső zsírrétegek eltávolítása után, valamint a 7,9 kg-nál nagyobb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | Az ICES 27, 28, 29, 30, 31 és 32 övezetből származó lazac:






  — | Svédország, Finnország és Lettország:






  — | A lazac a belföldi piacon forgalmazható (eltérés). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az ICES 27, 28, 29, 30, 31 és 32 övezetből származó lazac:

—

Svédország, Finnország és Lettország:

—

A lazac a belföldi piacon forgalmazható (eltérés).

| — | Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- |

—

Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | Németország, Dánia, Észtország, Litvánia és Lengyelország:






  — | A lazac emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazható, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- | --- |

—

Németország, Dánia, Észtország, Litvánia és Lengyelország:

—

A lazac emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazható, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

2.3.   (Tengeri) pisztráng

| — | Az ICES 22, 23, 24, 25 és 26 övezetből származó (tengeri) pisztráng:






  — | Svédország és Finnország:






  — | A (tengeri) pisztráng a belföldi piacon forgalmazható (eltérés). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az ICES 22, 23, 24, 25 és 26 övezetből származó (tengeri) pisztráng:

—

Svédország és Finnország:

—

A (tengeri) pisztráng a belföldi piacon forgalmazható (eltérés).

| — | Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- |

—

Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:






  — | A 2 kg-nál nagyobb tömegű példányok emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- | --- |

—

Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:

—

A 2 kg-nál nagyobb tömegű példányok emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | A 4,5 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik a követelményeket (az eljárást Lengyelországban alkalmazzák az ICES 22, 23, 24, 25 és 26 övezet tekintetében). |
| --- | --- |

—

A 4,5 kg-nál kisebb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után teljesítik a követelményeket (az eljárást Lengyelországban alkalmazzák az ICES 22, 23, 24, 25 és 26 övezet tekintetében).

| — | A 4,5 kg-nál nagyobb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- |

—

A 4,5 kg-nál nagyobb tömegű példányok a külső zsírrétegek és a hasi rész eltávolítása után emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazhatók, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | Az ICES 27, 28, 29, 30, 31 és 32 övezetből származó (tengeri) pisztráng:






  — | Svédország és Finnország:






  — | A (tengeri) pisztráng a belföldi piacon forgalmazható (eltérés). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az ICES 27, 28, 29, 30, 31 és 32 övezetből származó (tengeri) pisztráng:

—

Svédország és Finnország:

—

A (tengeri) pisztráng a belföldi piacon forgalmazható (eltérés).

| — | Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- |

—

Értékesítés más EU-tagállamokba: csak akkor lehetséges, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

| — | Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:






  — | A (tengeri) pisztráng emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazható, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta. |
| --- | --- | --- |

—

Németország, Dánia, Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország:

—

A (tengeri) pisztráng emberi fogyasztásra csak akkor forgalmazható, ha az egyedi tétel elemzése az uniós jog követelményeinek teljesülését mutatta.

2.4.   Spratt

| — | Az ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 és 28 övezetből származó spratt forgalmazható emberi fogyasztásra. |
| --- | --- |

—

Az ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 és 28 övezetből származó spratt forgalmazható emberi fogyasztásra.

| — | Az ICES 29, 30, 31 és 32 övezetből származó spratt:






  — | Kötelező szétválogatni a legfeljebb 12,5 cm méretű és a 12,5 cm-nél nagyobb méretű példányokat.
  A legfeljebb 12,5 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra.
  A 12,5 cm-nél nagyobb méretű példányok nem forgalmazhatók és nem dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, kivéve akkor, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta. |
| --- | --- | --- |

—

Az ICES 29, 30, 31 és 32 övezetből származó spratt:

—

Kötelező szétválogatni a legfeljebb 12,5 cm méretű és a 12,5 cm-nél nagyobb méretű példányokat.

A legfeljebb 12,5 cm méretű példányok forgalmazhatók emberi fogyasztásra.

A 12,5 cm-nél nagyobb méretű példányok nem forgalmazhatók és nem dolgozhatók fel emberi fogyasztásra, kivéve akkor, ha az egyedi tétel elemzése a követelmények teljesítését mutatta.

2.5.   Tőkehalmáj

A Balti-régióban fogott tőkehalból nyert tőkehalmáj gyaníthatóan nem teljesíti a követelményeket, ezért az uniós piacon való forgalmazás előtt ajánlott a követelmények teljesülésének kimutatása érdekében minden egyes tételt elemzésnek alávetni.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2016.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/24

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT LÉTREJÖTT, A LÉGI KÖZLEKEDÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2016. HATÁROZATA

(2016. április 11.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2016/689]

AZ EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A megállapodás mellékletének helyébe 2016. május 15-től e határozat melléklete lép.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 11-én.

a Vegyes Bizottság részéről

az Európai Unió küldöttségének vezetője

Filip CORNELIS

a svájci küldöttség vezetője

Christian HEGNER

---

MELLÉKLET

E megállapodás alkalmazásában:

| — | a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja, |
| --- | --- |

—

a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja,

| — | valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egyúttal Svájcot is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményét is említik, |
| --- | --- |

—

valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egyúttal Svájcot is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményét is említik,

| — | az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre tett hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, |
| --- | --- |

—

az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre tett hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni,

| — | e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, |
| --- | --- |

—

e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni,

| — | a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

—

a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

1.   A légi közlekedés liberalizációja és egyéb, a polgári repülésre vonatkozó szabályok

1008/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i rendelete a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról

2000/79/EK

A Tanács 2000. november 27-i irányelve az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról

93/104/EK

A Tanács 1993. november 23-i irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól, az alábbival módosítva:

| — | 2000/34/EK irányelv. |
| --- | --- |

—

2000/34/EK irányelv.

437/2003/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről

1358/2003/EK

A Bizottság 2003. július 31-i rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak I. és II. melléklete módosításáról

785/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i rendelete a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 285/2010/EU rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 285/2010/EU rendelete.

95/93/EGK

A Tanács 1993. január 18-i rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (1–12. cikk), az alábbival módosítva:

| — | 793/2004/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

793/2004/EK rendelet.

2009/12/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i irányelve a repülőtéri díjakról

96/67/EK

A Tanács 1996. október 15-i irányelve a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról

(1–9., 11–23. és 25. cikk)

80/2009/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. január 14-i rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2.   Versenyszabályok

1/2003/EK

A Tanács 2002. december 16-i rendelete a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (1–13. cikk; 15–45. cikk)

(Amennyiben ez a rendelet érinti e megállapodás alkalmazását. A megállapodás szerinti feladatmegosztást nem érinti, hogy a rendelet e felsorolásban szerepel.)

773/2004/EK

A Bizottság 2004. április 7-i rendelete a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 1792/2006/EK rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1792/2006/EK rendelete,

| — | a Bizottság 622/2008/EK rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 622/2008/EK rendelete.

139/2004/EK

A Tanács 2004. január 20-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete)

(1–18. cikk; 19. cikk (1)–(2) bekezdés; 20–23. cikk)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése tekintetében az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni az Európai Közösség és Svájc viszonylatában:

| (1) | A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia. |
| --- | --- |

(1)

A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek.

| (3) | Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételével való egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől. |
| --- | --- |

(3)

Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételével való egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidők tekintetében:

| (1) | Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat.

802/2004/EK

A Bizottság 2004. április 7-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (1–24. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 1792/2006/EK rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1792/2006/EK rendelete,

| — | a Bizottság 1033/2008/EK rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1033/2008/EK rendelete,

| — | a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete.

2006/111/EK

A Bizottság 2006. november 16-i irányelve a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról

487/2009/EK

A Tanács 2009. május 25-i rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról.

3.   A légi közlekedés biztonsága

216/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i rendelete a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 690/2009/EK rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 690/2009/EK rendelete,

| — | 1108/2009/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

1108/2009/EK rendelet,

| — | a Bizottság 6/2013/EU bizottsági rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 6/2013/EU bizottsági rendelete.

Az Ügynökséget Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet rendelkezései felruházzák.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése, 14. cikkének (5) és (7) bekezdése, 24. cikkének (5) bekezdése, 25. cikkének (1) bekezdése, 38. cikke (3) bekezdésének i) pontja, 39. cikkének (1) bekezdése, 40. cikkének (3) bekezdése, 41. cikkének (3) és (5) bekezdése, 42. cikkének (4) bekezdése, 54. cikkének (1) bekezdése és 61. cikkének (3) bekezdése értelmében hozott határozatok őt felruházzák.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás mellékletének második francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek a rendelet 65. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozat ott említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

E rendelet egyetlen rendelkezésének sem adható olyan értelmezés, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget felhatalmazná, hogy nemzetközi megállapodások keretében Svájc nevében lépjen fel az e megállapodásokból eredő kötelezettségei teljesítéséhez való segítségnyújtástól eltérő céllal.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazításokkal értendő:

| a) | Az 12. cikk a következőképpen módosul:






  i. | az (1) bekezdés szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

a)

Az 12. cikk a következőképpen módosul:

i.

az (1) bekezdés szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| ii. | a (2) bekezdés a) pontjának szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdés a) pontjának szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| iii. | a (2) bekezdés b) és c) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

iii.

a (2) bekezdés b) és c) pontját el kell hagyni;

| iv. | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Amennyiben a Közösség harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.” |
| --- | --- |

iv.

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amennyiben a Közösség harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”

| b) | Az 29. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.” |
| --- | --- |

b)

Az 29. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”

| c) | A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.” |
| --- | --- |

c)

A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”

| d) | A 37. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.” |
| --- | --- |

d)

A 37. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.”

| e) | Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(12)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:





  ahol:







  S | = | az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része, |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | a társult államok száma |
| b | = | az Európai Unió tagállamainak száma |
| c | = | Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez |
| C | = | az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.” |

e)

Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(12)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:

Formula

ahol:

S

=

az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része,

a

=

a társult államok száma

b

=

az Európai Unió tagállamainak száma

c

=

Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez

C

=

az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”

| f) | A 61. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek a Közösség által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.” |
| --- | --- |

f)

A 61. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek a Közösség által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”

| g) | A rendelet II. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet (1) 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül: | A/c - [HB-IMY, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus; |
| --- | --- | --- |

g)

A rendelet II. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet (1) 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül:

1

A/c - [HB-IMY, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus;

| | A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus; |
| --- | --- |

A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus;

| | A/c - [HB-ZCW, HB-ZDF] – MD900 típus. |
| --- | --- |

A/c - [HB-ZCW, HB-ZDF] – MD900 típus.

1108/2009/EK

1108/2009/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i rendelete a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

1178/2011/EU

1178/2011/EU

A Bizottság 2011. november 3-i rendelete a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 290/2012/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 290/2012/EU rendelete,

| — | a Bizottság 70/2014/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 70/2014/EU rendelete,

| — | a Bizottság 245/2014/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2014/EU rendelete,

| — | a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete.

3922/91/EGK

3922/91/EGK

A Tanács 1991. december 16-i rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról (1–3. cikk; 4. cikk, (2) bekezdés; 5–11. és 13. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | 1899/2006/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

1899/2006/EK rendelet,

| — | 1900/2006/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

1900/2006/EK rendelet,

| — | a Bizottság 8/2008/EK rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 8/2008/EK rendelete,

| — | a Bizottság 859/2008/EK rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 859/2008/EK rendelete.

996/2010/EU

996/2010/EU

Az Európai Parlament és a Tanács 2010. október 20-i rendelete a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, az alábbival módosítva:

| — | 376/2014/EU rendelet. |
| --- | --- |

—

376/2014/EU rendelet.

104/2004/EK

104/2004/EK

A Bizottság 2004. január 22-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról

2111/2005/EK

2111/2005/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. december 14-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről

473/2006/EK

473/2006/EK

A Bizottság 2006. március 22-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról

474/2006/EK

474/2006/EK

A Bizottság 2006. március 22-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról, legutóbb az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/2322 végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2322 végrehajtási rendelete.

1332/2011/EU

1332/2011/EU

A Bizottság 2011. december 16-i rendelete a levegőben történő ütközések elhárítását szolgáló közös légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról

646/2012/EU

646/2012/EU

A Bizottság 2012. július 16-i végrehajtási rendelete a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti pénzbírságokra és időszakos kényszerítő bírságokra vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról

748/2012/EU

748/2012/EU

A Bizottság 2012. augusztus 3-i rendelete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 7/2013/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 7/2013/EU rendelete,

| — | a Bizottság 69/2014/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 69/2014/EU rendelete,

| — | a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete.

965/2012/EU

965/2012/EU

A Bizottság 2012. október 5-i rendelete a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 800/2013/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 800/2013/EU rendelete,

| — | a Bizottság 71/2014/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 71/2014/EU rendelete,

| — | a Bizottság 83/2014/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 83/2014/EU rendelete,

| — | a Bizottság 379/2014/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 379/2014/EU rendelete,

| — | a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete,

| — | a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete,

| — | a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete.

2012/780/EU

2012/780/EU

A Bizottság 2012. december 5-i rendelete a polgári légi közlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (5) bekezdésével létrehozott, biztonsági ajánlások európai központi adattárához és az ajánlásokra adott válaszokhoz való hozzáférési jogokról

628/2013/EU

628/2013/EU

A Bizottság 2013. június 28-i végrehajtási rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok végzésével és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályai alkalmazásának nyomon követésével kapcsolatos munkamódszereiről, valamint a 736/2006/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

139/2014/EU

139/2014/EU

A Bizottság 2014. február 12-i rendelete a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról

319/2014/EU

319/2014/EU

A Bizottság 2014. március 27-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakról és az 593/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

452/2014/EU

452/2014/EU

A Bizottság 2014. április 29-i rendelete a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről

1321/2014/EU

1321/2014/EU

A Bizottság 2014. november 26-i rendelete a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete,

| — | a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete.

(EU) 2015/340

(EU) 2015/340

A Bizottság 2015. február 20-i rendelete a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EU) 2015/640

(EU) 2015/640

A Bizottság 2015. április 23-i rendelete az adott üzembentartási típusra vonatkozó kiegészítő légialkalmassági előírásokról és a 965/2012/EU rendelet módosításáról

(EU) 2015/1018

(EU) 2015/1018

A Bizottság 2015. június 29-i végrehajtási rendelete a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról.

4.   A légiközlekedés védelme

A légiközlekedés védelme

300/2008/EK

300/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i rendelete a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

272/2009/EK

272/2009/EK

A Bizottság 2009. április 2-i rendelete a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 297/2010/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 297/2010/EU rendelete,

| — | a Bizottság 720/2011/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 720/2011/EU rendelete,

| — | a Bizottság 1141/2011/EU rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1141/2011/EU rendelete,

| — | a Bizottság 245/2013/EU rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2013/EU rendelete.

1254/2009/EU

1254/2009/EU

A Bizottság 2009. december 18-i rendelete a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról

18/2010/EU

18/2010/EU

A Bizottság 2010. január 8-i rendelete a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a polgári légiközlekedés-védelem terén végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelmények tekintetében való módosításáról

72/2010/EU

72/2010/EU

A Bizottság 2010. január 26-i rendelete a légi közlekedés védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról

(EU) 2015/1998

(EU) 2015/1998

A Bizottság 2015. november 5-i végrehajtási rendelete a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete.

(EU) 2015/8005

(EU) 2015/8005

A Bizottság 2015. november 16-i végrehajtási határozata a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról

5.   Légiforgalmi szolgáltatás

Légiforgalmi szolgáltatás

549/2004/EK

549/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról („keretrendelet”), az alábbival módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 6., a 8., a 10., a 11. és a 12. cikk őt felruházza.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdésben a „közösségi szinten” szövegrész helyébe a „közösségi szinten, Svájc részvételével” szövegrész lép.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás mellékletének második francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

550/2004/EK

550/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról („léginavigációs-szolgálati rendelet”), az alábbival módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 9a., a 9b., a 15., a 15a., a 16. és a 17. cikk őt felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | A 3. cikk a következőképpen módosul:
  Az (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

a)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

Az (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| b) | Az 7. cikk a következőképpen módosul:
  Az (1) és a (6) bekezdésben az „a Közösségen” szövegrész helyébe „a Közösségen és Svájcon” lép. |
| --- | --- |

b)

Az 7. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) és a (6) bekezdésben az „a Közösségen” szövegrész helyébe „a Közösségen és Svájcon” lép.

| c) | Az 8. cikk a következőképpen módosul:
  Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

c)

Az 8. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| d) | Az 10. cikk a következőképpen módosul:
  Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

d)

Az 10. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| e) | a 16. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.” |
| --- | --- |

e)

a 16. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.”

551/2004/EK

551/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”), az alábbival módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 3a., a 6. és a 10. cikk őt felruházza.

552/2004/EK

552/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”), az alábbival módosítva:

| — | 1070/2009/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | Az 5. cikk a következőképpen módosul:
  a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

a)

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| b) | Az 7. cikk a következőképpen módosul:
  a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

b)

Az 7. cikk a következőképpen módosul:

a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| c) | A III. melléklet a következőképpen módosul:
  A 3. szakasz második és utolsó francia bekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

c)

A III. melléklet a következőképpen módosul:

A 3. szakasz második és utolsó francia bekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

2150/2005/EK

2150/2005/EK

A Bizottság 2005. december 23-i rendelete a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról

1033/2006/EK

1033/2006/EK

A Bizottság 2006. július 4-i rendelete az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete,

| — | a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete.

1032/2006/EK

1032/2006/EK

A Bizottság 2006. július 6-i rendelete az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 30/2009/EK rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 30/2009/EK rendelete.

730/2006/EK

730/2006/EK

A Bizottság 2006. május 11-i rendelete a légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete.

219/2007/EK

219/2007/EK

A Tanács 2007. február 27-i rendelete az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Tanács 1361/2008/EK rendelete, |
| --- | --- |

—

a Tanács 1361/2008/EK rendelete,

| — | a Tanács 721/2014/EU rendelete. |
| --- | --- |

—

a Tanács 721/2014/EU rendelete.

633/2007/EK

633/2007/EK

A Bizottság 2007. június 7-i rendelete az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 283/2011/EU rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 283/2011/EU rendelete.

482/2008/EK

482/2008/EK

A Bizottság 2008. május 30-i rendelete a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról

29/2009/EK

29/2009/EK

A Bizottság 2009. január 16-i rendelete az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

Az I. melléklet A. része kiegészül a következővel: „Svájc UIR”.

262/2009/EK

262/2009/EK

A Bizottság 2009. március 30-i rendelete az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról

73/2010/EU

73/2010/EU

A Bizottság 2010. január 26-i rendelete a légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások minőségével kapcsolatos követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő meghatározásáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 1029/2014/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1029/2014/EU végrehajtási rendelete.

255/2010/EU

255/2010/EU

A Bizottság 2010. március 25-i rendelete a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete.

C(2010)5134

C(2010)5134

A Bizottság 2010. július 29-i határozata az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szervének kijelöléséről

2014/672/EU

2014/672/EU

A Bizottság 2014. szeptember 24-i végrehajtási határozata az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerve kijelölésének meghosszabbításáról

176/2011/EU

176/2011/EU

A Bizottság 2011. február 24-i rendelete a funkcionális légtérblokkok kialakítását és módosítását megelőzően benyújtandó információkról

677/2011/EU

677/2011/EU

A Bizottság 2011. július 7-i rendelete a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 970/2014/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 970/2014/EU végrehajtási rendelete.

C(2011)4130

C(2011)4130

A Bizottság 2011. július 7-i határozata az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióihoz kapcsolódó hálózatkezelő kijelöléséről

1034/2011/EU

1034/2011/EU

A Bizottság 2011. október 17-i végrehajtási rendelete a légiforgalmi szolgáltatások és a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonsági felügyeletéről és a 691/2010/EU rendelet módosításáról

1035/2011/EU

1035/2011/EU

A Bizottság 2011. október 17-i végrehajtási rendelete a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról, valamint a 482/2008/EK és a 691/2010/EU rendelet módosításáról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete,

| — | a Bizottság 448/2014/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 448/2014/EU végrehajtási rendelete.

1206/2011/EU

1206/2011/EU

A Bizottság 2011. november 22-i végrehajtási rendelete az egységes európai égbolton belül légtérellenőrzésre szolgáló légijármű-azonosításra vonatkozó követelmények megállapításáról

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

Az I. melléklet kiegészül a következő szöveggel: „Svájc UIR”.

1207/2011/EU

1207/2011/EU

A Bizottság 2011. november 22-i végrehajtási rendelete az egységes európai égbolton belüli légtérellenőrzés végrehajtására és átjárhatóságára vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete.

923/2012/EU

923/2012/EU

A Bizottság 2012. szeptember 26-i végrehajtási rendelete a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete.

1079/2012/EU

1079/2012/EU

A Bizottság 2012. november 16-i végrehajtási rendelete az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete. |
| --- | --- |

—

a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete.

390/2013/EU

390/2013/EU

A Bizottság 2013. május 3-i végrehajtási rendelete a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról

391/2013/EU

391/2013/EU

A Bizottság 2013. május 3-i végrehajtási rendelete a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról

409/2013/EU

409/2013/EU

A Bizottság 2013. május 3-i végrehajtási rendelete a közös projektek meghatározásáról, az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv irányítási struktúrájának létrehozásáról, valamint a főterv kivitelezését támogató ösztönzők megállapításáról

2014/132/EU

2014/132/EU

A Bizottság 2014. március 11-i végrehajtási határozata a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek a 2015–2019. évi második referencia-időszakra vonatkozó meghatározásáról

716/2014/EU

716/2014/EU

A Bizottság 2014. június 27-i végrehajtási rendelete az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató kísérleti közös projekt létrehozásáról.

6.   Környezet és zajvédelem

Környezet és zajvédelem

2002/30/EK

2002/30/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 26-i irányelve a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról (1–12. és 14–18. cikk)

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 2. pontján alapuló módosítások alkalmazandók).

89/629/EGK

89/629/EGK

A Tanács 1989. december 4-i irányelve a polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról

(1–8. cikk)

2006/93/EK

2006/93/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról.

7.   Fogyasztóvédelem

Fogyasztóvédelem

90/314/EGK

90/314/EGK

A Tanács 1990. június 13-i irányelve a szervezett utazási formákról

(1–10. cikk)

93/13/EGK

93/13/EGK

A Tanács 1993. április 5-i irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről

(1–11. cikk)

2027/97/EK

2027/97/EK

A Tanács 1997. október 9-i rendelete a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről (1–8. cikk), az alábbival módosítva:

| — | 889/2002/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

889/2002/EK rendelet.

261/2004/EK

261/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i rendelete a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(1–18. cikk)

1107/2006/EK

1107/2006/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i rendelete a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól.

8.   Egyebek

Egyebek

2003/96/EK

2003/96/EK

A Tanács 2003. október 27-i irányelve az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről

(a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése).

9.   Mellékletek:

Mellékletek:

| A. | : | Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről |
| --- | --- | --- |
| B. | : | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások |

A.

:

Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről

B.

:

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

---

(1)  
  HL L 243., 2003.9.27., 6. o.

1

A. MELLÉKLET

JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 343. cikkének és az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés 191. cikkének megfelelően az Európai Uniót és az Euratomot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, a hatósági igénybevétel, az elkobzás és a kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

Az Unió irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett adók, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

Az Unió a hivatali használatára szánt árucikkek tekintetében mentességet élvez minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

Az Unió saját kiadványai tekintetében szintén mentességet élvez minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

5. cikk

Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

6. cikk

Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által egyszerű többséggel előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt (laissez-passer) az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat (laissez-passer) harmadik országok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

7. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti képviselők szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

| a) | saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők; |
| --- | --- |

a)

saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

| b) | a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

8. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, ők nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

9. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az európai parlamenti képviselők:

| a) | saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

a)

saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| b) | a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a képviselőket, amikor az Európai Parlament üléseinek helyszínére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor egy képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentelmi jogát felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

10. cikk

Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek a tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

11. cikk

Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

| a) | a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket; |
| --- | --- |

a)

a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

| b) | házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

| c) | a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik; |
| --- | --- |

c)

a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

| d) | az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják; |
| --- | --- |

d)

az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

| e) | vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

e)

vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

12. cikk

Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendes jogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadott rendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében a nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

13. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása érdekében – az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

14. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

15. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, amelyekre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

16. cikk

Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével.

18. cikk

Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok felelős hatóságaival.

19. cikk

A 11–14. és a 17. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

20. cikk

A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőire, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák és a főtanácsnokok bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

21. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet – az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell továbbá az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

Függelék

AZ Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv Svájcban történő alkalmazására vonatkozó eljárások

1.   Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések az alábbi rendelkezések eltérő előírásai hiányában Svájcra is alkalmazandók.

2.   Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)

A svájci hozzáadottérték-adó (héa) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A Svájcban az Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének második bekezdésével összhangban a héamentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal héafőosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3.   Az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályok alkalmazási eljárása

A jegyzőkönyv 12. cikkének második bekezdése vonatkozásában Svájc a nemzeti jogának alapelveivel összhangban az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet (1) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól az Európai Unió által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

Svájc a jegyzőkönyv 13. cikkének alkalmazásában nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez.

Az Európai Unió Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (2), illetve az uniós jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

---

(1)  A Tanács 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelete az Európai Közösségeknek, a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.).

(2)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

B. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS TEVÉKENYSÉGEINEK SVÁJCI RÉSZTVEVŐIT ÉRINTŐ PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1. cikk

Közvetlen tájékoztatás

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az Ügynökség tevékenységében szerződő félként, az Ügynökség programjaiban részvevőként, az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az Ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt és dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani.

2. cikk

Ellenőrzések

1.   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (1) és az Ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi rendeletnek, továbbá az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek (2) és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek és alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

2.   Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

3.   Az Európai Számvevőszéket ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

4.   Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le.

5.   A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesíteni kell a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

1.   E megállapodás alapján és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott előírások és feltételek szerint a Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet Svájc területén.

2.   A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

3.   Ha az érintett illetékes svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat az illetékes svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

4.   Amennyiben a program résztvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni a bizottsági ellenőröknek, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez szükséges.

5.   A Bizottság minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti a Svájci Szövetségi Számvevőszéket. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok eredményéről.

4. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

1.   E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

2.   Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazásában létrejött szerződések vagy megállapodások létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomásukra jutott minden tényről vagy gyanúról.

5. cikk

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ formájától függetlenül a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci nemzeti jogszabályok és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, s azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. cikk

Igazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül az Ügynökség vagy a Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom rendelet, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (4), valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás és végrehajtási eljárás

Az Ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban.

A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az Ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtásnak a svájci eljárási szabályokkal összhangban kell történnie. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik.

Az Európai Unió Bíróságának választott bírósági rendelkezés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett végrehajthatók.

---

(1)  
  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

1

(2)  
  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

2

(3)  
  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

3

(4)  
  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

4

(5)  
  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

5

---