# Službeni list L 218/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 218 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.12. kolovoza 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 218

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.12. kolovoza 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 117 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji guma s obzirom na buku od kotrljanja guma i/ili prianjanje na mokrim površinama i/ili otpor kotrljanja [2016/1350] | 1 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 117 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji guma s obzirom na buku od kotrljanja guma i/ili prianjanje na mokrim površinama i/ili otpor kotrljanja [2016/1350]

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 12.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 218/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijoj inačici statusnog dokumenta UNECE–a TRANS/WP.29/343, dostupnog na sljedećoj adresi:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 117 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji guma s obzirom na buku od kotrljanja guma i/ili prianjanje na mokrim površinama i/ili otpor kotrljanja [2016/1350]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 8. niza izmjena 02 – dan stupanja na snagu: 20. siječnja 2016.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preinake tipa pneumatske gume i proširenje homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena i adrese tehničkih službi koje provode homologacijska ispitivanja te homologacijskih tijela |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

12.

Prilozi

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dodatak 1.: | Primjeri homologacijskih oznaka |
| --- | --- | --- |

2.

Dodatak 1.:

Primjeri homologacijskih oznaka

| Dodatak 2.: | Homologacija u skladu s Pravilnikom br. 117 poklapa se s homologacijom u skladu s Pravilnikom br. 30 ili 54 |
| --- | --- |

Dodatak 2.:

Homologacija u skladu s Pravilnikom br. 117 poklapa se s homologacijom u skladu s Pravilnikom br. 30 ili 54

| Dodatak 3.: | Proširenja za kombinaciju homologacija izdanih u skladu s Pravilnikom br. 117, 30 ili 54 |
| --- | --- |

Dodatak 3.:

Proširenja za kombinaciju homologacija izdanih u skladu s Pravilnikom br. 117, 30 ili 54

| Dodatak 4.: | Proširenja za kombinaciju homologacija izdanih u skladu s Pravilnikom br. 117 |
| --- | --- |

Dodatak 4.:

Proširenja za kombinaciju homologacija izdanih u skladu s Pravilnikom br. 117

| 3. | Ispitni postupak za mjerenje buke od kotrljanja guma u praznom hodu |
| --- | --- |

3.

| Dodatak 1.: | Izvješće o ispitivanju |
| --- | --- |

Dodatak 1.:

Izvješće o ispitivanju

| 4. | Specifikacije za ispitni poligon |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ispitni postupci za mjerenje prianjanja na mokroj podlozi |
| --- | --- |

5.

| Dodatak: | Primjeri izvješća o ispitivanju indeksa prianjanja na mokroj podlozi |
| --- | --- |

Dodatak:

Primjeri izvješća o ispitivanju indeksa prianjanja na mokroj podlozi

| 6. | Ispitni postupak za mjerenje otpora kotrljanja |
| --- | --- |

6.

| Dodatak 1.: | Dopuštena odstupanja ispitne opreme |
| --- | --- |

Dodatak 1.:

Dopuštena odstupanja ispitne opreme

| Dodatak 2.: | Širina mjernog naplatka |
| --- | --- |

Dodatak 2.:

Širina mjernog naplatka

| Dodatak 3.: | Ispitno izvješće i ispitni podaci (otpor kotrljanja) |
| --- | --- |

Dodatak 3.:

Ispitno izvješće i ispitni podaci (otpor kotrljanja)

| Dodatak 4.: | Normizacijske organizacije za gume |
| --- | --- |

Dodatak 4.:

Normizacijske organizacije za gume

| Dodatak 5.: | Metoda usporenja |
| --- | --- |

Dodatak 5.:

Metoda usporenja

| 7. | Postupci za ispitivanje učinka na snijegu u slučaju zimske gume za teške zimske uvjete |
| --- | --- |

7.

| Dodatak 1.: | Definiranje piktograma „alpska oznaka” |
| --- | --- |

Dodatak 1.:

Definiranje piktograma „alpska oznaka”

| Dodatak 2.: | Ispitna izvješća i ispitni podaci za gume razreda C1 i C2 |
| --- | --- |

Dodatak 2.:

Ispitna izvješća i ispitni podaci za gume razreda C1 i C2

| Dodatak 3.: | Ispitna izvješća i ispitni podaci za gume razreda C3 |
| --- | --- |

Dodatak 3.:

Ispitna izvješća i ispitni podaci za gume razreda C3

1.   PODRUČJE PRIMJENE

1.1.   Ovaj se Pravilnik primjenjuje na nove pneumatske gume razreda C1, C2 i C3 s obzirom na njihovu razinu buke, otpor kotrljanja i prianjanje na mokrim površinama ili podlogama. Međutim, ne odnosi se na:

| 1.1.1. | gume konstruirane kao „rezervne gume za privremenu upotrebu” i označene s „Temporary use only” (samo za privremenu upotrebu); |
| --- | --- |

1.1.1.

gume konstruirane kao „rezervne gume za privremenu upotrebu” i označene s „Temporary use only” (samo za privremenu upotrebu);

Temporary use only

| 1.1.2. | gume koje imaju nazivnu oznaku promjera naplatka ≤ 10 (ili ≤ 254 mm) ili ≥ 25 (ili ≥ 635 mm); |
| --- | --- |

1.1.2.

gume koje imaju nazivnu oznaku promjera naplatka ≤ 10 (ili ≤ 254 mm) ili ≥ 25 (ili ≥ 635 mm);

| 1.1.3. | gume za natjecanja; |
| --- | --- |

1.1.3.

gume za natjecanja;

| 1.1.4. | gume za ugradnju na cestovna vozila koja nisu kategorije M, N i O (1); |
| --- | --- |

1.1.4.

gume za ugradnju na cestovna vozila koja nisu kategorije M, N i O (1);

1

| 1.1.5. | gume opremljene dodatnim napravama za bolje prianjanje (npr. gume s čavlima); |
| --- | --- |

1.1.5.

gume opremljene dodatnim napravama za bolje prianjanje (npr. gume s čavlima);

| 1.1.6. | gume brzinske kategorije manje od 80 km/h (oznaka F); |
| --- | --- |

1.1.6.

gume brzinske kategorije manje od 80 km/h (oznaka F);

| 1.1.7. | gume namijenjene samo za ugradnju na vozila koja su prvi put registrirana prije 1. listopada 1990.; |
| --- | --- |

1.1.7.

gume namijenjene samo za ugradnju na vozila koja su prvi put registrirana prije 1. listopada 1990.;

| 1.1.8. | profesionalne terenske gume. |
| --- | --- |

1.1.8.

profesionalne terenske gume.

1.2.   Ugovorne stranke izdaju ili prihvaćaju homologacije za buku od kotrljanja i/ili prianjanje na mokrim površinama i/ili otpor kotrljanja.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika, uz definicije iz pravilnika br. 30 i 54, vrijede definicije u nastavku.

2.1.   
  „Tip gume”, s obzirom na ovaj Pravilnik, znači skupina guma s navedenim oznakama veličine guma, imenima marki i trgovačkima opisima unutar koje se gume ne razlikuju prema sljedećim bitnim karakteristikama:

| (a) | imenu proizvođača; |
| --- | --- |

(a)

imenu proizvođača;

| (b) | razredu gume (vidjeti stavak 2.4. u nastavku); |
| --- | --- |

(b)

razredu gume (vidjeti stavak 2.4. u nastavku);

| (c) | strukturi gume; |
| --- | --- |

(c)

strukturi gume;

| (d) | vrsti upotrebe: obične gume, zimske gume i gume za posebnu upotrebu; |
| --- | --- |

(d)

vrsti upotrebe: obične gume, zimske gume i gume za posebnu upotrebu;

| (e) | za gume razreda C1:






  i. | za gume u postupku homologacije za razinu buke od kotrljanja, bilo da su uobičajene bilo ojačane (ili veće nosivosti); |
| --- | --- | --- |

(e)

za gume razreda C1:

i.

za gume u postupku homologacije za razinu buke od kotrljanja, bilo da su uobičajene bilo ojačane (ili veće nosivosti);

| ii. | za gume u postupku homologacije za prianjanje na mokrim površinama, bilo da su obične gume bilo zimske gume brzinske kategorije Q ili niže, isključujući H (≤ 160 km/h), ili brzinske kategorije R i više, uključujući H (> 160 km/h); |
| --- | --- |

ii.

za gume u postupku homologacije za prianjanje na mokrim površinama, bilo da su obične gume bilo zimske gume brzinske kategorije Q ili niže, isključujući H (≤ 160 km/h), ili brzinske kategorije R i više, uključujući H (> 160 km/h);

| (f) | za gume razreda C2 i C3:






  i. | za gume u postupku homologacije s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 1., neovisno o tome imaju li oznaku M+S; |
| --- | --- | --- |

(f)

za gume razreda C2 i C3:

i.

za gume u postupku homologacije s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 1., neovisno o tome imaju li oznaku M+S;

| ii. | za gume u postupku homologacije s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 2., neovisno o tome je li riječ o gumama za pogonsku osovinu ili nije; |
| --- | --- |

ii.

za gume u postupku homologacije s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 2., neovisno o tome je li riječ o gumama za pogonsku osovinu ili nije;

| (g) | uzorku gaznog sloja (vidjeti stavak 3.2.1. ovog Pravilnika). |
| --- | --- |

(g)

uzorku gaznog sloja (vidjeti stavak 3.2.1. ovog Pravilnika).

2.2.   
  „Ime marke” ili „trgovački opis” znači identifikacijska oznaka gume kako ju je odredio proizvođač gume. Ime marke može biti jednako imenu proizvođača, trgovački opis može biti jednak trgovačkoj oznaci.

2.3.   
  „Buka od kotrljanja” znači buka koja nastaje zbog dodira guma u kretanju i površine ceste.

2.4.   
  „Razred gume” znači jedna od sljedećih skupina guma:

2.4.1.   gume razreda C1: gume sukladne s Pravilnikom br. 30;

gume razreda C1

2.4.2.   gume razreda C2: gume sukladne s Pravilnikom br. 54 i označene indeksom nosivosti za jednostruku gumu od 121 ili manjim te oznakom brzinske kategorije „N” ili veće;

gume razreda C2

2.4.3.   gume razreda C3: gume sukladne s Pravilnikom br. 54 i označene:

gume razreda C3

| (a) | indeksom nosivosti za jednostruku gumu od 122 ili većim ili |
| --- | --- |

(a)

indeksom nosivosti za jednostruku gumu od 122 ili većim ili

| (b) | indeksom nosivosti za jednostruku gumu od 121 ili manjim te oznakom brzinske kategorije „M” ili veće. |
| --- | --- |

(b)

indeksom nosivosti za jednostruku gumu od 121 ili manjim te oznakom brzinske kategorije „M” ili veće.

2.5.   
  „Reprezentativna veličine gume” znači veličina gume koja se podvrgava ispitivanju iz Priloga 3. ovom Pravilniku s obzirom na buku od kotrljanja ili iz Priloga 5. za prianjanje na mokrim površinama ili iz Priloga 6. za otpor kotrljanja da se ocijeni sukladnost za homologaciju tipa gume, ili Priloga 7. za upotrebu u teškim zimskim uvjetima.

2.6.   
  „Rezervna guma za privremenu upotrebu” znači guma koja se razlikuje od gume za ugradnju na vozila za uobičajene vozne uvjete i namijenjena je samo za privremenu upotrebu u ograničenim voznim uvjetima.

2.7.   
  „Gume za natjecanja” znači gume za ugradnju na vozila koja sudjeluju na automobilističkim natjecanjima, a ne za upotrebu na cesti izvan natjecanja.

2.8.   
  „Obična guma” znači guma za običnu upotrebu na cesti.

2.9.   
  „Ojačana guma” ili „guma veće nosivosti” razreda C1 znači pneumatska guma konstruirana za veće opterećenje pri višem tlaku u gumama od opterećenja odgovarajuće standardne verzije guma pri standardnom tlaku u gumama kako je definirano u normi ISO 4000-1:2010 (2).

2

2.10.   
  „Guma za pogonsku osovinu” znači guma razreda C2 ili C3 s natpisom „TRACTION” namijenjena ponajprije za ugradnju na pogonske osovine vozila radi povećanje prijenosa sile u različitim situacijama.

2.11.   
  „Zimska guma” znači guma kojoj je profil, sastav ili struktura gaznog sloja konstruiran ponajprije tako da se u zimskim uvjetima postiže bolji učinak od obične gume s obzirom na njezinu sposobnost pokretanja ili održavanja kretanja vozila.

2.11.1.   
  „Zimska guma za teške zimske uvjete” znači guma kojoj je profil, sastav ili struktura gaznog sloja posebno konstruiran za upotrebu u teškim zimskim uvjetima i koja ispunjava zahtjeve iz stavka 6.4. ovog Pravilnika.

2.12.   
  „Guma za posebnu upotrebu” znači guma za mješovitu upotrebu na cesti i izvan ceste ili za druge posebne namjene. Te su gume ponajprije konstruirane za pokretanje i održavanje kretanja vozila u terenskim uvjetima.

2.13.   
  „Profesionalna terenska guma” znači guma za posebnu upotrebu koja se ponajprije upotrebljava za vožnju u teškim terenskim uvjetima.

2.14.   
  „Dubina gaznog sloja” znači dubina glavnih žljebova.

2.14.1.   
  „Glavni žljebovi” znači široki obodni žljebovi na sredini gaznog sloja gume koji, na gumama za osobna i laka gospodarska vozila, na dnu imaju pokazatelje istrošenosti.

2.15.   
  „Omjer praznog i ispunjenog prostora” znači omjer između zone praznina na referentnoj površini i veličine te referentne površine izračunan na temelju nacrta kalupa.

2.16.   
  „Standardna referentna ispitna guma” (SRTT) znači guma koja se proizvodi, kontrolira i skladišti u skladu s normama ASTM-a (Američko udruženje za ispitivanje i materijale):

| (a) | E1136-93 (2003.) za veličinu P195/75R14; |
| --- | --- |

(a)

E1136-93 (2003.) za veličinu P195/75R14;

| (b) | F2872 (2011.) za veličinu 225/75 R 16 C; |
| --- | --- |

(b)

F2872 (2011.) za veličinu 225/75 R 16 C;

| (c) | F2871 (2011.) za veličinu 245/70R19.5; |
| --- | --- |

(c)

F2871 (2011.) za veličinu 245/70R19.5;

| (d) | F2870 (2011.) za veličinu 315/70R22.5. |
| --- | --- |

(d)

F2870 (2011.) za veličinu 315/70R22.5.

2.17.   Mjerenje prianjanja na mokroj podlozi ili na snijegu – posebne definicije

2.17.1.   
  „Prianjanje na mokrim površinama” znači relativni kočni učinak ispitnog vozila opremljenog gumom kandidatom na mokroj površini u odnosu na isto vozilo opremljeno referentnom gumom (SRTT).

2.17.2.   
  „Guma kandidat” znači guma koja je reprezentativna za tip gume u postupku homologacije u skladu s ovim Pravilnikom.

2.17.3.   
  „Kontrolna guma” znači guma iz redovite proizvodnje koja se upotrebljava za utvrđivanje prianjanja na mokroj podlozi ili snijegu guma veličina koje nije moguće ugraditi na isto vozilo kao standardnu referentnu ispitnu gumu – vidjeti stavak 4.1.7. Priloga 5. i stavak 3.4.3. Priloga 7. ovom Pravilniku.

2.17.4.   
  „Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G)” znači omjer učinka gume kandidata i učinka standardne referentne ispitne gume.

2.17.5.   
  „Indeks prianjanja na snijegu (SG)” znači omjer učinka gume kandidata i učinka standardne referentne ispitne gume.

2.17.6.   
  „Koeficijent najveće kočne sile (pbfc – peak brake force coefficient)” znači najveća vrijednost omjera kočne sile i vertikalnog opterećenja na gumu prije blokiranja kotača.

2.17.7.   
  „Prosječno puno postignuto usporenje (mfdd – mean fully developed deceleration)” znači prosječno usporenje izračunano na temelju izmjerene udaljenosti zabilježene pri usporenju vozila između dviju određenih brzina.

2.17.8.   
  „Visina spojnice (veznog člana)” znači visina izmjerena okomito od središta spojnice za vuču prikolice ili veznog člana do tla kad su vučno vozilo i prikolica spojeni. Vozilo i prikolica moraju biti na ravnoj cesti u ispitnom položaju i opremljeni odgovarajućim gumama za predmetno ispitivanje.

2.18.   Mjerenje otpora kotrljanja – posebne definicije

2.18.1.   Otpor kotrljanja Fr

r

Izgubljena (ili potrošena) energija po jedinici prijeđenog puta (3).

3

2.18.2.   Koeficijent otpora kotrljanja Cr

r

Omjer otpora kotrljanja i opterećenja gume (4).

4

2.18.3.   Nova ispitna guma

Guma koja se još nije upotrebljavala u ispitivanju otklona kotrljanja koje diže temperaturu iznad vrijednosti nastale pri ispitivanju otpora kotrljanja i koja još nije bila izložena temperaturi iznad 40 °C (5), (6).

5

6

2.18.4.   Laboratorijska kontrolna guma

Guma koju određeni laboratorij upotrebljava za kontrolu ponašanja uređaja u funkciji vremena (7).

7

2.18.5.   Ograničena napunjenost

Postupak punjenja gume koji omogućuje povećavanje tlaka u gumama jer se guma kretanjem zagrijava.

2.18.6.   Parazitski gubici

Izgubljena (ili potrošena) energija po jedinici prijeđenog puta, osim unutrašnjih gubitaka energije u gumi, zbog aerodinamičnog gubitka različitih rotirajućih dijelova ispitne opreme, trenja ležajeva i drugih izvora sustavnoga gubitka koji mogu biti svojstveni mjerenju.

2.18.7.   Očitanje na granici proklizavanja

Vrsta mjerenja parazitskih gubitaka pri kojem se guma kotrlja bez proklizavanja dok se opterećenje gume smanjuje na razinu na kojoj je gubitak energije u gumi gotovo jednak nuli.

2.18.8.   Inercija ili moment inercije

Omjer zakretnog momenta koji djeluje na rotirajuće tijelo i njegova rotacijskog ubrzanja (8).

8

2.18.9.   Obnovljivost mjerenja σm

m

Sposobnost uređaja za mjerenje otpora kotrljanja (9).

9

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1.   Zahtjev za homologaciju tipa gume prema ovom Pravilniku podnosi proizvođač gume ili njegov ovlašteni zastupnik. U zahtjevu se navode:

| 3.1.1. | karakteristike radnog učinka koje se ocjenjuju za tip gume; „razina buke od kotrljanja” i/ili „stupanj prianjanja na mokrim površinama” i/ili „razina otpora kotrljanja”. „Razina radnog učinka gume na snijegu” za „zimsku gumu za teške zimske uvjete”; |
| --- | --- |

3.1.1.

karakteristike radnog učinka koje se ocjenjuju za tip gume; „razina buke od kotrljanja” i/ili „stupanj prianjanja na mokrim površinama” i/ili „razina otpora kotrljanja”. „Razina radnog učinka gume na snijegu” za „zimsku gumu za teške zimske uvjete”;

| 3.1.2. | ime proizvođača; |
| --- | --- |

3.1.2.

ime proizvođača;

| 3.1.3. | ime i adresa podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

3.1.3.

ime i adresa podnositelja zahtjeva;

| 3.1.4. | adrese proizvodnih pogona; |
| --- | --- |

3.1.4.

adrese proizvodnih pogona;

| 3.1.5. | imena marke, trgovački opisi, trgovačke oznake; |
| --- | --- |

3.1.5.

imena marke, trgovački opisi, trgovačke oznake;

| 3.1.6. | razred gume (razred C1, C2 ili C3) (vidjeti stavak 2.4. ovog Pravilnika);
  3.1.6.1.   širina presjeka za gume razreda C1 (vidjeti stavak 6.1.1. ovog Pravilnika);

  Napomena: Taj je podatak potreban samo za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja. |
| --- | --- |

3.1.6.

razred gume (razred C1, C2 ili C3) (vidjeti stavak 2.4. ovog Pravilnika);

3.1.6.1.   širina presjeka za gume razreda C1 (vidjeti stavak 6.1.1. ovog Pravilnika);

Napomena: Taj je podatak potreban samo za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja.

Napomena:

| 3.1.7. | struktura gume; |
| --- | --- |

3.1.7.

struktura gume;

| 3.1.8. | za gumu razreda C1 navodi se je li:






  (a) | ojačana (ili veće nosivosti) za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

za gumu razreda C1 navodi se je li:

(a)

ojačana (ili veće nosivosti) za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja;

| (b) | ima oznaku brzinske kategorije „Q” ili niže (isključujući „H”) ili „R” i više (uključujući „H”) za homologaciju „zimskih” guma s obzirom na prianjanje na mokrim površinama; |
| --- | --- |

(b)

ima oznaku brzinske kategorije „Q” ili niže (isključujući „H”) ili „R” i više (uključujući „H”) za homologaciju „zimskih” guma s obzirom na prianjanje na mokrim površinama;

za gumu razreda C2 i C3 navodi se je li:

| (a) | označena s M+S za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 1.; |
| --- | --- |

(a)

označena s M+S za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 1.;

| (b) | pogonska za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 2.; |
| --- | --- |

(b)

pogonska za homologaciju s obzirom na razinu buke od kotrljanja na stupnju 2.;

| 3.1.9. | vrsta upotrebe (uobičajena, zimska ili posebna); |
| --- | --- |

3.1.9.

vrsta upotrebe (uobičajena, zimska ili posebna);

| 3.1.10. | popis oznaka veličina guma na koje se odnosi zahtjev. |
| --- | --- |

3.1.10.

popis oznaka veličina guma na koje se odnosi zahtjev.

3.2.   Zahtjevu za homologaciju prilažu se (u tri primjerka):

| 3.2.1. | pojedinosti o glavnim karakteristikama u pogledu utjecaja na radni učinak guma (tj. na razinu buke od kotrljanja, prianjanje na mokrim površinama, otpor kotrljanja i prianjanje na snijegu), uključujući gazni sloj, u navedenom rasponu veličine guma. To može biti u obliku opisa dopunjenih tehničkim podacima, nacrtima, fotografijama i računalnom tomografijom (CT) koji moraju biti dovoljno iscrpni da homologacijskom tijelu ili tehničkoj službi omogućuju da odluči hoće li moguće naknadne izmjene glavnih karakteristika štetno utjecati na radni učinak gume. Utjecaji izmjena manjih pojedinosti u konstrukciji gume bit će očiti u radnom učinku gume i utvrđivat će se pri provjerama sukladnosti proizvodnje; |
| --- | --- |

3.2.1.

pojedinosti o glavnim karakteristikama u pogledu utjecaja na radni učinak guma (tj. na razinu buke od kotrljanja, prianjanje na mokrim površinama, otpor kotrljanja i prianjanje na snijegu), uključujući gazni sloj, u navedenom rasponu veličine guma. To može biti u obliku opisa dopunjenih tehničkim podacima, nacrtima, fotografijama i računalnom tomografijom (CT) koji moraju biti dovoljno iscrpni da homologacijskom tijelu ili tehničkoj službi omogućuju da odluči hoće li moguće naknadne izmjene glavnih karakteristika štetno utjecati na radni učinak gume. Utjecaji izmjena manjih pojedinosti u konstrukciji gume bit će očiti u radnom učinku gume i utvrđivat će se pri provjerama sukladnosti proizvodnje;

| 3.2.2. | Nacrti ili fotografije boka gume s podacima iz prethodnog stavka 3.1.8. i homologacijskom oznakom iz stavka 4. prilažu se nakon uspostave proizvodnje, ali najkasnije godinu dana nakon dodjele homologacije. |
| --- | --- |

3.2.2.

Nacrti ili fotografije boka gume s podacima iz prethodnog stavka 3.1.8. i homologacijskom oznakom iz stavka 4. prilažu se nakon uspostave proizvodnje, ali najkasnije godinu dana nakon dodjele homologacije.

| 3.2.3. | Zahtjevima u vezi s gumama za posebnu upotrebu mora se priložiti kopija nacrta kalupa uzorka gaznog sloja kako bi se mogao provjeriti omjer praznog i popunjenog prostora. |
| --- | --- |

3.2.3.

Zahtjevima u vezi s gumama za posebnu upotrebu mora se priložiti kopija nacrta kalupa uzorka gaznog sloja kako bi se mogao provjeriti omjer praznog i popunjenog prostora.

3.3.   Na zahtjev homologacijskog tijela podnositelj zahtjeva prilaže uzorke guma za ispitivanje ili kopije ispitnih izvješća od tehničke službe kako je navedeno u stavku 11. ovog Pravilnika.

3.4.   S obzirom na zahtjev, ispitivanje se može ograničiti na najlošiji slučaj, koji može izabrati homologacijsko tijelo ili imenovana tehnička služba.

3.5.   Laboratorij i ispitne objekte proizvođača guma može se imenovati ovlaštenim laboratorijem, a homologacijsko tijelo može biti zastupljeno tijekom bilo kojeg ispitivanja.

4.   OZNAKE

4.1.   Sve gume koje čine tip gume moraju biti označene kako je propisano Pravilnikom br. 30 ili 54, kako je primjenjivo.

4.2.   Na gumama se osobito nalaze (10):

10

| 4.2.1. | ime proizvođača ili trgovačka oznaka; |
| --- | --- |

4.2.1.

ime proizvođača ili trgovačka oznaka;

| 4.2.2. | trgovački opis (vidjeti stavak 2.2. ovog Pravilnika). Međutim, trgovački opis nije potreban ako odgovara trgovačkoj oznaci; |
| --- | --- |

4.2.2.

trgovački opis (vidjeti stavak 2.2. ovog Pravilnika). Međutim, trgovački opis nije potreban ako odgovara trgovačkoj oznaci;

| 4.2.3. | oznaka veličine gume; |
| --- | --- |

4.2.3.

oznaka veličine gume;

| 4.2.4. | natpis „REINFORCED” (ili „EXTRA LOAD”) ako je guma razvrstana u ojačane gume; |
| --- | --- |

4.2.4.

natpis „REINFORCED” (ili „EXTRA LOAD”) ako je guma razvrstana u ojačane gume;

| 4.2.5. | natpis „TRACTION” (11) ako je guma razvrstana u „gume za pogonsku osovinu”. |
| --- | --- |

4.2.5.

natpis „TRACTION” (11) ako je guma razvrstana u „gume za pogonsku osovinu”.

11

| 4.2.6. | „alpska” oznaka („planina s tri vrha i snježna pahulja” koja odgovara oznaci opisanoj u Dodatku 1. Prilogu 7.) mora se dodati ako je zimska guma razvrstana u „zimske gume za teške zimske uvjete”; |
| --- | --- |

4.2.6.

„alpska” oznaka („planina s tri vrha i snježna pahulja” koja odgovara oznaci opisanoj u Dodatku 1. Prilogu 7.) mora se dodati ako je zimska guma razvrstana u „zimske gume za teške zimske uvjete”;

| 4.2.7. | natpis „MPT” (ili „ML” ili „ET”) i/ili „POR” ako je guma razvrstana u „gume za posebnu upotrebu”.
  ET znači guma s dodatnim profilom, ML znači guma za rudarstvo i drvnu industriju, MPT znači guma za višenamjenska teretna vozila, POR znači profesionalna terenska guma. |
| --- | --- |

4.2.7.

natpis „MPT” (ili „ML” ili „ET”) i/ili „POR” ako je guma razvrstana u „gume za posebnu upotrebu”.

ET znači guma s dodatnim profilom, ML znači guma za rudarstvo i drvnu industriju, MPT znači guma za višenamjenska teretna vozila, POR znači profesionalna terenska guma.

4.3.   Na gumama se ostavlja dovoljno prostora za homologacijsku oznaku kako je prikazano u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

4.4.   Homologacijska oznaka mora se reljefno označiti na gumi (utisnuto ili izdignuto), mora biti jasno čitljiva i nalaziti se na donjem dijelu gume, na barem jednom boku.

4.4.1.   Međutim, ako su gume označene simbolom konfiguracije „A” za ugradnju gume na naplatak, oznaka se može postaviti bilo gdje na vanjskom boku gume.

5.   HOMOLOGACIJA

5.1.   Ako reprezentativna veličina gume tipa gume u postupku homologacije prema ovom Pravilniku ispunjava zahtjeve iz stavaka 6. i 7. u nastavku, tom se tipu gume dodjeljuje homologacija.

5.2.   Svakom se homologiranom tipu gume dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu gume.

5.3.   Obavijest o homologaciji ili proširenju homologacije ili odbijanju homologacije tipa gume u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

5.3.1.   Proizvođači guma imaju pravo podnijeti zahtjev za proširenje homologacije prema zahtjevima drugih pravilnika koji su odgovarajući za tip gume. U tom se slučaju zahtjevu za proširenje homologacije moraju priložiti kopije odgovarajućih obavijesti o homologaciji koje je izdalo odgovarajuće homologacijsko tijelo. Sve zahtjeve za proširenje homologacije odobrava isključivo homologacijsko tijelo koje je izdalo izvornu homologaciju za gumu.

5.3.1.1.   Ako je proširenje homologacije odobreno kako bi se u obrazac s izjavom o homologaciji uvrstile potvrde o sukladnosti s drugim pravilnicima (vidjeti Prilog 1. ovom Pravilniku), homologacijski broj na obrascu s izjavom dopunjuje se sufiksima koji označuju odgovarajuće pravilnike i tehničke odredbe koje su uključene u proširenje homologacije. U vezi sa svakim sufiksom u točki 9. obrasca s izjavom dodaju se posebni homologacijski brojevi i sam Pravilnik.

5.3.1.2.   Prefiks označuje niz izmjena odredaba o radnom učinku gume za odgovarajući Pravilnik, npr. 02S2 za drugi niz izmjena o buci od kotrljanja guma po cesti na stupnju 2. ili 02S1WR1 za drugi niz izmjena o buci od kotrljanja na stupnju 1., prianjanju guma na mokrim površinama i otporu kotrljanja na stupnju 1. (za definicije stupnja 1. i 2. vidjeti stavak 6.1. u nastavku). Ako je odgovarajući Pravilnik u izvornom obliku, označivanje niza izmjena nije potrebno.

5.3.2.   Sljedeći su sufiksi već namijenjeni označivanju određenih pravilnika o parametrima radnog učinka gume:

| S | označuje dodatnu sukladnost sa zahtjevima u pogledu buke od kotrljanja; |
| --- | --- |
| W | označuje dodatnu sukladnost sa zahtjevima u pogledu prianjanja na mokrim površinama; |
| R | označuje dodatnu sukladnost sa zahtjevima u pogledu otpora kotrljanja gume. |

S

označuje dodatnu sukladnost sa zahtjevima u pogledu buke od kotrljanja;

W

označuje dodatnu sukladnost sa zahtjevima u pogledu prianjanja na mokrim površinama;

R

označuje dodatnu sukladnost sa zahtjevima u pogledu otpora kotrljanja gume.

Uzimajući u obzir da su za određivanje buke od kotrljanja i otpora kotrljanja u stavcima 6.1. i 6.3. u nastavku utvrđena dva stupnja, iza S i R slijede sufiks „1” za sukladnost sa stupnjem 1. ili sufiks „2” za sukladnost sa stupnjem 2.

5.4.   U prostoru iz stavka 4.3. i u skladu sa zahtjevima iz prethodnog stavka 4.4. svaku se veličinu gume, koja je sukladna s tipom gume homologiranom prema ovom Pravilniku, označuje međunarodnom homologacijskom oznakom koja se sastoji od:

| 5.4.1. | kruga oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (12) i |
| --- | --- |

5.4.1.

kruga oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (12) i

12

| 5.4.2. | homologacijskog broja blizu kruga iz prethodnog stavka 5.4.1., iznad ili ispod slova „E” ili na njegovoj desnoj ili lijevoj strani; |
| --- | --- |

5.4.2.

homologacijskog broja blizu kruga iz prethodnog stavka 5.4.1., iznad ili ispod slova „E” ili na njegovoj desnoj ili lijevoj strani;

| 5.4.3. | sufiksa i identifikacije odgovarajućih nizova izmjena, ako postoje, kako je navedeno u obrascu s izjavom.
  Može se upotrijebiti jedan od sufiksa navedenih u nastavku ili bilo koja kombinacija tih sufiksa.






  S1 | Razina buke na stupnju 1. |
| --- | --- | --- |
| S2 | Razina buke na stupnju 2. |
| W | Razina prianjanja na mokrim površinama |
| R1 | Razina otpora kotrljanja na stupnju 1. |
| R2 | Razina otpora kotrljanja na stupnju 2. |

5.4.3.

sufiksa i identifikacije odgovarajućih nizova izmjena, ako postoje, kako je navedeno u obrascu s izjavom.

Može se upotrijebiti jedan od sufiksa navedenih u nastavku ili bilo koja kombinacija tih sufiksa.

S1

Razina buke na stupnju 1.

S2

Razina buke na stupnju 2.

W

Razina prianjanja na mokrim površinama

R1

Razina otpora kotrljanja na stupnju 1.

R2

Razina otpora kotrljanja na stupnju 2.

Ako su sufiksi dio izvorne homologacije, moraju se nalaziti desno od homologacijskog broja ili ispod njega.

Ako je homologacija proširena nakon homologacije u skladu s Pravilnikom br. 30 ili 54, ispred sufiksa ili bilo koje kombinacije sufiksa stavlja se znak „+” i oznaka niza izmjena Pravilnika br. 117 kako bi se označilo proširenje homologacije.

Ako je homologacija proširena nakon izvorne homologacije u skladu s Pravilnikom br. 117, znak „+” dodaje se između sufiksa ili bilo koje kombinacije sufiksa izvorne homologacije i sufiksa ili bilo koje kombinacije sufiksa dodanih kako bi se označilo proširenje homologacije.

| 5.4.4. | Ako su uz homologacijski broj na boku gume označeni zahtjevi, na gumi nije potrebno dodatno označivanje posebnog homologacijskog broja za sukladnost s pravilnicima na koje se sufiks odnosi u skladu s prethodnim stavkom 5.3.2. |
| --- | --- |

5.4.4.

Ako su uz homologacijski broj na boku gume označeni zahtjevi, na gumi nije potrebno dodatno označivanje posebnog homologacijskog broja za sukladnost s pravilnicima na koje se sufiks odnosi u skladu s prethodnim stavkom 5.3.2.

5.5.   Ako je guma sukladna s homologacijama prema barem jednom Pravilniku priloženom Sporazumu u državi koje je dodijelila homologaciju prema ovom Pravilniku, oznaku propisanu u stavku 5.4.1. nije potrebno ponavljati. U tom se slučaju dodatni brojevi i oznake svih pravilnika prema kojima je homologacija dodijeljena u državi koja je dodijelila homologaciju prema ovom Pravilniku postavljaju uz oznaku propisanu u prethodnom stavku 5.4.1.

5.6.   U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.

6.   SPECIFIKACIJE

6.1.   Granične vrijednosti buke od kotrljanja izmjerene metodom opisanom u Prilogu 3. ovom Pravilniku.

6.1.1.   Za gume razreda C1 vrijednost buke od kotrljanja ne smije prijeći vrijednosti za odgovarajući stupanj navedene u nastavku. Te se vrijednosti odnose na nazivnu širinu presjeka utvrđenu u stavku 2.17.1.1. Pravilnika br. 30:

| Stupanj 1. |
| --- |
| Nazivna širina presjeka | Granična vrijednost dB(A) |
| 145 i niže | 72 |
| Iznad 145 i do 165 | 73 |
| Iznad 165 i do 185 | 74 |
| Iznad 185 i do 215 | 75 |
| Iznad 215 | 76 |

Stupanj 1.

Nazivna širina presjeka

Granična vrijednost dB(A)

145 i niže

72

Iznad 145 i do 165

73

Iznad 165 i do 185

74

Iznad 185 i do 215

75

Iznad 215

76

Navedene granične vrijednosti povećavaju se za 1 dB(A) za gume veće nosivosti ili ojačane gume i za 2 dB(A) za „gume za posebnu upotrebu”.

| Stupanj 2. |
| --- |
| Nazivna širina presjeka | Granična vrijednost dB(A) |
| 185 i niže | 70 |
| Iznad 185 i do 245 | 71 |
| Iznad 245 i do 275 | 72 |
| Iznad 275 | 74 |

Stupanj 2.

Nazivna širina presjeka

Granična vrijednost dB(A)

185 i niže

70

Iznad 185 i do 245

71

Iznad 245 i do 275

72

Iznad 275

74

Navedene granične vrijednosti povećavaju se za 1 dB(A) za „zimske gume za teške zimske uvjete”, gume veće nosivosti ili ojačane gume ili bilo koju kombinaciju tih razvrstavanja.

6.1.2.   Za gume razreda C2 vrijednost buke od kotrljanja s obzirom na vrstu upotrebe (vidjeti stavak 2.1.) ne smije prijeći vrijednosti za odgovarajući stupanj navedene u nastavku:

| Stupanj 1. |
| --- |
| Vrsta upotrebe | Granična vrijednost dB(A) |
| Obična guma | 75 |
| Zimska guma | 77 |
| Guma za posebnu upotrebu | 78 |

Stupanj 1.

Vrsta upotrebe

Granična vrijednost dB(A)

Obična guma

75

Zimska guma

77

Guma za posebnu upotrebu

78

| Stupanj 2. |
| --- |
| Vrsta upotrebe | | Granična vrijednost dB(A) |
| Ostalo | Gume za pogonsku osovinu |
| Obična guma | | 72 | 73 |
| Zimska guma | | 72 | 73 |
| Zimska guma za teške zimske uvjete | 73 | 75 |
| Guma za posebnu upotrebu | | 74 | 75 |

Stupanj 2.

Vrsta upotrebe

Granična vrijednost dB(A)

Ostalo

Gume za pogonsku osovinu

Obična guma

72

73

Zimska guma

72

73

Zimska guma za teške zimske uvjete

73

75

Guma za posebnu upotrebu

74

75

6.1.3.   Za gume razreda C3 vrijednost buke od kotrljanja s obzirom na vrstu upotrebe (vidjeti stavak 2.1.) ne smije prijeći vrijednosti za odgovarajući stupanj navedene u nastavku:

| Stupanj 1. |
| --- |
| Vrsta upotrebe | Granična vrijednost dB(A) |
| Obična guma | 76 |
| Zimska guma | 78 |
| Guma za posebnu upotrebu | 79 |

Stupanj 1.

Vrsta upotrebe

Granična vrijednost dB(A)

Obična guma

76

Zimska guma

78

Guma za posebnu upotrebu

79

| Stupanj 2. |
| --- |
| Vrsta upotrebe | | Granična vrijednost dB(A) |
| Ostalo | Gume za pogonsku osovinu |
| Obična guma | | 73 | 75 |
| Zimska guma | | 73 | 75 |
| Zimska guma za teške zimske uvjete | 74 | 76 |
| Guma za posebnu upotrebu | | 75 | 77 |

Stupanj 2.

Vrsta upotrebe

Granična vrijednost dB(A)

Ostalo

Gume za pogonsku osovinu

Obična guma

73

75

Zimska guma

73

75

Zimska guma za teške zimske uvjete

74

76

Guma za posebnu upotrebu

75

77

6.2.   Prianjanje na mokroj podlozi temeljit će se na postupku u kojem se uspoređuje koeficijent najveće kočne sile („pbfc”) ili prosječno puno postignuto usporenje („mfdd”) s vrijednostima koje postiže standardna referentna ispitna guma (SRTT). Relativno prianjanje označuje se indeksom prianjanja na mokroj podlozi (G).

6.2.1.   Gume razreda C1 ispitane u skladu s bilo kojim postupkom iz dijela (A) Priloga 5. ovom Pravilniku ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| Vrsta upotrebe | | Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G) |
| --- | --- | --- |
| Obična guma | | ≥ 1,1 |
| Zimska guma | | ≥ 1,1 |
| „Zimska guma za teške zimske uvjete” s oznakom brzine („R” ili više, uključujući „H”) koja označuje najveću dopuštenu brzinu veću od 160 km/h | ≥ 1,0 |
| „Zimska guma za teške zimske uvjete” s oznakom brzine („Q” ili niže, isključujući „H”) koja označuje najveću dopuštenu brzinu manju od 160 km/h | ≥ 0,9 |
| Guma za posebnu upotrebu | | Nije definirano |

Vrsta upotrebe

Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G)

Obična guma

≥ 1,1

Zimska guma

≥ 1,1

„Zimska guma za teške zimske uvjete” s oznakom brzine („R” ili više, uključujući „H”) koja označuje najveću dopuštenu brzinu veću od 160 km/h

≥ 1,0

„Zimska guma za teške zimske uvjete” s oznakom brzine („Q” ili niže, isključujući „H”) koja označuje najveću dopuštenu brzinu manju od 160 km/h

≥ 0,9

Guma za posebnu upotrebu

Nije definirano

6.2.2.   Gume razreda C2 ispitane u skladu s postupkom iz dijela (B) Priloga 5. ovom Pravilniku ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| Vrsta upotrebe | | Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G) |
| --- | --- | --- |
| Ostalo | Gume za pogonsku osovinu |
| Obična guma | | ≥ 0,95 | ≥ 0,85 |
| Zimska guma | | ≥ 0,95 | ≥ 0,85 |
| Zimska guma za teške zimske uvjete | ≥ 0,85 | ≥ 0,85 |
| Guma za posebnu upotrebu | | ≥ 0,85 | ≥ 0,85 |

Vrsta upotrebe

Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G)

Ostalo

Gume za pogonsku osovinu

Obična guma

≥ 0,95

≥ 0,85

Zimska guma

≥ 0,95

≥ 0,85

Zimska guma za teške zimske uvjete

≥ 0,85

≥ 0,85

Guma za posebnu upotrebu

≥ 0,85

≥ 0,85

6.2.3.   Gume razreda C3 ispitane u skladu s postupkom iz dijela (B) Priloga 5. ovom Pravilniku ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| Vrsta upotrebe | | Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G) |
| --- | --- | --- |
| Ostalo | Gume za pogonsku osovinu |
| Obična guma | | ≥ 0,80 | ≥ 0,65 |
| Zimska guma | | ≥ 0,65 | ≥ 0,65 |
| Zimska guma za teške zimske uvjete | ≥ 0,65 | ≥ 0,65 |
| Guma za posebnu upotrebu | | ≥ 0,65 | ≥ 0,65 |

Vrsta upotrebe

Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G)

Ostalo

Gume za pogonsku osovinu

Obična guma

≥ 0,80

≥ 0,65

Zimska guma

≥ 0,65

≥ 0,65

Zimska guma za teške zimske uvjete

≥ 0,65

≥ 0,65

Guma za posebnu upotrebu

≥ 0,65

≥ 0,65

6.3.   Granične vrijednosti koeficijenta otpora kotrljanja izmjerene metodom opisanom u Prilogu 6. ovom Pravilniku.

6.3.1.   Najveće vrijednosti koeficijenta otpora kotrljanja za stupanj 1. ne smiju prelaziti sljedeće vrijednosti (vrijednost u N/kN jednaka je vrijednosti u kg/tona):

| Razred gume | Najveća vrijednost (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |

Razred gume

Najveća vrijednost (N/kN)

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

Granične vrijednosti povećavaju se za 1 N/kN za „zimsku gumu za teške zimske uvjete”.

6.3.2.   Najveće vrijednosti koeficijenta otpora kotrljanja za stupanj 2. ne smiju prelaziti sljedeće vrijednosti (vrijednost u N/kN jednaka je vrijednosti u kg/tona):

| Razred gume | Najveća vrijednost (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |

Razred gume

Najveća vrijednost (N/kN)

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

Granične vrijednosti povećavaju se za 1 N/kN za „zimsku gumu za teške zimske uvjete”.

6.4.   Da bi se razvrstala u „zimske gume za teške zimske uvjete”, guma mora ispunjavati zahtjeve u pogledu radnog učinka iz stavka 6.4.1. u nastavku. Guma ispunjava te zahtjeve na temelju ispitne metode iz Priloga 7. kojom se:

| (a) | prosječno puno postignuto usporenje („mfdd”) u ispitivanju kočenjem; |
| --- | --- |

(a)

prosječno puno postignuto usporenje („mfdd”) u ispitivanju kočenjem;

| (b) | ili, alternativno, prosječna sila prianjanja u ispitivanju prianjanja; |
| --- | --- |

(b)

ili, alternativno, prosječna sila prianjanja u ispitivanju prianjanja;

| (c) | ili, alternativno, prosječno ubrzanje u ispitivanju ubrzanjem |
| --- | --- |

(c)

ili, alternativno, prosječno ubrzanje u ispitivanju ubrzanjem

gume kandidata uspoređuje sa standardnom referentnom gumom.

Dobiveni učinak označuje se indeksom prianjanja na snijegu.

6.4.1.   Zahtjevi za radni učinak gume na snijegu

6.4.1.1.   Gume razreda C1, C2 i C3

Najmanja vrijednost indeksa prianjanja na snijegu, izračunana postupkom opisanim u Prilogu 7. i uspoređena sa SRTT-om, mora biti kako slijedi:

| Razred gume | Indeks prianjanja na snijegu
  (metoda kočenja na snijegu) (1) | Indeks prianjanja na snijegu
  (metoda ispitivanja prianjanja pri vrtnji) (2) | Indeks prianjanja na snijegu
  (metoda ubrzanja) (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Ref. = C1 – SRTT 14 | Ref. = C2 – SRTT 16C | Ref. = C1 – SRTT 14 | Ref. = C3N – SRTT 19,5
  Ref. = C3W – SRTT 22,5 |
| C1 | 1,07 | Ne | 1,10 | Ne |
| C2 | Ne | 1,02 | 1,10 | Ne |
| C3 | Ne | Ne | Ne | 1,25 |

Razred gume

Indeks prianjanja na snijegu

(metoda kočenja na snijegu) (1)

1

Indeks prianjanja na snijegu

(metoda ispitivanja prianjanja pri vrtnji) (2)

2

Indeks prianjanja na snijegu

(metoda ubrzanja) (3)

3

Ref. = C1 – SRTT 14

Ref. = C2 – SRTT 16C

Ref. = C1 – SRTT 14

Ref. = C3N – SRTT 19,5

Ref. = C3W – SRTT 22,5

C1

1,07

Ne

1,10

Ne

C2

Ne

1,02

1,10

Ne

C3

Ne

Ne

Ne

1,25

6.5.   Da bi se razvrstala u „gume za pogonsku osovinu”, guma mora ispunjavati najmanje jedan uvjet iz stavka 6.5.1.

6.5.1.   Guma mora imati uzorak gaznog sloja s najmanje dva obodna rebra, svako s najmanje 30 pravokutnih elemenata odvojenih žljebovima i/ili elementima za odvodnju čija je dubina najmanje pola dubine gaznog sloja. Alternativna mogućnost fizičkog ispitivanja primjenjivat će se samo u kasnijoj fazi nakon daljnje izmjene Pravilnika, uključujući upućivanje na odgovarajuće ispitne metode i granične vrijednosti.

6.6.   Da bi se razvrstala u „gume za posebnu upotrebu”, guma mora imati pravokutan uzorak gaznog sloja u kojem su pravokutnici veći i šire razmaknuti nego kod običnih guma te imaju sljedeće karakteristike:

| za gume razreda C1 | : | dubina gaznog sloja ≥ 11 mm, omjer praznog i ispunjenog prostora ≥ 35 %; |
| --- | --- | --- |
| za gume razreda C2 | : | dubina gaznog sloja ≥ 11 mm, omjer praznog i ispunjenog prostora ≥ 35 %; |
| za gume razreda C3 | : | dubina gaznog sloja ≥ 16 mm, omjer praznog i ispunjenog prostora ≥ 35 %. |

za gume razreda C1

:

dubina gaznog sloja ≥ 11 mm, omjer praznog i ispunjenog prostora ≥ 35 %;

za gume razreda C2

:

dubina gaznog sloja ≥ 11 mm, omjer praznog i ispunjenog prostora ≥ 35 %;

za gume razreda C3

:

dubina gaznog sloja ≥ 16 mm, omjer praznog i ispunjenog prostora ≥ 35 %.

6.7.   Da bi se razvrstala u „profesionalne terenske gume”, guma mora imati sve sljedeće karakteristike:

| (a) | za gume razreda C1 i C2:






  i. | dubina gaznog sloja ≥ 11 mm; |
| --- | --- | --- |

(a)

za gume razreda C1 i C2:

i.

dubina gaznog sloja ≥ 11 mm;

| ii. | omjer praznog i popunjenog prostora ≥ 35 %; |
| --- | --- |

ii.

omjer praznog i popunjenog prostora ≥ 35 %;

| iii. | najviša kategorija brzine ≤ Q; |
| --- | --- |

iii.

najviša kategorija brzine ≤ Q;

| (b) | za gume razreda C3:






  i. | dubina gaznog sloja ≥ 16 mm; |
| --- | --- | --- |

(b)

za gume razreda C3:

i.

dubina gaznog sloja ≥ 16 mm;

| ii. | omjer praznog i popunjenog prostora ≥ 35 %; |
| --- | --- |

ii.

omjer praznog i popunjenog prostora ≥ 35 %;

| iii. | najviša kategorija brzine ≤ K; |
| --- | --- |

iii.

najviša kategorija brzine ≤ K;

7.   PREINAKE TIPA PNEUMATSKE GUME I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

7.1.   O svakoj preinaci tipa gume koja može utjecati na njezine karakteristike radnog učinka homologirane u skladu s ovim Pravilnikom obavješćuje se homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip gume. To tijelo može:

| 7.1.1. | zaključiti da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatne štetne učinke na homologirane karakteristike radnog učinka i da će guma biti sukladna sa zahtjevima iz ovog Pravilnika ili |
| --- | --- |

7.1.1.

zaključiti da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatne štetne učinke na homologirane karakteristike radnog učinka i da će guma biti sukladna sa zahtjevima iz ovog Pravilnika ili

| 7.1.2. | zatražiti dodatne uzorke guma radi ispitivanja ili od imenovane tehničke službe zatražiti dodatna ispitna izvješća. |
| --- | --- |

7.1.2.

zatražiti dodatne uzorke guma radi ispitivanja ili od imenovane tehničke službe zatražiti dodatna ispitna izvješća.

| 7.1.3. | O potvrđivanju ili odbijanju homologacije, navodeći izmjene, obavješćuju se Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik u skladu s postupkom iz stavka 5.3. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

7.1.3.

O potvrđivanju ili odbijanju homologacije, navodeći izmjene, obavješćuju se Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik u skladu s postupkom iz stavka 5.3. ovog Pravilnika.

| 7.1.4. | Homologacijsko tijelo koje dodjeljuje proširenje homologacije dodjeljuje i serijski broj za to proširenje koji se mora navesti na obrascu s izjavom. |
| --- | --- |

7.1.4.

Homologacijsko tijelo koje dodjeljuje proširenje homologacije dodjeljuje i serijski broj za to proširenje koji se mora navesti na obrascu s izjavom.

8.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci provjere sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s postupcima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) uz sljedeće zahtjeve:

| 8.1. | gume homologirane temeljem ovog Pravilnika proizvode se tako da budu sukladne s karakteristikama radnog učinka homologiranog tipa gume i ispunjavaju sve zahtjeve iz prethodnog stavka 6.; |
| --- | --- |

8.1.

gume homologirane temeljem ovog Pravilnika proizvode se tako da budu sukladne s karakteristikama radnog učinka homologiranog tipa gume i ispunjavaju sve zahtjeve iz prethodnog stavka 6.;

| 8.2. | za provjeru sukladnosti proizvodnje iz stavka 8.1. iz serijske se proizvodnje nasumce uzimaju uzorci guma koje imaju homologacijsku oznaku koja se zahtijeva ovim Pravilnikom. Uobičajena je učestalost provjera sukladnosti proizvodnje jednom u dvije godine;
  8.2.1.   provjere s obzirom na homologacije u skladu sa stavkom 6.2. ovog Pravilnika provode se postupkom koji je prihvaćen za izvornu homologaciju (vidjeti Prilog 5. ovom Pravilniku), a homologacijsko tijelo mora se uvjeriti da su sve gume unutar homologiranog tipa sukladne s homologacijskim zahtjevima. Ocjena se mora temeljiti na opsegu proizvodnje tipa gume u svakom proizvodnom pogonu, uzimajući u obzir proizvođačeve sustave upravljanja kvalitetom. Ako ispitni postupak obuhvaća ispitivanja više guma istodobno, na primjer kompleta od četiri gume za potrebe ispitivanja prianjanja na mokroj podlozi u skladu s postupkom za standardna vozila iz Priloga 5. ovom Pravilniku, za potrebe izračunavanja broja guma koje treba ispitati komplet se smatra jednom jedinicom. |
| --- | --- |

8.2.

za provjeru sukladnosti proizvodnje iz stavka 8.1. iz serijske se proizvodnje nasumce uzimaju uzorci guma koje imaju homologacijsku oznaku koja se zahtijeva ovim Pravilnikom. Uobičajena je učestalost provjera sukladnosti proizvodnje jednom u dvije godine;

8.2.1.   provjere s obzirom na homologacije u skladu sa stavkom 6.2. ovog Pravilnika provode se postupkom koji je prihvaćen za izvornu homologaciju (vidjeti Prilog 5. ovom Pravilniku), a homologacijsko tijelo mora se uvjeriti da su sve gume unutar homologiranog tipa sukladne s homologacijskim zahtjevima. Ocjena se mora temeljiti na opsegu proizvodnje tipa gume u svakom proizvodnom pogonu, uzimajući u obzir proizvođačeve sustave upravljanja kvalitetom. Ako ispitni postupak obuhvaća ispitivanja više guma istodobno, na primjer kompleta od četiri gume za potrebe ispitivanja prianjanja na mokroj podlozi u skladu s postupkom za standardna vozila iz Priloga 5. ovom Pravilniku, za potrebe izračunavanja broja guma koje treba ispitati komplet se smatra jednom jedinicom.

| 8.3. | Smatra se da je proizvodnja sukladna sa zahtjevima iz ovog Pravilnika ako izmjerene razine ne prelaze granične vrijednosti iz stavka 6.1. ovog Pravilnika, uz dodatno dopušteno odstupanje od + 1 dB(A) za moguća odstupanja u masovnoj proizvodnji. |
| --- | --- |

8.3.

Smatra se da je proizvodnja sukladna sa zahtjevima iz ovog Pravilnika ako izmjerene razine ne prelaze granične vrijednosti iz stavka 6.1. ovog Pravilnika, uz dodatno dopušteno odstupanje od + 1 dB(A) za moguća odstupanja u masovnoj proizvodnji.

| 8.4. | Smatra se da je proizvodnja sukladna sa zahtjevima iz ovog Pravilnika ako izmjerene razine ne prelaze granične vrijednosti iz stavka 6.3. ovog Pravilnika, uz dodatno dopušteno odstupanje od + 0,3 N/kN za moguća odstupanja u masovnoj proizvodnji. |
| --- | --- |

8.4.

Smatra se da je proizvodnja sukladna sa zahtjevima iz ovog Pravilnika ako izmjerene razine ne prelaze granične vrijednosti iz stavka 6.3. ovog Pravilnika, uz dodatno dopušteno odstupanje od + 0,3 N/kN za moguća odstupanja u masovnoj proizvodnji.

9.   SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

9.1.   Homologacija dodijeljena tipu gume u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz prethodnog stavka 8. ili ako bilo koja guma tog tipa prelazi granične vrijednosti iz prethodnih stavaka 8.3. ili 8.4.

9.2.   Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno dodijeljenu homologaciju, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik preslikom obrasca s izjavom koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

10.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip pneumatske gume homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, tijelo o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem s izjavom koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

11.   IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI KOJE PROVODE HOMOLOGACIJSKA ISPITIVANJA TE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te ime i adresu homologacijskog tijela koje dodjeljuje homologaciju i kojem se šalju obrasci kojima se potvrđuje homologacija, proširenje ili povlačenje homologacije izdani u drugim državama.

12.   PRIJELAZNE ODREDBE

12.1.   Od dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ovog Pravilnika ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti dodijeliti homologaciju za tip gume prema ovom Pravilniku ako je guma u skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 02, uključujući zahtjeve u pogledu buke pri kotrljanju na stupnju 1. ili 2. iz stavaka od 6.1.1. do 6.1.3., zahtjeve u pogledu prianjanja na mokroj podlozi iz stavka 6.2.1. te zahtjeve u pogledu otpora kotrljanja na stupnju 1. ili 2. iz stavaka 6.3.1. ili 6.3.2. ovog Pravilnika.

12.2.   Od 1. studenoga 2012. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik odbijaju dodijeliti homologaciju ako tip gume u postupku homologacije ne ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02 te odbijaju dodjelu homologacije ako nisu ispunjeni zahtjevi u pogledu buke od kotrljanja na stupnju 2. iz stavaka od 6.1.1. do 6.1.3., zahtjevi u pogledu prianjanja na mokroj podlozi iz stavka 6.2.1. te zahtjevi u pogledu otpora kotrljanja na stupnju 1. iz stavka 6.3.1. ovog Pravilnika.

12.3.   Od 1. studenoga 2014. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbiti prodaju ili stavljanje u upotrebu gume koja ne ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02, uključujući zahtjeve u pogledu prianjanja na mokroj podlozi iz stavka 6.2.1. ovog Pravilnika.

12.4.   Od 1. studenoga 2016. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik odbijaju dodijeliti homologaciju ako tip gume u postupku homologacije ne ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02, uključujući zahtjeve u pogledu otpora kotrljanja na stupnju 2. iz stavka 6.3.2. i zahtjeve u pogledu prianjanja na mokroj podlozi iz stavaka 6.2.2. i 6.2.3. ovog Pravilnika.

12.5.   Od 1. studenoga 2016. svaka ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik može odbiti prodaju ili stavljanje u upotrebu gume koja ne ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02 i koja ne ispunjava zahtjeve u pogledu buke od kotrljanja na stupnju 2. iz stavaka od 6.1.1. do 6.1.3. ovog Pravilnika.

12.6.   Od datuma navedenih u nastavku svaka ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik može odbiti prodaju ili stavljanje u upotrebu gume koja ne ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02 i koja ne ispunjava zahtjeve u pogledu otpora kotrljanja na stupnju 1. iz stavka 6.3.1. ovog Pravilnika:

| Razred gume | Datum |
| --- | --- |
| C1, C2 | 1. studenoga 2014. |
| C3 | 1. studenoga 2016. |

Razred gume

Datum

C1, C2

1. studenoga 2014.

C3

1. studenoga 2016.

12.7.   Od datuma navedenih u nastavku svaka ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik može odbiti prodaju ili stavljanje u upotrebu gume koja ne ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02 i koja ne ispunjava zahtjeve u pogledu otpora kotrljanja na stupnju 2. iz stavka 6.3.2. i zahtjeve u pogledu prianjanja na mokroj podlozi iz stavaka 6.2.2. i 6.2.3. ovog Pravilnika:

| Razred gume | Datum |
| --- | --- |
| C1 i C2 | 1. studenoga 2018. |
| C3 | 1. studenoga 2020. |

Razred gume

Datum

C1 i C2

1. studenoga 2018.

C3

1. studenoga 2020.

12.8.   Do 13. veljače 2019. (60 mjeseci nakon stupanja na snagu dopune 4. nizu izmjena 02 ovog Pravilnika) ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju nastaviti dodjeljivati homologacije u skladu s nizom izmjena 02 ovog Pravilnika na temelju odredbi iz Priloga 4. ovom Pravilniku.

---

(1)  Kako je određeno u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Gume razreda C1 odgovaraju „gumama za osobna vozila” iz norme ISO 4000-1:2010.

2

(3)  Jedinica iz međunarodnog sustava jedinica (SI) koja se uobičajeno upotrebljava za otpor kotrljanja jest njutnmetar po metru, što je ekvivalentno sili otpora u njutnima.

3

(4)  Otpor kotrljanja izražava se u njutnima, a opterećenje u kilonjutnima. Koeficijent otpora kotrljanja nema mjernu jedinicu.

4

(5)  Definicija nove ispitne gume potrebna je radi smanjenja mogućeg variranja i raspršenja podataka zbog utjecaja starenja gume.

5

(6)  Prihvaćeni ispitni postupak smije se ponoviti.

6

(7)  Primjer ponašanja uređaja jest otklon.

7

(8)  Rotirajuće tijelo može biti npr. sklop kotača ili bubanj uređaja.

8

(9)  Obnovljivost mjerenja σm procjenjuje se mjerenjem n puta (pri čemu je n ≥ 3) na jednoj gumi, a cijeli je postupak opisan u stavku 4. Priloga 6. kako slijedi:

9

m

n

Formula

pri čemu je:

| j | = | brojač od 1 do n za broj ponavljanja svakog mjerenja za predmetnu gumu, |
| --- | --- | --- |
| n | = | broj ponavljanja mjerenja gume (n ≥ 3). |

j

=

brojač od 1 do n za broj ponavljanja svakog mjerenja za predmetnu gumu,

n

=

broj ponavljanja mjerenja gume (n ≥ 3).

(10)  Neki od ovih zahtjeva mogu biti odvojeno navedeni u Pravilniku br. 30 ili 54.

10

(11)  Najmanja visina oznake: odnosi se na dimenziju C u Prilogu 3. Pravilniku br. 54.

11

(12)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

12

(1)  Vidjeti stavak 3. Priloga 7. ovom Pravilniku

1

(2)  Vidjeti stavak 2. Priloga 7. ovom Pravilniku

2

(3)  Vidjeti stavak 4. Priloga 7. ovom Pravilniku

3

---

PRILOG 1.

Image 1

IZJAVA

(Najveći format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

izdalo: ime tijela

o: (2) dodijeljenoj homologaciji

proširenoj homologaciji

odbijenoj homologaciji

povučenoj homologaciji

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa gume s obzirom na „razinu buke od kotrljanja” i/ili „učinak prianjanja na mokrim površinama” i/ili „otpor kotrljanja” u skladu s Pravilnikom br. 117

Homologacijski br. Br. proširenja:

1. Ime i adrese proizvođača:

2. Ime i adresa zastupnika proizvođača, ako postoji:

3. „Razred gume” i „vrsta upotrebe” tipa gume:

3.1. Zimska guma za teške zimske uvjete (da/ne) (2)

3.2. Guma za pogonsku osovinu (da/ne) (2)

4. Imena marki i/ili trgovački opisi tipa gume:

5. Tehnička služba i, ako je primjenjivo, ispitni laboratorij odobreni za potrebe homologacije ili ispitivanja za provjeru sukladnosti:

6. Homologirani radni učinci: razina buke (na stupnju 1./stupnju 2.), (2) razina prianjanja na mokrim površinama, razina otpora kotrljanja (na stupnju 1./stupnju 2.) (2)

6.1. Razina buke reprezentativne veličine gume (vidjeti stavak 2.5. ovog Pravilnika) u skladu s točkom 7. ispitnog izvješća u Dodatku 1. Prilogu 3.: dB(A) pri referentnoj brzini od 70/80 km/h (2)

6.2. Razina prianjanja na mokrim površinama reprezentativne veličine gume (vidjeti stavak 2.5. ovog Pravilnika) u skladu s točkom 7. ispitnog izvješća u Dodatku Prilogu 5.: (G) upotrebom metode s vozilom ili prikolicom (2)

6.3. Razina otpora kotrljanja reprezentativne veličine gume (vidjeti stavak 2.5. ovog Pravilnika) u skladu s točkom 7. ispitnog izvješća u Dodatku 1. Prilogu 6.:

6.4. Razina prianjanja na snijegu reprezentativne veličine gume (vidjeti stavak 2.5. Pravilnika br. 117) u skladu s točkom 7. ispitnog izvješća u Dodatku Prilogu 7.: (indeks prianjanja na snijegu) primjenom metode kočenja na snijegu (2), metode ispitivanja prianjanja pri vrtnji (2) ili metode ubrzanja. (2)

7. Broj izvješća koje je izdala tehnička služba:

8. Datum izvješća koje je izdala ta služba:

9. Razlozi za proširenje (ako je primjenjivo):

Image 2

10. Napomene:

11. Mjesto:

12. Datum:

13. Potpis:

14. Prilozi ovoj izjavi:

14.1. Popis dokumenata iz homologacijske dokumentacije pohranjene kod homologacijskih tijela koja su izdala homologaciju i koje je moguće dobiti na zahtjev. (3)

14.2. Popis oznaka uzorka gaznog sloja: za svaku trgovačku oznaku ili ime marke i trgovački opis navodi se popis oznaka veličina gume, pri čemu se u slučaju guma razreda C1 dodaje oznaka „reinforced” (ili „extra load”) ili oznaka brzinske kategorije zimskih guma ili, ako je riječ o gumama razreda C2 i C3, oznaka „traction”, ako se tako zahtijeva stavkom 3.1. ovog Pravilnika.

(1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u ovom Pravilniku).

(2) Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(3) Ako je riječ o„zimskoj gumi za teške zimske uvjete”, dostavlja se ispitno izvješće u skladu s Dodatkom 2. Prilogu 7.

---

PRILOG 2.

Dodatak 1.

Primjeri homologacijskih oznaka

Izgled homologacijskih oznaka

(vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika)

Homologacija u skladu s Pravilnikom br. 117

Primjer 1.

a ≥ 12 mm

Image 3

Gornja homologacijska oznaka na pneumatskoj gumi znači da je ta guma homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 (označena samo sa S2 (buka od kotrljanja na stupnju 2.)) pod homologacijskim brojem 0212345. Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) znače da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 02 ovog Pravilnika.

Primjer 2.

a ≥ 12 mm

Image 4

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 (označena sa S1 (buka od kotrljanja na stupnju 1.), W (prianjanje na mokrim površinama) i R1 (otpor kotrljanja na stupnju 1.) pod homologacijskim brojem 0212345. To znači da se homologacija odnosi na S1WR1. Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) znače da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 02 ovog Pravilnika.

Dodatak 2.

Homologacija u skladu s Pravilnikom br. 117 poklapa se s homologacijom u skladu s Pravilnikom br. 30 ili 54
   (1)

Primjer 1.

a ≥ 12 mm

Image 5

ili

Image 6

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 (označena sa S2 (buka od kotrljanja na stupnju 2.) pod homologacijskim brojem 0212345 i u skladu s Pravilnikom br. 30 pod homologacijskim brojem 0236378. Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) znače da je homologacija dodijeljena u skladu s nizom izmjena 02 te Pravilnikom br. 30 koji uključuje niz izmjena 02.

Primjer 2.

a ≥ 12 mm

Image 7

ili

Image 8

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 (označena sa S2WR2 (buka od kotrljanja na stupnju 2., prianjanje na mokrim površinama i otpor kotrljanja na stupnju 2.) pod homologacijskim brojem 0212345 i u skladu s Pravilnikom br. 30 pod homologacijskim brojem 0236378. Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) znače da je homologacija dodijeljena u skladu s nizom izmjena 02 te Pravilnikom br. 30 koji uključuje niz izmjena 02.

Primjer 3.

a ≥ 12 mm

Image 9

ili

Image 10

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 i nizom izmjena 02 pod homologacijskim brojem 0212345 (označena sa S2) i u skladu s Pravilnikom br. 54. To znači da se homologacija odnosi na buku od kotrljanja na stupnju 2. (S2). Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) iz Pravilnika br. 117 zajedno sa „S2” znače da je prva homologacija dodijeljena u skladu s Pravilnikom br. 117 koji uključuje niz izmjena 02. Prve dvije znamenke Pravilnika br. 54 (00) znače da je bio u izvornom obliku.

Primjer 4.

a ≥ 12 mm

Image 11

ili

Image 12

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 i nizom izmjena 02 pod homologacijskim brojem 0212345 (označena sa S2 R2) i u skladu s Pravilnikom br. 54. To znači da se homologacija odnosi na buku od kotrljanja na stupnju 2. (S2) i otpor kotrljanja na stupnju 2. Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) iz Pravilnika br. 117 zajedno sa „S2R2” znače da je prva homologacija dodijeljena u skladu s Pravilnikom br. 117 koji uključuje niz izmjena 02. Prve dvije znamenke Pravilnika br. 54 (00) znače da je bio u izvornom obliku.

---

(1)  Homologacije u skladu s Pravilnikom br. 117 za gume u području primjene Pravilnika br. 54 trenutačno ne uključuju zahtjeve u pogledu prianjanja na mokrim površinama.

Dodatak 3.

Proširenja za kombinaciju homologacija izdanih u skladu s Pravilnikom br. 117, 30 ili 54
   (1)

Primjer 1.

a ≥ 12 mm

Image 13

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma izvorno homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 30 i nizom izmjena 02 pod homologacijskim brojem 0236378. Označena je i s + 02S1 (buka od kotrljanja na stupnju 1.) što znači da je homologacija proširena u skladu s Pravilnikom br. 117 (niz izmjena 02). Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) znače da je homologacija dodijeljena u skladu s Pravilnikom br. 30 (niz izmjena 02). Dodatni znak (+) znači da je prva homologacija bila dodijeljena u skladu s Pravilnikom br. 30 i da je proširena tako da uključuje homologacije dodijeljene u skladu s Pravilnikom br. 117 (niz izmjena 02) za buku pri kotrljanju na stupnju 1.

Primjer 2.

a ≥ 12 mm

Image 14

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma izvorno homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 30 i nizom izmjena 02 pod homologacijskim brojem 0236378. To znači da se homologacija odnosi na S1 (buku od kotrljanja na stupnju 1.),W (prianjanje na mokrim površinama), i R2 (otpor kotrljanja na stupnju 2.). Niz S1WR2 ispred kojeg su znamenke 02 znači da je homologacija proširena u skladu s Pravilnikom br. 117 koji uključuje niz izmjena 02. Prve dvije znamenke homologacijskog broja (02) znače da je homologacija dodijeljena u skladu s Pravilnikom br. 30 (niz izmjena 02). Dodatni znak (+) znači da je prva homologacija bila dodijeljena u skladu s Pravilnikom br. 30 i da je proširena kako bi uključila homologacije u skladu s Pravilnikom br. 117 (niz izmjena 02).

---

(1)  Homologacije u skladu s Pravilnikom br. 117 za gume u području primjene Pravilnika br. 54 trenutačno ne uključuju zahtjeve u pogledu prianjanja na mokrim površinama.

Dodatak 4.

Proširenja za kombinaciju homologacija izdanih u skladu s Pravilnikom br. 117
   (1)

Primjer 1.

a ≥ 12 mm

Image 15

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma izvorno homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 i nizom izmjena 02 pod homologacijskim brojem 0212345. To znači da se homologacija odnosi na W (prianjanje na mokroj podlozi). Niz S2R2 ispred kojeg je oznaka + znači da je homologacija proširena u skladu s Pravilnikom br. 117 na buku od kotrljanja na stupnju 2. i otpor kotrljanja na stupnju 2. na temelju posebnih potvrda.

Primjer 2.

a ≥ 12 mm

Image 16

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma izvorno homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 i nizom izmjena 02 pod homologacijskim brojem 0212345. To znači da se homologacija odnosi na S1 (buku od kotrljanja na stupnju 1.) i W (prianjanje na mokroj podlozi). Oznaka R1 ispred koje je znak + znači da je homologacija proširena u skladu s Pravilnikom br. 117 na buku od kotrljanja na stupnju 1. na temelju posebnih potvrda.

Primjer 3.

a ≥ 12 mm

Image 17

Gornja homologacijska oznaka znači da je ta guma izvorno homologirana u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 117 i nizom izmjena 01 pod homologacijskim brojem 0167890. To znači da se homologacija odnosi na S (buku od kotrljanja na stupnju 1.) i W (prianjanje na mokroj podlozi). Niz 02R1 ispred kojeg je znak + znači da je homologacija proširena u skladu s Pravilnikom br. 117 i nizom izmjena 02 na otpor kotrljanja na stupnju 1. na temelju posebnih potvrda.

---

(1)  Homologacije u skladu s Pravilnikom br. 117 za gume u području primjene Pravilnika br. 54 trenutačno ne uključuju zahtjeve u pogledu prianjanja na mokrim površinama.

---

PRILOG 3.

ISPITNI POSTUPAK ZA MJERENJE BUKE OD KOTRLJANJA GUMA U PRAZNOM HODU

Uvod

U prikazanom su postupku dane specifikacije za mjerne instrumente, uvjeti mjerenja i metoda mjerenja za utvrđivanje razine buke kompleta guma ugrađenih na ispitno vozilo koje vozi zadanom cestom. Najveća razina zvučnog tlaka mjeri se mikrofonima za slobodno zvučno polje dok se vozilo kreće u praznom hodu; konačni rezultat za referentnu brzinu dobiva se analizom linearne regresije. Tako dobiveni rezultati ispitivanja ne mogu se povezati s bukom od kotrljanja guma izmjerenom pri ubrzavanju ili kočenju.

1.   MJERNI INSTRUMENTI

1.1.   Akustična mjerenja

Zvukomjer ili ekvivalentan mjerni sustav, uključujući zaštitu od vjetra koju preporučuje proizvođač, mora ispunjavati zahtjeve za instrumente tipa 1 u skladu s drugim izdanjem norme IEC 60651:1979/A1:1993.

Mjerenja se provode upotrebom frekvencijskog filtra A i vremenskog filtra F.

Pri upotrebi sustava s periodičnim praćenjem razine buke frekvencijskim filtrom A očitavanja se provode u vremenskim razmacima ne većim od 30 ms.

1.1.1.   Umjeravanje

Na početku i kraju svakog niza mjerenja cijeli se sustav mora provjeriti kalibratorom zvuka koji ispunjava zahtjeve za kalibratore zvuka s točnošću od najmanje razreda 1 u skladu s normom IEC 60942:1988. Razlika između vrijednosti očitanih u dvjema uzastopnim provjerama, bez ikakvog dodatnog namještanja, mora biti jednaka ili manja od 0,5 dB. Ako se ta vrijednost prijeđe, rezultati mjerenja dobiveni nakon prethodne zadovoljavajuće provjere moraju se odbaciti.

1.1.2.   Sukladnost sa zahtjevima

Sukladnost uređaja za umjeravanje zvuka sa zahtjevima iz norme IEC 60942:1988 provjerava se jedanput u godini, a sukladnost mjernog sustava sa zahtjevima iz drugog izdanja norme IEC 60651:1979/A1:1993 najmanje jedanput svake dvije godine, a provjere obavlja laboratorij ovlašten za umjeravanje prema odgovarajućim normama.

1.1.3.   Položaj mikrofona

Mikrofon (ili mikrofoni) mora biti udaljen 7,5 m ± 0,05 m od referentne crte ispitne staze CC′ (slika 1.) i na visini od 1,2 m ± 0,02 m iznad tla. Os najveće osjetljivosti mikrofona mora biti horizontalna i okomita na smjer vozila (crta CC′).

1.2.   Mjerenja brzine

Brzina vozila mjeri se instrumentima s točnošću od najmanje ± 1 km/h kad prednji dio vozila dosegne crtu PP′ (slika 1.).

1.3.   Mjerenja temperature

Obvezno je mjeriti temperaturu zraka i ispitne površine.

Točnost uređaja za mjerenja temperature mora biti unutar ± 1 °C.

1.3.1.   Mjerenja temperature zraka

Senzor temperature postavlja se na nezaklonjeno mjesto blizu mikrofona tako da je izložen struji zraka i zaštićen od izravnog Sunčeva zračenja. To se može postići sjenilom ili sličnom napravom. Senzor se postavlja na visinu od 1,2 m ± 0,1 m iznad ispitne površine kako bi se utjecaj toplinskog zračenja ispitne površine pri slabom strujanju zraka sveo na najmanju mjeru.

1.3.2.   Temperatura ispitne površine

Senzor temperature postavlja se na mjesto gdje je izmjerena temperatura reprezentativna za temperaturu u tragovima kotača i gdje ne ometa mjerenje zvuka.

Ako se upotrebljava instrument s kontaktnim senzorom temperature, između površine i senzora nanosi se pasta koja provodi toplinu kako bi se osigurao odgovarajući toplinski kontakt.

Ako se upotrebljava radijacijski termometar (pirometar), mora se izabrati visina kojom se osigurava pokrivanje mjernog područja promjera ≥ 0,1 m.

1.4.   Mjerenje vjetra

Naprava mora moći mjeriti brzinu vjetra s dopuštenim odstupanjem od ± 1 m/s. Mjeri se na visini mikrofona. Bilježi se smjer vjetra u odnosu na smjer vožnje.

2.   UVJETI MJERENJA

2.1.   Ispitni poligon

Ispitni poligon sastoji se od središnje staze okružene uglavnom ravnim ispitnim područjem. U području mjerenja ispitna staza mora biti ravna, a ispitna površina suha i čista tijekom svih mjerenja. Ispitna površina ne smije se umjetno hladiti ni prije ni za vrijeme mjerenja.

Ispitna staza mora biti takva da se mogu ostvariti uvjeti slobodnog zvučnog polja između izvora zvuka i mikrofona unutar 1 dB(A). Ti se uvjeti smatraju ispunjenima ako na udaljenosti od 50 m od sredine mjernog dijela staze nema velikih objekata koji odbijaju zvuk, kao što su ograde, stijene, mostovi ili zgrade. Površina ispitne staze i dimenzije ispitnog poligona moraju biti u skladu s normom ISO 10844:2014. Do kraja razdoblja iz stavka 12.8. ovog Pravilnika specifikacije za ispitni poligon smiju biti u skladu s Prilogom 4. ovom Pravilniku.

Na središnjem dijelu ispitne staze polumjera od najmanje 10 m ne smije biti suhog snijega, visoke trave, rasute zemlje, troske ili sličnog materijala. U blizini mikrofona ne smije biti nikakvih prepreka koje bi mogle utjecati na zvučno polje, a između mikrofona i izvora zvuka ne smije biti ni jedna osoba. Mjeritelj i mogući promatrači moraju se nalaziti na mjestu s kojeg ne mogu utjecati na očitanja mjernih instrumenata.

2.2.   Meteorološki uvjeti

Mjerenja se ne smije obavljati pri lošim vremenskim uvjetima. Mora se osigurati da na rezultate mjerenja ne utječu naleti vjetra. Ispitivanje se ne smije provoditi ako je brzina vjetra na visini mikrofona veća od 5 m/s.

Mjerenja se ne smije obavljati ako je temperatura zraka ispod 5 °C ili iznad 40 °C ili ako je temperatura površine ispitne staze ispod 5 °C ili iznad 50 °C.

2.3.   Buka okoline

2.3.1.   Razina buke okoline (uključujući moguću buku vjetra) mora biti najmanje 10 dB(A) ispod razine buke od kotrljanja. Na mikrofon se smije staviti odgovarajuća zaštita od vjetra, ali se mora uzeti u obzir njezin utjecaj na osjetljivost i karakteristike usmjerenosti mikrofona.

2.3.2.   Mjerenja na koje utječe vršna vrijednost zvuka koja nije povezana s općim karakteristikama razine buke od kotrljanja ne uzimaju se u obzir.

2.4.   Zahtjevi u pogledu ispitnog vozila

2.4.1.   Općenito

Ispitno vozilo mora biti motorno vozilo s četiri jednostruke gume na samo dvije osovine.

2.4.2.   Opterećenje vozila

Vozilo se mora opteretiti tako da su opterećenja ispitnih guma u skladu sa stavkom 2.5.2. u nastavku.

2.4.3.   Međuosovinski razmak

Razmak dviju osovina na koje su ugrađene ispitivane gume mora biti manji od 3,50 m za gume razreda C1 i manji od 5 m za gume razreda C2 i C3.

2.4.4.   Mjere za smanjivanje utjecaja vozila na mjerenje buke

Zahtjevi i preporuke u nastavku dani su kako bi se osiguralo da konstrukcija ispitnog vozila ne utječe bitno na buku od kotrljanja guma.

2.4.4.1.   Zahtjevi:

| (a) | ne smiju se ugrađivati zavjesice i druge naprave za sprečavanje prskanja po kotačima; |
| --- | --- |

(a)

ne smiju se ugrađivati zavjesice i druge naprave za sprečavanje prskanja po kotačima;

| (b) | nije dopušteno ugrađivanje ili postavljanje dijelova u neposrednoj blizini guma i naplataka kako se ne bi prigušila emitirana buka; |
| --- | --- |

(b)

nije dopušteno ugrađivanje ili postavljanje dijelova u neposrednoj blizini guma i naplataka kako se ne bi prigušila emitirana buka;

| (c) | namještenost kotača (usmjerenost, nagib i zatur) mora biti posve u skladu s preporukom proizvođača vozila; |
| --- | --- |

(c)

namještenost kotača (usmjerenost, nagib i zatur) mora biti posve u skladu s preporukom proizvođača vozila;

| (d) | u blatobrane i na donjoj strani nadogradnje ne smiju biti ugrađeni materijali koji prigušuju zvuk; |
| --- | --- |

(d)

u blatobrane i na donjoj strani nadogradnje ne smiju biti ugrađeni materijali koji prigušuju zvuk;

| (e) | ovjes kotača mora biti u stanju koje ne izaziva neuobičajeno smanjenje udaljenosti od tla kad je vozilo opterećeno u skladu s ispitnim zahtjevima. Ako je vozilo opremljeno sustavom za namještanje visine nadogradnje, mora se namjestiti tako da udaljenost od tla za vrijeme ispitivanja odgovara udaljenosti od tla za neopterećeno vozilo. |
| --- | --- |

(e)

ovjes kotača mora biti u stanju koje ne izaziva neuobičajeno smanjenje udaljenosti od tla kad je vozilo opterećeno u skladu s ispitnim zahtjevima. Ako je vozilo opremljeno sustavom za namještanje visine nadogradnje, mora se namjestiti tako da udaljenost od tla za vrijeme ispitivanja odgovara udaljenosti od tla za neopterećeno vozilo.

2.4.4.2.   Preporuke za sprečavanje ometajućeg zvuka:

| (a) | preporučuje se uklanjanje ili preinaka dijelova vozila koji bi mogli dovesti do pojave ometajućeg zvuka. Takva uklanjanja ili preinake treba navesti u ispitnom izvješću; |
| --- | --- |

(a)

preporučuje se uklanjanje ili preinaka dijelova vozila koji bi mogli dovesti do pojave ometajućeg zvuka. Takva uklanjanja ili preinake treba navesti u ispitnom izvješću;

| (b) | tijekom ispitivanja treba provjeriti jesu li kočnice potpuno otpuštene kako ne bi izazvale šum kočenja; |
| --- | --- |

(b)

tijekom ispitivanja treba provjeriti jesu li kočnice potpuno otpuštene kako ne bi izazvale šum kočenja;

| (c) | treba provjeriti da su ventilatori isključeni; |
| --- | --- |

(c)

treba provjeriti da su ventilatori isključeni;

| (d) | tijekom ispitivanja prozori i pokretni krov moraju biti zatvoreni. |
| --- | --- |

(d)

tijekom ispitivanja prozori i pokretni krov moraju biti zatvoreni.

2.5.   Gume

2.5.1.   Općenito

Na ispitno se vozilo moraju ugraditi četiri jednake gume. Ako je riječ o gumama s indeksom nosivosti iznad 121 i bez upute o dvostrukoj ugradnji, na stražnju osovinu ispitnog vozila moraju se ugraditi dvije gume istog tipa i raspona, a na prednju osovinu gume čija veličina odgovara opterećenju osovine i koje su tokarene na najmanju dopuštenu dubinu profila da bi se, zadržavajući potrebnu razinu sigurnosti, što više smanjio utjecaj buke zbog dodira guma i ceste. Zimske gume koje kod određenih ugovornih stranaka mogu biti opremljene čavlima za povećanje trenje moraju se ispitivati bez njih. Gume s posebnim zahtjevima za ugradnju moraju se ispitivati u skladu s tim zahtjevima (npr. smjer okretanja). Prije uhodavanja gume moraju imati punu dubinu gaznog sloja.

Gume se ispituju na naplatcima koje je odobrio proizvođač gume.

2.5.2.   Opterećenje gume

Ispitno opterećenje Qt za svaku gumu na ispitnom vozilu iznosi od 50 % do 90 % referentnog opterećenja Qr, no prosječno ispitno opterećenje Qt,avr za sve gume iznosi 75 % ± 5 % referentnog opterećenja Qr.

Za sve gume referentno opterećenje Qr odgovara najvećoj masi povezanoj s indeksom nosivosti gume. Ako se indeks nosivosti sastoji od dva broja odvojena kosom crtom (/), u obzir se uzima prvi broj.

2.5.3.   Tlak u gumama

Svaka guma ugrađena na ispitnom vozilu mora imati ispitni tlak Pt koji nije veći od referentnog tlaka Pr i koji se nalazi unutar sljedećih graničnih vrijednosti:

Formula

Za gume razreda C2 i C3 referentni tlak Pr odgovara indeksu tlaka označenom na boku gume.

Kod guma razreda C1 referentni tlak Pr za „uobičajene” gume iznosi 250 kPa, za „ojačane” gume ili gume „veće nosivosti” 290 kPa; najmanji ispitni tlak Pt mora biti 150 kPa.

2.5.4.   Pripreme za ispitivanje

Prije ispitivanja gume se moraju „uhodati” radi uklanjanja zrna smjese ili drugih ostataka od proizvodnog postupka s gazne površine. To obično otprilike ekvivalentu od 100 km uobičajene upotrebe na cesti.

Gume ugrađene na ispitno vozilo moraju imati smjer vrtnje koji su imale tijekom uhodavanja.

Prije ispitivanja gume se zagrijavaju vožnjom u ispitnim uvjetima.

3.   METODA ISPITIVANJA

3.1.   Opći uvjeti

Za sva se mjerenja vozilo mora voziti pravocrtno preko mjernog dijela staze (od AA′ do BB′) tako da je središnja uzdužna ravnina vozila što bliže crti CC′.

Kad prednji dio ispitnog dosegne crtu AA′, vozač mora ručicu mjenjača staviti u prazan hod i isključiti motor. Ako ispitno vozilo tijekom mjerenja emitira neuobičajen zvuk (npr. ventilator, detonacija), to se ispitivanje mora odbaciti.

3.2.   Vrsta i broj mjerenja

Najveća razina zvuka izražena u decibelima i korigirana težinskim filtrom A (dB(A)) mjeri se do prvog decimalnog mjesta dok se vozilo kreće u praznom hodu između crta AA′ i BB′ (slika 1. – prednji dio vozila na crti AA′, stražnji dio vozila na crti BB′). Ta je vrijednost rezultat mjerenja.

Na svakoj strani ispitnog vozila provode se najmanje četiri mjerenja pri ispitnim brzinama manjima od referentne brzine propisane u stavku 4.1. u nastavku i najmanje četiri mjerenja pri ispitnim brzinama većima od referentne brzine. Brzine moraju biti približno ravnomjerno raspoređene unutar raspona brzine određenih u sljedećem stavku 3.3.

3.3.   Raspon ispitne brzine

Brzine ispitnog vozila moraju biti unutar sljedećeg raspona:

| (a) | od 70 km/h do 90 km/h za gume razreda C1 i C2; |
| --- | --- |

(a)

od 70 km/h do 90 km/h za gume razreda C1 i C2;

| (b) | od 60 km/h do 80 km/h za gume razreda C3. |
| --- | --- |

(b)

od 60 km/h do 80 km/h za gume razreda C3.

4.   TUMAČENJE REZULTATA

Mjerenja ne vrijede ako je među vrijednostima zabilježena neobična razlika (vidjeti stavak 2.3.2. ovog Priloga).

4.1.   Određivanje rezultata ispitivanja

Referentna brzina Vref za određivanje konačnog rezultata jest:

| (a) | 80 km/h za gume razreda C1 i C2; |
| --- | --- |

(a)

80 km/h za gume razreda C1 i C2;

| (b) | 70 km/h za gume razreda C3. |
| --- | --- |

(b)

70 km/h za gume razreda C3.

4.2.   Regresijska analiza mjerenja buke od kotrljanja

Razina buke od kotrljanja guma LR u dB(A) određuje se regresijskom analizom prema:

Formula

pri čemu je:

| | srednja vrijednost izmjerenih razina buke od kotrljanja Li u dB(A): |
| --- | --- |
| n | broj mjerenja (n ≥ 16), |
| | srednja vrijednost logaritama brzine Vi:



  pri čemu je |
| a | nagib regresijske crte u dB(A): |

Formula

srednja vrijednost izmjerenih razina buke od kotrljanja Li u dB(A):

n

broj mjerenja (n ≥ 16),

Formula

srednja vrijednost logaritama brzine Vi:

Formula
  pri čemu je
  Formula

a

nagib regresijske crte u dB(A):

4.3.   Korekcija temperature

Za gume razreda C1 i C2 konačni se rezultat mora normalizirati na referentnu temperaturu ispitne površine ceste θref primjenom korekcije temperature prema sljedećoj formuli:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

pri čemu je:

| θ | = | izmjerena temperatura ispitne površine, |
| --- | --- | --- |
| θref | = | 20 °C, |

θ

=

izmjerena temperatura ispitne površine,

θref

=

20 °C,

Za gume razreda C1 koeficijent K iznosi: – 0,03 db(A)/°C, ako je θ > θref i – 0,06 db(A)/°C, ako je θ < θref.

Za gume razreda C2 koeficijent K iznosi – 0,02 dB(A)/°C.

Ako odstupanja izmjerene temperature ispitne površine u svim mjerenjima potrebnima za utvrđivanje razine buke jednog kompleta guma nisu veća od 5 °C, korekcija temperature prema prethodno opisanom postupku smije se ograničiti na zadnju zabilježenu vrijednost buke od kotrljanja, pri čemu treba upotrebiti aritmetičku sredinu izmjerenih temperatura. U suprotnom mora se korigirati svaka izmjerena vrijednost buke Li upotrebom temperature izmjerene u trenutku mjerenja buke.

Za gume razreda C3 ne radi se korekcija temperature.

4.4.   Kako bi se u obzir uzele moguće netočnosti mjernog instrumenta, rezultati iz prethodnog stavka 4.3. moraju se umanjiti za 1 dB(A).

4.5.   Konačan rezultat razine buke od kotrljanja s korekcijom temperature, LR(θref) u dB(A), zaokružuje se na najbliži niži cijeli broj.

Slika 1.

Položaji mikrofona za mjerenja

Image 18

10 m

10 m

mikrofon

mikrofon

7,5 m

7,5 m

Dodatak 1.

Ispitno izvješće

DIO 1. – IZVJEŠĆE

1.   Homologacijsko tijelo ili tehnička služba: ...

2.   Ime i adresa podnositelja zahtjeva: ...

3.   Broj ispitnog izvješća: ...

4.   Proizvođač i ime marke ili trgovački opis: ...

5.   Razred gume (C1, C2 ili C3): ...

6.   Vrsta upotrebe: ...

7.   Razina buke u skladu sa stavcima 4.4. i 4.5. Priloga 3.: ...dB(A) pri referentnoj brzini od 70/80 km/h (1)

8.   Napomene (ako postoje): ...

9.   Datum: ...

10.   Potpis: ...

DIO 2. – ISPITNI PODACI

1.   Datum ispitivanja: ...

2.   Ispitno vozilo (marka, model, godina, preinake itd.): ...

2.1.   Međuosovinski razmak ispitnog vozila: ...mm

3.   Lokacija ispitne staze: ...

3.1.   Datum certifikacije staze prema ISO 10844:2014: ...

3.2.   Izdaje: ...

3.3.   Metoda certifikacije: ...

4.   Detalji o ispitivanju gume: ...

4.1.   Oznaka veličine gume: ...

4.2.   Opis upotrebe gume: ...

4.3.   Referentni tlak u gumama: ...kPa

4.4.   Ispitni podaci: ...

| | Prednja lijeva | Prednja desna | Stražnja lijeva | Stražnja desna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispitna masa (kg) | | | | |
| Indeks nosivosti gume (%) | | | | |
| Tlak u gumama (hladne) (kPa) | | | | |

Prednja lijeva

Prednja desna

Stražnja lijeva

Stražnja desna

Ispitna masa (kg)

Indeks nosivosti gume (%)

Tlak u gumama (hladne) (kPa)

4.5.   Kodna oznaka širine ispitnog naplatka: ...

4.6.   Tip senzora za mjerenje temperature: ...

5.   Važeći rezultati ispitivanja: ...

| Vožnja br. | Ispitna brzina
  (km/h) | Smjer vožnje | Razina buke lijevo (2)

  mjereno u dB(A) | Razina buke desno (2) mjereno
  u dB(A) | Temperatura zraka u
  °C | Temperatura staze u
  °C | Razina buke lijevo (2) uz temperaturnu korekciju
  dB(A) | Razina buke desno (2) uz temperaturnu korekciju
  dB(A) | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Vožnja br.

Ispitna brzina

(km/h)

Smjer vožnje

Razina buke lijevo (2)

mjereno u dB(A)

Razina buke desno (2) mjereno

u dB(A)

Temperatura zraka u

°C

Temperatura staze u

°C

Razina buke lijevo (2) uz temperaturnu korekciju

dB(A)

Razina buke desno (2) uz temperaturnu korekciju

dB(A)

Napomene

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1.   Nagib regresijske crte: ...

5.2.   Razina buke nakon korekcije temperature u skladu sa stavkom 4.3. Priloga 3: ...dB(A)

---

(1)  Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(2)  U odnosu na vozilo.

---

PRILOG 4.

SPECIFIKACIJE ZA ISPITNI POLIGON
   (1)

1.   UVOD

U ovom su Prilogu opisani zahtjevi za fizikalne karakteristike i izvedbe slojeva površine ispitne staze. Zahtjevi se temelje na posebnoj normi (2), a u njima su opisane potrebne fizikalne karakteristike i ispitni postuci za te karakteristike.

2.   ZAHTIJEVANE KARAKTERISTIKE POVRŠINE

Smatra se da je površina u skladu s tom normom ako su izmjerene vrijednosti za teksturu i sadržaj šupljina ili koeficijent apsorpcije zvuka u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 2.1. do 2.4. te ako su ispunjeni zahtjevi u pogledu konstrukcije (stavak 3.2. u nastavku).

2.1.   Sadržaj zaostalih šupljina

Sadržaj zaostalih šupljina (VC) u smjesi za završni sloj ispitne staze ne smije prijeći 8 %. Za mjerni postupak vidjeti stavak 4.1. ovog Priloga.

2.2.   Koeficijent apsorpcije zvuka

Ako površina ne ispunjava zahtjeve s obzirom na sadržaj zaostalih šupljina, ona je prihvatljiva samo ako je koeficijent apsorpcije zvuka α ≤ 0,10. Za mjerni postupak vidjeti stavak 4.2 u nastavku. Zahtjevi iz stavaka 2.1. i 2.2. isto su tako ispunjeni ako je izmjeren samo koeficijent apsorpcije zvuka i ako iznosi α ≤ 0,10.

Napomena: Najvažnija je karakteristika apsorpcija zvuka iako je sadržaj zaostalih šupljina uobičajeniji u cestogradnji. Međutim, apsorpciju zvuka treba mjeriti samo ako površina ne ispunjava zahtjeve u pogledu sadržaja šupljina. Naime, sadržaj šupljina povezan je s prilično velikom nesigurnošću kad je riječ o mjerenjima i važnosti pa bi neke površine stoga mogle biti neopravdano odbijene ako se procjenjuju samo temeljem mjerenja šupljina.

2.3.   Dubina teksture

Dubina teksture (TD, texture depth) izmjerena volumetrijskom metodom (vidjeti stavak 4.3. u nastavku) mora biti:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Homogenost površine

Moraju se poduzeti sve moguće mjere da se osigura što veća homogenost površine ispitnog područja. To uključuje teksturu i sadržaj šupljina, ali treba uzeti u obzir i mogućnost da zbog efikasnijeg valjanja na određenim mjestima tekstura može biti različita i da su moguće neravnine.

2.5.   Vrijeme ispitivanja

Kako bi se provjerilo ispunjava li površina i dalje zahtjeve s obzirom na teksturu i sadržaj šupljina ili zahtjeve u pogledu apsorpcije zvuka propisane u navedenoj normi, nužno ju je ispitivati u sljedećim intervalima:

| (a) | za sadržaj zaostalih šupljina (VC) odnosno apsorpcije zvuka (α):
  kad je površina nova:
  ako površina ispunjava zahtjeve kad je nova, nisu potrebna naknadna periodična ispitivanja. Ako nova površina ne ispunjava zahtjeve, možda će ih ispunjavati kasnije jer se površine s vremenom popunjavaju i zbijaju; |
| --- | --- |

(a)

za sadržaj zaostalih šupljina (VC) odnosno apsorpcije zvuka (α):

kad je površina nova:

ako površina ispunjava zahtjeve kad je nova, nisu potrebna naknadna periodična ispitivanja. Ako nova površina ne ispunjava zahtjeve, možda će ih ispunjavati kasnije jer se površine s vremenom popunjavaju i zbijaju;

| (b) | za dubinu teksture (TD):
  kad je površina nova:
  kad počne ispitivanje buke; (napomena: najranije četiri tjedna nakon polaganja kolničkog zastora);
  nakon toga svakih dvanaest mjeseci. |
| --- | --- |

(b)

za dubinu teksture (TD):

kad je površina nova:

kad počne ispitivanje buke; (napomena: najranije četiri tjedna nakon polaganja kolničkog zastora);

nakon toga svakih dvanaest mjeseci.

3.   PROJEKTIRANJE ISPITNE POVRŠINE

3.1.   Ispitno područje

Pri projektiranju je bitno osigurati, kao minimalni zahtjev, da područje po kojem se vozila kreću ispitnim pojasom bude prekriveno propisanim ispitnim materijalom i prikladnim rubnjacima za sigurnu i praktičnu vožnju. To zahtijeva širinu staze od najmanje 3 m i duljinu staze koja se proteže najmanje 10 m od crta AA i BB na svakom kraju staze. Na slici 1. prikazan je nacrt odgovarajućeg ispitnog poligona s najmanjim područjem koje mora biti strojno položeno i strojno izvaljano s materijalima propisanima za ispitnu površinu. U skladu sa stavkom 3.2. Priloga 3. mjerenja se moraju provesti sa svake strane vozila. To se može učiniti s dva mikrofona (po jedan na svakoj strani staze) i vožnjom u jednom smjeru ili s jednim mikrofonom na samo jednoj strani staze i vožnjom u oba smjera. Ako se primjenjuje drugi način mjerenja, nema zahtjeva u pogledu površine staze na onoj strani gdje nema mikrofona.

Slika 1.

Minimalni zahtjevi u pogledu ispitnog područja Zasjenjeni dio naziva se „ispitno područje”

Image 19

dimenzije u metrima

središnja crta kretanja

najmanje područje prekriveno ispitnom površinom, tj. ispitno područje

mikrofon (visina 1,2 m)

| Napomena: | Unutar ovog polumjera ne smije biti velikih objekata koji bi odbijali zvuk. |
| --- | --- |

Napomena:

Napomena:

Unutar ovog polumjera ne smije biti velikih objekata koji bi odbijali zvuk.

3.2.   Projektiranje i priprema površine

3.2.1.   Osnovni projektni zahtjevi

Ispitna površina mora ispunjavati četiri projektna zahtjeva:

| 3.2.1.1. | izrađena je od gustog asfaltnog betona; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

izrađena je od gustog asfaltnog betona;

| 3.2.1.2. | najveća je veličina zrna agregata 8 mm (s dopuštenim odstupanjem od 6,3 mm do 10 mm); |
| --- | --- |

3.2.1.2.

najveća je veličina zrna agregata 8 mm (s dopuštenim odstupanjem od 6,3 mm do 10 mm);

| 3.2.1.3. | debljina habajućeg sloja iznosi ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

debljina habajućeg sloja iznosi ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4. | vezivo je nepreinačeni bitumen sa sposobnošću penetracije. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

vezivo je nepreinačeni bitumen sa sposobnošću penetracije.

3.2.2.   Smjernice za projektiranje

Kao smjernica izvođaču ispitne površine, na slici 2. prikazana je krivulja granulacije agregata s traženim karakteristikama. Uz to, u tablici 1. navedene su određene smjernice za postizanje željene teksture i otpornosti. Krivulja granulacije odgovara sljedećoj formuli:

P (% prolaza) = 100 · (d/dmax) 1/2

max

pri čemu je:

| d | = | veličina kvadratnog otvora sita izražena u mm |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm za srednju krivulju
  = 10 mm za krivulju donje granice odstupanja
  = 6,3 mm za krivulju gornje granice odstupanja |

d

=

veličina kvadratnog otvora sita izražena u mm

dmax

max

=

8 mm za srednju krivulju

= 10 mm za krivulju donje granice odstupanja

= 6,3 mm za krivulju gornje granice odstupanja

Slika 2.

Slika 2.

Krivulja granulacije agregata u asfaltnoj mješavini s dopuštenim odstupanjima

Krivulja granulacije agregata u asfaltnoj mješavini s dopuštenim odstupanjima

postotak prolaza (s obzirom na masu)

veličina otvora sita u mm

Uz navedeno, preporučuje se sljedeće:

| (a) | frakcija pijeska (0,063 mm < veličina kvadratnog otvora sita < 2 mm) sadržava najviše 55 % prirodnog pijeska i najmanje 45 % drobljenog pijeska; |
| --- | --- |

(a)

frakcija pijeska (0,063 mm < veličina kvadratnog otvora sita < 2 mm) sadržava najviše 55 % prirodnog pijeska i najmanje 45 % drobljenog pijeska;

| (b) | gornji i donji nosivi sloj osiguravaju dobru stabilnost i poravnatost u skladu s najboljom praksom cestogradnje; |
| --- | --- |

(b)

gornji i donji nosivi sloj osiguravaju dobru stabilnost i poravnatost u skladu s najboljom praksom cestogradnje;

| (c) | agregat se drobi (100 % drobljen), a sastoji se od materijala s velikom otpornošću na drobljenje; |
| --- | --- |

(c)

agregat se drobi (100 % drobljen), a sastoji se od materijala s velikom otpornošću na drobljenje;

| (d) | ispire se agregat za smjesu; |
| --- | --- |

(d)

ispire se agregat za smjesu;

| (e) | na završnu površinu ne dodavati dodatni agregat; |
| --- | --- |

(e)

na završnu površinu ne dodavati dodatni agregat;

| (f) | tvrdoća veziva izražena kao vrijednost PEN iznosi od 40 do 60, od 60 do 80 ili čak od 80 do 100, ovisno o klimatskim uvjetima pojedine države. Pravilo je da se, ako je to u skladu s uobičajenom praksom, izabere što tvrđe vezivo; |
| --- | --- |

(f)

tvrdoća veziva izražena kao vrijednost PEN iznosi od 40 do 60, od 60 do 80 ili čak od 80 do 100, ovisno o klimatskim uvjetima pojedine države. Pravilo je da se, ako je to u skladu s uobičajenom praksom, izabere što tvrđe vezivo;

| (g) | temperatura smjese prije valjanja bira se tako da se naknadnim valjanjem postigne zahtijevani sadržaj šupljina. Kako bi se povećala vjerojatnost ispunjenja zahtjeva iz stavaka od 2.1. do 2.4., zbijenost se mora analizirati ne samo s obzirom na odgovarajući izbor temperature smjese nego i s obzirom na odgovarajući broj prolaza valjka i izbor valjka. |
| --- | --- |

(g)

temperatura smjese prije valjanja bira se tako da se naknadnim valjanjem postigne zahtijevani sadržaj šupljina. Kako bi se povećala vjerojatnost ispunjenja zahtjeva iz stavaka od 2.1. do 2.4., zbijenost se mora analizirati ne samo s obzirom na odgovarajući izbor temperature smjese nego i s obzirom na odgovarajući broj prolaza valjka i izbor valjka.

Tablica 1.

Tablica 1.

Smjernice za projektiranje

Smjernice za projektiranje

| | Zahtijevane vrijednosti | Dopuštena odstupanja |
| --- | --- | --- |
| S obzirom na ukupnu masu smjese | S obzirom na masu agregata |
| Masa šljunka, kvadratni otvor sita (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 % |
| Masa pijeska 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 % |
| Masa punila (filera) SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5 % |
| Masa veziva (bitumen) | 5,8 % | Nije primjenjivo | ± 0,5 % |
| Najveća veličina zrna agregata | 8 mm | 6,3–10 mm |
| Tvrdoća veziva | (vidjeti stavak 3.2.2. točka (f)) | |
| Koeficijent trošenja (PSV) | 50 | |
| Stupanj zbijenosti, omjer prema Marshallu | 98 % | |

Zahtijevane vrijednosti

Zahtijevane vrijednosti

Dopuštena odstupanja

Dopuštena odstupanja

S obzirom na ukupnu masu smjese

S obzirom na ukupnu masu smjese

S obzirom na masu agregata

S obzirom na masu agregata

Masa šljunka, kvadratni otvor sita (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5 %

Masa pijeska 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5 %

Masa punila (filera) SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5 %

Masa veziva (bitumen)

5,8 %

Nije primjenjivo

± 0,5 %

Najveća veličina zrna agregata

8 mm

6,3–10 mm

Tvrdoća veziva

(vidjeti stavak 3.2.2. točka (f))

Koeficijent trošenja (PSV)

50

Stupanj zbijenosti, omjer prema Marshallu

98 %

4.   ISPITNA METODA

4.1.   Mjerenje sadržaja zaostalih šupljina

Za ta se mjerenja uzimaju uzorci jezgre s najmanje četiri mjesta na ispitnoj stazi koja su jednakomjerno raspoređena na ispitnom području između crta AA i BB (vidjeti sliku 1.). Radi izbjegavanja nehomogenosti i neravnina na tragovima kotača, uzorci jezgre ne smiju se uzimati u samim tragovima kotača nego blizu njih. Najmanje dva uzorka jezgre uzimaju se u blizini traga kotača, a najmanje jedan uzorak približno na sredini između traga kotača i između svakog mikrofona.

Ako postoji sumnja da nije ispunjen zahtjevi u pogledu homogenosti površine (vidjeti stavak 2.4.), uzorci jezgre uzimaju se s više mjesta na ispitnom području.

Na svakom se uzorku jezgre određuje sadržaj zaostalih šupljina pa se zatim izračunava srednja vrijednost za sve uzorke jezgre koja se uspoređuje sa zahtjevima iz stavka 2.1. ovog Priloga. Uz to, vrijednost sadržaja količine šupljina u pojedinom uzorku ne smije biti veća od 10 %.

Graditelj ispitnog područja treba uzeti u obzir poteškoće koje mogu nastati kod uzimanja uzoraka ako se ispitno područje grije cijevima ili električnim vodičima. Takve se instalacije moraju pomno planirati s obzirom na buduća bušenja radi uzimanja uzoraka jezgri. Preporučuje se ostaviti nekoliko mjesta, približne veličine 200 mm × 300 mm, gdje nema žica/cijevi ili su postavljene dovoljno duboko da se pri vađenju uzoraka ne bi oštetile.

4.2.   Koeficijent apsorpcije zvuka

Koeficijent apsorpcije zvuka (okomiti upad) mjeri se metodom impedancijske cijevi slijedeći postupak iz norme ISO 10534-1:1996 ili ISO 10534-2:1998.

Za ispitne uzorke vrijede isti zahtjevi kao za sadržaj zaostalih šupljina (vidjeti stavak 4.1.). Apsorpcija zvuka mjeri se u rasponu između 400 Hz i 800 Hz te u rasponu između 800 Hz i 1 600 Hz (barem na središnjim frekvencijama pojasa treće oktave) pa se utvrđuju najveće vrijednosti za oba frekvencijska raspona. Zatim se izračunava prosjek tih vrijednosti za sve ispitne uzorke koji je i konačan rezultat.

4.3.   Volumetrijsko mjerenje makroteksture

Za potrebe navedene norme dubina teksture mjeri se najmanje na 10 mjesta jednakomjerno raspoređenih uzduž traga kotača na ispitnom pojasu i zatim se prosječna vrijednost uspoređuje s propisanom najmanjom dubinom teksture. Za opis postupka vidjeti normu ISO 10844:1994.

5.   OTPORNOST NA STARENJE I ODRŽAVANJE

5.1.   Utjecaj starenja

Kao i kod drugih površina, očekuje se da se razina buke od kotrljanja izmjerena na ispitnoj površini može neznatno povećati u prvih 6 do 12 mjeseci nakon izgradnje.

Površina će postići propisane karakteristike najranije četiri tjedna nakon izgradnje. Utjecaj starenja na buku od teretnih vozila u pravilu je manji nego buku od osobnih vozila.

Otpornost na starenje uglavnom je određena zaglađivanjem i zbijanjem površine zbog kretanja vozila po njoj. Otpornost se periodično provjerava u skladu sa stavkom 2.5.

5.2.   Održavanje ispitne površine

S površine se mora odstraniti rahla prljavština ili prašina koja može znatno smanjiti djelotvornu dubinu teksture. U državama sa zimskom klimom ponekad se za odstranjivanje leda upotrebljava sol. Sol može privremeno ili trajno promijeniti stanje površine tako da se buka poveća i zbog toga se njezina upotreba ne preporučuje.

5.3.   Ponovno polaganje kolničkog zastora na ispitno područje

Ako treba ponovno položiti kolnički zastor na ispitnu stazu, obično je dovoljno novim slojem prekriti samo ispitni pojas (3 m širine, kako je prikazano na slici 1.) kojim se vozila kreću ako je izmjereno da ispitno područje izvan tog pojasa ispunjava zahtjev u pogledu sadržaja zaostalih šupljina ili apsorpcije zvuka.

6.   DOKUMENTACIJA O ISPITNOJ POVRŠINI I ISPITIVANJIMA PROVEDENIMA NA NJOJ

6.1.   Dokumentacija o ispitnoj površini

Sljedeći se podaci navode u dokumentu u kojem se opisuje ispitna površina:

| 6.1.1. | lokacija ispitne staze; |
| --- | --- |

6.1.1.

lokacija ispitne staze;

| 6.1.2. | tip veziva, tvrdoća veziva, tip agregata, najveća teorijska gustoća asfaltnog betona (DR), debljina nosivog sloja i krivulja granulacije utvrđeni na uzorcima/jezgrama iz ispitne staze; |
| --- | --- |

6.1.2.

tip veziva, tvrdoća veziva, tip agregata, najveća teorijska gustoća asfaltnog betona (DR), debljina nosivog sloja i krivulja granulacije utvrđeni na uzorcima/jezgrama iz ispitne staze;

| 6.1.3. | način zbijanja (npr. tip valjka, masa valjka, broj prolaza); |
| --- | --- |

6.1.3.

način zbijanja (npr. tip valjka, masa valjka, broj prolaza);

| 6.1.4. | temperatura smjese, temperatura okolnog zraka i brzina vjetra tijekom polaganja kolničkog zastora; |
| --- | --- |

6.1.4.

temperatura smjese, temperatura okolnog zraka i brzina vjetra tijekom polaganja kolničkog zastora;

| 6.1.5. | datum polaganja kolničkog zastora i naziv izvođača radova; |
| --- | --- |

6.1.5.

datum polaganja kolničkog zastora i naziv izvođača radova;

| 6.1.6. | svi rezultati ispitivanja ili barem zadnji rezultat, uključujući:






  6.1.6.1. | sadržaj zaostalih šupljina svakog uzorka jezgre; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

svi rezultati ispitivanja ili barem zadnji rezultat, uključujući:

6.1.6.1.

sadržaj zaostalih šupljina svakog uzorka jezgre;

| 6.1.6.2. | mjesta na ispitnom području iz kojih su uzeti uzorci jezgre za mjerenje šupljina; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

mjesta na ispitnom području iz kojih su uzeti uzorci jezgre za mjerenje šupljina;

| 6.1.6.3. | koeficijent apsorpcije zvuka svakog uzorka jezgre (ako se mjeri). Navesti rezultate za svaki uzorak i za svaki frekvencijski raspon te ukupnu prosječnu vrijednost; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

koeficijent apsorpcije zvuka svakog uzorka jezgre (ako se mjeri). Navesti rezultate za svaki uzorak i za svaki frekvencijski raspon te ukupnu prosječnu vrijednost;

| 6.1.6.4. | mjesta na ispitnom području iz kojih su uzeti uzorci jezgre za mjerenje apsorpcije zvuka; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

mjesta na ispitnom području iz kojih su uzeti uzorci jezgre za mjerenje apsorpcije zvuka;

| 6.1.6.5. | dubina teksture, uključujući broj ispitivanja, i standardna devijacija; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

dubina teksture, uključujući broj ispitivanja, i standardna devijacija;

| 6.1.6.6. | ustanova odgovorna za ispitivanja u skladu sa stavcima 6.1.6.1. i 6.1.6.2. te vrsta ispitne opreme; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

ustanova odgovorna za ispitivanja u skladu sa stavcima 6.1.6.1. i 6.1.6.2. te vrsta ispitne opreme;

| 6.1.6.7. | datum ispitivanja i datum uzimanja uzoraka jezgre iz ispitne staze. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

datum ispitivanja i datum uzimanja uzoraka jezgre iz ispitne staze.

6.2.   Podaci o ispitivanjima buke vozila obavljenima na ispitnoj površini

U dokumentu u kojem se opisuju ispitivanja razine buke vozila mora se navesti jesu li ispunjeni svi zahtjevi iz navedene norme. Pritom se upućuje na dokument u skladu sa stavkom 6.1. u kojem se opisuju rezultati koji to potvrđuju.

---

(1)  Specifikacije za ispitni poligon navedene u ovom Prilogu vrijede do kraja razdoblja utvrđenog u stavku 12.8. ovog Pravilnika.

1

(2)  ISO 10844:1994.

2

---

PRILOG 5.

ISPITNI POSTUPCI ZA MJERENJE PRIANJANJA NA MOKROJ PODLOZI

(A) – gume razreda C1

1.   REFERENTNE NORME

Primjenjuju se sljedeći dokumenti:

1.1.   ASTM E 303-93 (ponovno odobren 2008.), Standardna metoda ispitivanja za mjerenje tarnih karakteristika površine upotrebom njihala;

1.2.   ASTM E 501-08, Standardna specifikacija gume sa standardnim profilom za ispitivanje otpornosti površine na klizanje;

1.3.   ASTM E 965-96 (ponovno odobren 2006.), Standardna metoda ispitivanja za mjerenje dubine makroteksture kolnika volumetrijskom tehnikom;

1.4.   ASTM E 1136-93 (ponovno odobren 2003.), Standardna specifikacija za radijalnu standardnu referentnu ispitnu gumu P195/75R14;

1.5.   ASTM F 2493-08, Standardna specifikacija za radijalnu standardnu referentnu ispitnu gumu P225/60R16.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ispitivanja prianjanja guma razreda C1 na mokroj podlozi:

| 2.1. | „ispitna vožnja” znači jedan prijelaz opterećene gume preko zadane površine ispitne staze; |
| --- | --- |

2.1.

„ispitna vožnja” znači jedan prijelaz opterećene gume preko zadane površine ispitne staze;

| 2.2. | „ispitna guma” znači guma kandidat, referentna guma ili kontrolna guma ili komplet guma koji se upotrebljava u ispitnoj vožnji; |
| --- | --- |

2.2.

„ispitna guma” znači guma kandidat, referentna guma ili kontrolna guma ili komplet guma koji se upotrebljava u ispitnoj vožnji;

| 2.3. | „guma kandidat (T)” znači guma (ili komplet guma) koja se ispituje za potrebe izračunavanja njezina indeksa prianjanja na mokroj podlozi; |
| --- | --- |

2.3.

„guma kandidat (T)” znači guma (ili komplet guma) koja se ispituje za potrebe izračunavanja njezina indeksa prianjanja na mokroj podlozi;

| 2.4. | „referentna guma (R)” znači guma (ili komplet guma) s karakteristikama navedenima u normi ASTM F 2493-08 koja se naziva standardna referentna ispitna guma; |
| --- | --- |

2.4.

„referentna guma (R)” znači guma (ili komplet guma) s karakteristikama navedenima u normi ASTM F 2493-08 koja se naziva standardna referentna ispitna guma;

| 2.5. | „kontrolna guma (C)” znači pomoćna guma (ili komplet pomoćnih guma) koja se upotrebljava kad se guma kandidat i referentna guma ne mogu izravno usporediti na istom vozilu; |
| --- | --- |

2.5.

„kontrolna guma (C)” znači pomoćna guma (ili komplet pomoćnih guma) koja se upotrebljava kad se guma kandidat i referentna guma ne mogu izravno usporediti na istom vozilu;

| 2.6. | „kočna sila gume”znači uzdužna sila izražena u njutnima (N) koja je posljedica djelovanja kočnog momenta; |
| --- | --- |

2.6.

„kočna sila gume”znači uzdužna sila izražena u njutnima (N) koja je posljedica djelovanja kočnog momenta;

| 2.7. | „koeficijent kočne sile gume (BFC – braking force coefficient)” znači omjer kočne sile i vertikalnog opterećenja; |
| --- | --- |

2.7.

„koeficijent kočne sile gume (BFC – braking force coefficient)” znači omjer kočne sile i vertikalnog opterećenja;

| 2.8. | „vršni koeficijent kočne sile gume” znači najveća vrijednost koeficijenta kočne sile gume koja pri postupnom porastu kočnog momenta nastaje neposredno prije blokade kotača; |
| --- | --- |

2.8.

„vršni koeficijent kočne sile gume” znači najveća vrijednost koeficijenta kočne sile gume koja pri postupnom porastu kočnog momenta nastaje neposredno prije blokade kotača;

| 2.9. | „blokada kotača” znači stanje kotača kad je njegova brzina okretanja oko osi vrtnje kotača jednaka nuli, a njegova je vrtnja spriječena uz prisutnost momenta vrtnje kotača; |
| --- | --- |

2.9.

„blokada kotača” znači stanje kotača kad je njegova brzina okretanja oko osi vrtnje kotača jednaka nuli, a njegova je vrtnja spriječena uz prisutnost momenta vrtnje kotača;

| 2.10. | „vertikalno opterećenje” znači opterećenje silom u njutnima koje djeluje na gumu okomito na površinu ceste; |
| --- | --- |

2.10.

„vertikalno opterećenje” znači opterećenje silom u njutnima koje djeluje na gumu okomito na površinu ceste;

| 2.11. | „vozilo za ispitivanje guma” znači posebno namjensko vozilo koje je opremljeno instrumentima za mjerenje vertikalnih i uzdužnih sila na jednoj ispitnoj gumi za vrijeme kočenja; |
| --- | --- |

2.11.

„vozilo za ispitivanje guma” znači posebno namjensko vozilo koje je opremljeno instrumentima za mjerenje vertikalnih i uzdužnih sila na jednoj ispitnoj gumi za vrijeme kočenja;

| 2.12. | „SRTT14” znači norma ASTM E 1136-93 (ponovno odobrena 2003.), Standardna specifikacija za radijalnu standardnu referentnu ispitnu gumu P195/75R14; |
| --- | --- |

2.12.

„SRTT14” znači norma ASTM E 1136-93 (ponovno odobrena 2003.), Standardna specifikacija za radijalnu standardnu referentnu ispitnu gumu P195/75R14;

| 2.13. | „SRTT16” znači norma ASTM F 2493-08, Standardna specifikacija za radijalnu standardnu referentnu ispitnu gumu P225/60R16. |
| --- | --- |

2.13.

„SRTT16” znači norma ASTM F 2493-08, Standardna specifikacija za radijalnu standardnu referentnu ispitnu gumu P225/60R16.

3.   OPĆI UVJETI ISPITIVANJA

3.1.   Karakteristike staze

Ispitna staza mora imati sljedeće karakteristike:

| 3.1.1. | površina ima gustu asfaltnu površinu čiji ujednačeni nagib ne prelazi 2 % i pri ispitivanju s ravnom letvom duljine 3 m ne odstupa više od 6 mm; |
| --- | --- |

3.1.1.

površina ima gustu asfaltnu površinu čiji ujednačeni nagib ne prelazi 2 % i pri ispitivanju s ravnom letvom duljine 3 m ne odstupa više od 6 mm;

| 3.1.2. | površina kolnika jednake je starosti, sastava i istrošenosti. Na ispitnoj površini ne smije biti rastresitog materijala i stranih naslaga; |
| --- | --- |

3.1.2.

površina kolnika jednake je starosti, sastava i istrošenosti. Na ispitnoj površini ne smije biti rastresitog materijala i stranih naslaga;

| 3.1.3. | najveća veličina zrna agregata jest 10 mm (s dopuštenim odstupanjem od 8 mm do 13 mm); |
| --- | --- |

3.1.3.

najveća veličina zrna agregata jest 10 mm (s dopuštenim odstupanjem od 8 mm do 13 mm);

| 3.1.4. | dubina teksture, izmjerena rasprostiranjem pijeska iznosi 0,7 ± 0,3 mm. Mjeri se u skladu s normom ASTM E 965-96 (ponovno odobrena 2006.); |
| --- | --- |

3.1.4.

dubina teksture, izmjerena rasprostiranjem pijeska iznosi 0,7 ± 0,3 mm. Mjeri se u skladu s normom ASTM E 965-96 (ponovno odobrena 2006.);

| 3.1.5. | karakteristike trenja mokre površine mjere se metodom (a) ili (b) iz stavka 3.2. |
| --- | --- |

3.1.5.

karakteristike trenja mokre površine mjere se metodom (a) ili (b) iz stavka 3.2.

3.2.   Metode za mjerenje karakteristika trenja mokre površine

3.2.1.   Metoda broja njihaja (BPN – British Pendulum Number)

Metoda BPN utvrđena je u normi ASTM E 303-93 (ponovno odobrena 2008.).

Sastav i fizičke karakteristike gumenog podloška u skladu su s normom ASTM E 501-08.

Prosječni je broj njihaja (BPN) između 42 i 60 nakon temperaturne korekcije, kako je opisano u nastavku:

BPN se korigira s pomoću temperature mokre površine ceste. Upotrebljava se sljedeća formula, osim ako je proizvođač njihala naveo drugu preporuku za temperaturnu korekciju:

| | BPN = BPN (izmjerena vrijednost) + temperaturna korekcija, |
| --- | --- |

BPN = BPN (izmjerena vrijednost) + temperaturna korekcija,

| | temperaturna korekcija = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1, |
| --- | --- |

temperaturna korekcija = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1,

pri čemu je t temperatura mokre površine ceste u Celzijevim stupnjevima.

Učinci istrošenosti klizaćeg podloška: podložak se mora zamijeniti zbog potrošenosti, tj. kad istrošenost na izbočenom rubu klizača dosegne 3,2 mm u ravnini klizača ili 1,6 mm vertikalno na nju u skladu sa stavkom 5.2.2. i slikom 3. iz norme ASTM E 303-93 (ponovno odobrena 2008.).

Za potrebe provjere stalnosti BPN-a površine staze za mjerenje prianjanja na mokroj podlozi osobnog vozila opremljenog mjernim instrumentima: kako bi se smanjilo raspršenje ispitnih rezultata, vrijednosti BPN-a za ispitnu stazu ne bi trebale odstupati uzduž cijele zaustavne udaljenosti. Tarne karakteristike mokre površine moraju se izmjeriti pet puta u svakoj točki mjerenja BPN-a na svakih 10 metara, pri čemu se izmjerena vrijednost ne smije razlikovati od prosječnog BPN-a za više od 10 %.

3.2.2.   Metoda standardne referentne ispitne gume prema normi ASTM E 1136

Odstupajući od stavka 2.4., za tu se metodu upotrebljava referentna guma s karakteristikama navedenima u normi ASTM E 1136-93 (ponovno odobrena 2003.) i s oznakom SRTT14.

Prosječni vršni koeficijent kočne sile (μ
  peak,ave) za SRTT14 iznosi 0,7 ± 0,1 pri 65 km/h.

Prosječni vršni koeficijent kočne sile (μ
  peak,ave) za SRTT14 korigira se temperaturnom korekcijom mokre površine ceste kako slijedi:

| | vršni koeficijent kočne sile (μ
  peak,ave) = vršni koeficijent kočne sile (izmjeren) + temperaturna korekcija, |
| --- | --- |

vršni koeficijent kočne sile (μ
  peak,ave) = vršni koeficijent kočne sile (izmjeren) + temperaturna korekcija,

| | temperaturna korekcija = 0,0035 × (t – 20), |
| --- | --- |

temperaturna korekcija = 0,0035 × (t – 20),

pri čemu je t temperatura mokre površine ceste u Celzijevim stupnjevima.

3.3.   Atmosferski uvjeti

Vjetar ne smije utjecati na polijevanje površine (dopuštena je zaštita od vjetra).

Temperatura mokre površine i temperatura okoline mora biti između 2 °C i 20 °C za zimske gume te između 5 °C i 35 °C za obične gume.

Temperatura mokre površine za vrijeme ispitivanja ne smije odstupati za više od 10 °C.

Temperatura okoline mora ostati blizu temperature mokre površine; razlika između temperature okoline i mokre površine mora biti manja od 10 °C.

4.   METODE ISPITIVANJA ZA MJERENJE PRIANJANJA NA MOKROJ PODLOZI

Za izračun indeksa prianjanja na mokroj podlozi (G) za gumu kandidata kočni učinak prianjanja gume kandidata na mokroj podlozi uspoređuje se s kočnim učinkom referentne gume na mokroj podlozi na vozilu koje se kreće pravocrtno po mokroj površini kolnika. Mjeri se jednom od sljedećih metoda:

| (a) | metodom s vozilom koja se sastoji od ispitivanja kompleta guma postavljenih na osobno vozilo opremljeno mjernim instrumentima; |
| --- | --- |

(a)

metodom s vozilom koja se sastoji od ispitivanja kompleta guma postavljenih na osobno vozilo opremljeno mjernim instrumentima;

| (b) | metodom ispitivanja s prikolicom koju vuče vozilo ili s vozilom za ispitivanje guma koje je opremljeno ispitnim gumama. |
| --- | --- |

(b)

metodom ispitivanja s prikolicom koju vuče vozilo ili s vozilom za ispitivanje guma koje je opremljeno ispitnim gumama.

4.1.   Metoda ispitivanja (a) s osobnim vozilom opremljenim mjernim instrumentima

4.1.1.   Načelo

Metoda ispitivanja obuhvaća postupak za mjerenje usporenja s gumama C1 pri kočenju osobnim vozilom opremljenim mjernim instrumentima i kočnim protublokirajućim sustavom (ABS), pri čemu „osobno vozilo opremljeno mjernim instrumentima” znači osobno vozilo opremljeno mjernom opremom navedenom u stavku 4.1.2.2. za potrebe ove metode ispitivanja. Počevši od definirane početne brzine, kočnice se aktiviraju dovoljno snažno istodobno na četirima kotačima tako da se aktivira ABS. Prosječno usporenje izračunava se između dviju unaprijed određenih brzina.

4.1.2.   Oprema

4.1.2.1.   Vozilo

Na osobnom su vozilu dopuštene izmjene koje omogućuju:

| (a) | povećanje broja različitih veličina guma koje je moguće postaviti na vozilo; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja različitih veličina guma koje je moguće postaviti na vozilo;

| (b) | ugradnju automatskog aktiviranja kočnog uređaja; |
| --- | --- |

(b)

ugradnju automatskog aktiviranja kočnog uređaja;

| (c) | sve su druge izmjene kočnog sustava zabranjene. |
| --- | --- |

(c)

sve su druge izmjene kočnog sustava zabranjene.

4.1.2.2.   Mjerna oprema

Vozilo mora biti opremljeno senzorom primjerenim za mjerenje brzine na mokroj podlozi i prijeđene udaljenosti između dviju brzina.

Za mjerenje brzine vozila upotrebljava se peti kotač ili beskontaktni sustav za mjerenje brzine.

4.1.3.   Kondicioniranje ispitne staze i polijevanje

Površina ispitne staze mora se politi najmanje pola sata prije ispitivanja kako bi se temperatura površine izjednačila s temperaturom vode. Vanjsko polijevanje treba biti neprekinuto za vrijeme ispitivanja. Na cjelokupnom ispitnom području dubina vode mora biti 1,0 ± 0,5 mm, mjereno od najviših vrhova površine kolnika.

Tada se ispitna staza kondicionira izvođenjem najmanje deset ispitnih vožnji s gumama koje nisu uključene u program ispitivanja pri 90 km/h.

4.1.4.   Gume i naplatci

4.1.4.1.   Priprema i razrada guma

Ispitne gume moraju se pripremiti tako da se odstrane sve izbočine na površini gaznog sloja nastale zbog odzračnih kanala ili spojeva u kalupima.

Ispitne gume postavljaju se na naplatke prema specifikaciji priznate organizacije za normizaciju guma i naplataka navedene u Dodatku 4. Prilogu 6. ovom Pravilniku.

4.1.4.2.   Opterećenje guma

Statičko opterećenje svake gume na osovini mora biti između 60 % i 90 % nosivosti ispitane gume. Opterećenje guma na istoj osovini ne smije se razlikovati za više od 10 %.

4.1.4.3.   Tlak u gumama

Tlak u gumama na prednjim i stražnjim osovinama mora biti 220 kPa (za standardne gume i gume veće nosivosti). Neposredno prije ispitivanja treba provjeriti tlak u gumama pri temperaturi okoline i prilagoditi ga ako je potrebno.

4.1.5.   Postupak

4.1.5.1.   Ispitna vožnja

Za svaku ispitnu vožnju primjenjuje se sljedeći postupak:

4.1.5.1.1.   osobno vozilo vozi se pravocrtno do brzine od 85 ± 2 km/h;

4.1.5.1.2.   kad osobno vozilo dostigne brzinu od 85 ± 2 km/h, kočnice se uvijek aktiviraju na istom mjestu na ispitnoj stazi koje je određeno kao „početna točka kočenja” s dopuštenim odstupanjem od 5 m u uzdužnom smjeru i 0,5 m u poprečnom smjeru;

4.1.5.1.3.   kočnice se aktiviraju automatski ili ručno:

4.1.5.1.3.1.   automatsko aktiviranje kočnica izvodi se sustavom za automatsko aktiviranje koji se sastoji od dva dijela: jedan je povezan s ispitnom stazom, a drugi je u osobnom vozilu,

4.1.5.1.3.2.   ručno aktiviranje kočnice ovisi o vrsti mjenjača. U oba je slučaja potreban pritisak na papučicu kočnice silom od najmanje 600 N.

Ako vozilo ima ručni mjenjač, vozač otpušta spojku (stisne papučicu spojke) i snažno pritišće papučicu kočnice toliko dugo koliko je potrebno da se izvede mjerenje.

Ako vozilo ima automatski mjenjač, vozač uključuje prazan hod i zatim snažno pritišće papučicu kočnice toliko dugo koliko je potrebno da se izvede mjerenje;

4.1.5.1.4.   prosječno usporenje računa se između 80 km/h i 20 km/h.

Ako tijekom ispitne vožnje nije ispunjen neki od navedenih zahtjeva (uključujući odstupanje brzine, uzdužno i poprečno odstupanje za početnu točku kočenja i vrijeme kočenja), mjerenje se odbacuje i obavlja se nova ispitna vožnja.

4.1.5.2.   Ciklus ispitivanja

Pri mjerenju indeksa prianjanja na mokroj podlozi za komplet guma kandidata (T), u skladu s postupkom u nastavku, obavlja se više ispitnih vožnji. Svaka ispitna vožnja obavlja se u istom smjeru, a u jednom se ispitnom ciklusu mogu mjeriti najviše tri različita kompleta guma kandidata:

4.1.5.2.1.   prvo se na osobno vozilo opremljeno mjernim instrumentima postavlja komplet referentnih guma;

4.1.5.2.2.   nakon najmanje tri valjana mjerenja u skladu sa stavkom 4.1.5.1. komplet referentnih guma zamjenjuje se kompletom guma kandidata;

4.1.5.2.3.   nakon šest valjanih mjerenja guma kandidata, mogu se mjeriti još dva kompleta guma kandidata;

4.1.5.2.4.   ispitni ciklus zaključuje se još trima ispravnim mjerenjima istog kompleta referentnih guma kao na početku ispitnog ciklusa.

Primjeri:

| (a) | raspored vožnje za ispitni ciklus s trima kompletima guma kandidata (T1 do T3) i kompletom referentnih guma (R) jest:
  R-T1-T2-T3-R; |
| --- | --- |

(a)

raspored vožnje za ispitni ciklus s trima kompletima guma kandidata (T1 do T3) i kompletom referentnih guma (R) jest:

R-T1-T2-T3-R;

| (b) | raspored vožnje za ispitni ciklus s pet kompleta guma kandidata (T1 do T5) i kompletom referentnih guma (R) jest:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R. |
| --- | --- |

(b)

raspored vožnje za ispitni ciklus s pet kompleta guma kandidata (T1 do T5) i kompletom referentnih guma (R) jest:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R.

4.1.6.   Obrada rezultata mjerenja

4.1.6.1.   Izračun prosječnog usporenja (AD)

Prosječno usporenje (AD) u m/s2 izračunava se za svaku valjanu ispitnu vožnju prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

| | Sf završna brzina u m/s; Sf = 20 km/h = 5,556 m/s; |
| --- | --- |

Sf završna brzina u m/s; Sf = 20 km/h = 5,556 m/s;

| | Si početna brzina u m/s; Si = 80 km/h = 22,222 m/s; |
| --- | --- |

Si početna brzina u m/s; Si = 80 km/h = 22,222 m/s;

| | d udaljenost između Si i Sf u metrima. |
| --- | --- |

d udaljenost između Si i Sf u metrima.

4.1.6.2.   Validacija rezultata

Koeficijent varijacije za AD izračunava se kako slijedi:

(standardna devijacija / prosjek) × 100.

Za referentne gume (R): ako je koeficijent varijacije AD bilo kojih dviju uzastopnih skupina triju ispitnih vožnji s kompletom referentnih guma veći od 3 %, svi se podaci odbacuju i ispitivanje se ponavlja sa svim ispitnim gumama (gumama kandidatima i referentnim gumama).

Za gume kandidate (T): koeficijenti varijacije AD izračunavaju se za svaki komplet guma kandidata. Ako je koeficijent varijacije veći od 3 %, podaci se odbacuju i ispitivanje se ponavlja s tim kompletom guma kandidata.

4.1.6.3.   Izračun prilagođenog prosječnog usporenja (Ra)

Prosječno usporenje (AD) kompleta referentnih guma koji se upotrebljava za izračun koeficijenta kočne sile prilagođuje se položaju svakog kompleta guma kandidata u danom ispitnom ciklusu.

Prilagođeni AD referentne gume (Ra) izračunava se u m/s2 u skladu s tablicom 1., pri čemu je R1 prosjek vrijednosti AD u prvom ispitivanju kompleta referentnih guma (R), a R2 prosjek vrijednosti AD u drugom ispitivanju istog kompleta referentnih guma (R).

Tablica 1.

| Broj kompleta guma kandidata u jednom ispitnom ciklusu | Komplet guma kandidata | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1
  (R1-T1-R2) | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2
  (R1-T1-T2-R2) | T1 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3
  (R1-T1-T2-T3-R2) | T1 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Broj kompleta guma kandidata u jednom ispitnom ciklusu

Komplet guma kandidata

Ra

1

(R1-T1-R2)

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

2

(R1-T1-T2-R2)

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

3

(R1-T1-T2-T3-R2)

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

4.1.6.4.   Izračun koeficijenta kočne sile (BFC)

Koeficijent kočne sile (BFC) izračunava se za kočenje na dvije osovine u skladu s tablicom 2., pri čemu je Ta (a = 1, 2 ili 3) prosjek vrijednosti AD za svaki komplet guma kandidata (T) koji je uključen u ispitni ciklus.

Tablica 2.

| Ispitna guma | Koeficijent kočne sile |
| --- | --- |
| Referentna guma | |
| Guma kandidat | |
| g je ubrzanje zbog sile teže, g = 9,81 m/s2 |

Ispitna guma

Koeficijent kočne sile

Referentna guma

Formula

Guma kandidat

Formula

g je ubrzanje zbog sile teže, g = 9,81 m/s2

4.1.6.5.   Izračun indeksa prianjanja na mokroj podlozi za gumu kandidata

Indeks prianjanja na mokroj podlozi za gumu kandidata (G(T)) izračunava se prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

| t | izmjerena temperatura mokre površine u Celzijevim stupnjevima pri ispitivanju gume kandidata (T), |
| --- | --- |
| t0 | referentna temperatura mokre površine, t0 = 20 °C za obične gume i t0 = 10 °C za zimske gume,
  BFC(R0) koeficijent kočne sile za referentnu gumu u referentnim uvjetima, BFC(R0) = 0,68, |
| a = | – 0,4232 i b = – 8,297 za obične gume, a = 0,7721 i b = 31,18 za zimske gume [a se izražava kao (1/°C)]. |

t

izmjerena temperatura mokre površine u Celzijevim stupnjevima pri ispitivanju gume kandidata (T),

t0

referentna temperatura mokre površine, t0 = 20 °C za obične gume i t0 = 10 °C za zimske gume,

BFC(R0) koeficijent kočne sile za referentnu gumu u referentnim uvjetima, BFC(R0) = 0,68,

a =

– 0,4232 i b = – 8,297 za obične gume, a = 0,7721 i b = 31,18 za zimske gume [a se izražava kao (1/°C)].

4.1.7.   Usporedba prianjanja na mokroj podlozi između gume kandidata i referentne gume s pomoću kontrolne gume

4.1.7.1.   Općenito

Ako se veličina gume kandidata znatno razlikuje od veličine referentne gume, može se dogoditi da ih nije moguće izravno usporediti na istom osobnom vozilu opremljenom mjernim instrumentima. U ovoj se metodi ispitivanja upotrebljava pomoćna guma (dalje u tekstu: kontrolna guma) kako je utvrđeno u stavku 2.5.

4.1.7.2.   Načelo pristupa

Načelo je upotreba kompleta kontrolnih guma i dvaju različitih osobnih vozila opremljenih mjernim instrumentima za ispitni ciklus kompleta guma kandidata u usporedbi s kompletom referentnih guma.

Na jedno osobno vozilo s mjernim instrumentima postavlja se komplet referentnih guma, zatim komplet kontrolnih guma, a na drugo komplet kontrolnih guma, a zatim komplet guma kandidata.

Primjenjuju se zahtjevi iz stavaka od 4.1.2. do 4.1.4.

Prvi je ispitni ciklus usporedba između kompleta kontrolnih guma i kompleta referentnih guma.

Drugi je ispitni ciklus usporedba između kompleta guma kandidata i kompleta kontrolnih guma. Izvodi se na istoj ispitnoj stazi tijekom istog dana kao i prvi ispitni ciklus. Temperatura mokre površine mora biti unutar ± 5 °C temperature pri prvom ispitnom ciklusu. U prvom i drugom ispitnom ciklusu upotrebljava se isti komplet kontrolnih guma.

Indeks prianjanja na mokroj podlozi za gumu kandidata (G(T)) izračunava se prema sljedećoj formuli:

G(T) = G1 × G2

pri čemu je:

| G1 | relativni indeks prianjanja na mokroj podlozi kontrolne gume (C) u usporedbi s referentnom gumom (R) izračunan prema sljedećoj formuli: |
| --- | --- |
| G2 | relativni indeks prianjanja na mokroj podlozi gume kandidata (T) u usporedbi s kontrolnom gumom (C) izračunan prema sljedećoj formuli: |

G1

relativni indeks prianjanja na mokroj podlozi kontrolne gume (C) u usporedbi s referentnom gumom (R) izračunan prema sljedećoj formuli:

Formula

G2

relativni indeks prianjanja na mokroj podlozi gume kandidata (T) u usporedbi s kontrolnom gumom (C) izračunan prema sljedećoj formuli:

Formula

4.1.7.3.   Skladištenje i konzerviranje

Sve gume iz kompleta kontrolnih guma morale su biti uskladištene u jednakim uvjetima. Čim se komplet kontrolnih guma ispita u usporedbi s referentnom gumom, primjenjuju se posebni uvjeti skladištenja utvrđeni u normi ASTM E 1136-93 (ponovno odobrena 2003.)

4.1.7.4.   Zamjena referentnih i kontrolnih guma

Ako ispitivanja prouzroče nepravilnu istrošenost ili oštećenja, ili ako istrošenost utječe na rezultate ispitivanja, tu se gumu mora prestati upotrebljavati.

4.2.   Metoda ispitivanja s prikolicom koju vuče vozilo ili s vozilom za ispitivanje guma

4.2.1.   Načelo

Mjerenja se izvode na ispitnim gumama ugrađenima na prikolicu koju vuče vozilo (dalje u tekstu: vučno vozilo) ili na vozilo za ispitivanje guma. U ispitnom položaju kočnica se snažno aktivira dok se ne ostvari dovoljan kočni moment za generiranje najveće kočne sile koja će nastati neposredno prije blokade kotača pri ispitnoj brzini od 65 km/h.

4.2.2.   Oprema

4.2.2.1.   Vučno vozilo s prikolicom ili vozilo za ispitivanje guma

Vučno vozilo ili vozilo za ispitivanje guma omogućuje održavanje propisane brzine od 65 ± 2 km/h, čak i pri najvećim silama kočenja.

Prikolica ili vozilo za ispitivanje guma moraju biti opremljeni jednim mjestom gdje je moguće postaviti gumu za potrebe mjerenja (dalje u tekstu: ispitno mjesto) i sljedećim priborom:

| (a) | opremom za aktiviranje kočnica na ispitnom mjestu; |
| --- | --- |

(a)

opremom za aktiviranje kočnica na ispitnom mjestu;

| (b) | spremnikom za vodu u koji stane dovoljno vode za napajanje sustava za polijevanje površine ceste, osim ako se upotrebljava vanjsko polijevanje; |
| --- | --- |

(b)

spremnikom za vodu u koji stane dovoljno vode za napajanje sustava za polijevanje površine ceste, osim ako se upotrebljava vanjsko polijevanje;

| (c) | opremom za snimanje signala iz pretvarača ugrađenih na ispitnom mjestu za nadziranje količine polijevanja vodom ako se upotrebljava mogućnost samostalnog polijevanja. |
| --- | --- |

(c)

opremom za snimanje signala iz pretvarača ugrađenih na ispitnom mjestu za nadziranje količine polijevanja vodom ako se upotrebljava mogućnost samostalnog polijevanja.

Najveće odstupanje usmjerenosti i kuta bočnog nagiba kotača na ispitnom mjestu pri najvećem vertikalnom opterećenju mora biti unutar ± 0,5 °. Ramena i zglobovi ovjesa moraju biti dovoljno kruti da se zračnost smanji na minimum i osigura usklađenost pri aktiviranju najvećih kočnih sila. Sustav ovjesa mora pružati odgovarajuću nosivost i biti konstruiran tako da izolira rezonancije ovjesa.

Ispitno mjesto mora biti opremljeno serijskim ili posebnim automobilskim kočnim sustavom koji može aktivirati dovoljan kočni moment da u propisanim uvjetima prouzroči najveću vrijednost uzdužne kočne sile na kotaču koji se ispituje.

Sustav za aktiviranje kočnice mora omogućivati kontrolu intervala između početnog aktiviranja kočnice i vršne uzdužne sile kako je utvrđeno u stavku 4.2.7.1.

Prikolica ili vozilo za ispitivanje guma moraju biti konstruirani tako da prihvaćaju gume kandidate različitih veličina za ispitivanje.

Prikolica ili vozilo za ispitivanje guma moraju imati mogućnost prilagodbe vertikalnog opterećenja utvrđenog u stavku 4.2.5.2. u nastavku.

4.2.2.2.   Mjerna oprema

Ispitno mjesto na prikolici ili vozilu za ispitivanje guma mora biti opremljeno sustavom za mjerenje brzine vrtnje kotača te pretvaračima za mjerenje kočne sile i vertikalnog opterećenja na ispitnom kotaču.

Opći zahtjevi za mjerni sustav: pri temperaturama okoline između 0 °C i 45 °C mjerni sustav mora ispunjavati sljedeće opće zahtjeve:

| (a) | opća točnost sustava, sila: ± 1,5 % cijele ljestvice vertikalnog opterećenja ili kočne sile; |
| --- | --- |

(a)

opća točnost sustava, sila: ± 1,5 % cijele ljestvice vertikalnog opterećenja ili kočne sile;

| (b) | opća točnost sustava, brzina: ± 1,5 % brzine ili ± 1,0 km/h, ovisno o tome što je veće. |
| --- | --- |

(b)

opća točnost sustava, brzina: ± 1,5 % brzine ili ± 1,0 km/h, ovisno o tome što je veće.

Brzina vozila: za mjerenje brzine vozila upotrebljava se peti kotač ili precizni beskontaktni sustav za mjerenje brzine.

Kočne sile: pretvarači za mjerenje kočne sile mjere uzdužnu silu koja nastane između gume i ceste kao posljedica aktiviranja kočnice u rasponu od 0 % do najmanje 125 % primijenjenog vertikalnog opterećenja. Konstrukcija i položaj pretvarača moraju minimirati inercijske učinke i mehaničku rezonanciju zbog vibracija.

Vertikalno opterećenje: pretvarač za mjerenje okomitog opterećenja mjeri vertikalno opterećenje na ispitnom položaju tijekom aktiviranja kočnice. Pretvarač mora imati iste karakteristike kao u prethodnom opisu.

Sustav za pripremu i snimanje signala: Sva oprema za pripremu i snimanje signala mora davati linearan izlazni signal s pojačanjem i razlučivošću očitavanja podataka koji su potrebni za ispunjavanje prethodno utvrđenih zahtjeva. Uz to, primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

| (a) | najmanji frekvencijski odziv mora biti ujednačen od 0 Hz do 50 Hz (100 Hz) u opsegu ± 1 % od cijele ljestvice; |
| --- | --- |

(a)

najmanji frekvencijski odziv mora biti ujednačen od 0 Hz do 50 Hz (100 Hz) u opsegu ± 1 % od cijele ljestvice;

| (b) | omjer signala i šuma najmanje je 20/1; |
| --- | --- |

(b)

omjer signala i šuma najmanje je 20/1;

| (c) | pojačanje je dovoljno da omogući prikaz u punom mjerilu za najvišu razinu ulaznog signala; |
| --- | --- |

(c)

pojačanje je dovoljno da omogući prikaz u punom mjerilu za najvišu razinu ulaznog signala;

| (d) | ulazna impedancija najmanje je deset puta veća od izlazne impedancije izvora signala; |
| --- | --- |

(d)

ulazna impedancija najmanje je deset puta veća od izlazne impedancije izvora signala;

| (e) | oprema ne smije biti osjetljiva na vibracije, ubrzanje i promjene temperature okoline. |
| --- | --- |

(e)

oprema ne smije biti osjetljiva na vibracije, ubrzanje i promjene temperature okoline.

4.2.3.   Priprema ispitne staze

Ispitnu stazu mora se pripremiti izvođenjem najmanje deset ispitnih vožnji s gumama koje nisu uključene u program ispitivanja pri brzini od 65 ± 2 km/h.

4.2.4.   Uvjeti polijevanja

Vučno vozilo s prikolicom ili vozilo za ispitivanje guma može po izboru biti opremljeno sustavom za polijevanje kolnika, pri čemu je u slučaju prikolice spremnik pričvršćen na vučno vozilo. Voda koja se nanosi na kolnik ispred ispitnih guma dovodi se prikladno konstruiranom mlaznicom koja osigurava da sloj vode s kojim ispitna guma ima dodir ima ravnomjeran presjek pri ispitnoj brzini uz minimalno špricanje i prskanje.

Konstrukcija i položaj mlaznice osiguravaju da su mlazovi vode usmjereni prema ispitnoj gumi i okrenuti prema kolniku pod kutom od 20° do 30°.

Voda mora padati na kolnik od 250 mm do 450 mm ispred središta kontakta gume. Mlaznica mora biti 25 mm iznad kolnika ili na najmanjoj visini koja je potrebna za čišćenje prepreka na koju ispitivač može naići, ali ni u kojem slučaju ne više od 100 mm iznad kolnika.

Sloj vode najmanje je 25 mm širi od gaznog sloja ispitne gume i takav da je položaj guma u sredini između rubova. Voda se mora dobavljati brzinom kojom se osigurava dubina vode od 1,0 ± 0,5 mm i ne smije tijekom ispitivanja odstupati za više od ± 10 %. Obujam vode po jedinici mokre širine izravno je proporcionalan ispitnoj brzini. Količina vode pri 65 km/h iznosi 18 l/s po metru širine mokre površine u slučaju dubine vode od 1,0 mm.

4.2.5.   Gume i naplatci

4.2.5.1.   Priprema i razrada guma

Ispitne gume moraju se pripremiti tako da se odstrane sve izbočine na površini gaznog sloja nastale zbog odzračnih kanala ili spojeva u kalupima.

Ispitna guma postavlja se na ispitni naplatak koji je naveo proizvođač guma.

Pravilno nalijeganje ruba postiže se primjerenim mazivom. Pretjeranu upotrebu maziva treba izbjegavati kako bi se spriječilo klizanje gume na naplatku kotača.

Ispitni kompleti guma/naplatak moraju se čuvati na primjerenom mjestu najmanje dva sata tako da prije ispitivanja imaju istu temperaturu kao što je temperatura okoline. Treba ih zaštititi od sunca kako se ne bi pretjerano zagrijali od Sunčeva zračenja.

Gume se razrađuju dvjema vožnjama s kočenjem pod opterećenjem, tlakom i brzinom kako je navedeno u stavcima 4.2.5.2., 4.2.5.3. odnosno 4.2.7.1.

4.2.5.2.   Opterećenje guma

Opterećenje guma na ispitnoj gumi iznosi 75 ± 5 % nosivosti gume.

4.2.5.3.   Tlak u gumama

Tlak hladne ispitne gume mora biti 180 kPa za gume standardne nosivosti. Za gume veće nosivosti tlak hladne gume mora biti 220 kPa.

Neposredno prije ispitivanja treba provjeriti tlak u gumama pri temperaturi okoline i prilagoditi ga ako je potrebno.

4.2.6.   Priprema vučnog vozila i prikolice ili vozila za ispitivanje guma

4.2.6.1.   Prikolica

Jednoosovinskim prikolicama moraju se prilagoditi visina i poprečni položaj kuke nakon što se ispitnu gumu optereti određenim ispitnim opterećenjem kako bi se izbjeglo svako narušavanje rezultata mjerenja. Uzdužna udaljenost od središnje crte zglobne točke spoja do poprečne središnje crte osovine prikolice mora biti najmanje deseterostruko veća od „visine kuke” ili „visine spojnice (kuke)”.

4.2.6.2.   Mjerni sustav i oprema

Kad se upotrebljava peti kotač, pričvršćuje ga se u skladu sa specifikacijama proizvođača i postavlja što bliže srednjem položaju prikolice ili vozila za ispitivanje guma.

4.2.7.   Postupak

4.2.7.1.   Ispitna vožnja

Za svaku ispitnu vožnju primjenjuje se sljedeći postupak:

| 4.2.7.1.1. | vučno vozilo ili vozilo za ispitivanje guma vozi po ispitnoj stazi pravocrtno i propisanom ispitnom brzinom od 65 ± 2 km/h; |
| --- | --- |

4.2.7.1.1.

vučno vozilo ili vozilo za ispitivanje guma vozi po ispitnoj stazi pravocrtno i propisanom ispitnom brzinom od 65 ± 2 km/h;

| 4.2.7.1.2. | pokreće se sustav za snimanje; |
| --- | --- |

4.2.7.1.2.

pokreće se sustav za snimanje;

| 4.2.7.1.3. | voda se dovodi na kolnik prije ispitne gume približno 0,5 s prije aktiviranja kočnice (za unutarnji sustav polijevanja); |
| --- | --- |

4.2.7.1.3.

voda se dovodi na kolnik prije ispitne gume približno 0,5 s prije aktiviranja kočnice (za unutarnji sustav polijevanja);

| 4.2.7.1.4. | kočnice na prikolici aktiviraju se unutar 2 metra od točke mjerenja tarnih karakteristika mokre površine i dubine pijeska u skladu sa stavcima 3.1.4. i 3.1.5. Stopa kočnog učinka mora biti takva da je interval između početne primjene sile i vršne uzdužne sile u rasponu između 0,2 s i 0,5 s; |
| --- | --- |

4.2.7.1.4.

kočnice na prikolici aktiviraju se unutar 2 metra od točke mjerenja tarnih karakteristika mokre površine i dubine pijeska u skladu sa stavcima 3.1.4. i 3.1.5. Stopa kočnog učinka mora biti takva da je interval između početne primjene sile i vršne uzdužne sile u rasponu između 0,2 s i 0,5 s;

| 4.2.7.1.5. | sustav za snimanje se zaustavlja. |
| --- | --- |

4.2.7.1.5.

sustav za snimanje se zaustavlja.

4.2.7.2.   Ispitni ciklus

Pri mjerenju indeksa prianjanja na mokroj podlozi gume kandidata (T) u skladu sa sljedećim postupkom obavlja se više ispitnih vožnji, pri čemu svaka ispitna vožnja mora početi s istog mjesta na ispitnoj stazi i u istom smjeru. U jednom se ispitnom ciklusu mogu mjeriti najviše tri gume kandidata, pod uvjetom da se ispitivanja završe u jednom danu.

4.2.7.2.1.   Najprije se ispituje referentna guma.

4.2.7.2.2.   Nakon najmanje šest valjanih mjerenja, izvedenih u skladu sa stavkom 4.2.7.1., referentna se guma zamjenjuje gumom kandidatom.

4.2.7.2.3.   Nakon šest valjanih mjerenja gume kandidata, mogu se izmjeriti još dvije gume kandidati.

4.2.7.2.4.   Ispitni ciklus završava s još šest valjanih mjerenja iste referentne gume kao na početku ispitnog ciklusa.

Primjeri:

| (a) | red vožnje za ispitni ciklus s trima gumama kandidatima (T1 do T3) i referentnom gumom (R) je:
  R-T1-T2-T3-R; |
| --- | --- |

(a)

red vožnje za ispitni ciklus s trima gumama kandidatima (T1 do T3) i referentnom gumom (R) je:

R-T1-T2-T3-R;

| (b) | red vožnje za ispitni ciklus s pet guma kandidata (T1 do T5) i referentnom gumom R je:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R. |
| --- | --- |

(b)

red vožnje za ispitni ciklus s pet guma kandidata (T1 do T5) i referentnom gumom R je:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R.

4.2.8.   Obrada rezultata mjerenja

4.2.8.1.   Izračun vršnog koeficijenta kočne sile

Vršni koeficijent kočne sile za gumu (μpeak) najveća je vrijednost μ(t) prije blokade, koji se izračunava za svaku ispitnu vožnju kako je navedeno u nastavku. Analogne signale treba filtrirati radi odstranjenja šuma. Digitalno snimljeni signali moraju se filtrirati metodom pomičnog prosjeka.

Formula

pri čemu je:

| μ(t) | dinamički koeficijent kočne sile gume u realnom vremenu, |
| --- | --- |
| fh(t) | dinamička kočna sila u realnom vremenu, u N, |
| fv(t) | dinamičko vertikalno opterećenje u realnom vremenu, u N. |

μ(t)

dinamički koeficijent kočne sile gume u realnom vremenu,

fh(t)

dinamička kočna sila u realnom vremenu, u N,

fv(t)

dinamičko vertikalno opterećenje u realnom vremenu, u N.

4.2.8.2.   Validacija rezultata

Koeficijent varijacije μpeak izračunava se prema sljedećoj formuli:

(standardna devijacija / prosjek) × 100.

Za referentnu gumu (R): ako je koeficijent varijacije vršnog koeficijenta kočne sile (μpeak) referentne gume veći od 5 %, svi se podaci odbacuju i ispitivanje se ponavlja sa svim ispitnim gumama (gumama kandidatima i referentnom gumom).

Za gume kandidate (T): Koeficijent varijacije vršnog koeficijenta kočne sile (μpeak) izračunava se za svaku gumu kandidata. Ako je jedan koeficijent varijacije veći od 5 %, podaci se odbacuju i ispitivanje te gume kandidata se ponavlja.

4.2.8.3.   Izračun prilagođenog prosječnog vršnog koeficijenta kočne sile

Prosječan vršni koeficijent kočne sile referentne gume koji se upotrebljava za izračun njezina koeficijenta kočne sile prilagođava se položaju svake gume kandidata u navedenom ispitnom ciklusu.

Prilagođeni prosječni vršni koeficijent kočne sile referentne gume (Ra) izračunava se u skladu s tablicom 3., pri čemu je R1 prosječni vršni koeficijent kočne sile u prvom ispitivanju referentne gume (R), a R2 prosječni vršni koeficijent kočne sile u drugom ispitivanju iste referentne gume (R).

Tablica 3.

| Broj guma kandidata u jednom ciklusu ispitivanja | Guma kandidat | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1
  (R1-T1-R2) | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2
  (R1-T1-T2-R2) | T1 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3
  (R1-T1-T2-T3-R2) | T1 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Broj guma kandidata u jednom ciklusu ispitivanja

Guma kandidat

Ra

1

(R1-T1-R2)

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

2

(R1-T1-T2-R2)

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

3

(R1-T1-T2-T3-R2)

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

4.2.8.4.   Izračun prosječnog vršnog koeficijenta kočne sile (μpeak,ave)

Prosječna vrijednost vršnog koeficijenata kočne sile (μpeak,ave) izračunava se u skladu s tablicom 4., pri čemu je Ta (a = 1, 2 ili 3) prosjek vršnih koeficijenata kočne sile izmjerenih za jednu gumu kandidata u jednom ispitnom ciklusu.

Tablica 4.

| Ispitna guma | μpeak,ave |
| --- | --- |
| Referentna guma | μpeak,ave(R) = Ra u skladu s tablicom 3. |
| Guma kandidat | μpeak,ave(T) = Ta |

Ispitna guma

μpeak,ave

Referentna guma

μpeak,ave(R) = Ra u skladu s tablicom 3.

Guma kandidat

μpeak,ave(T) = Ta

4.2.8.5.   Izračun indeksa prianjanja na mokroj podlozi za gumu kandidata

Indeks prianjanja na mokroj podlozi za gumu kandidata (G(T)) izračunava se prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

| t | izmjerena temperatura mokre površine u Celzijevim stupnjevima pri ispitivanju gume kandidata (T), |
| --- | --- |
| t0 | referentno stanje temperature mokre površine, |
| t0 = | 20 °C za obične gume t0 = 10 °C za zimske gume, |
| μpeak,ave(R0) = | 0,85 vršni je koeficijent kočne sile za referentnu gumu u referentnim uvjetima, |
| a = | – 0,4232 i b = – 8,297 za obične gume, a = 0,7721 i b = 31,18 za zimske gume [a se izražava kao (1/°C)]. |

t

izmjerena temperatura mokre površine u Celzijevim stupnjevima pri ispitivanju gume kandidata (T),

t0

referentno stanje temperature mokre površine,

t0 =

20 °C za obične gume t0 = 10 °C za zimske gume,

μpeak,ave(R0) =

0,85 vršni je koeficijent kočne sile za referentnu gumu u referentnim uvjetima,

a =

– 0,4232 i b = – 8,297 za obične gume, a = 0,7721 i b = 31,18 za zimske gume [a se izražava kao (1/°C)].

(B) – gume razreda C2 i C3

1.   OPĆI UVJETI ISPITIVANJA

1.1.   Karakteristike staze

Površina ima gustu asfaltnu površinu čiji ujednačeni nagib ne prelazi 2 % i pri ispitivanju s ravnom letvom duljine 3 m ne odstupa više od 6 mm.

Ispitna je površina jednake starosti, sastava i istrošenosti. Na ispitnoj površini ne smije biti rastresitog materijala ili nepoznatih nanosa.

Najveća je veličina zrna agregata između 8 mm i 13 mm.

Dubina pijeska izmjerena kako je navedeno u normi EN-13036-1:2001 i ASTM E-965-96 (ponovno odobrena 2006.) mora biti 0,7 ± 0,3 mm.

Vrijednost trenja površine za mokru stazu utvrđuje se jednom od sljedećih metoda prema izboru ugovorne stranke,:

1.1.1.   Metoda standardne referentne ispitne gume (SRTT)

Prosječni vršni koeficijent kočne sile (μ peak,ave) referentne gume prema normi ASTM E 1136-93 (ponovno odobrena 2003.) (metoda ispitivanja s prikolicom koju vuče vozilo ili s vozilom za ispitivanje guma kako je navedeno u stavku 2.1.) mora biti 0,7 ± 0,1 (pri 65 km/h i 180 kPa). Izmjerene se vrijednosti zbog utjecaja temperature korigiraju kako slijedi:

pbfc = pbfc (izmjeren) + 0,0035 · (t – 20)

pri čemu je „t” temperatura mokre površine ceste u Celzijevim stupnjevima.

Ispitivanje se provodi na voznim trakovima i duljini staze koja se upotrebljava za ispitivanje prianjanja na mokroj podlozi.

Kad je riječ o metodi s prikolicom, ispitivanje se provodi tako da se koči unutar 10 metara od mjesta gdje su utvrđene karakteristike površine.

1.1.2.   Metoda broja njihaja (BPN – British Pendulum Number)

Prosječni broj njihaja (BPN) u skladu s metodom iz norme ASTM E 303-93 (ponovno odobrena 2008.) s pomoću podloška u skladu s normom ASTM E 501-08 mora biti (50 ± 10) BPN nakon temperaturne korekcije.

BPN se korigira s pomoću temperature mokre površine ceste. Ako proizvođač njihala nije preporučio temperaturnu korekciju, može se upotrijebiti sljedeća formula:

BPN = BPN (izmjerena vrijednost) – (0,0018 · t2) + 0,34 · t – 6,1

pri čemu je: „t” temperatura mokre površine ceste u Celzijevim stupnjevima.

Učinci istrošenosti klizaćeg podloška: podložak treba zamijeniti zbog potrošenosti, tj. kad istrošenost na izbočenom rubu klizača dosegne 3,2 mm u ravnini klizača ili 1,6 mm vertikalno na nju.

Provjera stalnosti BPN-a površine staze za mjerenje prianjanja na mokroj podlozi standardnog vozila.

Na voznim trakovima staze koja se upotrebljava tijekom ispitivanja prianjanja na mokrom BPN se mjeri u razmacima od 10 m uzduž trakova. BPN se mjeri pet puta u svakoj točki, koeficijent varijacije prosječnog BPN-a ne smije prijeći 10 %.

1.1.3.   Homologacijsko tijelo mora provjeriti karakteristike staze na temelju podataka navedenih u ispitnim izvješćima.

1.2.   Površinu se može polijevati s bočnih strana staze ili sustavom za polijevanje ugrađenim u ispitno vozilo ili prikolicu.

Ako se upotrebljava sustav za polijevanje sa strane, stazu se mora polijevati najmanje 30 minuta prije ispitivanja kako bi se temperatura površine izjednačila s temperaturom vode. Preporučljivo je da se staza polijeva tijekom cijelog ispitivanja.

Dubina vode mora biti između 0,5 i 2,0 mm.

1.3.   Vjetar ne smije utjecati na polijevanje površine (dopuštena je zaštita od vjetra).

Temperatura okoline i mokre površine mora biti između 5 °C i 35 °C i tijekom ispitivanja ne smije odstupati za više od 10 °C.

1.4.   Kako bi se obuhvatio raspon veličina guma za gospodarska vozila, za mjerenje relativnog indeksa prianjanja na mokroj podlozi upotrebljavaju se tri veličine standardne referentne ispitne gume (SRTT):

| (a) | SRTT 315/70R22.5 LI = 154/150, ASTM F2870; |
| --- | --- |

(a)

SRTT 315/70R22.5 LI = 154/150, ASTM F2870;

| (b) | SRTT 245/70R19.5 LI = 136/134, ASTM F2871; |
| --- | --- |

(b)

SRTT 245/70R19.5 LI = 136/134, ASTM F2871;

| (c) | SRTT 225/75 R 16 C LI = 116/114, ASTM F2872. |
| --- | --- |

(c)

SRTT 225/75 R 16 C LI = 116/114, ASTM F2872.

Tri veličine standardne referentne ispitne gume upotrebljavaju se za mjerenje relativnog indeksa prianjanja na mokroj podlozi kako je prikazano u sljedećoj tablici:

| Za gume razreda C3 |
| --- |
| Uske gume
  SNazivna < 285 mm | Široke gume
  SNazivna ≥ 285 mm |
| SRTT 245/70R19.5 LI = 136/134 | SRTT 315/70R22.5 LI = 154/150 |
| Za gume razreda C2
  SRTT 225/75 R 16 C LI = 116/114 |
| SNazivna = nazivna širina presjeka gume |

Za gume razreda C3

Uske gume

SNazivna < 285 mm

Široke gume

SNazivna ≥ 285 mm

SRTT 245/70R19.5 LI = 136/134

SRTT 315/70R22.5 LI = 154/150

Za gume razreda C2

SRTT 225/75 R 16 C LI = 116/114

SNazivna = nazivna širina presjeka gume

2.   ISPITNI POSTUPAK

Usporedni učinak prianjanja na mokroj podlozi utvrđuje se pomoću:

| (a) | prikolice ili posebnog vozila za ocjenu gume ili |
| --- | --- |

(a)

prikolice ili posebnog vozila za ocjenu gume ili

| (b) | vozila iz standardne proizvodnje (kategorije M2, M3, N1, N2 ili N3, ) kako je određeno u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.) navedenoj u ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, stavak 2. |
| --- | --- |

(b)

vozila iz standardne proizvodnje (kategorije M2, M3, N1, N2 ili N3, ) kako je određeno u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.) navedenoj u ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, stavak 2.

2.1.   Postupak s prikolicom ili s posebnim vozilom za ocjenu gume

2.1.1.   Mjerenja se izvode na ispitnim gumama ugrađenima na prikolicu koju vuče vozilo ili na vozilo za ispitivanje guma.

Na ispitnom se mjestu kočnica snažno aktivira dok se ne ostvari dovoljan kočni moment za generiranje najveće kočne sile koja nastupi neposredno prije blokade kotača pri ispitnoj brzini od 50 km/h. Prikolica s vučnim vozilom ili posebno vozilo za ocjenjivanje gume mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 2.1.1.1. | sposobno je prijeći gornju granicu za ispitnu brzinu od 50 km/h i održavati ispitnu brzinu od (50 ± 2) km/h čak i na najvećoj razini primjene kočnih sila; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

sposobno je prijeći gornju granicu za ispitnu brzinu od 50 km/h i održavati ispitnu brzinu od (50 ± 2) km/h čak i na najvećoj razini primjene kočnih sila;

| 2.1.1.2. | opremljeno je osovinom koja omogućuje jedno ispitno mjesto s hidrauličnom kočnicom i sustavom aktiviranja kojim se može, ako je to potrebno, upravljati na ispitnom mjestu iz vučnog vozila. Kočni sustav sposoban je osigurati zadovoljavajući kočni moment za ostvarivanje vršnog koeficijenta kočne sile za cijeli raspon veličina guma i njihovih opterećenja koje treba ispitati; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

opremljeno je osovinom koja omogućuje jedno ispitno mjesto s hidrauličnom kočnicom i sustavom aktiviranja kojim se može, ako je to potrebno, upravljati na ispitnom mjestu iz vučnog vozila. Kočni sustav sposoban je osigurati zadovoljavajući kočni moment za ostvarivanje vršnog koeficijenta kočne sile za cijeli raspon veličina guma i njihovih opterećenja koje treba ispitati;

| 2.1.1.3. | sposobno je održavati uzdužnu geometriju (usmjerenost) i nagib ispitnog kotača tijekom cijelog ispitivanja unutar ± 0,5° statičkih vrijednosti dobivenih u uvjetima opterećenja ispitne gume; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

sposobno je održavati uzdužnu geometriju (usmjerenost) i nagib ispitnog kotača tijekom cijelog ispitivanja unutar ± 0,5° statičkih vrijednosti dobivenih u uvjetima opterećenja ispitne gume;

| 2.1.1.4. | u slučaju ugrađenog sustava za polijevanje staze: | sustav dostavlja vodu tako da su guma i površina staze ispred gume mokre prije početka kočenja i tijekom ispitivanja. Naprava može po izboru biti opremljena sustavom za polijevanje kolnika bez spremnika koji je, u slučaju prikolice, pričvršćen na vučno vozilo. Voda se nanosi na kolnik ispred ispitnih guma prikladno konstruiranom mlaznicom kojom se osigurava da sloj vode s kojim ispitna guma dođe u dodir ima ravnomjeran presjek pri ispitnoj brzini uz minimalnio špricanje i prskanje. |
| --- | --- | --- |

2.1.1.4.

u slučaju ugrađenog sustava za polijevanje staze:

sustav dostavlja vodu tako da su guma i površina staze ispred gume mokre prije početka kočenja i tijekom ispitivanja. Naprava može po izboru biti opremljena sustavom za polijevanje kolnika bez spremnika koji je, u slučaju prikolice, pričvršćen na vučno vozilo. Voda se nanosi na kolnik ispred ispitnih guma prikladno konstruiranom mlaznicom kojom se osigurava da sloj vode s kojim ispitna guma dođe u dodir ima ravnomjeran presjek pri ispitnoj brzini uz minimalnio špricanje i prskanje.

| | Konstrukcija i položaj mlaznice osiguravaju da su mlazovi vode usmjereni prema ispitnoj gumi i okrenuti prema kolniku pod kutom od 15° do 30°. Voda mora padati na kolnik od 0,25 do 0,5 m ispred središta kontakta gume. Mlaznica je namještena 100 mm iznad kolnika ili na najmanjoj visini koja je potrebna za čišćenje prepreka na koje ispitivač može naići, ali ne više od 200 mm iznad kolnika. Sloj vode najmanje je 25 mm širi od gaznog sloja ispitne gume i izveden je tako da je položaj guma u sredini između rubova. Obujam vode po jedinici mokre širine izravno je proporcionalan ispitnoj brzini. Količina vode pri 50 km/h iznosi 14 l/s po metru širine mokre površine. Nazivne vrijednosti jačine polijevanja vodom održavaju se unutar ± 10 %. |
| --- | --- |

Konstrukcija i položaj mlaznice osiguravaju da su mlazovi vode usmjereni prema ispitnoj gumi i okrenuti prema kolniku pod kutom od 15° do 30°. Voda mora padati na kolnik od 0,25 do 0,5 m ispred središta kontakta gume. Mlaznica je namještena 100 mm iznad kolnika ili na najmanjoj visini koja je potrebna za čišćenje prepreka na koje ispitivač može naići, ali ne više od 200 mm iznad kolnika. Sloj vode najmanje je 25 mm širi od gaznog sloja ispitne gume i izveden je tako da je položaj guma u sredini između rubova. Obujam vode po jedinici mokre širine izravno je proporcionalan ispitnoj brzini. Količina vode pri 50 km/h iznosi 14 l/s po metru širine mokre površine. Nazivne vrijednosti jačine polijevanja vodom održavaju se unutar ± 10 %.

2.1.2.   Ispitni postupak

2.1.2.1.   Ispitne gume postavljaju se na naplatke prema specifikaciji priznate organizacije za standarde guma i naplataka navedene u Dodatku 4. Prilogu 6. ovom Pravilniku. Pravilno nalijeganje ruba postiže se primjerenim mazivom. Pretjeranu upotrebu maziva treba izbjegavati kako bi se spriječilo klizanje gume na naplatku kotača.

Propisani tlak u (hladnim) ispitnim gumama pri temperaturi okoline provjerava se neposredno prije ispitivanja. Za potrebe navedene norme tlak u hladnim ispitnim gumama Pt izračunava se prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

| Pr | = | tlak označen na boku gume. Ako Pr nije označen na boku gume, u primjenjivim priručnicima s normama za gume nađite tlak koji odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu, |
| --- | --- | --- |
| Qt | = | Qt je statičko opterećenje ispitne gume. |
| Qr | = | najveća masa povezana s indeksom nosivosti gume. |

Pr

=

tlak označen na boku gume. Ako Pr nije označen na boku gume, u primjenjivim priručnicima s normama za gume nađite tlak koji odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu,

Qt

=

Qt je statičko opterećenje ispitne gume.

Qr

=

najveća masa povezana s indeksom nosivosti gume.

2.1.2.2.   Gume se razrađuju dvjema vožnjama s kočenjem. Guma se mora kondicionirati najmanje dva sata u blizini staze tako da se stabilizira na temperaturi u području ispitne staze. Gume ne smiju biti izložene neposrednoj sunčevoj svjetlosti.

2.1.2.3.   Uvjeti su opterećenja za ispitivanje 75 ± 5 % vrijednosti koja odgovara indeksu nosivosti.

2.1.2.4.   Malo prije ispitivanja staza se mora pripremiti tako da se provede najmanje deset ispitnih vožnji s kočenjem pri 50 km/h na dijelu staze koji će se upotrijebiti za program ispitivanja učinka, pri čemu se upotrebljava guma koja nije uključena u program ispitivanja.

2.1.2.5.   Neposredno prije ispitivanja nužno je provjeriti tlak u gumama i, prema potrebi, namjestiti ga na vrijednosti navedene u stavku 2.1.2.1.

2.1.2.6.   Ispitna brzina mora biti 50 ± 2 km/h i mora se održavati u okviru tih granica tijekom cijele ispitne vožnje.

2.1.2.7.   Smjer ispitivanja mora biti isti u svakom nizu ispitivanja te isti za ispitnu gumu i za SRTT s čijim se učinkom uspoređuje.

2.1.2.8.   Voda se dovodi na kolnik prije ispitne gume približno 0,5 s prije aktiviranja kočnice (za unutarnji sustav polijevanja). Kočnice sklopa ispitivanih kotača upotrebljavaju se tako da se najveća kočna sila postigne u razdoblju od 0,2 s do 1,0 s od trenutka aktiviranja kočnice.

2.1.2.9.   Za nove se gume prve dvije vožnje s kočenjem odbacuju zbog razrade guma.

2.1.2.10.   Za ocjenu učinka bilo koje gume u odnosu na učinak SRTT-a ispitivanje kočenjem provodi se u istom području ispitne staze.

2.1.2.11.   Redoslijed ispitivanja mora biti:

R1 – T – R2

pri čemu je:

| R1 | = | početno ispitivanje SRTT-a, |
| --- | --- | --- |
| R2 | = | ponovno ispitivanje SRTT-a i |
| T | = | ispitivanje gume kandidata koja se ocjenjuje. |

R1

=

početno ispitivanje SRTT-a,

R2

=

ponovno ispitivanje SRTT-a i

T

=

ispitivanje gume kandidata koja se ocjenjuje.

Prije ponovnog ispitivanja SRTT-a dopušteno je ispitati najviše tri gume, na primjer:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.1.2.12.   Prosječni vršni koeficijent kočne sile, μpeak, za svako se ispitivanje izračunava prema sljedećoj formuli:

| | (1) |
| --- | --- |

Formula

(1)

pri čemu je:

| μ(t) | = | dinamički koeficijent kočne sile gume u realnom vremenu, |
| --- | --- | --- |
| fh(t) | = | dinamička kočna sila u realnom vremenu, u N, |
| fv(t) | = | dinamičko vertikalno opterećenje u realnom vremenu, u N. |

μ(t)

=

dinamički koeficijent kočne sile gume u realnom vremenu,

fh(t)

=

dinamička kočna sila u realnom vremenu, u N,

fv(t)

=

dinamičko vertikalno opterećenje u realnom vremenu, u N.

Prosječni vršni koeficijent kočne sile, μpeak, izračunava se utvrđivanjem najveće vrijednosti μ(t) prije blokade kotača s pomoću jednadžbe (1) za dinamički koeficijent kočne sile gume. Analogne signale treba filtrirati radi odstranjenja šuma. Digitalno snimljeni signali mogu se filtrirati tehnikom pomičnog prosjeka.

Prosječne vrijednosti vršnog koeficijenta kočne sile (μpeak, ave) izračunavaju se prosjekom četiriju ili više ponovljenih vožnji za svaki komplet ispitnih i referentnih guma za svaki ispitni uvjet, pod uvjetom da se ispitivanja završe u jednom danu.

2.1.2.13.   Validacija rezultata

Za referentnu gumu:

ako je koeficijent varijacije vršnog koeficijenta kočne sile, koji se izračunava kao „standardna devijacija / prosjek × 100” referentne gume veći od 5 %, svi se podaci odbacuju i ispitivanje se ponavlja za tu referentnu gumu.

Za gume kandidate:

koeficijenti varijacije (standardna devijacija / prosjek × 100) izračunavaju se za sve gume kandidate. Ako je jedan koeficijent varijacije veći od 5 %, podaci se odbacuju i ispitivanje se ponavlja za tu gumu kandidata.

Ako je R1 prosječni vršni koeficijent kočne sile u prvom ispitivanju referentne gume, a R2 prosječni vršni koeficijent kočne sile u drugom ispitivanju referentne gume, provode se sljedeće radnje u skladu sa sljedećom tablicom:

| Ako je broj kompleta guma kandidata između dviju uzastopnih vožnji referentne gume: | a komplet guma kandidata koji se kvalificira jest: | tada se „Ra” izračunava primjenom sljedećeg: |
| --- | --- | --- |
| 1



  R1 – T1 – R2 | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2



  R1 – T1 – T2 – R2 | T1
  T2 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2
  Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3



  R1 – T1 – T2 – T3 – R2 | T1
  T2
  T3 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2
  Ra = 1/2 (R1 + R2)
  Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Ako je broj kompleta guma kandidata između dviju uzastopnih vožnji referentne gume:

a komplet guma kandidata koji se kvalificira jest:

tada se „Ra” izračunava primjenom sljedećeg:

Image 21

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

Image 22

T1

T2

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

Image 23

T1

T2

T3

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

2.1.2.14.   Indeks prianjanja na mokroj podlozi (G) izračunava se kao:

indeks prianjanja na mokroj podlozi (G) = μpeak,ave (T)/μpeak, ave (R)

On je relativni indeks prianjanja na mokroj podlozi za kočni učinak gume kandidata (T) u usporedbi s referentnom gumom (R).

2.2.   Postupak za standardno vozilo

2.2.1.   Vozilo koje se upotrebljava mora imati dvije osovine i biti opremljeno kočnim protublokirajućim sustavom (ABS) (tj. vozilo iz standardne proizvodnje kategorije M2, M3, N1, N2 or N3). ABS mora ispunjavati zahtjeve u pogledu iskorištavanja prianjanja utvrđene u pravilnicima, prema potrebi, te biti usporediv i stalan tijekom ispitivanja s različitim ugrađenim gumama.

2.2.1.1.   Mjerna oprema

Vozilo mora biti opremljeno senzorom primjerenim za mjerenje brzine na mokroj podlozi i prijeđene udaljenosti između dviju brzina.

Za mjerenje brzine vozila upotrebljava se peti kotač ili beskontaktni sustav za mjerenje brzine.

Poštuju se sljedeća dopuštena odstupanja:

| (a) | za mjerenje brzine: ± 1 % ili ± 0,5 km/h, ovisno o tome što je veće; |
| --- | --- |

(a)

za mjerenje brzine: ± 1 % ili ± 0,5 km/h, ovisno o tome što je veće;

| (b) | za mjerenje udaljenosti: ± 1 × 10– 1 m. |
| --- | --- |

(b)

za mjerenje udaljenosti: ± 1 × 10– 1 m.

U vozilu se smije imati prikaz izmjerene brzine ili razlike između izmjerene brzine i referentne brzine za ispitivanje tako da vozač može prilagoditi brzinu vozila.

Za spremanje mjernih podataka može se upotrebljavati i sustav za prikupljanje podataka.

2.2.2.   Ispitni postupak

Počevši od definirane početne brzine, kočnice se aktiviraju dovoljno snažno istodobno na dvije osovine tako da se aktivira ABS.

2.2.2.1.   Prosječno usporenje (AD) izračunava se između dviju definiranih brzina, uz početnu brzinu od 60 km/h i završnu brzinu od 20 km/h.

2.2.2.2.   Oprema vozila

Na stražnju se osovinu, po izboru, mogu postaviti dvije ili četiri gume.

Za ispitivanje referentne gume na obje se osovine postavljaju referentne gume (ukupno četiri ili šest referentnih guma, ovisno o prethodno navedenom izboru).

Za ispitivanje gume kandidata moguće su tri konfiguracije postavljanja guma:

| (a) | „konfiguracija br. 1”: gume kandidati na prednjoj i stražnjoj osovini: to je standardna konfiguracija koju treba upotrebljavati uvijek kad je moguće; |
| --- | --- |

(a)

„konfiguracija br. 1”: gume kandidati na prednjoj i stražnjoj osovini: to je standardna konfiguracija koju treba upotrebljavati uvijek kad je moguće;

| (b) | „konfiguracija br. 2”: gume kandidati na prednjoj osovini i referentna ili kontrolna guma na stražnjoj osovini: dopušteno u slučajevima kad nije moguće postaviti gumu kandidata na stražnju osovinu; |
| --- | --- |

(b)

„konfiguracija br. 2”: gume kandidati na prednjoj osovini i referentna ili kontrolna guma na stražnjoj osovini: dopušteno u slučajevima kad nije moguće postaviti gumu kandidata na stražnju osovinu;

| (c) | „konfiguracija br. 3”: gume kandidati na stražnjoj osovini i referentna ili kontrolna guma na prednjoj osovini: dopušteno kad nije moguće postaviti gumu kandidata na prednju osovinu. |
| --- | --- |

(c)

„konfiguracija br. 3”: gume kandidati na stražnjoj osovini i referentna ili kontrolna guma na prednjoj osovini: dopušteno kad nije moguće postaviti gumu kandidata na prednju osovinu.

2.2.2.3.   Tlak u gumama

| (a) | Za vertikalno opterećenje od najmanje 75 % nosivosti gume ispitni tlak u gumama „Pt” izračunava se kako slijedi:







  Pt | = | Pr · (Qt/Qr)1,25 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pr | = | tlak označen na boku gume. Ako Pr nije označen na boku gume, u primjenjivim priručnicima s normama za gume nađite tlak koji odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu, |
| Qt | = | statičko opterećenje ispitne gume. |
| Qr | = | najveća masa povezana s indeksom nosivosti gume. |

(a)

Za vertikalno opterećenje od najmanje 75 % nosivosti gume ispitni tlak u gumama „Pt” izračunava se kako slijedi:

Pt

=

Pr · (Qt/Qr)1,25

Pr

=

tlak označen na boku gume. Ako Pr nije označen na boku gume, u primjenjivim priručnicima s normama za gume nađite tlak koji odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu,

Qt

=

statičko opterećenje ispitne gume.

Qr

=

najveća masa povezana s indeksom nosivosti gume.

| (b) | Za vertikalno opterećenje niže od 75 % nosivosti gume ispitni tlak u gumama „Pt” izračunava se kako slijedi:







  Pt | = | Pr · (0,75)1,25 = (0,7) · Pr |
| --- | --- | --- | --- |
| Pr | = | tlak označen na boku gume. |

(b)

Za vertikalno opterećenje niže od 75 % nosivosti gume ispitni tlak u gumama „Pt” izračunava se kako slijedi:

Pt

=

Pr · (0,75)1,25 = (0,7) · Pr

Pr

=

tlak označen na boku gume.

Ako Pr nije označen na boku gume, u primjenjivim priručnicima s normama za gume nađite tlak koji odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu,

Tlak u gumama provjeriti neposredno prije ispitivanja pri temperaturi okoline.

2.2.2.4.   Opterećenje guma

Statičko opterećenje na svakoj osovini mora biti jednako tijekom cijelog ispitnog postupka. Statičko opterećenje svake gume mora biti između 60 % i 100 % nosivosti gume kandidata. Ta vrijednost ne smije prijeći 100 % nosivosti referentne gume.

Opterećenje guma na istoj osovini ne bi se trebalo razlikovati za više od 10 %.

Postavljanje guma u konfiguracijama br. 2 i 3 mora biti u skladu s dodatnim zahtjevima u nastavku.

| | Konfiguracija br. 2: opterećenje prednje osovine > opterećenje stražnje osovine |
| --- | --- |

Konfiguracija br. 2: opterećenje prednje osovine > opterećenje stražnje osovine

| | Na stražnju se osovinu, po izboru, mogu postaviti dvije ili četiri gume. |
| --- | --- |

Na stražnju se osovinu, po izboru, mogu postaviti dvije ili četiri gume.

| | Konfiguracija br. 3: opterećenje stražnje osovine > opterećenje prednje osovine × 1,8. |
| --- | --- |

Konfiguracija br. 3: opterećenje stražnje osovine > opterećenje prednje osovine × 1,8.

2.2.2.5.   Priprema i razrada guma

2.2.2.5.1.   Ispitna guma postavlja se na ispitni naplatak koji je naveo proizvođač guma.

Pravilno nalijeganje ruba postiže se primjerenim mazivom. Pretjeranu upotrebu maziva treba izbjegavati kako bi se spriječilo klizanje gume na naplatku kotača.

2.2.2.5.2.   Postavljene ispitne gume potrebno je staviti na primjereno mjesto najmanje dva sata prije ispitivanja tako da prije ispitivanja sve imaju istu temperaturu okoline i zaštititi od sunca kako se ne bi pretjerano zagrijale od Sunčeva zračenja. Za razradu guma provode se dvije vožnje s kočenjem.

2.2.2.5.3.   Nakon toga se kolnik kondicionira izvođenjem najmanje deset ispitnih vožnji s gumama koje nisu uključene u program ispitivanja pri početnoj brzini većoj od ili jednakoj 65 km/h (koja je veća od brzine početnog ispitivanja kako bi se osiguralo da je kondicionirana dovoljna duljina staze).

2.2.2.6.   Postupak

2.2.2.6.1.   Prvo se na vozilo postavlja komplet referentnih guma.

Vozilo u početnoj zoni ubrzava do 65 ± 2 km/h.

Kočnice se uvijek aktiviraju na istom mjestu na stazi uz dopušteno uzdužno odstupanje od 5 metara i poprečno odstupanje od 0,5 metara.

2.2.2.6.2.   S obzirom na vrstu mjenjača, moguća su dva slučaja:

| (a) | vozilo s ručnim mjenjačem:
  čim se vozilo nalazi u području mjerenja i postiglo je brzinu od 65 ± 2 km/h, vozač otpušta spojku (stisne papučicu spojke) i snažno pritišće papučicu kočnice koju drži toliko dugo koliko je potrebno da se izvede mjerenje; |
| --- | --- |

(a)

vozilo s ručnim mjenjačem:

čim se vozilo nalazi u području mjerenja i postiglo je brzinu od 65 ± 2 km/h, vozač otpušta spojku (stisne papučicu spojke) i snažno pritišće papučicu kočnice koju drži toliko dugo koliko je potrebno da se izvede mjerenje;

| (b) | vozilo s automatskim mjenjačem:
  čim se vozilo nalazi u području mjerenja i postiglo je brzinu od 65 ± 2 km/h, vozač uključuje prazni hod i nakon toga snažno pritišće papučicu kočnice koju drži toliko dugo koliko je potrebno da se izvede mjerenje. |
| --- | --- |

(b)

vozilo s automatskim mjenjačem:

čim se vozilo nalazi u području mjerenja i postiglo je brzinu od 65 ± 2 km/h, vozač uključuje prazni hod i nakon toga snažno pritišće papučicu kočnice koju drži toliko dugo koliko je potrebno da se izvede mjerenje.

Automatsko aktiviranje kočnica može se izvesti sustavom za automatsko aktiviranje koji se sastoji od dvaju dijelova: jedan je povezan sa stazom, a drugi je u vozilu. U tom se slučaju jače koči na istom dijelu staze.

Ako bilo koji od prethodno navedenih uvjeta nije ispunjen tijekom mjerenja (dopušteno odstupanje brzine, vrijeme kočenja itd.), mjerenje se odbacuje i provodi se novo mjerenje.

2.2.2.6.3.   Raspored ispitnih vožnji

Primjeri:

| | Raspored vožnje za ispitivanje triju kompleta guma kandidata (T1 do T3) i referentne gume R bio bi:
  R – T1 – T2 – T3 – R. |
| --- | --- |

Raspored vožnje za ispitivanje triju kompleta guma kandidata (T1 do T3) i referentne gume R bio bi:

R – T1 – T2 – T3 – R.

| | Raspored vožnje za ispitivanje pet kompleta guma kandidata (T1 do T5) i referentne gume R bio bi:
  R – T1 – T2 – T3 – R – T4 – T5 – R. |
| --- | --- |

Raspored vožnje za ispitivanje pet kompleta guma kandidata (T1 do T5) i referentne gume R bio bi:

R – T1 – T2 – T3 – R – T4 – T5 – R.

2.2.2.6.4.   Smjer ispitivanja isti je u svakom nizu ispitivanja te je isti za ispitnu gumu i za SRTT s čijim se učinkom uspoređuje.

2.2.2.6.5.   Za svako ispitivanje i za nove gume odbacuju se prva dva mjerenja kočenja.

2.2.2.6.6.   Nakon najmanje tri valjana mjerenja u istom smjeru, referentne gume zamjenjuju se kompletom guma kandidata (u jednoj od tri konfiguracije iz stavka 2.2.2.2.) te se provodi najmanje šest valjanih mjerenja.

2.2.2.6.7.   Mogu se ispitati najviše tri kompleta guma kandidata prije ponovnog ispitivanja referentne gume.

2.2.2.7.   Obrada mjernih rezultata

2.2.2.7.1.   Izračun prosječnog usporenja (AD)

Pri svakom se ponavljanju mjerenja prosječno usporenje AD (m · s– 2) izračunava prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je d (m) prijeđena udaljenost između početne brzine Si (m · s– 1) i završne brzine Sf (m · s– 1).

2.2.2.7.2.   Validacija rezultata

Za referentnu gumu:

ako je koeficijent varijacije „AD” bilo kojih dvaju uzastopnih skupina od tri ispitne vožnje referentne gume veći od 3 %, svi se podaci odbacuju i ispitivanje se ponavlja sa svim gumama (gumama kandidatima i referentnom gumom). Koeficijent varijacije izračunava se kako slijedi:

Formula

Za gume kandidate:

koeficijenti varijacije izračunavaju se za sve gume kandidate.

Formula

Ako je jedan koeficijent varijacije veći od 3 %, podaci se odbacuju i ispitivanje se ponavlja za tu gumu kandidata.

2.2.2.7.3.   Izračun prosječnog usporenja (AD)

Ako je R1 prosječna vrijednost usporenja u prvom ispitivanju referentne gume, a R2 prosječna vrijednost usporenja u drugom ispitivanju referentne gume, provode se sljedeće radnje u skladu s tablicom 1.

Ra prilagođeno je prosječno usporenje referentne gume.

Tablica 1.

| Ako je broj kompleta guma kandidata između dviju uzastopnih vožnji referentne gume | Komplet guma kandidata koji se kvalificira | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1 | R1–T1–R2 |

Ako je broj kompleta guma kandidata između dviju uzastopnih vožnji referentne gume

Komplet guma kandidata koji se kvalificira

Ra

1

R1–T1–R2

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

| 2 | R1–T1–T2–R2 |
| --- | --- |

2

R1–T1–T2–R2

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

| 3 | R1–T1–T2–T3–R2 |
| --- | --- |

3

R1–T1–T2–T3–R2

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

2.2.2.7.4.   Izračun koeficijenta kočne sile (BFC)

BFC(R) i BFC(T) izračunavaju se u skladu s tablicom 2.:

Tablica 2.

| Tip gume | Koeficijent kočne sile |
| --- | --- |
| Referentna guma | BFC(R) = Ra/g |
| Guma kandidat | BFC(T) = Ta/g |
| g je ubrzanje zbog djelovanja sile teže (zaokruženo na 9,81 m · s– 2). |

Tip gume

Koeficijent kočne sile

Referentna guma

BFC(R) = Ra/g

Guma kandidat

BFC(T) = Ta/g

g je ubrzanje zbog djelovanja sile teže (zaokruženo na 9,81 m · s– 2).

Ta (a = 1, 2 itd.) prosječna je vrijednost usporenja za ispitivanje gume kandidata.

2.2.2.7.5.   Izračun relativnog indeksa prianjanja gume na mokroj podlozi

Indeks prianjanja na mokroj podlozi relativni je učinak gume kandidata u usporedbi s referentnom gumom. Način njegova dobivanja ovisi o ispitnoj konfiguraciji kako je utvrđena u stavku 2.2.2.2. ovog Priloga. Indeks prianjanja na mokroj podlozi gume izračunava se kako je navedeno u tablici 3.:

Tablica 3.

| Konfiguracija C1:
  gume kandidati na objema osovinama | |
| --- | --- |
| Konfiguracija C2:
  gume kandidati na prednjoj osovini i referentne gume na stražnjoj osovini | |
| Konfiguracija C3:
  referentne gume na prednjoj osovini i gume kandidati na stražnjoj osovini | |

Konfiguracija C1:

gume kandidati na objema osovinama

Formula

Konfiguracija C2:

gume kandidati na prednjoj osovini i referentne gume na stražnjoj osovini

Formula

Konfiguracija C3:

referentne gume na prednjoj osovini i gume kandidati na stražnjoj osovini

Formula

pri čemu je:

| „G” | : | težište opterećenog vozila, |
| --- | --- | --- |
| „m” | : | masa (u kilogramima) opterećenog vozila, |
| „a” | : | vodoravni razmak između prednje osovine i težišta opterećenog vozila (m), |
| „b” | : | vodoravni razmak između stražnje osovine i težišta opterećenog vozila, |
| „h” | : | okomiti razmak između razine tla i težišta opterećenog vozila (m).

  Napomena Ako „h” nije točno poznat, primjenjuju se sljedeće najnepovoljnije vrijednosti: 1,2 za konfiguraciju C2, i 1,5 za konfiguraciju C3, |
| „γ” | : | ubrzanje opterećenog vozila (m · s– 2), |
| „g” | : | ubrzanje zbog djelovanja sile teže (m · s– 2), |
| „X1” | : | uzdužna (smjer X) reakcija prednje gume na cesti, |
| „X2” | : | uzdužna (smjer X) reakcija stražnje gume na cesti, |
| „Z1” | : | okomita (smjer Z) reakcija prednje gume na cesti, |
| „Z2” | : | okomita (smjer Z) reakcija stražnje gume na cesti. |

„G”

:

težište opterećenog vozila,

„m”

:

masa (u kilogramima) opterećenog vozila,

„a”

:

vodoravni razmak između prednje osovine i težišta opterećenog vozila (m),

„b”

:

vodoravni razmak između stražnje osovine i težišta opterećenog vozila,

„h”

:

okomiti razmak između razine tla i težišta opterećenog vozila (m).

Napomena Ako „h” nije točno poznat, primjenjuju se sljedeće najnepovoljnije vrijednosti: 1,2 za konfiguraciju C2, i 1,5 za konfiguraciju C3,

„γ”

:

ubrzanje opterećenog vozila (m · s– 2),

„g”

:

ubrzanje zbog djelovanja sile teže (m · s– 2),

„X1”

:

uzdužna (smjer X) reakcija prednje gume na cesti,

„X2”

:

uzdužna (smjer X) reakcija stražnje gume na cesti,

„Z1”

:

okomita (smjer Z) reakcija prednje gume na cesti,

„Z2”

:

okomita (smjer Z) reakcija stražnje gume na cesti.

Slika 1.

Objašnjenje nazivlja povezanog s indeksom prianjanja gume

Image 24

2.2.2.8.   Usporedba prianjanja na mokroj podlozi između gume kandidata i referentne gume s pomoću kontrolne gume

Ako se veličina gume kandidata znatno razlikuje od referentne gume, može se dogoditi da ih nije moguće izravno usporediti na istom osobnom vozilu. U ovom se pristupu upotrebljava pomoćna guma (dalje u tekstu: kontrolna guma).

2.2.2.8.1.   Načelo je upotreba kontrolne gume i dvaju različitih vozila za ocjenjivanje gume kandidata u usporedbi s referentnom gumom.

Na jedno se vozilo mogu postaviti referentna guma i kontrolna guma, a na drugo kontrolna guma i guma kandidat. Svi su uvjeti u skladu s prethodnim stavcima od 2.2.1.2. do 2.2.2.5.

2.2.2.8.2.   Prvo je ocjenjivanje usporedba kontrolne gume i referentne gume. Rezultat (indeks prianjanja na mokroj podlozi 1.) relativna je učinkovitost kontrolne gume u usporedbi s referentnom gumom.

2.2.2.8.3.   Drugo je ocjenjivanje usporedba gume kandidata i kontrolne gume. Rezultat (indeks prianjanja na mokroj podlozi 2.) relativna je učinkovitost gume kandidata u usporedbi s kontrolnom gumom.

Drugo ocjenjivanje obavlja se na istoj stazi kao i prva u razdoblju od najviše tjedan dana. Temperatura mokre površine mora biti unutar ± 5 °C od temperature pri prvom ocjenjivanju. Komplet kontrolnih guma mora biti isti komplet (4 ili 6 guma) koji je upotrijebljen u prvom ocjenjivanju.

2.2.2.8.4.   Indeks prianjanja na mokroj podlozi gume kandidata u usporedbi s referentnom gumom dobiva se množenjem prethodno izračunanih relativnih učinkovitosti:

(indeks prianjanja na mokroj podlozi 1. indeks prianjanja na mokroj podlozi 2).

Napomena: Ako ispitni stručnjak odluči upotrijebiti SRTT kao kontrolnu gumu (tj. u ispitnom postupku neposredno se uspoređuju dva SRTT-a umjesto SRTT-a i kontrolne gume), rezultat usporedbe SRTT-a naziva se „faktor lokalnog pomaka” (local shift factor).

Dopušteno je upotrijebiti prethodnu usporedbu SRTT-a.

Rezultati usporedbe moraju se periodično provjeravati.

2.2.2.8.5.   Odabir kompleta guma kao kompleta kontrolnih guma

„Kontrolna guma” znači skupina identičnih guma proizvedenih u istoj tvornici tijekom jednog tjedna.

2.2.2.8.6.   Referentne i kontrolne gume

Prije prvog ocjenjivanja (kontrolna guma/referentna guma) gume se mogu skladištiti u uobičajenim uvjetima. Sve gume iz kompleta kontrolnih guma morale su biti uskladištene u jednakim uvjetima.

2.2.2.8.7.   Skladištenje kontrolnih guma

Nakon što je komplet kontrolnih guma ocijenjen usporedbom s referentnom gumom, primjenjuju se posebni uvjeti skladištenja za zamjenu kontrolnih guma.

2.2.2.8.8.   Zamjena referentnih i kontrolnih guma

Ako ispitivanja prouzroče nepravilnu istrošenost ili oštećenja, ili ako istrošenost utječe na rezultate ispitivanja, tu se gumu mora prestati upotrebljavati.

Dodatak

Primjeri izvješća o ispitivanju indeksa prianjanja na mokroj podlozi

Primjer 1.: Izvješće o ispitivanju indeksa prianjanja na mokroj podlozi metodom s prikolicom

| Broj ispitnog izvješća: | Datum ispitivanja: |
| --- | --- |
| Vrsta površine ceste: | Dubina gaznog sloja (mm): |
| μpeak (SRTT14 E1136): | ili BPN: |
| Brzina (km/h): | Dubina vode (mm): |

Broj ispitnog izvješća:

Datum ispitivanja:

Vrsta površine ceste:

Dubina gaznog sloja (mm):

μpeak (SRTT14 E1136):

ili BPN:

Brzina (km/h):

Dubina vode (mm):

| Br. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veličina | | | | | | | | | | |
| Opis namjene | | | | | | | | | | |
| Identifikacijska oznaka gume | | | | | | | | | | |
| Naplatak | | | | | | | | | | |
| Šara | | | | | | | | | | |
| Opterećenje (N) | | | | | | | | | | |
| Tlak (kPa) | | | | | | | | | | |
| μpeak | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| Prosjek | | | | | | | | | | |
| Standardna devijacija σ | | | | | | | | | | |
| (σ/prosjek) ≤ 5 % | | | | | | | | | | |
| Ra, prilagođen | | | | | | | | | | |
| Indeks prianjanja na mokroj podlozi | | | | | | | | | | |
| Temp. površine (°C) | | | | | | | | | | |
| Temperatura okoline (°C) | | | | | | | | | | |
| Napomene | | | | | | | | | | |

Br.

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Veličina

Opis namjene

Identifikacijska oznaka gume

Naplatak

Šara

Opterećenje (N)

Tlak (kPa)

μpeak

1

2

3

4

5

6

7

8

Prosjek

Standardna devijacija σ

(σ/prosjek) ≤ 5 %

Ra, prilagođen

Indeks prianjanja na mokroj podlozi

Temp. površine (°C)

Temperatura okoline (°C)

Napomene

Primjer 2.: Izvješće o ispitivanju indeksa prianjanja na mokroj podlozi metodom s osobnim vozilom

| Vozač: | | Datum ispitivanja: | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | |
| Staza: | Osobno vozilo: | Početna brzina (km/h): |
| | Dubina gaznog sloja (mm): | Marka: | Završna brzina (km/h): |
| | BPN: | Model: | |
| | Dubina vode (mm): | Tip |

Vozač:

Datum ispitivanja:

Staza:

Osobno vozilo:

Početna brzina (km/h):

Dubina gaznog sloja (mm):

Marka:

Završna brzina (km/h):

BPN:

Model:

Dubina vode (mm):

Tip

| Br. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marka | Uniroyal | GUMA B | GUMA C | GUMA D | Uniroyal |
| Šara | ASTM F 2493 SRTT16 | ŠARA B | ŠARA C | ŠARA D | ASTM F 2493 SRTT16 |
| Veličina | P225/60R16 | VELIČINA B | VELIČINA C | VELIČINA D | P225/60R16 |
| Opis namjene | 97S | LI/SS | LI/SS | LI/SS | 97S |
| Identifikacijska oznaka gume | XXXXXXXXX | YYYYYYYYY | ZZZZZZZZZ | NNNNNNNNN | XXXXXXXXX |
| Naplatak | | | | | |
| Tlak prednje osovine (kPa) | | | | | |
| Tlak stražnje osovine (kPa) | | | | | |
| Opterećenje prednje osovine (kg) | | | | | |
| Opterećenje stražnje osovine (kg) | | | | | |
| Temperatura mokre površine (°C) | | | | | |
| Temperatura okoline (°C) | | | | | |
| | Zaustavni put (m) | Prosječno usporenje (m/s2) | Zaustavni put (m) | Prosječno usporenje (m/s2) | Zaustavni put (m) | Prosječno usporenje (m/s2) | Zaustavni put (m) | Prosječno usporenje (m/s2) | Zaustavni put (m) | Prosječno usporenje (m/s2) |
| Mjerenje | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| | 9 | | | | | | | | | | |
| | 10 | | | | | | | | | | |
| Prosječno usporenje (m/s2) | | | | | |
| Standardna devijacija (m/s2) | | | | | |
| Validacija rezultata
  Koef. varijacije (%) < 3 % | | | | | |
| Prilagođeno prosječno usporenje ref. gume: Ra (m/s2) | | | | | |
| BFC(R) referentne gume (SRTT16) | | | | | |
| BFC(T) gume kandidata | | | | | |
| Indeks prianjanja na mokroj podlozi (%) | | | | | |

Br.

1

2

3

4

5

Marka

Uniroyal

GUMA B

GUMA C

GUMA D

Uniroyal

Šara

ASTM F 2493 SRTT16

ŠARA B

ŠARA C

ŠARA D

ASTM F 2493 SRTT16

Veličina

P225/60R16

VELIČINA B

VELIČINA C

VELIČINA D

P225/60R16

Opis namjene

97S

LI/SS

LI/SS

LI/SS

97S

Identifikacijska oznaka gume

XXXXXXXXX

YYYYYYYYY

ZZZZZZZZZ

NNNNNNNNN

XXXXXXXXX

Naplatak

Tlak prednje osovine (kPa)

Tlak stražnje osovine (kPa)

Opterećenje prednje osovine (kg)

Opterećenje stražnje osovine (kg)

Temperatura mokre površine (°C)

Temperatura okoline (°C)

Zaustavni put (m)

Prosječno usporenje (m/s2)

Zaustavni put (m)

Prosječno usporenje (m/s2)

Zaustavni put (m)

Prosječno usporenje (m/s2)

Zaustavni put (m)

Prosječno usporenje (m/s2)

Zaustavni put (m)

Prosječno usporenje (m/s2)

Mjerenje

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Prosječno usporenje (m/s2)

Standardna devijacija (m/s2)

Validacija rezultata

Koef. varijacije (%) < 3 %

Prilagođeno prosječno usporenje ref. gume: Ra (m/s2)

BFC(R) referentne gume (SRTT16)

BFC(T) gume kandidata

Indeks prianjanja na mokroj podlozi (%)

---

PRILOG 6.

ISPITNI POSTUPAK ZA MJERENJE OTPORA KOTRLJANJA

1.   METODE ISPITIVANJA

Alternativne metode mjerenja navedene su u nastavku ovog Pravilnika. Izbor pojedinačne metode ovisi o ispitivaču. Za svaku se metodu ispitna mjerenja pretvaraju u silu koja djeluje na sučelje gume i bubnja. Mjereni parametri su:

| (a) | metoda sa silom: reakcijska sila izmjerena ili pretvorena na osovini gume (1); |
| --- | --- |

(a)

metoda sa silom: reakcijska sila izmjerena ili pretvorena na osovini gume (1);

| (b) | metoda s momentom: ulazni moment izmjeren na ispitnom bubnju (2); |
| --- | --- |

(b)

metoda s momentom: ulazni moment izmjeren na ispitnom bubnju (2);

| (c) | metoda usporenja: mjerenje usporenja ispitnog bubnja i sklopa gume (2); |
| --- | --- |

(c)

metoda usporenja: mjerenje usporenja ispitnog bubnja i sklopa gume (2);

| (d) | metoda snage: mjerenje dovoda snage na ispitni bubanj (2) |
| --- | --- |

(d)

metoda snage: mjerenje dovoda snage na ispitni bubanj (2)

2.   ISPITNA OPREMA

2.1.   Specifikacije bubnja

2.1.1.   Promjer

Ispitni dinamometar mora imati cilindrični valjak (bubanj) promjera od najmanje 1,7 m.

Vrijednosti Fr i Cr izražavaju se u odnosu na promjer bubnja od 2,0 m. Ako se upotrebljava bubanj koji nema promjer 2,0 m, radi se korelacijska prilagodba u skladu s metodom iz stavka 6.3. ovog Priloga.

2.1.2.   Površina

Površina bubnja mora biti od glatkog čelika. Za poboljšanje točnosti očitanja na granici proklizavanja može se upotrijebiti i teksturirana površina koja mora biti čista.

Vrijednosti Fr i Cr izražavaju se u odnosu na „glatku” površinu bubnja. Ako se upotrebljava bubanj s teksturiranom površinom, vidjeti stavak 7. Dodatka 1.

2.1.3.   Širina

Širina ispitne površine bubnja mora biti veća od širine dodirne površine ispitne gume.

2.2.   Mjerni naplatak (vidjeti Dodatak 2.)

Guma se postavlja na mjerni naplatak od čelika ili lake slitine u skladu sa sljedećim:

| (a) | za gume razreda C1 širina naplatka definirana je u normi ISO 4000-1:2010; |
| --- | --- |

(a)

za gume razreda C1 širina naplatka definirana je u normi ISO 4000-1:2010;

| (b) | za gume razreda C2 i C3 širina naplatka definirana je u normi ISO 4209 1:2001. |
| --- | --- |

(b)

za gume razreda C2 i C3 širina naplatka definirana je u normi ISO 4209 1:2001.

Ako širina nije definirana u prethodno navedenim ISO normama, može se upotrijebiti širina naplatka koju je definirala jedna od normizacijskih organizacija navedenih u Dodatku 4.

2.3.   Točnosti opterećenja, namještenosti, kontrole i mjernih uređaja

Mjerenje tih parametara mora biti dovoljno točno i precizno da se dobiju zahtijevani ispitni podaci. Posebne i odgovarajuće vrijednosti prikazane su u Dodatku 1.

2.4.   Toplinska okolina

2.4.1.   Referentni uvjeti

Referentna temperatura okoline izmjerena na udaljenosti od najmanje 0,15 m i najviše 1 m od boka gume, iznosi 25 °C.

2.4.2.   Alternativni uvjeti

Ako se ispitna temperatura okoline razlikuje od referentne temperature okoline, mjerenje otpora kotrljanja mora se korigirati na referentnu temperaturu okoline u skladu sa stavkom 6.2. ovog Priloga.

2.4.3.   Temperatura površine bubnja

Potrebno je osigurati da je na početku ispitivanja temperatura površine ispitnog bubnja jednaka temperaturi okoline.

3.   UVJETI ISPITIVANJA

3.1.   Općenito

Ispitivanje se sastoji od mjerenja otpora kotrljanja kad je guma napuhana, a tlak se smije povećavati, tj. „ograničena napunjenost”.

3.2.   Ispitne brzine

Vrijednost se dobije pri odgovarajućoj brzini bubnja navedenoj u tablici 1.

Tablica 1.

Ispitna brzina (u km/h)

| Razred gume | C1 | C2 i C3 | C3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Indeks nosivosti | Sve | LI ≤ 121 | LI > 121 |
| Oznaka brzinske kategorije | Sve | Sve | J 100 km/h i niže ili za gume bez oznake brzinske kategorije | K 110 km/h i više |
| Brzina | 80 | 80 | 60 | 80 |

Razred gume

C1

C2 i C3

C3

Indeks nosivosti

Sve

LI ≤ 121

LI > 121

Oznaka brzinske kategorije

Sve

Sve

J 100 km/h i niže ili za gume bez oznake brzinske kategorije

K 110 km/h i više

Brzina

80

80

60

80

3.3.   Ispitno opterećenje

Standardno ispitno opterećenje izračunava se iz vrijednosti prikazanih u tablici 2. te se održava u rasponu iz Dodatka 1.

3.4.   Ispitni tlak u gumama

Tlak u gumama u skladu je s tlakom iz tablice 2., a ograničen je s točnošću iz stavka 4. Dodatka 1. ovom Prilogu.

Tablica 2.

Ispitna opterećenja i tlakovi u gumama

| Razred gume | C1 (1) | C2, C3 |
| --- | --- | --- |
| | Standardna nosivost | Ojačana ili veće nosivosti | |
| Opterećenje- u % od najveće nosivosti | 80 | 80 | 85 (2)

  (% jednostruke nosivosti) |
| Tlak u gumama kPa | 210 | 250 | Odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu (3) |
| Napomena: Tlak u gumi ograničen je točnošću navedenom u stavku 4. Dodatka 1. ovom Prilogu. |

Razred gume

C1 (1)

C2, C3

Standardna nosivost

Ojačana ili veće nosivosti

Opterećenje- u % od najveće nosivosti

80

80

85 (2)

(% jednostruke nosivosti)

Tlak u gumama kPa

210

250

Odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu (3)

Napomena: Tlak u gumi ograničen je točnošću navedenom u stavku 4. Dodatka 1. ovom Prilogu.

3.5.   Trajanje i brzina

Ako je izabrana metoda usporenja, primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

| (a) | usporenje j utvrđuje se u diferencijalnom obliku dω/dt ili zasebnom obliku Δω/Δt, gdje je ω kutna brzina, a t je vrijeme.
  Ako se upotrebljava diferencijalni oblik dω/dt, potrebno je primjenjivati preporuke iz Dodatka 5. ovom Prilogu; |
| --- | --- |

(a)

usporenje j utvrđuje se u diferencijalnom obliku dω/dt ili zasebnom obliku Δω/Δt, gdje je ω kutna brzina, a t je vrijeme.

Ako se upotrebljava diferencijalni oblik dω/dt, potrebno je primjenjivati preporuke iz Dodatka 5. ovom Prilogu;

| (b) | za trajanje Δt, vremenski koraci ne prelaze 0,5 s; |
| --- | --- |

(b)

za trajanje Δt, vremenski koraci ne prelaze 0,5 s;

| (c) | bilo kakve razlike u brzini ispitnog bubnja unutar jednog vremenskog koraka ne smiju prijeći brzinu od 1 km/h. |
| --- | --- |

(c)

bilo kakve razlike u brzini ispitnog bubnja unutar jednog vremenskog koraka ne smiju prijeći brzinu od 1 km/h.

4.   ISPITNI POSTUPAK

4.1.   Općenito

Koraci ispitnog postupka opisani u nastavku izvode se sljedećim redoslijedom:

4.2.   Toplinsko kondicioniranje

Napuhana guma ostavlja se u toplinskoj okolini ispitnog mjesta najmanje:

| (a) | 3 sata za gume razreda C1; |
| --- | --- |

(a)

3 sata za gume razreda C1;

| (b) | 6 sati za gume razreda C2 i C3. |
| --- | --- |

(b)

6 sati za gume razreda C2 i C3.

4.3.   Namještanje tlaka

Nakon toplinskog kondicioniranja, tlak u gumi namješta se na ispitni tlak i provjerava nakon 10 minuta.

4.4.   Zagrijavanje

Trajanje zagrijavanja navedeno je u tablici 3.

Tablica 3.

Trajanje zagrijavanja

| Razred gume | C1 | C2 i C3
  LI ≤ 121 | C3
  LI > 121 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nazivni promjer naplatka | Sve | Sve | < 22,5 | ≥ 22,5 |
| Trajanje zagrijavanja | 30 min. | 50 min. | 150 min. | 180 min. |

Razred gume

C1

C2 i C3

LI ≤ 121

C3

LI > 121

Nazivni promjer naplatka

Sve

Sve

< 22,5

≥ 22,5

Trajanje zagrijavanja

30 min.

50 min.

150 min.

180 min.

4.5.   Mjerenje i bilježenje

Mjere se i bilježe sljedeće vrijednosti (vidjeti sliku 1.):

| (a) | ispitna brzina Un; |
| --- | --- |

(a)

ispitna brzina Un;

| (b) | opterećenje gume okomito na površinu bubnja Lm; |
| --- | --- |

(b)

opterećenje gume okomito na površinu bubnja Lm;

| (c) | početni tlak u gumi kako je definiran u stavku 3.3.; |
| --- | --- |

(c)

početni tlak u gumi kako je definiran u stavku 3.3.;

| (d) | izmjereni koeficijent otpora kotrljanja Cri njegova korigirana vrijednost Crc pri 25 °C te za promjer bubnja od 2 m; |
| --- | --- |

(d)

izmjereni koeficijent otpora kotrljanja Cri njegova korigirana vrijednost Crc pri 25 °C te za promjer bubnja od 2 m;

| (e) | udaljenost od osi gume do vanjske površine bubnja u stanju mirovanja rL,; |
| --- | --- |

(e)

udaljenost od osi gume do vanjske površine bubnja u stanju mirovanja rL,;

| (f) | temperatura okoline tamb; |
| --- | --- |

(f)

temperatura okoline tamb;

| (g) | polumjer ispitnog bubnja R; |
| --- | --- |

(g)

polumjer ispitnog bubnja R;

| (h) | izabrana ispitna metoda; |
| --- | --- |

(h)

izabrana ispitna metoda;

| (i) | ispitni naplatak (veličina i materijal); |
| --- | --- |

(i)

ispitni naplatak (veličina i materijal);

| (j) | veličina gume, proizvođač, tip, identifikacijski broj (ako postoji), oznaka brzinske kategorije, indeks nosivosti, broj DOT (Department of Transportation). |
| --- | --- |

(j)

veličina gume, proizvođač, tip, identifikacijski broj (ako postoji), oznaka brzinske kategorije, indeks nosivosti, broj DOT (Department of Transportation).

Slika 1.

Image 25

bubanj

guma

Sve mehaničke veličine (sile, momenti) usmjeravaju se u skladu sa sustavima osi navedenima u normi ISO 8855:1991.

Gume s unaprijed utvrđenim smjerom okretanja kotrljaju se u predviđenom smjeru.

4.6.   Mjerenje parazitskih gubitaka

Parazitski gubici utvrđuju se jednim od postupaka iz stavaka 4.6.1 ili 4.6.2.

4.6.1.   Očitanje na granici proklizavanja

Očitanje na granici proklizavanja provodi se sljedećim postupkom:

| (a) | opterećenje se smanjuje kako bi se guma održala na ispitnoj brzini bez proklizavanja (3).
  Vrijednosti opterećenja trebaju biti sljedeće:






  i. | gume razreda C1: preporučena je vrijednost 100 N; ne smije biti veća od 200 N; |
| --- | --- | --- |

(a)

opterećenje se smanjuje kako bi se guma održala na ispitnoj brzini bez proklizavanja (3).

3

Vrijednosti opterećenja trebaju biti sljedeće:

i.

gume razreda C1: preporučena je vrijednost 100 N; ne smije biti veća od 200 N;

| ii. | gume razreda C2: preporučena je vrijednost 150 N; ne smije biti veća od 200 N za naprave konstruirane za mjerenje guma razreda C1 ili 500 N za naprave konstruirane za gume razreda C2 i C3; |
| --- | --- |

ii.

gume razreda C2: preporučena je vrijednost 150 N; ne smije biti veća od 200 N za naprave konstruirane za mjerenje guma razreda C1 ili 500 N za naprave konstruirane za gume razreda C2 i C3;

| iii. | gume razreda C3: preporučena je vrijednost 400 N; ne smije biti veća od 500 N; |
| --- | --- |

iii.

gume razreda C3: preporučena je vrijednost 400 N; ne smije biti veća od 500 N;

| (b) | bilježe se sile osovine Ft, ulaznog momenta Tt, ili energije, ovisno što se upotrebljava; (3) |
| --- | --- |

(b)

bilježe se sile osovine Ft, ulaznog momenta Tt, ili energije, ovisno što se upotrebljava; (3)

t

t

3

| (c) | bilježi se opterećenje okomito na površinu bubnja Lm (3). |
| --- | --- |

(c)

bilježi se opterećenje okomito na površinu bubnja Lm (3).

m

3

4.6.2.   Metoda usporenja

Metoda usporenja provodi se na temelju sljedećeg postupka:

| (a) | guma se uklanja s ispitne površine; |
| --- | --- |

(a)

guma se uklanja s ispitne površine;

| (b) | bilježi se usporavanje ispitnog bubnja ΔwDo/ Δt i usporavanje neopterećene gume ΔwT0/ Δt (3) ili se bilježi usporavanje ispitnog bubnja jD0 i usporavanje neopterećene gume jT0 u točnom ili približnom obliku u skladu sa stavkom 3.5. |
| --- | --- |

(b)

bilježi se usporavanje ispitnog bubnja ΔwDo/ Δt i usporavanje neopterećene gume ΔwT0/ Δt (3) ili se bilježi usporavanje ispitnog bubnja jD0 i usporavanje neopterećene gume jT0 u točnom ili približnom obliku u skladu sa stavkom 3.5.

T0

3

D0

T0

4.7.   Dopušteno odstupanje za uređaje koje prelaze kriterij σm

m

Koraci opisani u stavcima od 4.3. do 4.5. provode se samo jednom, ako standardna devijacija mjerenja određeno u skladu sa stavkom 6.5. nije veće od:

| (a) | 0,075 N/kN za gume razreda C1 i C2; |
| --- | --- |

(a)

0,075 N/kN za gume razreda C1 i C2;

| (b) | 0,06 N/kN za gume razreda C3. |
| --- | --- |

(b)

0,06 N/kN za gume razreda C3.

Ako standardna devijacija mjerenja prelazi taj kriterij, postupak mjerenja ponavlja se n puta, kako je opisano u stavku 6.5. u nastavku. Konačna vrijednost otpora kotrljanja prosjek je n mjerenja.

5.   TUMAČENJE PODATAKA

5.1.   Utvrđivanje parazitskih gubitaka

5.1.1.   Općenito

Laboratorij mora provesti mjerenja iz stavka 4.6.1. za metode sile, momenta i snage ili mjerenja iz stavka 4.6.2. za metodu usporenja kako bi precizno utvrdio ispitne uvjete (opterećenje, brzina, temperatura), trenje osovine, aerodinamičke gubitke gume i kotača, trenje ležajeva bubnja (i, prema potrebi, motora i/ili spojke) te aerodinamičke gubitke bubnja.

Parazitski gubici, povezani sa sučeljem guma/bubanj Fpl izraženi u njutnima, izračunavaju se iz sile Ft momenta, energije ili usporenja, kako je prikazano u stavcima od 5.1.2. do 5.1.5. u nastavku.

pl

t

5.1.2.   Metoda sa silom na osovini gume

Izračun: Fpl = Ft (1 + rL/R)

pl

t

L

pri čemu je:

| Ft | sila osovine gume, u njutnima (vidjeti stavak 4.6.1.), |
| --- | --- |
| rL | udaljenost od osi gume do vanjske površine bubnja u stanju mirovanja, u metrima, |
| R | polumjer ispitnog bubnja, u metrima. |

Ft

t

sila osovine gume, u njutnima (vidjeti stavak 4.6.1.),

rL

L

udaljenost od osi gume do vanjske površine bubnja u stanju mirovanja, u metrima,

R

polumjer ispitnog bubnja, u metrima.

5.1.3.   Metoda s momentom na osi bubnja

Izračun: Fpl = Tt/R

pl

t

pri čemu je:

| Tt | ulazni moment u njutnmetrima, kako je određeno u stavku 4.6.1., |
| --- | --- |
| R | polumjer ispitnog bubnja, u metrima. |

Tt

t

ulazni moment u njutnmetrima, kako je određeno u stavku 4.6.1.,

R

polumjer ispitnog bubnja, u metrima.

5.1.4.   Metoda snage na osi bubnja

Izračun:
  Formula

pri čemu je:

| V | napon upotrijebljen za pogon uređaja, u voltima, |
| --- | --- |
| A | električna struja koju vuče pogon uređaja, u amperima, |
| U
  n | brzina ispitnog bubnja, u kilometrima na sat. |

V

V

napon upotrijebljen za pogon uređaja, u voltima,

A

A

električna struja koju vuče pogon uređaja, u amperima,

U
  n

U

n

brzina ispitnog bubnja, u kilometrima na sat.

5.1.5.   Metoda usporenja

Izračun parazitskih gubitaka Fpl, u njutnima.

pl

Formula

pri čemu je:

| ID | inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| --- | --- |
| R | polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima, |
| ωD0 | kutna brzina ispitnog bubnja bez gume, u radijanima po sekundi, |
| Δt0 | vremenski korak izabran za mjerenje parazitskih gubitaka bez gume, u sekundama, |
| IT | inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| Rr | polumjer kotrljanja gume, u metrima, |
| ωT0 | kutna brzina neopterećene gume, u radijanima u sekundi; |

ID

D

inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar,

R

polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima,

ωD0

D0

kutna brzina ispitnog bubnja bez gume, u radijanima po sekundi,

Δt0

0

vremenski korak izabran za mjerenje parazitskih gubitaka bez gume, u sekundama,

IT

T

inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar,

Rr

r

polumjer kotrljanja gume, u metrima,

ωT0

T0

kutna brzina neopterećene gume, u radijanima u sekundi;

ili

Formula

pri čemu je:

| ID | inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| --- | --- |
| R | polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima, |
| jD0 | usporenje ispitnog bubnja, bez gume, u radijanima u sekundi na kvadrat, |
| IT | inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| Rr | polumjer kotrljanja gume, u metrima, |
| jT0 | usporenje neopterećene gume, u radijanima u sekundi na kvadrat. |

ID

D

inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar,

R

polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima,

jD0

D0

usporenje ispitnog bubnja, bez gume, u radijanima u sekundi na kvadrat,

IT

T

inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar,

Rr

r

polumjer kotrljanja gume, u metrima,

jT0

T0

usporenje neopterećene gume, u radijanima u sekundi na kvadrat.

5.2.   Izračun otpora kotrljanja

5.2.1.   Općenito

Otpor kotrljanja Fr, izražen u njutnima, izračunava se s pomoću vrijednosti dobivenih ispitivanjem gume s obzirom na uvjete koji su navedeni u ovoj međunarodnoj normi i umanjen za odgovarajuće parazitne gubitke Fpl izračunane u skladu sa stavkom 5.1.

r

pl

5.2.2.   Metoda sa silom na osovini gume

Otpor kotrljanja Fr u njutnima izračunava se jednadžbom:

r

Fr = Ft[1 + (rL/R)] – Fpl

r

t

L

pl

pri čemu je:

| Ft | sila osovine gume u njutnima, |
| --- | --- |
| Fpl | parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.2., |
| rL | udaljenost od osi gume do vanjske površine bubnja u stanju mirovanja, u metrima, |
| R | polumjer ispitnog bubnja, u metrima. |

Ft

t

sila osovine gume u njutnima,

Fpl

pl

parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.2.,

rL

L

udaljenost od osi gume do vanjske površine bubnja u stanju mirovanja, u metrima,

R

polumjer ispitnog bubnja, u metrima.

5.2.3.   Metoda s momentom na osi bubnja

Otpor kotrljanja Fr u njutnima izračunava se jednadžbom:

r

Formula

pri čemu je:

| T
  t | ulazni moment, u njutnmetrima, |
| --- | --- |
| F
  pl | parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.3., |
| R | polumjer ispitnog bubnja, u metrima. |

T
  t

T

t

ulazni moment, u njutnmetrima,

F
  pl

F

pl

parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.3.,

R

polumjer ispitnog bubnja, u metrima.

5.2.4.   Metoda snage na osi bubnja

Otpor kotrljanja Fr u njutnima izračunava se jednadžbom:

r

Formula

pri čemu je:

| V | = | napon upotrijebljen za pogon uređaja, u voltima, |
| --- | --- | --- |
| A | = | električna struja koju vuče pogon uređaja, u amperima, |
| U
  n | = | brzina ispitnog bubnja, u kilometrima na sat, |
| F
  pl | = | parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.4. |

V

V

=

napon upotrijebljen za pogon uređaja, u voltima,

A

A

=

električna struja koju vuče pogon uređaja, u amperima,

U
  n

U

n

=

brzina ispitnog bubnja, u kilometrima na sat,

F
  pl

F

pl

=

parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.4.

5.2.5.   Metoda usporenja

Otpor kotrljanja Fr u njutnima izračunava se jednadžbom:
  Formula

r

pri čemu je:

| ID | inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| --- | --- |
| R | polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima, |
| F
  pl | parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.5., |
| Δt
  v | vremenski korak izabran za mjerenje, u sekundama, |
| Δω
  v | porast kutne brzine ispitnog bubnja bez gume, u radijanima po sekundi, |
| I
  T | inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| R
  r | polumjer kotrljanja gume, u metrima, |
| F
  r | otpor kotrljanja u njutnima; |

ID

I

inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar,

R

R

polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima,

F
  pl

F

pl

parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.5.,

Δt
  v

t

v

vremenski korak izabran za mjerenje, u sekundama,

Δω
  v

ω

v

porast kutne brzine ispitnog bubnja bez gume, u radijanima po sekundi,

I
  T

I

T

inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar,

R
  r

R

r

polumjer kotrljanja gume, u metrima,

F
  r

F

r

otpor kotrljanja u njutnima;

ili

Formula

gdje je:

| ID | inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| --- | --- |
| R | polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima, |
| Fpl | parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.5., |
| jV | usporenje ispitnog bubnja, u radijanima u sekundi na kvadrat, |
| IT | inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar, |
| Rr | polumjer kotrljanja gume, u metrima, |
| Fr | otpor kotrljanja u njutnima. |

ID

D

inercija ispitnog bubnja pri okretanju, u kilogramima puta kvadratni metar,

R

polumjer površine ispitnog bubnja, u metrima,

Fpl

pl

parazitski gubici izračunani u stavku 5.1.5.,

jV

V

usporenje ispitnog bubnja, u radijanima u sekundi na kvadrat,

IT

T

inercija osovine, gume i kotača pri vrtnji, u kilogramima puta kvadratni metar,

Rr

r

polumjer kotrljanja gume, u metrima,

Fr

r

otpor kotrljanja u njutnima.

6.   ANALIZA PODATAKA

6.1.   Koeficijent otpora kotrljanja

Koeficijent otpora kotrljanja Cr izračunava se dijeljenjem otpora kotrljanja s opterećenjem:

r

Formula

pri čemu je:

| Fr | otpor kotrljanja u njutnima, |
| --- | --- |
| Lm | ispitno opterećenje u kN. |

Fr

r

otpor kotrljanja u njutnima,

Lm

m

ispitno opterećenje u kN.

6.2.   Korekcija temperature

Ako nije moguće izbjeći mjerenja pri temperaturama koje se razlikuju od 25 °C (prihvatljive su samo temperature koje nisu niže od 20 °C ili više od 30 °C), mora se učiniti temperaturna korekcija upotrebom sljedeće jednadžbe, pri čemu je

Fr25 otpor je kotrljanja pri temperaturi od 25 °C, u njutnima:

r25

Fr25= Fr[1 + K(tamb – 25)]

r25

r

amb

pri čemu je:

| Fr | otpor kotrljanja u njutnima, |
| --- | --- |
| tamb | temperatura okoline u Celzijevim stupnjevima, |
| K | jednako:






  0,008 | za gume razreda C1 |
| 0,010 | za gume razreda C2 i C3 s indeksom nosivosti do najviše 121 |
| 0,006 | za gume razreda C3 s indeksom nosivosti većim od 121 |

Fr

r

otpor kotrljanja u njutnima,

tamb

amb

temperatura okoline u Celzijevim stupnjevima,

K

jednako:

0,008

za gume razreda C1

0,010

za gume razreda C2 i C3 s indeksom nosivosti do najviše 121

0,006

za gume razreda C3 s indeksom nosivosti većim od 121

6.3.   Korekcija promjera bubnja

Rezultati ispitivanja s različitim polumjerima bubnja međusobno se uspoređuju upotrebom sljedeće teorijske formule:

Fr02 ≅ KFr01

r02

r01

pri čemu je:

Formula

pri čemu je:

| R1 | polumjer bubnja 1, u metrima, |
| --- | --- |
| R2 | polumjer bubnja 2, u metrima, |
| rT | polovica promjera gume nazivne konstrukcije, u metrima, |
| Fr01 | vrijednost otpora kotrljanja izmjerena na bubnju 1, u njutnima, |
| Fr02 | vrijednost otpora kotrljanja izmjerena na bubnju 2, u njutnima. |

R1

1

polumjer bubnja 1, u metrima,

R2

2

polumjer bubnja 2, u metrima,

rT

T

polovica promjera gume nazivne konstrukcije, u metrima,

Fr01

r01

vrijednost otpora kotrljanja izmjerena na bubnju 1, u njutnima,

Fr02

r02

vrijednost otpora kotrljanja izmjerena na bubnju 2, u njutnima.

6.4.   Rezultati mjerenja

Ako je n mjerenja veći od 1, ako je tako određeno stavkom 4.6., rezultat mjerenja mora biti prosjek vrijednosti Cr dobivenih za n mjerenja nakon korekcija iz prethodnih stavaka 6.2. i 6.3.

r

6.5.   Laboratorij se mora pobrinuti da uređaj na temelju najmanje tri mjerenja održi sljedeće vrijednosti σm izmjerene na jednostrukoj gumi:

m

| | σm ≤ 0,075 N/kN za gume razreda C1 i C2, |
| --- | --- |

σm ≤ 0,075 N/kN za gume razreda C1 i C2,

m

| | σm ≤ 0,06 N/kN za gume razreda C3. |
| --- | --- |

σm ≤ 0,06 N/kN za gume razreda C3.

m

Ako taj zahtjev za σm nije ispunjen, za određivanje najmanjeg broja mjerenja n (zaokruženog na najbližu veću cijelu vrijednost) koji je potreban da uređaj postigne sukladnost s ovim Pravilnikom, upotrebljava se sljedeća formula:

m

n = (σm/ x)2

m

2

pri čemu je:

| | x = 0,075 N/kN za gume razreda C1 i C2, |
| --- | --- |

x = 0,075 N/kN za gume razreda C1 i C2,

| | x = 0,06 N/kN za gume razreda C3. |
| --- | --- |

x = 0,06 N/kN za gume razreda C3.

Ako je gumu potrebno mjeriti više puta, sklop guma/naplatak uklanja se s uređaja između uzastopnih mjerenja.

Ako postupak skidanja / postavljanja traje kraće od 10 minuta, vrijeme zagrijavanja naznačeno u stavku 4.3. smije se skratiti na:

| (a) | 10 minuta za gume razreda C1; |
| --- | --- |

(a)

10 minuta za gume razreda C1;

| (b) | 20 minuta za gume razreda C2; |
| --- | --- |

(b)

20 minuta za gume razreda C2;

| (c) | 30 minuta za gume razreda C3; |
| --- | --- |

(c)

30 minuta za gume razreda C3;

6.6.   Laboratorijska kontrolna guma mora se provjeravati u razdobljima koja nisu dulja od jednog mjeseca. Provjera uključuje najmanje 3 odvojena mjerenja provedena u tom jednomjesečnom razdoblju. Za odstupanje od jedne do druge mjesečne ocjene uzima se prosjek od 3 mjerenja obavljena u danom jednomjesečnom razdoblju.

---

(1)  Ta izmjerena vrijednost uključuje gubitke na ležaju i aerodinamične gubitke kotača i gume koje treba uzeti u obzir i u daljnjem tumačenju podataka.

1

(2)  Izmjerena vrijednost kod metoda s momentom, usporenjem ili snagom uključuje i gubitke na ležaju i aerodinamične gubitke kotača, gume i bubnja koje treba uzeti u obzir i u daljnjem tumačenju podataka.

2

(1)  Za gume za osobna vozila iz razreda koji nisu prikazani u normi ISO 4000-1:2010, tlak u gumama je onaj koji preporučuje proizvođač i koji odgovara najvećoj nosivosti gume umanjen za 30 kPa.

1

(2)  Kao postotak jednostruke nosivosti ili 85 %najveće nosivosti za jednostruku gumu navedene u primjenjivim priručnicima s normama za gume ako nije označena na gumi.

2

(3)  Tlak u gumama označen na boku gume ili, ako nije označen na boku, onaj koji je naveden u primjenjivim priručnicima s normama i odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu.

3

(3)  Izmjerena vrijednost, osim za metodu sa silom, obuhvaća i gubitke u ležajevima i aerodinamičke gubitke kotača i gume, kao i gubitke bubnja koje isto tako treba uzeti u obzir. Poznato je da trenje u ležajevima osovine i bubnja ovisi o upotrijebljenom opterećenju. Zato postoji razlika pri mjerenju opterećenog sustava i očitanja na granici proklizavanja. Iz praktičnih razloga ta se razlika zanemaruje.

3

Dodatak 1.

Dopuštena odstupanja ispitne opreme

1.   SVRHA

Granice navedene u ovom Prilogu potrebne su za postizanje odgovarajućih ponovljivih rezultata ispitivanja koji se isto tako mogu uspoređivati među različitim ispitnim laboratorijima. Ova dopuštena odstupanja nisu namijenjena kao potpune tehničke specifikacije za ispitnu opremu, već bi trebala služiti kao smjernice za dobivanje pouzdanih ispitnih rezultata.

2.   ISPITNI NAPLATCI

2.1.   Širina

Širina ispitnog naplatka za gume za osobna vozila (gume C1) jednaka je širini mjernog naplatka određenog u normi ISO 4000-1: 2010 točka 6.2.2.

Širina ispitnog naplatka za gume za teretna vozila i autobuse (C2 i C3) jednaka je širini mjernog naplatka određenog u normi ISO 4209-1:2001 točka 5.1.3.

Ako širina nije definirana u prethodno navedenim ISO normama, može se upotrijebiti širina naplatka koju je definirala jedna od normizacijskih organizacija za gume navedenih u Dodatku 4. Prilogu 6.

2.2.   Bacanje naplatka

Bacanje zadovoljava sljedeće kriterije:

| (a) | najveće radijalno bacanje: 0,5 mm; |
| --- | --- |

(a)

najveće radijalno bacanje: 0,5 mm;

| (b) | najveće bočno bacanje: 0,5 mm. |
| --- | --- |

(b)

najveće bočno bacanje: 0,5 mm.

3.   NAMJEŠTENOST BUBNJA/GUME

Općenito:

Kutna odstupanja kritična su za ispitne rezultate.

3.1.   Djelovanje opterećenja

Smjer opterećenja gume održava se okomitim na ispitnu površinu i prolazi središtem kotača unutar

| (a) | 1 mrad za metode sile i usporenja; |
| --- | --- |

(a)

1 mrad za metode sile i usporenja;

| (b) | 5 mrad za metode s momentom i energijom. |
| --- | --- |

(b)

5 mrad za metode s momentom i energijom.

3.2.   Namještenost gume

3.2.1.   Kut bočnog nagiba

Ravnina kotača mora biti okomita na ispitnu površinu unutar 2 mrad za sve metode.

3.2.2.   Kut proklizavanja

Ravnina gume mora biti usporedna sa smjerom kretanja ispitne površine unutar 1 mrad za sve metode.

4.   TOČNOST KONTROLE

Ispitni uvjeti moraju se održavati unutar određenih vrijednosti bez obzira na smetnje koje izaziva nejednolikost gume i naplatka tako da je ukupna promjenjivost mjerenja otpora kotrljanja što manja. Za ispunjenje tog zahtjeva prosječna točnost mjerenja obavljenih tijekom razdoblja bilježenja podataka o otporu kotrljanja mora biti unutar sljedećih odstupanja:

| (a) | opterećenje guma:






  i. | za LI ≤ 121 ± 20 N ili ± 0,5 %, ovisno što je veće; |
| --- | --- | --- |

(a)

opterećenje guma:

i.

za LI ≤ 121 ± 20 N ili ± 0,5 %, ovisno što je veće;

| ii. | za LI ≤ 121 ± 45 N ili ± 0,5 %, ovisno što je veće; |
| --- | --- |

ii.

za LI ≤ 121 ± 45 N ili ± 0,5 %, ovisno što je veće;

| (b) | tlak u hladnoj gumi: ± 3 kPa; |
| --- | --- |

(b)

tlak u hladnoj gumi: ± 3 kPa;

| (c) | brzina površine:






  i. | ± 0,2 km/h za metode snage, momenta i usporenja; |
| --- | --- | --- |

(c)

brzina površine:

i.

± 0,2 km/h za metode snage, momenta i usporenja;

| ii. | ± 0,5 km/h za metodu sa silom; |
| --- | --- |

ii.

± 0,5 km/h za metodu sa silom;

| (d) | vrijeme:






  i. | ± 0,02 s za vremenske korake iz stavka 3.5. točke (b) Priloga 6. za prikupljanje podataka u metodi usporenja u obliku Δω/Δt; |
| --- | --- | --- |

(d)

vrijeme:

i.

± 0,02 s za vremenske korake iz stavka 3.5. točke (b) Priloga 6. za prikupljanje podataka u metodi usporenja u obliku Δω/Δt;

| ii. | ± 0,2 % za vremenske korake iz stavka 3.5. točke (b) Priloga 6. za prikupljanje podataka u metodi usporenja u obliku Δω/Δt; |
| --- | --- |

ii.

± 0,2 % za vremenske korake iz stavka 3.5. točke (b) Priloga 6. za prikupljanje podataka u metodi usporenja u obliku Δω/Δt;

| iii. | ± 5 % za druga vremena navedena u Prilogu 6. |
| --- | --- |

iii.

± 5 % za druga vremena navedena u Prilogu 6.

5.   TOČNOST MJERNOG SUSTAVA

Točnost mjernog sustava za očitavanje i bilježenje ispitnih podataka mora biti unutar sljedećih dopuštenih odstupanja:

| Parametar | Indeks nosivosti ≤ 121 | Indeks nosivosti > 121 |
| --- | --- | --- |
| Opterećenje guma | ± 10 N ili ± 0,5 % (1) | ± 30 N ili ± 0,5 % (1) |
| Tlak u gumi | ± 1 kPa | ± 1,5 kPa |
| Sila osovine | ± 0,5 N ili ± 0,5 % (1) | ± 1,0 N ili ± 0,5 % (1) |
| Ulazni moment | ± 0,5 Nm ili ± 0,5 % (1) | ± 1,0 Nm ili ± 0,5 % (1) |
| Udaljenost | ± 1 mm | ± 1 mm |
| Električno napajanje | ± 10 W | ± 20 W |
| Temperatura | ± 0,2 °C |
| Brzina površine | ± 0,1 km/h |
| Vrijeme | ± 0,01 s – ± 0,1 % – ± 10 s (2) |
| Kutna brzina | ± 0,1 % |

Parametar

Indeks nosivosti ≤ 121

Indeks nosivosti > 121

Opterećenje guma

± 10 N ili ± 0,5 % (1)

± 30 N ili ± 0,5 % (1)

Tlak u gumi

± 1 kPa

± 1,5 kPa

Sila osovine

± 0,5 N ili ± 0,5 % (1)

± 1,0 N ili ± 0,5 % (1)

Ulazni moment

± 0,5 Nm ili ± 0,5 % (1)

± 1,0 Nm ili ± 0,5 % (1)

Udaljenost

± 1 mm

± 1 mm

Električno napajanje

± 10 W

± 20 W

Temperatura

± 0,2 °C

Brzina površine

± 0,1 km/h

Vrijeme

± 0,01 s – ± 0,1 % – ± 10 s (2)

Kutna brzina

± 0,1 %

6.   KOMPENZACIJA ZA INTERAKCIJU IZMEĐU OPTEREĆENJA I SILE OSOVINE I ZA NENAMJEŠTENOST OPTEREĆENJA, SAMO ZA METODU SA SILOM

Kompenzacija za interakciju između opterećenja sile (međuutjecaj) i nenamještenost opterećenja može se postići mjerenjem sile okretanjem kotača naprijed i natrag ili dinamičnim umjeravanjem uređaja. Ako se bilježi sila osovine za smjer vrtnje naprijed i natrag (za svaki ispitni uvjet), kompenzacija se izračunava tako da se od vrijednosti za „naprijed” odbije vrijednost za „natrag” i rezultat podijeli s dva. Ako je predviđeno dinamičko umjeravanje uređaja, kompenzacijski uvjeti jednostavno se uključuju u smanjivanje podataka.

Kad okretanje gume unatrag slijedi odmah nakon završetka okretanja gume naprijed, vrijeme zagrijavanja za vrtnju gume unatrag mora biti najmanje 10 minuta za gume razreda C1 i 30 minuta za sve druge vrste guma.

7.   HRAPAVOST ISPITNE POVRŠINE

Hrapavost glatke čelične površine bubnja, mjerena poprečno, na središnjoj crti ne smije biti viša od 6,3 μm.

Napomena: Ako se umjesto bubnja s glatkom čeličnom površinom upotrebljava bubanj s teksturiranom površinom, to se navodi u ispitnom izvješću. U tom slučaju tekstura površine mora biti duboka 180 μm (zrno 80), a laboratorij je odgovoran za održavanje karakteristika hrapavosti površine. Kad se upotrebljava bubanj sa teksturiranom površinom, nema posebne preporuke s obzirom na korekcijski faktor.

---

(1)  Ovisno što je veće.

(2)  ± 0,01 s za vremenske korake iz stavka 3.5. točke (b) Priloga 6. za prikupljanje podataka u metodi usporenja u obliku Δω/Δt,

± 0,1 % za vremenske korake iz stavka 3.5. točke (b) Priloga 6. za prikupljanje podataka u metodi usporenja u obliku Δω/Δt,

± 10 s za druga vremena navedena u Prilogu 6.

Dodatak 2.

Širina ispitnog naplatka

1.   GUME RAZREDA C1

Širina mjernog naplatka Rm jednaka je umnošku nazivne širine presjeka SN i koeficijenta K2:

Rm = K2 × SN

zaokružena na najbližu normiranu širinu naplatka, pri čemu je K2 koeficijent omjera između širine naplatka i presjeka. Za gume postavljene na naplatke s upuštenom sredinom od 5° i s nazivnim promjerom izraženim dvoznamenkastom kodnom oznakom:

| | K2 = 0,7 za nazivni omjer oblika od 95 do 75, |
| --- | --- |

K2 = 0,7 za nazivni omjer oblika od 95 do 75,

| | K2 = 0,75 za nazivni omjer oblika od 70 do 60, |
| --- | --- |

K2 = 0,75 za nazivni omjer oblika od 70 do 60,

| | K2 = 0,8 za nazivni omjer oblika 55 i 50, |
| --- | --- |

K2 = 0,8 za nazivni omjer oblika 55 i 50,

| | K2 = 0,85 za nazivni omjer oblika 45, |
| --- | --- |

K2 = 0,85 za nazivni omjer oblika 45,

| | K2 = 0,9 za nazivni omjer oblika od 40 do 30, |
| --- | --- |

K2 = 0,9 za nazivni omjer oblika od 40 do 30,

| | K2 = 0,92 za nazivni omjer oblika 20 i 25. |
| --- | --- |

K2 = 0,92 za nazivni omjer oblika 20 i 25.

2.   GUME RAZREDA C2 I C3

Širina mjernog naplatka Rm jednaka je umnošku nazivne širine presjeka SN i koeficijenta K4:

Rm = K4 × SN zaokružena na najbližu normiranu širinu naplatka.

Tablica 1.

Koeficijenti za određivanje širine mjernog naplatka

| Kodna oznaka strukture gume | Tip naplatka | Nazivni omjer oblika | Omjer mjernog naplatka i presjeka K4 |
| --- | --- | --- | --- |
| B, D, R | 5° upušten | 100 do 75 | 0,70 |
| 70 i 65 | 0,75 |
| 60 | 0,75 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,90 |
| 15° upušten (s upuštenom sredinom) | 90 do 65 | 0,75 |
| 60 | 0,80 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,85 |

Kodna oznaka strukture gume

Tip naplatka

Nazivni omjer oblika

Omjer mjernog naplatka i presjeka K4

B, D, R

5° upušten

100 do 75

0,70

70 i 65

0,75

60

0,75

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,90

15° upušten (s upuštenom sredinom)

90 do 65

0,75

60

0,80

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,85

Napomena: Za nove tipove (strukture) guma mogu se odrediti drugi faktori.

Dodatak 3.

Ispitno izvješće i ispitni podaci (otpor kotrljanja)

DIO 1.: IZVJEŠĆE

1.   Homologacijsko tijelo ili tehnička služba: ...

2.   Ime i adresa podnositelja zahtjeva: ...

3.   Broj ispitnog izvješća: ...

4.   Proizvođač i ime marke ili trgovački opis: ...

5.   Razred gume (C1, C2 ili C3): ...

6.   Vrsta upotrebe: ...

7.   Koeficijent otpora kotrljanja

(korigiran s obzirom na temperaturu i promjer bubnja): ...

8.   Napomene (ako ih ima): ...

9.   Datum: ...

10.   Potpis: ...

DIO 2.: ISPITNI PODACI

1.   Datum ispitivanja: ...

2.   Identifikacija ispitnog uređaja i promjer bubnja / površina bubnja: ...

3.   Podaci o ispitnoj gumi: ...

3.1.   Oznaka veličine gume i opis upotrebe: ...

3.2.   Marka gume i trgovački opis: ...

3.3.   Referentni tlak u gumama: ...kPa

4.   Ispitni podaci: ...

4.1.   Metoda mjerenja: ...

4.2.   Ispitna brzina: km/h

4.3.   Opterećenje: ...N

4.4.   Ispitni tlak u gumama, početni: ...

4.5.   Udaljenost od osi gume do vanjske površine bubnja u stanju mirovanja, rL: m

4.6.   Širina i materijal ispitnog naplatka: ...

4.7.   Temperatura okoline: ...°C

4.8.   Opterećenje za očitanje na granici proklizavanja (osim metode usporenja): ...N

5.   Koeficijent otpora kotrljanja: ...

5.1.   Početna vrijednost (ili prosjek ako ih je više od jedne): ...N/kN

5.2.   Korigirana za temperaturu N/kN:

5.3.   Korigirana za temperaturu i promjer bubnja: ...N/kN

Dodatak 4.

Normizacijske organizacije za gume

| 1. | Udruženje za gume i naplatke (The Tire and Rim Association, Inc., TRA) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europska tehnička organizacija za gume i naplatke (ETRTO) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Japansko udruženje proizvođača automobilskih guma (JATMA) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Udruženje za gume i naplatke Australije (TRAA) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ured za norme Južne Afrike (SABS) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kinesko udruženje za normizaciju (CAS) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Indijski tehnički savjetodavni odbor za gume (ITTAC) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) |
| --- | --- |

8.

Dodatak 5.

Metoda usporenja: Mjerenja i obrada podataka za dobivanje vrijednosti usporenja u diferencijalnom obliku dω/dt

1.   Bilježi se zavisnost „udaljenost-vrijeme” rotirajućeg tijela usporenog s obodne brzine u rasponu od, primjerice, 82 do 78 km/h ili od 62 do 58 km/h, ovisno o razredu gume (tablica 1. u stavku 3.2. Priloga 6.) u diskretnom obliku (slika 1.):

z = f(tz)

pri čemu je:

| | z broj okretaja tijela tijekom usporavanja; |
| --- | --- |

z broj okretaja tijela tijekom usporavanja;

| | tz vrijeme završetka okretaja broj z u sekundama sa 6 decimalnih mjesta. |
| --- | --- |

tz vrijeme završetka okretaja broj z u sekundama sa 6 decimalnih mjesta.

Slika 1.

Napomena 1.: Niža brzina raspona bilježenja smije se smanjiti na 60 km/h ako je ispitne brzina 80 km/h te na 40 km/h ako je ispitna brzina 60 km/h.

2.   Aproksimacija zabilježene zavisnosti kontinuiranom, monotonom, diferencijalnom funkcijom:

| 2.1. | Bira se vrijednost najbliža najvećoj vrijednosti z koja je djeljiva s 4 te se dijeli na 4 jednaka dijela sa sljedećim međama: 0, z1(t1), z2(t2), z3(t3), z4(t4). |
| --- | --- |

2.1.

Bira se vrijednost najbliža najvećoj vrijednosti z koja je djeljiva s 4 te se dijeli na 4 jednaka dijela sa sljedećim međama: 0, z1(t1), z2(t2), z3(t3), z4(t4).

| 2.2. | Izrada sustava za 4 jednadžbe, svake u obliku:





  pri čemu su nepoznanice: | A je bezdimenzionalna konstanta, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Izrada sustava za 4 jednadžbe, svake u obliku:

Formula

pri čemu su nepoznanice:

A je bezdimenzionalna konstanta,

| | B je konstanta izražena okretajima u sekundi, |
| --- | --- |

B je konstanta izražena okretajima u sekundi,

| | TΣ je konstanta u sekundama, |
| --- | --- |

TΣ je konstanta u sekundama,

| | m je broj granica prikazanih na slici 1. |
| --- | --- |

m je broj granica prikazanih na slici 1.

U te se četiri jednadžbe unose koordinate četvrte međe.

| 2.3. | Konstante A, B i TΣ uzimaju se kao rješenje sustava jednadžbi iz stavka 2.2. primjenom iteracija i izmjereni se podaci aproksimiraju prema sljedećoj formuli:





  pri čemu je: | z(t) trenutačna kontinuirana kutna udaljenost u broju okretaja (ne samo cjelobrojne vrijednosti), |
| --- | --- | --- |

2.3.

Konstante A, B i TΣ uzimaju se kao rješenje sustava jednadžbi iz stavka 2.2. primjenom iteracija i izmjereni se podaci aproksimiraju prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

z(t) trenutačna kontinuirana kutna udaljenost u broju okretaja (ne samo cjelobrojne vrijednosti),

| | t vrijeme u sekundama. |
| --- | --- |

t vrijeme u sekundama.

Napomena 2.: Mogu se primijeniti druge aproksimacijske funkcije z = f(tz) ako im se dokaže primjerenost.

3.   Izračunava se usporenje j u okretajima u sekundi na kvadrat (s– 2) prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

ω kutna brzina u okretajima u sekundi (s– 1).

Za slučaj Un = 80 km/h; ω = 22,222/Rr (ili R).

Za slučaj Un = 60 km/h; ω = 16,666/Rr (ili R).

4.   Procjenjuje se kvaliteta aproksimacije izmjerenih podataka i njihova točnost po parametrima:

| 4.1. | Standardna devijacija u postotcima: |
| --- | --- |

4.1.

Standardna devijacija u postotcima:

Formula

| 4.2. | Koeficijent određenja





  gdje je: |
| --- | --- |

4.2.

Koeficijent određenja

Formula

gdje je:

Formula

Napomena 3.: Navedeni izračuni za ovu varijantu metode usporenja za mjerenje otpora kotrljanja mogu se učiniti računalnim programom „Kalkulator usporenja” koji se može preuzeti na web-mjestu WP.29 (1) i s pomoću bilo kojeg softvera koji omogućuje izračun nelinearne regresije.

---

(1)  Navest će se naknadno.

---

PRILOG 7.

POSTUPCI ZA ISPITIVANJE UČINKA NA SNIJEGU U SLUČAJU ZIMSKE GUME ZA TEŠKE ZIMSKE UVJETE

1.   Posebne definicije za ispitivanje na snijegu, kad su različite od postojećih:

| 1.1. | „ispitna vožnja” znači jedan prijelaz opterećene gume preko zadane ispitne površine; |
| --- | --- |

1.1.

„ispitna vožnja” znači jedan prijelaz opterećene gume preko zadane ispitne površine;

| 1.2. | „ispitivanje kočenjem” znači određeni broj ispitnih vožnji s kočenjem uz pomoć ABS-a na istoj gumi ponovljenih u kratkom vremenu; |
| --- | --- |

1.2.

„ispitivanje kočenjem” znači određeni broj ispitnih vožnji s kočenjem uz pomoć ABS-a na istoj gumi ponovljenih u kratkom vremenu;

| 1.3. | „ispitivanje prianjanja” znači određeni broj vožnji za ispitivanje prianjanja pri vrtnji u skladu s normom ASTM F1805-06 na istoj gumi ponovljenih u kratkom vremenu; |
| --- | --- |

1.3.

„ispitivanje prianjanja” znači određeni broj vožnji za ispitivanje prianjanja pri vrtnji u skladu s normom ASTM F1805-06 na istoj gumi ponovljenih u kratkom vremenu;

| 1.4. | „ispitivanje ubrzanjem” znači određeni broj vožnji za ispitivanje ubrzanjem s kontroliranim proklizavanjem na istoj gumi ponovljenih u kratkom vremenu. |
| --- | --- |

1.4.

„ispitivanje ubrzanjem” znači određeni broj vožnji za ispitivanje ubrzanjem s kontroliranim proklizavanjem na istoj gumi ponovljenih u kratkom vremenu.

2.   Metoda ispitivanja prianjanja pri vrtnji za gume razreda C1 i C2 (ispitivanje sile prianjanja u skladu sa stavkom 6.4. točkom (b) ovog Pravilnika)

Za ocjenjivanje učinka na snijegu na temelju vrijednosti prianjanja pri vrtnji na srednje sabijenom snijegu (indeks sabijenosti snijega izmjeren penetrometrom CTI (1) mora biti između 70 i 80) upotrebljava se ispitni postupak iz norme ASTM F1805-06.

2.1.   Površina ispitne staze mora se sastojati od srednje sabijenog snijega u skladu s podacima iz tablice A2.1. norme ASTM F1805-06.

2.2.   Opterećenje gume za ispitivanje mora biti kao u mogućnosti 2. iz stavka 11.9.2. norme ASTM F1805-06.

3.   Metoda kočenja na snijegu za gume razreda C1 i C2

3.1.   Opći uvjeti

3.1.1.   Ispitna staza

Ispitivanja kočenjem provode se na dovoljno dugoj i širokoj ravnoj ispitnoj površini s najviše 2-postotnim nagibom koja je pokrivena sabijenim snijegom.

Snježna površina mora se sastojati od najmanje 3 cm debele podloge od tvrdo sabijenog snijega i oko 2 cm debelog površinskog sloja od srednje sabijenog i pripremljenog snijega.

Temperatura zraka izmjerena 1 m iznad tla mora biti između – 2 °C i – 15 °C; temperatura snijega izmjerena na dubini od oko jednog centimetra mora biti između – 4 °C i – 15 °C.

Preporučuje se izbjegavati izravnu Sunčevu svjetlost, velike razlike u Sunčevoj svjetlosti ili vlažnosti te vjetar.

Indeks sabijenosti snijega izmjeren penetrometrom CTI mora biti između 75 i 85.

3.1.2.   Vozilo

Ispitivanje se provodi vozilom iz standardne proizvodnje koje je u dobrom voznom stanju i opremljeno je sustavom ABS.

Vozilo mora biti takvo da opterećenje svakog kotača odgovara gumama koje se ispituju. Na istom se vozilu mogu ispitivati gume različitih veličina.

3.1.3.   Gume

Prije ispitivanja gume treba „razraditi” radi uklanjanja ostataka, zrna smjese ili spojeva od proizvodnog postupka na gaznoj površini. Površina gume koja je u dodiru sa snijegom mora se očistiti prije ispitivanja.

Gume se prije postavljanja na vozilo radi ispitivanja kondicioniraju najmanje dva sata na vanjskoj temperaturi zraka. Nakon toga se tlak u gumama namješta na vrijednosti određene za ispitivanje.

Ako se na vozilo ne mogu postaviti i referentne gume i gume kandidati, može se kao pomoćna upotrijebiti treća guma („kontrolna” guma). Najprije se na drugom vozilu ispita kontrolna guma s obzirom na referentnu, a zatim se na ispitnom vozilu ispita guma kandidat s obzirom na kontrolnu.

3.1.4.   Opterećenje i tlak

Za gume razreda C1 opterećenje vozila mora biti takvo da opterećenje na gumama iznosi od 60 % do 90 % opterećenja koje odgovara indeksu nosivosti gume.

Tlak hladne gume mora biti 240 kPa.

3.1.4.1.   Za gume razreda C1 opterećenje vozila mora biti takvo da opterećenje na gumama iznosi od 60 % do 90 % opterećenja koje odgovara indeksu nosivosti gume.

Tlak hladne gume mora biti 240 kPa.

3.1.4.2.   Za gume razreda C2, opterećenje vozila mora biti takvo da opterećenje na gumama iznosi od 60 % do 100 % opterećenja koje odgovara indeksu nosivosti gume.

Statičko opterećenje guma na istoj osovini ne smije se razlikovati za više od 10 %.

Tlak u gumama izračunava se za vožnju pri konstantnom otklonu.

Za vertikalno opterećenje veće od ili jednako 75 % nosivosti gume primjenjuje se konstantni otklon, pa se ispitni tlak u gumama „Pt” izračunava kako slijedi:

Formula

| | Qr je najveće opterećenje povezano s indeksom nosivosti gume označenom na boku gume, |
| --- | --- |

Qr je najveće opterećenje povezano s indeksom nosivosti gume označenom na boku gume,

| | Pr je referentni tlak koji odgovara najvećoj nosivosti Qr, |
| --- | --- |

Pr je referentni tlak koji odgovara najvećoj nosivosti Qr,

| | Qt je statičko opterećenje ispitne gume. |
| --- | --- |

Qt je statičko opterećenje ispitne gume.

Za vertikalno opterećenje manje od 75 % nosivosti gume primjenjuje se konstantni tlak u gumama, pa se ispitni tlak u gumama „Pt” izračunava kako slijedi:

Pt = Pr(0,75)1,25 = (0,7)Pr

Pr je referentni tlak koji odgovara najvećoj nosivosti Qr,

Tlak u gumama provjerava se neposredno prije ispitivanja pri temperaturi okoline.

3.1.5.   Mjerni uređaji

Vozilo mora biti opremljeno umjerenim senzorima primjerenim za mjerenja u zimskim uvjetima. Za spremanje mjernih podataka upotrebljava se sustav za prikupljanje podataka.

Točnost mjernih senzora i sustava mora biti takva da je relativna nesigurnost izmjerenog ili izračunanog prosječnog punog postignutog usporenja (mfdd, mean fully developed deceleration) manja od 1 %.

3.2.   Redoslijed ispitivanja

3.2.1.   Za svaku gumu kandidata i standardnu referentnu gumu ispitna vožnja s kočenjem uz pomoć ABS-a ponavlja se najmanje 6 puta.

Područja punog kočenja uz pomoć ABS-a ne smiju se preklapati.

Kad se ispituje novi komplet guma, vožnje se provode nakon što se smjer kretanja vozila pomakne kako ne bi kočilo na tragovima kotača prijašnje gume.

Ako više nije moguće osigurati da se područja punog kočenja uz pomoć ABS-a ne preklapaju, ispitnu je stazu nužno ponovno pripremiti.

Zahtijevani redoslijed:

| | 6 ponavljanja sa SRTT-om, zatim pomicanje u stranu kako bi se sljedeća guma ispitala na svježoj površini, |
| --- | --- |

6 ponavljanja sa SRTT-om, zatim pomicanje u stranu kako bi se sljedeća guma ispitala na svježoj površini,

| | 6 ponavljanja s gumom kandidatom 1, zatim pomicanje u stranu, |
| --- | --- |

6 ponavljanja s gumom kandidatom 1, zatim pomicanje u stranu,

| | 6 ponavljanja s gumom kandidatom 2, zatim pomicanje u stranu, |
| --- | --- |

6 ponavljanja s gumom kandidatom 2, zatim pomicanje u stranu,

| | 6 ponavljanja sa SRTT-om, zatim pomicanje u stranu. |
| --- | --- |

6 ponavljanja sa SRTT-om, zatim pomicanje u stranu.

3.2.2.   Redoslijed ispitivanja

Ako treba ocijeniti samo jednu gumu kandidata, redoslijed ispitivanja mora biti:

R1 – T – R2

pri čemu je:

| R1 | početno ispitivanje SRTT-a, R2 ponovno ispitivanje SRTT-a i T je ispitivanje gume kandidata koja se ocjenjuje.
  Prije ponavljanja ispitivanja SRTT-a smije se ispitati najviše dvije gume kandidata, naprimjer:
  R1 – T1 – T2 – R2. |
| --- | --- |

R1

početno ispitivanje SRTT-a, R2 ponovno ispitivanje SRTT-a i T je ispitivanje gume kandidata koja se ocjenjuje.

Prije ponavljanja ispitivanja SRTT-a smije se ispitati najviše dvije gume kandidata, naprimjer:

R1 – T1 – T2 – R2.

3.2.3.   Komparativna ispitivanja SRTT-a i guma kandidata ne smiju se ponoviti u istom danu.

3.3.   Ispitni postupak

3.3.1.   Vozilo se kreće brzinom od najmanje 28 km/h.

3.3.2.   Kad se dosegne područje mjerenja, uključuje se prazni hod, papučica kočnice oštro se pritisne stalnom silom dovoljnom da se aktivira ABS na svim kotačima vozila i prouzroči stabilno usporenje vozila, i drži se dok se brzina ne smanji na manje od 8 km/h.

3.3.3.   Prosječno puno postignuto usporenje između 25 km/h i 10 km/h izračunava se na temelju izmjerenih vremena, udaljenosti, brzine ili ubrzanja.

3.4.   Evaluacija podataka i prikazivanje rezultata

3.4.1.   Parametri za izvješće

3.4.1.1.   Za svaku gumu i svako ispitivanje kočenjem izračunava se i prikazuje prosjek i standardna devijacija mfdd-a.

Koeficijent varijacije CV ispitivanja gume kočenjem izračunava se kao:

Formula

3.4.1.2.   Ponderirani prosjeci dvaju uzastopnih ispitivanja SRTT-a izračunavaju se uzimajući u obzir broj guma kandidata između tih dvaju ispitivanja:

u slučaju redoslijeda ispitivanja R1 – T – R2, ponderirani prosjek SRTT-a koji se upotrebljava za usporedbu učinka gume kandidata iznosi:

wa(SRTT) = (R1 + R2)/2

pri čemu je:

| R1 | prosječni mfdd za prvo ispitivanje SRTT, dok je R2 prosječni mfdd za drugo ispitivanje SRTT-a;
  u slučaju redoslijeda ispitivanja R1 – T1 – T2 – R2, ponderirani prosjek (wa) SRTT-a, koji se upotrebljava za usporedbu učinka gume kandidata iznosi: | wa (SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 za usporedbu s gumom kandidatom T1 i |
| --- | --- | --- |

R1

prosječni mfdd za prvo ispitivanje SRTT, dok je R2 prosječni mfdd za drugo ispitivanje SRTT-a;

u slučaju redoslijeda ispitivanja R1 – T1 – T2 – R2, ponderirani prosjek (wa) SRTT-a, koji se upotrebljava za usporedbu učinka gume kandidata iznosi:

wa (SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 za usporedbu s gumom kandidatom T1 i

| | wa (SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 za usporedbu s gumom kandidatom T2. |
| --- | --- |

wa (SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 za usporedbu s gumom kandidatom T2.

3.4.1.3.   Indeks prianjanja na snijegu (SG) u postotcima za gumu kandidata izračunava se kao:

Formula

3.4.2.   Statistička validacija

Treba provjeriti normalnost, odmak ili moguća odstupanja nizova ponovljenih ili izračunanih mfdd-ova za svaku gumu.

Treba provjeriti usklađenost srednjih vrijednosti i standardnih devijacija uzastopnih ispitivanja SRTT-a kočenjem.

Srednje vrijednosti dvaju uzastopnih ispitivanja SRTT-a kočenjem ne smiju se razlikovati za više od 5 %.

Koeficijent varijacije svakog ispitivanja kočenjem mora biti manji od 6 %.

Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, ispitivanja se moraju ponoviti nakon ponovne pripreme ispitne staze.

3.4.3.   Ako gume kandidate nije moguće postaviti na isto vozilo kao SRTT, naprimjer zbog veličine gume, nemogućnosti postizanja potrebnih opterećenja itd., usporedba se obavlja s pomoćnim gumama (dalje u tekstu „kontrolne gume”) i dvama različitim vozilima. Na jedno vozilo mora biti moguće postaviti SRTT i kontrolnu gumu, a na drugo vozilo kontrolnu gumu i gumu kandidata.

3.4.3.1.   Indeks prianjanja na snijegu kontrolne gume u odnosu na SRTT (SG1) i gume kandidata u odnosu na kontrolnu gumu (SG2) utvrđuje se postupkom u prethodnim stavcima od 3.1. do 3.4.2.

Indeks prianjanja na snijegu gume kandidata u odnosu na SRTT umnožak je dvaju dobivenih indeksa prianjanja na snijegu, tj. SG1 × SG2.

3.4.3.2.   Uvjeti okoline moraju biti usporedivi. Sva se ispitivanja moraju provesti u istom danu.

3.4.3.3.   Za usporedbu sa SRTT-om i za usporedbu s gumom kandidatom upotrebljava se isti komplet kontrolnih guma koje se moraju postaviti na iste kotače.

3.4.3.4.   Kontrolne gume koje su bile upotrijebljene za ispitivanje moraju se zatim uskladištiti pod istim uvjetima koji vrijede za SRTT.

3.4.3.5.   SRTT i kontrolne gume moraju se odbaciti u slučaju nepravilnog trošenja ili oštećenja, kao i u slučaju slabljenja radnog učinka.

4.   Metoda ubrzanja za gume razreda C3

4.1.   U skladu s definicijom guma razreda C3 iz stavka 2.4.3., dodatno se razvrstavanje primjenjuje samo za potrebe ove ispitne metode:

| (a) | C3 uska (C3 Narrow, C3N), ako je nazivna širina presjeka gume razreda C3 manja od 285 mm; |
| --- | --- |

(a)

C3 uska (C3 Narrow, C3N), ako je nazivna širina presjeka gume razreda C3 manja od 285 mm;

| (b) | C3 široka (C3 Wide, C3W), ako je nazivna širina presjeka gume razreda C3 veća od ili jednaka 285 mm. |
| --- | --- |

(b)

C3 široka (C3 Wide, C3W), ako je nazivna širina presjeka gume razreda C3 veća od ili jednaka 285 mm.

4.2.   Metode za mjerenje indeksa prianjanja na snijegu

Učinak na snijegu temelji se na ispitnoj metodi u kojoj se uspoređuje prosječno ubrzanje gume kandidata na ispitivanju ubrzanjem s prosječnim ubrzanjem standardne referentne gume.

Relativni učinak označuje se indeksom prianjanja na snijegu (SG).

Ako se ispituje u skladu s ispitivanjem ubrzanjem iz stavka 4.7. u nastavku, prosječno ubrzanje zimske gume kandidata mora iznositi najmanje 1,25 u usporedbi s jednim od dvaju ekvivalentnih SRTT-ova – ASTM F 2870 i ASTM F 2871.

4.3.   Mjerna oprema

4.3.1.   Za mjerenje brzine i prijeđene udaljenosti na površini prekrivenoj snijegom/ledom između dvije brzine mora se upotrebljavati odgovarajući senzor.

Za mjerenje brzine vozila upotrebljava se peti kotač ili beskontaktni sustav za mjerenje brzine (uključujući radar, GPS...).

4.3.2.   Poštuju se sljedeća dopuštena odstupanja:

| (a) | za mjerenje brzine: ± 1 % (km/h) ili 0,5 km/h, ovisno o tome što je veće; |
| --- | --- |

(a)

za mjerenje brzine: ± 1 % (km/h) ili 0,5 km/h, ovisno o tome što je veće;

| (b) | za mjerenje udaljenosti: ± 1 × 10– 1 m. |
| --- | --- |

(b)

za mjerenje udaljenosti: ± 1 × 10– 1 m.

4.3.3.   Preporučuje se u vozilu imati prikaz izmjerene brzine ili razlike između izmjerene brzine i referentne brzine tako da vozač može prilagoditi brzinu vozila.

4.3.4.   Za ispitivanje ubrzanjem iz stavka 4.7. preporučuje se u vozilu imati prikaz omjera proklizavanja pogonskih guma koji se upotrebljava u posebnom slučaju iz stavka 4.7.2.1.1. u nastavku.

Omjer proklizavanja izračunava se kako slijedi:

Formula

| (a) | brzina vozila izmjeri se kako je utvrđeno u stavku 4.3.1. (m/s); |
| --- | --- |

(a)

brzina vozila izmjeri se kako je utvrđeno u stavku 4.3.1. (m/s);

| (b) | brzina vrtnje kotača izračunava se na gumi pogonske osovine mjerenjem njezine kutne brzine i promjera pod opterećenjem. |
| --- | --- |

(b)

brzina vrtnje kotača izračunava se na gumi pogonske osovine mjerenjem njezine kutne brzine i promjera pod opterećenjem.

Brzina kotača = π × promjer pod opterećenjem × kutna brzina

pri čemu je π = 3,1416 (m/360°), promjer pod opterećenjem (m) i kutna brzina (okretaji u sekundi = 360°/sekunda).

4.3.5.   Za spremanje podataka o mjerenju može se upotrebljavati sustav za prikupljanje podataka.

4.4.   Opći uvjeti

4.4.1.   Ispitna staza

Ispitivanje se provodi na dovoljno dugoj i širokoj ravnoj ispitnoj površini s najviše 2-postotnim nagibom koja je pokrivena sabijenim snijegom.

4.4.1.1.   Snježna površina mora se sastojati od najmanje 3 cm debele podloge od tvrdo sabijenog snijega i oko 2 cm debelog površinskog sloja od srednje sabijenog i pripremljenog snijega.

4.4.1.2.   Indeks sabijenosti snijega izmjeren penetrometrom CTI mora iznositi između 80 i 90. Za dodatne pojedinosti o mjernoj metodi vidjeti dodatak normi ASTM F1805.

4.4.1.3.   Temperatura zraka izmjerena jedan metar iznad podloge mora biti između – 2 °C i – 15 °C; temperatura snijega izmjerena na dubini od oko jednog centimetra mora biti između – 4 °C i – 15 °C.

Temperatura zraka tijekom ispitivanja ne smije odstupati za više od 10 °C.

4.5.   Priprema i razrada guma

4.5.1.   Ispitne gume postavljaju se na naplatke konvencionalnim metodama postavljanja u skladu s normom ISO 4209-1. Pravilno nalijeganje ruba postiže se primjerenim mazivom. Pretjeranu upotrebu maziva treba izbjegavati kako bi se spriječilo klizanje gume na naplatku kotača.

4.5.2.   Prije ispitivanja gume treba „razraditi” radi uklanjanja ostataka, zrna smjese ili spojeva od proizvodnog postupka na gaznoj površini.

4.5.3.   Gume se prije postavljanja na vozilo radi ispitivanja kondicioniraju najmanje dva sata na vanjskoj temperaturi zraka.

Prije ispitivanja treba ih smjestiti tako da prije ispitivanja budu na istoj temperaturi i zaštititi od sunca kako se ne bi pretjerano zagrijale od Sunčeva zračenja.

Površina gume koja je u dodiru sa snijegom mora se očistiti prije ispitivanja.

Nakon toga se tlak u gumama namješta na vrijednosti određene za ispitivanje.

4.6.   Redoslijed ispitivanja

Ako treba ocijeniti samo jednu gumu kandidata, redoslijed ispitivanja mora biti:

R1, T, R2

pri čemu je:

R1 početno ispitivanje SRTT-a, R2 ponovno ispitivanje SRTT-a i T ispitivanje gume kandidata koja se ocjenjuje.

Prije ponavljanja ispitivanja SRTT-a smiju se ispitati najviše tri gume kandidata, naprimjer: R1, T1, T2, T3, R2.

Preporučuje se da se područja punog ubrzanja ne preklapaju ako ispitna staza nije ponovno pripremljena.

Kad se ispituje novi komplet guma, vožnje se provode nakon što se smjer kretanja vozila pomakne kako ne bi ubrzavalo na tragovima kotača prijašnje gume. Ako više nije moguće osigurati da se područja punog ubrzavanja ne preklapaju, ispitnu stazu treba ponovno pripremiti.

4.7.   Postupak ispitivanja ubrzanjem na snijegu za indeks prianjanja na snijegu razreda C3N i C3W

4.7.1.   Načelo

Metoda ispitivanja obuhvaća postupak za mjerenje učinka prianjanja guma gospodarskih vozila na snijegu tijekom ubrzavanja upotrebom gospodarskog vozila sa sustavom kontrole proklizavanja (TCS, ASR itd.).

Počevši od definirane početne brzine, papučica za snagu pritišće se do kraja kako bi se aktivirao sustav kontrole proklizavanja, pri čemu se prosječno ubrzanje izračunava između dvije utvrđene brzine.

4.7.2.   Vozilo

4.7.2.1.   Ispitivanje se provodi standardnim dvoosovinskim gospodarskim vozilom koje je u dobrom voznom stanju i ima:

| (a) | stražnju osovinu male mase i motor dovoljne snage za održavanje prosječnog postotka proklizavanja tijekom ispitivanja u skladu sa stavcima 4.7.5.1. i 4.7.5.2.1. u nastavku; |
| --- | --- |

(a)

stražnju osovinu male mase i motor dovoljne snage za održavanje prosječnog postotka proklizavanja tijekom ispitivanja u skladu sa stavcima 4.7.5.1. i 4.7.5.2.1. u nastavku;

| (b) | ručni mjenjač (automatski mjenjač s aktiviranim ručnim mijenjanjem brzina) prijenosnim omjerom koji obuhvaća raspon brzine od najmanje 19 km/h između 4 km/h i 30 km/h; |
| --- | --- |

(b)

ručni mjenjač (automatski mjenjač s aktiviranim ručnim mijenjanjem brzina) prijenosnim omjerom koji obuhvaća raspon brzine od najmanje 19 km/h između 4 km/h i 30 km/h;

| (c) | blokiranje diferencijala na pogonskoj osovini koje se preporučuje za poboljšanje ponovljivosti ispitivanja; |
| --- | --- |

(c)

blokiranje diferencijala na pogonskoj osovini koje se preporučuje za poboljšanje ponovljivosti ispitivanja;

| (d) | standardni komercijalni sustav koji kontrolira/ograničuje proklizavanje pogonske osovine tijekom ubrzanja (kontrola proklizavanja, ASR, TCS itd.). |
| --- | --- |

(d)

standardni komercijalni sustav koji kontrolira/ograničuje proklizavanje pogonske osovine tijekom ubrzanja (kontrola proklizavanja, ASR, TCS itd.).

4.7.2.1.1.   U posebnom slučaju kad standardno gospodarsko vozilo opremljeno sustavom kontrole proklizavanja nije dostupno, dopuštena je upotreba vozila bez kontrole proklizavanja/ASR-a /TCS-a ako je vozilo opremljeno sustavom za prikaz postotka proklizavanja kako je navedeno u stavku 4.3.4. ovog Priloga i obveznim blokiranjem diferencijala na pogonskoj osovini koji se upotrebljava u skladu s postupkom iz stavka 4.7.5.2.1. u nastavku. Ako je blokiranje diferencijala dostupno, mora se upotrebljavati, a ako dostupno, prosječni omjer proklizavanja mjeri se na lijevom i desnom pogonskom kotaču.

4.7.2.2.   Na vozilu su dopuštene izmjene koje omogućuju:

| (a) | povećanje broja različitih veličina guma koje je moguće ugraditi na vozilo; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja različitih veličina guma koje je moguće ugraditi na vozilo;

| (b) | ugradnju automatskog aktiviranja ubrzanja i mjerenja. |
| --- | --- |

(b)

ugradnju automatskog aktiviranja ubrzanja i mjerenja.

Sve su druge izmjene sustava ubrzavanja zabranjene.

4.7.3.   Postavljanje guma na vozilo

Na stražnju se pogonsku osovinu, po izboru, mogu postaviti dvije ili četiri ispitne gume, ako se poštuje opterećenje po gumi.

Na prednju nepogonsku upravljačku osovinu postavljaju se dvije gume čija je veličina prikladna opterećenju osovine. Te dvije prednje gume mogu se zadržati tijekom ispitivanja.

4.7.4.   Opterećenje i tlak u gumama

4.7.4.1.   Statičko opterećenje na svakoj stražnjoj pogonskoj ispitnoj gumi mora biti između 20 % i 55 % nosivosti ispitne gume označene na boku.

Ukupno statičko opterećenje na prednjoj upravljačkoj osovini treba iznositi između 60 % i 160 % ukupnog opterećenja stražnje pogonske osovine.

Statičko opterećenje guma na istoj pogonskoj osovini ne bi se trebalo razlikovati za više od 10 %.

4.7.4.2.   Tlak u pogonskim gumama mora biti 70 % tlaka označenog na boku gume.

Upravljačke gume napuhuju se do nominalne vrijednosti tlaka označene na boku gume.

Ako tlak nije označen na boku gume, u primjenjivim priručnicima s normama za gume nađite tlak koji odgovara najvećoj nosivosti za jednostruku gumu.

4.7.5.   Ispitne vožnje

4.7.5.1.   Prvo se na vozilo, kad je u ispitnom području, postavlja komplet referentnih guma.

Vozilo se vozi stalnom brzinom između 4 km/h i 11 km/h i s prijenosnim omjerom koji obuhvaća raspon brzine od najmanje 19 km/h za cijeli program ispitivanja (tj. R–T1–T2–T3–R).

Preporučuje se odabir 3. ili 4. prijenosnog omjera koji daje najmanje 10 % prosječnog omjera proklizavanja u mjerenom rasponu brzine.

4.7.5.2.   U slučaju vozila opremljenih sustavom kontrole proklizavanja (koji je uključen prije vožnje), papučica za snagu pritisne se do kraja dok vozilo ne postigne završnu brzinu.

Završna brzina = početna brzina + 15 km/h

Na ispitno vozilo straga ne smije djelovati nikakva sila koja ograničuje gibanje.

4.7.5.2.1.   U posebnom slučaju iz stavka 4.7.2.1.1. ovog Priloga kad nije dostupno standardno gospodarsko vozilo opremljeno sustavom kontrole proklizavanja, vozač ručno održava prosječni omjer proklizavanja između 10 % i 40 % (postupak kontroliranog proklizavanja umjesto punog proklizavanja) unutar propisanog raspona brzine. Ako nije dostupno blokiranje diferencijala, razlika prosječnog omjera proklizavanja između lijevog i desnog pogonskog kotača ne smije biti veća od 8 % za svaku vožnju. Sve vožnje sa svim gumama u ispitivanju obavljaju se uz kontrolirano proklizavanje.

4.7.5.3.   Mjeri se prijeđena udaljenost između početne i završne brzine.

4.7.5.4.   Za svaku gumu kandidata i standardnu referentnu gumu vožnja za ispitivanje ubrzanjem mora se ponoviti najmanje šest puta, pri čemu koeficijenti varijacije (standardna devijacija / prosjek*100) za najmanje šest ispravnih vožnji na toj udaljenosti smiju iznositi najviše 6 %.

4.7.5.5.   U slučaju vozila opremljenog sustavom kontrole proklizavanja, prosječni omjer proklizavanja mora biti u rasponu od 10 % do 40 % (izračunano u skladu sa stavkom 4.3.4. ovog Priloga).

4.7.5.6.   Primjenjuje se redoslijed ispitivanja kako je utvrđen u stavku 4.6.

4.8.   Obrada mjernih rezultata

4.8.1.   Izračun prosječnog ubrzanja (AA)

Pri svakom se ponavljanju mjerenja prosječno ubrzanje AA (m · s– 2) izračunava prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je D (m) prijeđena udaljenost između početne brzine Si (m · s– 1) i završne brzine Sf (m · s– 1).

4.8.2.   Validacija rezultata

Za gume kandidate:

koeficijent varijacije prosječnog ubrzanja izračunava se za sve gume kandidate. Ako je jedan koeficijent varijacije veći od 6 %, podaci se odbacuju i ispitivanje se ponavlja za tu gumu kandidata.

Formula

Za referentnu gumu:

ako je koeficijent varijacije prosječnog ubrzanja „AA” svakog skupa od najmanje šest vožnji referentne gume veći od 6 %, svi se podaci odbacuju i ispitivanje se ponavlja sa svim gumama (gumama kandidatima i referentnom gumom).

Uz to, kako bi se u obzir uzelo moguće unapređenje ispitivanja, koeficijent valjanosti izračunava se na temelju prosječnih vrijednosti dviju uzastopnih skupova od najmanje šest vožnji referentne gume. Ako je koeficijent valjanosti veći od 6 %, podaci se odbacuju za sve gume kandidate i ispitivanje se ponavlja.

Formula

4.8.3.   Izračun prosječnog ubrzanja (AA)

Ako je R1 prosječna vrijednost ubrzanja u prvom ispitivanju referentne gume, a R2 prosječna vrijednost ubrzanja u drugom ispitivanju referentne gume, provode se sljedeće radnje u skladu s tablicom 1.

Tablica 1.

| Ako je broj kompleta guma kandidata između dviju uzastopnih vožnji referentne gume: | a komplet guma kandidata koji se kvalificira jest: | onda se „Ra” izračunava primjenom sljedećeg: |
| --- | --- | --- |
| 1



  R – T1 – R | T1 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| 2



  R – T1 – T2 – R | T1 | Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 |
| 3



  R – T1 – T2 – T3 – R | T1 | Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1 + R2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 |

Ako je broj kompleta guma kandidata između dviju uzastopnih vožnji referentne gume:

a komplet guma kandidata koji se kvalificira jest:

onda se „Ra” izračunava primjenom sljedećeg:

Image 27

T1

Ra = 1/2 (R1 + R2)

Image 28

T1

Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2

Image 29

T1

Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1 + R2)

T3

Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

„Ta” (a = 1, 2 itd.) je prosjek vrijednosti prosječnog ubrzanja za ispitivanje gume kandidata.

4.8.4.   Izračun AFC-a (koeficijent sile ubrzanja)

Naziva se i AFC – koeficijent sile ubrzanja.

Izračun AFC-a(Ta) i AFC-a(Ra) kako je određeno u tablici 2.:

Tablica 2.

| | Koeficijent sile ubrzanja (AFC) jest: |
| --- | --- |
| Referentna guma | |
| Guma kandidat | |

Koeficijent sile ubrzanja (AFC) jest:

Referentna guma

Formula

Guma kandidat

Formula

Ra i Ta u m/s2

„g” = ubrzanje zbog sile teže (zaokruženo na 9,81 m/s2)

4.8.5.   Izračun relativnog indeksa prianjanja gume na snijegu

Indeks prianjanja na snijegu relativni je učinak gume kandidata u usporedbi s referentnom gumom.

Formula

4.8.6.   Izračun omjera proklizavanja

Omjer proklizavanja može se izračunati kao prosjek omjera proklizavanja kako je navedeno u stavku 4.3.4. ovog Priloga ili usporedbom prosječne udaljenosti u najmanje šest vožnji iz stavka 4.7.5.3. ovog Priloga s udaljenošću vožnje izvedene bez proklizavanja (vrlo malo ubrzanje).

Formula

Bez udaljenosti proklizavanja znači udaljenost kotača izračunana u vožnji provedenoj pri stalnoj brzini ili s kontinuirano malim ubrzanjem.

4.9.   Usporedba prianjanja na snijegu između gume kandidata i referentne gume s pomoću kontrolne gume

4.9.1.   Područje primjene

Ako se veličina gume kandidata znatno razlikuje od referentne gume, može se dogoditi da ih nije moguće izravno usporediti na istom osobnom vozilu. U ovom se pristupu upotrebljava pomoćna guma (dalje u tekstu: kontrolna guma).

4.9.2.   Načelo pristupa

Načelo je upotreba kontrolne gume i dvaju različitih vozila za ocjenjivanje gume kandidata u usporedbi s referentnom gumom.

Na jednom su vozilu postavljene referentna guma i kontrolna guma, a na drugom kontrolna guma i guma kandidat. Svi su uvjeti u skladu sa stavkom 4.7.

Prvo je ocjenjivanje usporedba između kontrolne gume i referentne gume. Rezultat (indeks prianjanja na snijegu 1.) je relativna učinkovitost kontrolne gume u usporedbi s referentnom gumom.

Drugo je ocjenjivanje usporedba između gume kandidata i kontrolne gume. Rezultat (indeks prianjanja na snijegu 2.) je relativna učinkovitost gume kandidata u usporedbi s kontrolnom gumom.

Drugo se ocjenjivanje provodi na istoj stazi kao prvo. Temperatura zraka mora biti unutar ± 5 °C temperature pri prvoj ocjeni. Komplet kontrolnih guma mora biti isti komplet koji je upotrijebljen u prvom ocjenjivanju.

Indeks učinka prianjanja na snijegu gume kandidata u usporedbi s referentnom gumom dobiva se množenjem prethodno izračunanih relativnih učinkovitosti:

Indeks prianjanja na snijegu × SG1 × SG2

4.9.3.   Odabir kompleta guma kao kompleta kontrolnih guma

Kontrolna guma znači skupina identičnih guma proizvedenih u istoj tvornici u razdoblju od tjedan dana.

4.10.   Skladištenje i konzerviranje

Prije prvog ocjenjivanja (kontrolna guma / referentna guma) gume se mogu skladištiti u uobičajenim uvjetima. Sve gume iz kompleta kontrolnih guma morale su biti uskladištene u jednakim uvjetima.

Nakon što je komplet kontrolnih guma ocijenjen usporedbom s referentnom gumom, primjenjuju se posebni uvjeti skladištenja za zamjenu kontrolnih guma.

Ako ispitivanja prouzroče nepravilnu istrošenost ili oštećenja, ili ako istrošenost utječe na rezultate ispitivanja, tu se gumu mora prestati upotrebljavati.

---

(1)  Za detalje vidjeti dodatak normi ASTM F1805-06.

Dodatak 1.

Definiranje piktograma „alpska oznaka”

I osnovica i visina piktograma iznose najmanje 15 mm.

Prethodni crtež nije u mjerilu.

Dodatak 2.

Ispitno izvješće i ispitni podaci za gume razreda C1 i C2

DIO 1. – IZVJEŠĆE

1.   Homologacijsko tijelo ili tehnička služba: ...

2.   Ime i adresa podnositelja zahtjeva: ...

3.   Broj ispitnog izvješća: ...

4.   Proizvođač i ime marke ili trgovački opis: ...

5.   Razred gume: ...

6.   Vrsta upotrebe: ...

7.   Indeks prianjanja na snijegu s obzirom na SRTT u skladu sa stavkom 6.4.1.1.

7.1.   Upotrijebljeni ispitni postupak i SRTT ...

8.   Napomene (ako postoje): ...

9.   Datum: ...

10.   Potpis: ...

DIO 2. – ISPITNI PODACI

1.   Datum ispitivanja: ...

2.   Lokacija ispitne staze: ...

2.1.   Karakteristike ispitne staze:

| | Na početku ispitivanja | Na kraju ispitivanja | Specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| vremenski uvjeti: | | | |
| Okolna temperatura | | | od – 2 °C do – 15 °C |
| Temperatura snijega | | | od – 4 °C do – 15 °C |
| CTI indeks | | | 75 do 85 |
| Ostalo | | | |

Na početku ispitivanja

Na kraju ispitivanja

Specifikacija

vremenski uvjeti:

Okolna temperatura

od – 2 °C do – 15 °C

Temperatura snijega

od – 4 °C do – 15 °C

CTI indeks

75 do 85

Ostalo

3.   Ispitno vozilo (marka, model i tip, godina): ...

4.   Pojedinosti o ispitnoj gumi ...

4.1.   Oznaka veličine gume i opis upotrebe: ...

4.2.   Marka gume i trgovački opis: ...

4.3.   Podaci o ispitnoj gumi: ...

| | SRTT(1. ispitivanje) | Kandidat | Kandidat | SRTT(2. ispitivanje) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije gume | | | | |
| Kodna oznaka širine ispitnog naplatka | | | | |
| Opterećenje (prednjih i stražnjih) guma (kg) | | | | |
| Indeks nosivosti (prednjih i stražnjih) guma (%) | | | | |
| Tlak u (prednjim i stražnjim) gumama (kPa) | | | | |

SRTT(1. ispitivanje)

Kandidat

Kandidat

SRTT(2. ispitivanje)

Dimenzije gume

Kodna oznaka širine ispitnog naplatka

Opterećenje (prednjih i stražnjih) guma (kg)

Indeks nosivosti (prednjih i stražnjih) guma (%)

Tlak u (prednjim i stražnjim) gumama (kPa)

5.   Ispitni rezultati: prosječno puno usporenje (m/s2) / koeficijent prianjanja (1).

| Broj vožnje | Specifikacija | SRTT(1. ispitivanje) | Kandidat | Kandidat | SRTT(2. ispitivanje) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| 4 | | | | | |
| 5 | | | | | |
| 6 | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Prosječno | | | | | |
| Stand. devijacija | | | | | |
| CV (%) | < 6 % | | | | |
| Validacija SRTT-a | (SRTT) < 5 % | | | | |
| SRTT prosječni | | | | | |
| Indeks prianjanja na snijegu | | 100 | | | |

Broj vožnje

Specifikacija

SRTT(1. ispitivanje)

Kandidat

Kandidat

SRTT(2. ispitivanje)

1

2

3

4

5

6

Prosječno

Stand. devijacija

CV (%)

< 6 %

Validacija SRTT-a

(SRTT) < 5 %

SRTT prosječni

Indeks prianjanja na snijegu

100

---

(1)  Prekrižiti što se ne primjenjuje.

Dodatak 3.

Ispitno izvješće i ispitni podaci za gume razreda C3

DIO 1. – IZVJEŠĆE

1.   Homologacijsko tijelo ili tehnička služba: ...

2.   Ime i adresa podnositelja zahtjeva: ...

3.   Broj ispitnog izvješća: ...

4.   Proizvođač i ime marke ili trgovački opis: ...

5.   Razred gume: ...

6.   Vrsta upotrebe: ...

7.   Indeks prianjanja na snijegu s obzirom na SRTT u skladu sa stavkom 6.4.1.1.

7.1.   Upotrijebljeni ispitni postupak i SRTT ...

8.   Napomene (ako postoje): ...

9.   Datum: ...

10.   Potpis: ...

DIO 2. – ISPITNI PODACI

1.   Datum ispitivanja: ...

2.   Lokacija ispitne staze: ...

2.1.   Karakteristike ispitne staze:

| | Na početku ispitivanja | Na kraju ispitivanja | Specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| vremenski uvjeti: | | | |
| Okolna temperatura | | | od – 2 °C do – 15 °C |
| Temperatura snijega | | | od – 4 °C do – 15 °C |
| CTI indeks | | | 80 do 90 |
| Ostalo | | | |

Na početku ispitivanja

Na kraju ispitivanja

Specifikacija

vremenski uvjeti:

Okolna temperatura

od – 2 °C do – 15 °C

Temperatura snijega

od – 4 °C do – 15 °C

CTI indeks

80 do 90

Ostalo

3.   Ispitno vozilo (marka, model i tip, godina): ...

4.   Pojedinosti o ispitnoj gumi ...

4.1.   Oznaka veličine gume i opis upotrebe: ...

4.2.   Marka gume i trgovački opis: ...

4.3.   Podaci o ispitnoj gumi: ...

| | SRTT(1. ispitivanje) | Kandidat 1 | Kandidat 2 | Kandidat 3 | SRTT(2. ispitivanje) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije gume | | | | | |
| Kodna oznaka širine ispitnog naplatka | | | | | |
| Opterećenje (prednjih i zadnjih) guma (kg) | | | | | |
| Indeks nosivosti (prednjih i zadnjih) guma (%) | | | | | |
| Tlak u (prednjim i zadnjim) gumama (kPa) | | | | | |

SRTT(1. ispitivanje)

Kandidat 1

Kandidat 2

Kandidat 3

SRTT(2. ispitivanje)

Dimenzije gume

Kodna oznaka širine ispitnog naplatka

Opterećenje (prednjih i zadnjih) guma (kg)

Indeks nosivosti (prednjih i zadnjih) guma (%)

Tlak u (prednjim i zadnjim) gumama (kPa)

5.   Rezultati ispitivanja: prosječno ubrzanje (m/s2)

| Broj vožnje | Specifikacija | SRTT(1. ispitivanje) | Kandidat 1 | Kandidat 2 | Kandidat 3 | SRTT(2. ispitivanje) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| 4 | | | | | | |
| 5 | | | | | | |
| 6 | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Prosječno | | | | | | |
| Stand. devijacija | | | | | | |
| Omjer proklizavanja (%) | | | | | | |
| CV (%) | ≤ 6 % | | | | | |
| Validacija SRTT-a | (SRTT) ≤ 6 % | | | | | |
| SRTT prosječni | | | | | | |
| Indeks prianjanja na snijegu | | 1,00 | | | | |

Broj vožnje

Specifikacija

SRTT(1. ispitivanje)

Kandidat 1

Kandidat 2

Kandidat 3

SRTT(2. ispitivanje)

1

2

3

4

5

6

Prosječno

Stand. devijacija

Omjer proklizavanja (%)

CV (%)

≤ 6 %

Validacija SRTT-a

(SRTT) ≤ 6 %

SRTT prosječni

Indeks prianjanja na snijegu

1,00

---