# Uradni list C 48/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 48 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5121. februar 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 48

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5121. februar 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 048/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 048/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 048/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 048/02

Menjalni tečaji eura

5

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2008/C 048/03 | Poziv za zbiranje predlogov – Skupni usklajeni program Evropske unije za raziskave podjetij in potrošnikov | 6 |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Razpis javnega natečaja EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 048/05 | Državna pomoč – Danska – Državna pomoč št. C 58/07 (prej N 240/07) – Spremembe obstoječe sheme davka na tonažo – Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2008/C 048/03

Poziv za zbiranje predlogov – Skupni usklajeni program Evropske unije za raziskave podjetij in potrošnikov

6

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2008/C 048/04

Razpis javnega natečaja EPSO/AD/125/08

15

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 048/05

Državna pomoč – Danska – Državna pomoč št. C 58/07 (prej N 240/07) – Spremembe obstoječe sheme davka na tonažo – Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 21.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 48/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2008/C 48/01)

| Datum sprejetja odločitve | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 98/02 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Pravna podlaga | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Vrsta ukrepa | Prilagoditev sheme pomoči v zvezi z raziskavami, svetovanjem in prikazovanjem: novo obdobje, proračun in ukrepi |
| Cilj | Izboljšanje učinkovitosti rabe energije v rastlinjakih in zmanjšanje celotne porabe energije |
| Oblika pomoči | Subvencija za institucije v sektorju kmetijskega svetovanja, izobraževanja in raziskovanja |
| Proračun | 70 milijonov v desetih letih, 7 milijonov letno |
| Intenzivnost | Raziskovanje: 100 %, svetovanje: 100 %, prikazovanje: 50 % |
| Trajanje | 2000-2010 |
| Gospodarski sektorji | Vrtnarstvo v raslinjakih ter sektor kmetijskega raziskovanja in svetovanja |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

11.10.2007

Št. pomoči

NN 98/02

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Pravna podlaga

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Vrsta ukrepa

Prilagoditev sheme pomoči v zvezi z raziskavami, svetovanjem in prikazovanjem: novo obdobje, proračun in ukrepi

Cilj

Izboljšanje učinkovitosti rabe energije v rastlinjakih in zmanjšanje celotne porabe energije

Oblika pomoči

Subvencija za institucije v sektorju kmetijskega svetovanja, izobraževanja in raziskovanja

Proračun

70 milijonov v desetih letih, 7 milijonov letno

Intenzivnost

Raziskovanje: 100 %, svetovanje: 100 %, prikazovanje: 50 %

Trajanje

2000-2010

Gospodarski sektorji

Vrtnarstvo v raslinjakih ter sektor kmetijskega raziskovanja in svetovanja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

in:

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Država članica | Belgija |
| Regija | Flanders |
| Naziv | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Pravna podlaga | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Datum sprejetja odločitve

11.10.2007

Št. pomoči

NN 65/05 (ex N 486/03)

Država članica

Belgija

Regija

Flanders

Naziv

„Fonds voor landbouw en visserij”

Pravna podlaga

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Ustanovitev sklada za kmetijstvo in ribištvo v Flamski

Oblika pomoči

Subvencija

Proračun

Za obdobje od leta 2003-2006: 5 052 924 EUR

Od leta 2007: približno 900 000 EUR letno

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Ni določeno

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo in ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 272/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Andalucía |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Pravna podlaga | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | — |
| Oblika pomoči | Dotacija |
| Proračun | 7 800 000 EUR |
| Intenzivnost | 75 %–50 % |
| Trajanje | 2007-2011 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

1.10.2007

Št. pomoči

N 272/07

Država članica

Španija

Regija

Andalucía

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Pravna podlaga

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

—

Oblika pomoči

Dotacija

Proračun

7 800 000 EUR

Intenzivnost

75 %–50 %

Trajanje

2007-2011

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 316/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Pravna podlaga | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | — |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | 30 000 EUR |
| Intenzivnost | Največ 80 % |
| Trajanje | Ad hoc |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

1.10.2007

Št. pomoči

N 316/07

Država članica

Španija

Regija

Comunidad Autónoma de Canarias

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Pravna podlaga

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

—

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

30 000 EUR

Intenzivnost

Največ 80 %

Trajanje

Ad hoc

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 477/07 |
| Država članica | Zvezna republika Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Weinfonds |
| Pravna podlaga | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | 1. | spodbujati kakovost vina ter prodajo vina in drugih proizvodov iz vina in grozdja z njihovim vstopom na trg in ohranitvijo na njem; |

Datum sprejetja odločitve

19.12.2007

Št. pomoči

N 477/07

Država članica

Zvezna republika Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Weinfonds

Pravna podlaga

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

1.

spodbujati kakovost vina ter prodajo vina in drugih proizvodov iz vina in grozdja z njihovim vstopom na trg in ohranitvijo na njem;

| 2. | prizadevati si za zaščito oznak za domače vino, ki so določene s pravnimi predpisi, tako v matični državi kot v tujini |
| --- | --- |

2.

prizadevati si za zaščito oznak za domače vino, ki so določene s pravnimi predpisi, tako v matični državi kot v tujini

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

12 000 000 EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 21.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 48/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. februarja 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4656 |
| JPY | japonski jen | 158,32 |
| DKK | danska krona | 7,4536 |
| GBP | funt šterling | 0,7544 |
| SEK | švedska krona | 9,3196 |
| CHF | švicarski frank | 1,6116 |
| ISK | islandska krona | 98,81 |
| NOK | norveška krona | 7,877 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,29 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 265,87 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6964 |
| PLN | poljski zlot | 3,5835 |
| RON | romunski leu | 3,6556 |
| SKK | slovaška krona | 33,177 |
| TRY | turška lira | 1,778 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6031 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4899 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,434 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8449 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0709 |
| KRW | južnokorejski won | 1 386,9 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,541 |
| CNY | kitajski juan | 10,4697 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,284 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 468,86 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7258 |
| PHP | filipinski peso | 59,723 |
| RUB | ruski rubelj | 36,052 |
| THB | tajski bat | 46,313 |
| BRL | brazilski real | 2,5523 |
| MXN | mehiški peso | 15,8063 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4656

JPY

japonski jen

158,32

DKK

danska krona

7,4536

GBP

funt šterling

0,7544

SEK

švedska krona

9,3196

CHF

švicarski frank

1,6116

ISK

islandska krona

98,81

NOK

norveška krona

7,877

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,29

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

265,87

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6964

PLN

poljski zlot

3,5835

RON

romunski leu

3,6556

SKK

slovaška krona

33,177

TRY

turška lira

1,778

AUD

avstralski dolar

1,6031

CAD

kanadski dolar

1,4899

HKD

hongkonški dolar

11,434

NZD

novozelandski dolar

1,8449

SGD

singapurski dolar

2,0709

KRW

južnokorejski won

1 386,9

ZAR

južnoafriški rand

11,541

CNY

kitajski juan

10,4697

HRK

hrvaška kuna

7,284

IDR

indonezijska rupija

13 468,86

MYR

malezijski ringit

4,7258

PHP

filipinski peso

59,723

RUB

ruski rubelj

36,052

THB

tajski bat

46,313

BRL

brazilski real

2,5523

MXN

mehiški peso

15,8063

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 21.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 48/6

---

Poziv za zbiranje predlogov – Skupni usklajeni program Evropske unije za raziskave podjetij in potrošnikov

(2008/C 48/03)

1.   OKVIR

Evropska komisija objavlja poziv za zbiranje predlogov (sklic ECFIN/2008/A3-003) za opravljanje raziskav potrošnikov v okviru skupnega usklajenega programa EU za raziskave podjetij in potrošnikov (ki ga je Komisija odobrila 12. julija 2006 COM(2006)379) v naslednjih državah članicah EU: v Avstriji, na Irskem in Malti. To sodelovanje bo potekalo v obliki okvirnega sporazuma o partnerstvu med Komisijo in specializiranimi organi v obdobju treh let.

Program je namenjen zbiranju informacij o stanju gospodarstva v državah članicah EU in državah kandidatkah, da bi lahko primerjali njihove poslovne cikle zaradi upravljanja ekonomske in monetarne unije (EMU). Postal je nepogrešljivo orodje pri gospodarskem spremljanju EMU in za namene splošne gospodarske politike.

2.   NAMEN IN SPECIFIKACIJE DEJAVNOSTI

2.1   Cilji

Skupni usklajeni program EU vključuje specializirane organe/ustanove, ki izvajajo javnomnenjske raziskave na podlagi skupnega financiranja. Komisija namerava skleniti sporazume z organi in ustanovami, ki so ustrezno usposobljeni za opravljanje raziskav potrošnikov v naslednjih treh letih.

Poleg mesečnih raziskav se izvajajo tudi priložnostne raziskave o aktualnih gospodarskih vprašanjih; pri teh raziskavah se uporabljajo enaki uveljavljeni vzorci kot pri mesečnih raziskavah, da se pridobijo informacije o posebnih vprašanjih gospodarske politike. Te raziskave so že po opredelitvi izvajajo ob določenih priložnostih.

2.2   Tehnične specifikacije

2.2.1   Časovna razporeditev raziskav in poročanje o rezultatih

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled raziskav, ki so predvidene v tem pozivu za zbiranje predlogov:

| Ime raziskave | Število dejavnosti/velikostni razredi | Število agregatov | Število postavljenih vprašanj na mesec | Število postavljenih vprašanj na četrtletje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošniki | 24 razčlenitev | 1 | 14 (vključno z dvema neobveznima vprašanjema) | 3 |

Ime raziskave

Število dejavnosti/velikostni razredi

Število agregatov

Število postavljenih vprašanj na mesec

Število postavljenih vprašanj na četrtletje

Potrošniki

24 razčlenitev

1

14 (vključno z dvema neobveznima vprašanjema)

3

| — | mesečne raziskave morajo biti opravljene v prvih dveh tednih vsakega meseca, rezultate pa je treba po elektronski pošti sporočiti Komisiji vsaj 5 do 6 delovnih dni pred koncem meseca in v skladu s koledarjem, ki bo vključen v posebni sporazum o donaciji, |
| --- | --- |

—

mesečne raziskave morajo biti opravljene v prvih dveh tednih vsakega meseca, rezultate pa je treba po elektronski pošti sporočiti Komisiji vsaj 5 do 6 delovnih dni pred koncem meseca in v skladu s koledarjem, ki bo vključen v posebni sporazum o donaciji,

| — | četrtletne raziskave morajo biti opravljene v prvih dveh tednih prvega meseca v vsakem četrtletju (januarja, aprila, julija in oktobra), rezultate pa je treba po elektronski pošti sporočiti Komisiji vsaj 5 do 6 delovnih dni pred koncem januarja, aprila, julija in oktobra ter v skladu s koledarjem, ki bo vključen v posebni sporazum o donaciji, |
| --- | --- |

—

četrtletne raziskave morajo biti opravljene v prvih dveh tednih prvega meseca v vsakem četrtletju (januarja, aprila, julija in oktobra), rezultate pa je treba po elektronski pošti sporočiti Komisiji vsaj 5 do 6 delovnih dni pred koncem januarja, aprila, julija in oktobra ter v skladu s koledarjem, ki bo vključen v posebni sporazum o donaciji,

| — | pri priložnostnih raziskavah se mora upravičenec zavezati, da se bo držal posebnih časovnih razporedov, ki so zanje določeni. |
| --- | --- |

—

pri priložnostnih raziskavah se mora upravičenec zavezati, da se bo držal posebnih časovnih razporedov, ki so zanje določeni.

Podroben opis dejavnosti (Priloga I k posebnemu sporazumu o donaciji) je mogoče prenesti z naslednjega internetnega naslova:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2   Metodologija in vprašalniki

Podrobnosti o metodologiji, vprašalnikih in mednarodnih smernicah za opravljanje raziskav podjetij in potrošnikov so na voljo v uporabniškem priročniku za skupni usklajeni program EU za raziskave podjetij in potrošnikov na naslovu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   UPRAVNE DOLOČBE IN TRAJANJE

3.1   Upravne določbe

Organ ali ustanova se izbere za največ 3 leta. Komisija želi vzpostaviti dolgoročno sodelovanje z uspešnimi prosilci. Za ta namen bo med pogodbenicami sklenjen triletni okvirni sporazum o partnerstvu. Po tem okvirnem sporazumu o partnerstvu, v katerem bodo določeni skupni cilji in narava načrtovanih dejavnosti, lahko pogodbenice sklenejo tri posebne letne sporazume o donaciji. Prvi od teh posebnih sporazumov o donaciji bo zadeval obdobje od maja 2008 do aprila 2009.

3.2   Trajanje

Raziskave potrošnikov se izvajajo od 1. maja do 30. aprila. Trajanje dejavnosti ne sme preseči 12 mesecev.

4.   FINANČNI OKVIR

4.1   Viri finančnih sredstev Skupnosti

Izbrane dejavnosti bodo financirane iz proračunske postavke 01.02.02 – Uskladitev in nadzor ekonomske in monetarne unije.

4.2   Skupni predvideni proračun Skupnosti za ta poziv

| — | Skupni letni proračun, ki je na voljo za raziskave potrošnikov v Avstriji, na Irskem in Malti za obdobje od maja 2008 do aprila 2009, znaša 160 000,00 EUR (sto šestdeset tisoč eurov). |
| --- | --- |

—

Skupni letni proračun, ki je na voljo za raziskave potrošnikov v Avstriji, na Irskem in Malti za obdobje od maja 2008 do aprila 2009, znaša 160 000,00 EUR (sto šestdeset tisoč eurov).

| — | V skladu z razpoložljivimi proračunskimi sredstvi bi se lahko zneski za naslednji dve leti povečali za približno 3 %. |
| --- | --- |

—

V skladu z razpoložljivimi proračunskimi sredstvi bi se lahko zneski za naslednji dve leti povečali za približno 3 %.

4.3   Odstotek sofinanciranja Skupnosti

Delež Komisije pri skupnem financiranju ne sme preseči 50 % upravičenih stroškov upravičenca za vsako raziskavo. Komisija določi odstotek financiranja za vsakega upravičenca posebej.

4.4   Financiranje dejavnosti s strani upravičenca in upravičeni nastali stroški

Od upravičenca se bo zahtevalo, da predloži podroben proračun za prvo leto, ki vključuje oceno stroškov in finančnih sredstev za dejavnost, izraženih v eurih. Podroben proračun za drugo in tretje leto po okvirnem sporazumu o partnerstvu bo predložen na podlagi povabila Komisije.

Predvideni znesek donacije, zaprošene pri Komisiji, se zaokroži na najbližjo desetico. Proračun bo vključen kot priloga k posebnemu sporazumu o donaciji. Komisija lahko te podatke pozneje uporabi pri reviziji.

Upravičeni stroški lahko nastanejo šele, ko posebni sporazum o donaciji podpišejo vse pogodbenice, razen v posebnih primerih, nikakor pa ne morejo nastati pred predložitvijo vloge za donacijo. Prispevki v naravi ne veljajo za upravičene stroške.

4.5   Plačilne ureditve

Prošnjo za predfinanciranje 40 odstotkov najvišjega zneska donacije lahko upravičenec predloži septembra. Prošnjo za plačilo preostalega zneska skupaj s končnim finančnim obračunom in podrobnim seznamom stroškov je treba predložiti v dveh mesecih po zadnjem datumu dejavnosti (za vse podrobnosti glej člena 5 in 6 posebnega sporazuma o donaciji).

Pred prošnjo za predfinanciranje in prošnjo za plačilo preostalega zneska je treba pravočasno predložiti rezultate raziskav potrošnikov.

Samo stroški, ki jih je mogoče izslediti in opredeliti v sistemu stroškovnega računovodstva upravičenca, bodo veljali za upravičene stroške.

4.6   Oddajanje del podizvajalcem

| — | Kadar je v predlogu znesek storitev, ki jih je opravil podizvajalec, enak 50 odstotkom nalog ali jih presega, mora podizvajalec predložiti vse potrebne dokumente za oceno prosilčevega predloga v celoti glede meril za izključitev, izbor in dodelitev (glej spodnje točke 5, 6 in 7). To pomeni, da mora podizvajalec dokazati, da izpolnjuje merila za izključitev in tudi merila za izbor in dodelitev, ki veljajo za tisti del nalog, ki jih bo izvajal. |
| --- | --- |

—

Kadar je v predlogu znesek storitev, ki jih je opravil podizvajalec, enak 50 odstotkom nalog ali jih presega, mora podizvajalec predložiti vse potrebne dokumente za oceno prosilčevega predloga v celoti glede meril za izključitev, izbor in dodelitev (glej spodnje točke 5, 6 in 7). To pomeni, da mora podizvajalec dokazati, da izpolnjuje merila za izključitev in tudi merila za izbor in dodelitev, ki veljajo za tisti del nalog, ki jih bo izvajal.

| — | Prosilec za donacijo dodeli naročilo ponudnikom, ki ponudijo najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri tem pa si prizadeva, da bi se izognil kakršnemu koli nasprotju interesov. Če podizvajalska pogodba presega 60 000,00 EUR, mora prosilec, potem ko je izbran, predložiti dokazilo, da je bil podizvajalec izbran na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo. |
| --- | --- |

—

Prosilec za donacijo dodeli naročilo ponudnikom, ki ponudijo najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri tem pa si prizadeva, da bi se izognil kakršnemu koli nasprotju interesov. Če podizvajalska pogodba presega 60 000,00 EUR, mora prosilec, potem ko je izbran, predložiti dokazilo, da je bil podizvajalec izbran na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo.

4.7   Skupni predlogi

V vseh primerih skupnih predlogov morajo biti naloge in finančni prispevki vseh članov, ki v predlogu sodelujejo, jasno opredeljeni. Vsi člani morajo predložiti vse potrebne dokumente za oceno predloga kot celote glede meril za izključitev, izbor in dodelitev (glej spodnje točke 5, 6 in 7), povezanih z njihovimi nalogami.

Eden od sodelujočih članov bo prevzel vlogo koordinatorja ter:

| — | prevzel splošno odgovornost za partnerstvo v odnosu do Komisije, |
| --- | --- |

—

prevzel splošno odgovornost za partnerstvo v odnosu do Komisije,

| — | spremljal dejavnosti drugega(-ih) udeleženca(-cev), |
| --- | --- |

—

spremljal dejavnosti drugega(-ih) udeleženca(-cev),

| — | zagotovil splošno skladnost in pravočasno oddajanje rezultatov raziskav, |
| --- | --- |

—

zagotovil splošno skladnost in pravočasno oddajanje rezultatov raziskav,

| — | centraliziral podpis pogodbe in Komisiji predložil pogodbo, ki so jo ustrezno podpisali vsi udeleženci (možen je pooblaščenec), |
| --- | --- |

—

centraliziral podpis pogodbe in Komisiji predložil pogodbo, ki so jo ustrezno podpisali vsi udeleženci (možen je pooblaščenec),

| — | centraliziral finančni prispevek Komisije in izplačeval plačila udeležencem, |
| --- | --- |

—

centraliziral finančni prispevek Komisije in izplačeval plačila udeležencem,

| — | zbral dokazno dokumentacijo o izdatkih vsakega udeleženca in jo hkrati predložil. |
| --- | --- |

—

zbral dokazno dokumentacijo o izdatkih vsakega udeleženca in jo hkrati predložil.

5.   MERILA ZA UPRAVIČENOST

5.1   Pravni status prosilcev

Poziv za zbiranje predlogov je namenjen organom in ustanovam (pravnim osebam) s pravnim statusom v eni od 27 držav članic EU. Prosilci morajo dokazati, da obstajajo kot pravna oseba, in predložiti zahtevano dokumentacijo s standardnim obrazcem za pravno osebo.

5.2   Razlogi za izključitev

Vloge za donacijo ne bodo upoštevane, če so prosilci v katerem koli od naslednjih položajev (1):

| (a) | so v stečaju ali likvidacijskem postopku, njihove zadeve urejajo sodišča, so sklenili dogovor z upniki, so začasno ustavili svoje poslovanje, so v postopku glede teh zadev ali so v kakršnem koli podobnem položaju, ki izhaja iz podobnega postopka, določenega v nacionalni zakonodaji ali predpisih; |
| --- | --- |

(a)

so v stečaju ali likvidacijskem postopku, njihove zadeve urejajo sodišča, so sklenili dogovor z upniki, so začasno ustavili svoje poslovanje, so v postopku glede teh zadev ali so v kakršnem koli podobnem položaju, ki izhaja iz podobnega postopka, določenega v nacionalni zakonodaji ali predpisih;

| (b) | so bili obsojeni za kaznivo dejanje v zvezi s svojim strokovnim ravnanjem s sodbo, ki velja kot res judicata (tj. brez možnosti priziva); |
| --- | --- |

(b)

so bili obsojeni za kaznivo dejanje v zvezi s svojim strokovnim ravnanjem s sodbo, ki velja kot res judicata (tj. brez možnosti priziva);

| (c) | naročnik jim lahko s kakršnimi koli sredstvi dokaže hujšo kršitev poklicnih pravil; |
| --- | --- |

(c)

naročnik jim lahko s kakršnimi koli sredstvi dokaže hujšo kršitev poklicnih pravil;

| (d) | niso izpolnili obveznosti glede plačila prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu s pravnimi predpisi države, v kateri imajo sedež, predpisi naročnikove države ali predpisi države, v kateri naj bi se izvajalo naročilo; |
| --- | --- |

(d)

niso izpolnili obveznosti glede plačila prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu s pravnimi predpisi države, v kateri imajo sedež, predpisi naročnikove države ali predpisi države, v kateri naj bi se izvajalo naročilo;

| (e) | so bili predmet sodbe, ki velja kot res judicata (tj. brez možnosti priziva), zaradi goljufije, korupcije, vpletenosti v kriminalno združbo ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

so bili predmet sodbe, ki velja kot res judicata (tj. brez možnosti priziva), zaradi goljufije, korupcije, vpletenosti v kriminalno združbo ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Skupnosti;

| (f) | v drugem postopku za oddajo javnega naročila ali za odobritev donacije, ki se financira iz proračuna Skupnosti, je bila zanje ugotovljena resna kršitev pogodbe zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti; |
| --- | --- |

(f)

v drugem postopku za oddajo javnega naročila ali za odobritev donacije, ki se financira iz proračuna Skupnosti, je bila zanje ugotovljena resna kršitev pogodbe zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti;

| (g) | se spopadajo z nasprotjem interesov; |
| --- | --- |

(g)

se spopadajo z nasprotjem interesov;

| (h) | so pri predložitvi zahtevanih informacij zagotovili napačne ali nepopolne informacije. |
| --- | --- |

(h)

so pri predložitvi zahtevanih informacij zagotovili napačne ali nepopolne informacije.

Prosilci morajo s standardnim obrazcem izjave o upravičenosti potrditi, da niso v nobenem od položajev, navedenih v točki 5.2.

5.3   Upravne in finančne kazni

| 1. | Brez poseganja v uporabo kazni, določenih v pogodbi, se kandidati ali ponudniki in izvajalci, ki so podali lažne izjave ali za katere se ugotovi, da v večji meri niso izpolnili svojih pogodbenih obveznosti v prejšnjem postopku za oddajo javnega naročila, izključijo iz vseh naročil in donacij, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu. To obdobje se lahko v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve podaljša na tri leta.
  Ponudnikom ali kandidatom, ki so podali lažne izjave, se naložijo tudi denarne kazni v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti oddanega naročila.
  Izvajalcem, za katere se ugotovi, da v veliki meri ne izpolnjujejo svojih pogodbenih obveznosti, se izrečejo denarne kazni v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti zadevnega naročila. Ta delež se lahko poveča na 4 % do 20 % v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v uporabo kazni, določenih v pogodbi, se kandidati ali ponudniki in izvajalci, ki so podali lažne izjave ali za katere se ugotovi, da v večji meri niso izpolnili svojih pogodbenih obveznosti v prejšnjem postopku za oddajo javnega naročila, izključijo iz vseh naročil in donacij, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu. To obdobje se lahko v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve podaljša na tri leta.

Ponudnikom ali kandidatom, ki so podali lažne izjave, se naložijo tudi denarne kazni v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti oddanega naročila.

Izvajalcem, za katere se ugotovi, da v veliki meri ne izpolnjujejo svojih pogodbenih obveznosti, se izrečejo denarne kazni v višini od 2 % do 10 % skupne vrednosti zadevnega naročila. Ta delež se lahko poveča na 4 % do 20 % v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve.

| 2. | V primerih iz točk 5.2 (a), (c) in (d) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in donacij za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu.
  V primerih iz točk 5.2 (b) in (e) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in donacij za najmanj eno leto in največ štiri leta od uradnega obvestila o sodbi.
  To obdobje se lahko v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve ali prve sodbe podaljša na pet let. |
| --- | --- |

2.

V primerih iz točk 5.2 (a), (c) in (d) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in donacij za največ dve leti od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku proti izvajalcu.

V primerih iz točk 5.2 (b) in (e) se kandidati ali ponudniki izključijo iz vseh naročil in donacij za najmanj eno leto in največ štiri leta od uradnega obvestila o sodbi.

To obdobje se lahko v primeru ponovne kršitve v petih letih od prve kršitve ali prve sodbe podaljša na pet let.

| 3. | Primeri iz točke 5.2 (e) so naslednji:






  (a) | primeri goljufije, navedeni v členu 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki je bila pripravljena z Aktom Sveta z dne 26. julija 1995; |
| --- | --- | --- |

3.

Primeri iz točke 5.2 (e) so naslednji:

(a)

primeri goljufije, navedeni v členu 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki je bila pripravljena z Aktom Sveta z dne 26. julija 1995;

| (b) | primeri korupcije iz člena 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije, ki je bila pripravljena z Aktom Sveta z dne 26. maja 1997; |
| --- | --- |

(b)

primeri korupcije iz člena 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije, ki je bila pripravljena z Aktom Sveta z dne 26. maja 1997;

| (c) | primeri sodelovanja v kriminalni združbi, opredeljeni v členu 2(1) Skupnega ukrepa Sveta 98/733/JHA; |
| --- | --- |

(c)

primeri sodelovanja v kriminalni združbi, opredeljeni v členu 2(1) Skupnega ukrepa Sveta 98/733/JHA;

| (d) | primeri pranja denarja, opredeljeni v členu 1 Direktive Sveta 91/308/EGS. |
| --- | --- |

(d)

primeri pranja denarja, opredeljeni v členu 1 Direktive Sveta 91/308/EGS.

6.   MERILA ZA IZBOR

Prosilci morajo imeti stalna in zadostna finančna sredstva, da lahko opravljajo svojo dejavnost v celotnem obdobju njenega izvajanja. Imeti morajo potrebno strokovno usposobljenost in kvalifikacije za dokončanje predlagane dejavnosti ali delovnega programa.

6.1   Finančna sposobnost prosilcev

Prosilci morajo biti finančno sposobni končati predlagano dejavnost ter predložiti svoje bilance stanja in izkaze poslovnega izida za najmanj zadnji dve finančni leti, za kateri je bil pripravljen zaključni račun. Ta določba ne velja za javne organe in mednarodne organizacije.

6.2   Operativna sposobnost prosilcev

Prosilci morajo biti operativno sposobni končati predlagano dejavnost in predložiti ustrezno dokazno dokumentacijo.

Pri oceni prosilčeve sposobnosti bodo uporabljena naslednja merila:

| — | vsaj tri leta dokazanih izkušenj s pripravo in opravljanjem raziskav, |
| --- | --- |

—

vsaj tri leta dokazanih izkušenj s pripravo in opravljanjem raziskav,

| — | dokazane izkušnje s presojo rezultatov raziskav in reševanjem metodoloških vprašanj (vzorci, vprašalniki in časovni razpored), |
| --- | --- |

—

dokazane izkušnje s presojo rezultatov raziskav in reševanjem metodoloških vprašanj (vzorci, vprašalniki in časovni razpored),

| — | sposobnost uporabe metodologije skupnega usklajenega programa EU za raziskave podjetij in potrošnikov ter spoštovanja mednarodnih smernic za opravljanje raziskav podjetij in potrošnikov, ki sta jih skupaj razvila Evropska komisija in OECD (glej točko 2.2.2), ter navodil Komisije: za spoštovanje mesečnih rokov poročanja, izvajanje izboljšav in sprememb programa za raziskave, kot zahtevajo službe Komisije in v skladu z dogovori, doseženimi na usklajevalnih sestankih s predstavniki sodelujočih organov/ustanov. |
| --- | --- |

—

sposobnost uporabe metodologije skupnega usklajenega programa EU za raziskave podjetij in potrošnikov ter spoštovanja mednarodnih smernic za opravljanje raziskav podjetij in potrošnikov, ki sta jih skupaj razvila Evropska komisija in OECD (glej točko 2.2.2), ter navodil Komisije: za spoštovanje mesečnih rokov poročanja, izvajanje izboljšav in sprememb programa za raziskave, kot zahtevajo službe Komisije in v skladu z dogovori, doseženimi na usklajevalnih sestankih s predstavniki sodelujočih organov/ustanov.

7.   MERILA ZA DODELITEV

Za dodelitev sporazuma uspešnim kandidatom bodo uporabljena naslednja merila:

| — | stopnja kandidatovega strokovnega znanja in izkušenj na področjih, navedenih pod točko 6.2, |
| --- | --- |

—

stopnja kandidatovega strokovnega znanja in izkušenj na področjih, navedenih pod točko 6.2,

| — | stopnja kandidatovega strokovnega znanja in izkušenj pri oblikovanju kazalnikov na podlagi rezultatov raziskav ter pri uporabi rezultatov raziskav za ciklično in ekonomsko analizo in raziskave, vključno z analizo po sektorjih, |
| --- | --- |

—

stopnja kandidatovega strokovnega znanja in izkušenj pri oblikovanju kazalnikov na podlagi rezultatov raziskav ter pri uporabi rezultatov raziskav za ciklično in ekonomsko analizo in raziskave, vključno z analizo po sektorjih,

| — | učinkovitost predlagane metodologije za opravljanje raziskav, vključno s projektiranjem vzorca, velikostjo vzorca, stopnjo pokritosti, stopnjo odziva itd., |
| --- | --- |

—

učinkovitost predlagane metodologije za opravljanje raziskav, vključno s projektiranjem vzorca, velikostjo vzorca, stopnjo pokritosti, stopnjo odziva itd.,

| — | raven kandidatove usposobljenosti in poznavanja posebnih značilnosti opravljanja raziskav v sektorju in državi, kjer naj bi se izvedla(-e) raziskava(-e), |
| --- | --- |

—

raven kandidatove usposobljenosti in poznavanja posebnih značilnosti opravljanja raziskav v sektorju in državi, kjer naj bi se izvedla(-e) raziskava(-e),

| — | učinkovitost kandidatove organizacije dela v smislu prilagodljivosti, infrastrukture, usposobljenega osebja in zmogljivosti za izvajanje dela, poročanja rezultatov, sodelovanja pri pripravi raziskav v okviru skupnega usklajenega programa in stikov s Komisijo. |
| --- | --- |

—

učinkovitost kandidatove organizacije dela v smislu prilagodljivosti, infrastrukture, usposobljenega osebja in zmogljivosti za izvajanje dela, poročanja rezultatov, sodelovanja pri pripravi raziskav v okviru skupnega usklajenega programa in stikov s Komisijo.

8.   PRAKTIČNI POSTOPKI

8.1   Sestavljanje in predložitev predlogov

Predlogi morajo vsebovati izpolnjen in podpisan standardni obrazec vloge za donacijo ter vso dokazno dokumentacijo, navedeno v obrazcu. Prosilci lahko predložijo predloge za eno ali držav. Vendar pa je treba za vsako državo predložiti ločen predlog.

Predloženi predlogi morajo imeti tri dele:

| — | administrativni predlog, |
| --- | --- |

—

administrativni predlog,

| — | tehnični predlog, |
| --- | --- |

—

tehnični predlog,

| — | finančni predlog. |
| --- | --- |

—

finančni predlog.

Od Komisije je mogoče dobiti naslednje standardne obrazce:

| — | standardni obrazec vloge za donacijo, |
| --- | --- |

—

standardni obrazec vloge za donacijo,

| — | standardni računovodski predračun, da se zagotovijo ocene stroškov za opravljanje raziskav in načrt financiranja, |
| --- | --- |

—

standardni računovodski predračun, da se zagotovijo ocene stroškov za opravljanje raziskav in načrt financiranja,

| — | standardni obrazec za finančno identifikacijo, |
| --- | --- |

—

standardni obrazec za finančno identifikacijo,

| — | standardni obrazec za pravno osebo, |
| --- | --- |

—

standardni obrazec za pravno osebo,

| — | standardni obrazec izjave o upravičenosti, |
| --- | --- |

—

standardni obrazec izjave o upravičenosti,

| — | standardni obrazec izjave, ki kaže pripravljenost za podpis okvirnega sporazuma o partnerstvu in posebnega sporazuma o donaciji, |
| --- | --- |

—

standardni obrazec izjave, ki kaže pripravljenost za podpis okvirnega sporazuma o partnerstvu in posebnega sporazuma o donaciji,

| — | standardni obrazec glede oddajanja del podizvajalcem, |
| --- | --- |

—

standardni obrazec glede oddajanja del podizvajalcem,

| — | standardni obrazec za opis metodologije za opravljanje raziskav, |
| --- | --- |

—

standardni obrazec za opis metodologije za opravljanje raziskav,

in dokumentacijo glede finančnih vidikov donacije:

| — | opomnik za sestavljanje finančnih ocen in finančnih izkazov, |
| --- | --- |

—

opomnik za sestavljanje finančnih ocen in finančnih izkazov,

| — | vzorec okvirnega sporazuma o partnerstvu, |
| --- | --- |

—

vzorec okvirnega sporazuma o partnerstvu,

| — | vzorec posebnega sporazuma o letni donaciji, |
| --- | --- |

—

vzorec posebnega sporazuma o letni donaciji,

| (a) | ki se lahko prenesejo z naslednjega internetnega naslova:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm, |
| --- | --- |

(a)

ki se lahko prenesejo z naslednjega internetnega naslova:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm,

| (b) | če to ni mogoče, pišite Komisiji na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affaires |
| Unit ECFIN-A-3 (Business surveys) |
| Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 36 50 |
| E-pošta: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

(b)

če to ni mogoče, pišite Komisiji na naslov:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affaires

Unit ECFIN-A-3 (Business surveys)

Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 36 50

E-pošta: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Prosimo, navedite „Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003“ (Poziv za zbiranje predlogov – ECFIN/2008/A3-003).

Komisija si pridržuje pravico, da te standardne dokumente spremeni v skladu s potrebami skupnega usklajenega programa EU in/ali omejitvami v zvezi z upravljanjem proračuna.

Predloge je treba oddati v enem od uradnih jezikov Evropske skupnosti skupaj s prevodom v angleščino, francoščino ali nemščino, če je potreben.

Prosilec mora predložiti en podpisan izvirnik predloga in tri izvode, ki po možnosti niso speti. To bo olajšalo upravno delo pri pripravi vseh potrebnih izvodov/dokumentov za izbirno(-e) komisijo(-e).

Predloge je treba poslati v zapečatenem ovitku, ki je vstavljen v še eno zapečateno ovojnico.

Na zunanji ovojnici mora biti naveden naslov iz spodnje točke 8.3.

Na zapečatenem notranjem ovitku, v katerem je predlog, je treba navesti „Call for proposals – ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department“ (Poziv za zbiranje predlogov ECFIN/2008/A3-003, prepovedano odpirati notranjemu poštnemu oddelku).

Komisija bo kandidate obvestila o prejetju njihovega predloga, tako da jim bo vrnila potrdilo o prejemu, predloženo s predlogom.

8.2   Vsebina predlogov

8.2.1   Administrativni predlog

Administrativni predlog mora vključevati:

| — | ustrezno podpisan standardni obrazec vloge za donacijo, |
| --- | --- |

—

ustrezno podpisan standardni obrazec vloge za donacijo,

| — | ustrezno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za pravno osebo in zahtevano dokazno dokumentacijo, ki dokazuje pravni status organa ali ustanove, |
| --- | --- |

—

ustrezno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za pravno osebo in zahtevano dokazno dokumentacijo, ki dokazuje pravni status organa ali ustanove,

| — | ustrezno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za finančno identifikacijo, |
| --- | --- |

—

ustrezno izpolnjen in podpisan standardni obrazec za finančno identifikacijo,

| — | ustrezno podpisan standardni obrazec izjave o prosilčevi upravičenosti, |
| --- | --- |

—

ustrezno podpisan standardni obrazec izjave o prosilčevi upravičenosti,

| — | ustrezno podpisan standardni obrazec izjave, ki kaže pripravljenost za podpis okvirnega sporazuma o partnerstvu in posebnega sporazuma o donaciji v primeru izbora, |
| --- | --- |

—

ustrezno podpisan standardni obrazec izjave, ki kaže pripravljenost za podpis okvirnega sporazuma o partnerstvu in posebnega sporazuma o donaciji v primeru izbora,

| — | organigram organa ali ustanove, v katerem so navedena imena in funkcije vodstva ter operativne službe, odgovorne za opravljanje raziskav, |
| --- | --- |

—

organigram organa ali ustanove, v katerem so navedena imena in funkcije vodstva ter operativne službe, odgovorne za opravljanje raziskav,

| — | dokaz o trdnem finančnem stanju: predložiti je treba bilance in izkaze uspeha za prejšnji dve finančni leti, za kateri je bil pripravljen zaključni račun. |
| --- | --- |

—

dokaz o trdnem finančnem stanju: predložiti je treba bilance in izkaze uspeha za prejšnji dve finančni leti, za kateri je bil pripravljen zaključni račun.

8.2.2   Tehnični predlog

Tehnični predlog mora vključevati:

| — | opis dejavnosti organa ali ustanove, na podlagi katerega je mogoče oceniti njegove kvalifikacije ter obseg in trajanje njegovih izkušenj na zahtevanih področjih pod točko 6.2. To pomeni vse ustrezne študije, pogodbe o storitvah, svetovalno delo, raziskave, publikacije ali drugo delo, ki je že bilo opravljeno, z imenom stranke in navedbo, kaj od tega, če sploh, je bilo opravljeno za Evropsko komisijo. Priložiti je treba najpomembnejše študije in/ali rezultate, |
| --- | --- |

—

opis dejavnosti organa ali ustanove, na podlagi katerega je mogoče oceniti njegove kvalifikacije ter obseg in trajanje njegovih izkušenj na zahtevanih področjih pod točko 6.2. To pomeni vse ustrezne študije, pogodbe o storitvah, svetovalno delo, raziskave, publikacije ali drugo delo, ki je že bilo opravljeno, z imenom stranke in navedbo, kaj od tega, če sploh, je bilo opravljeno za Evropsko komisijo. Priložiti je treba najpomembnejše študije in/ali rezultate,

| — | podroben opis operativne organizacije za opravljanje raziskav. Priložiti je treba ustrezno dokumentacijo glede infrastrukture, zmogljivosti, virov in usposobljenega osebja (kratek življenjepis osebja, ki je najbolj vključeno v opravljanje raziskav(-e)), ki jo ima prosilec na voljo, |
| --- | --- |

—

podroben opis operativne organizacije za opravljanje raziskav. Priložiti je treba ustrezno dokumentacijo glede infrastrukture, zmogljivosti, virov in usposobljenega osebja (kratek življenjepis osebja, ki je najbolj vključeno v opravljanje raziskav(-e)), ki jo ima prosilec na voljo,

| — | ustrezno izpolnjen(-e) standardni(-e) obrazec(-ce) s podrobnim opisom metodologije za opravljanje raziskav: metoda vzorčenja, napaka vzorčenja, velikost ciljnega vzorca, stopnja pokritosti, ciljna stopnja odziva itd., |
| --- | --- |

—

ustrezno izpolnjen(-e) standardni(-e) obrazec(-ce) s podrobnim opisom metodologije za opravljanje raziskav: metoda vzorčenja, napaka vzorčenja, velikost ciljnega vzorca, stopnja pokritosti, ciljna stopnja odziva itd.,

| — | ustrezno izpolnjen standardni obrazec glede podizvajalcev, vključenih v dejavnost, vključno s podrobnim opisom nalog, ki naj bi jih izvajali. |
| --- | --- |

—

ustrezno izpolnjen standardni obrazec glede podizvajalcev, vključenih v dejavnost, vključno s podrobnim opisom nalog, ki naj bi jih izvajali.

8.2.3   Finančni predlog

Finančni predlog mora vključevati:

| — | ustrezno izpolnjen in podroben standardni računovodski predračun (v eurih) za obdobje 12 mesecev, ki vsebuje finančni načrt za dejavnost ter podrobno razčlenitev skupnih upravičenih stroškov in upravičenih stroškov na enoto za opravljanje raziskave potrošnikov, vključno s stroški podizvajanja, |
| --- | --- |

—

ustrezno izpolnjen in podroben standardni računovodski predračun (v eurih) za obdobje 12 mesecev, ki vsebuje finančni načrt za dejavnost ter podrobno razčlenitev skupnih upravičenih stroškov in upravičenih stroškov na enoto za opravljanje raziskave potrošnikov, vključno s stroški podizvajanja,

| — | po potrebi potrdilo o nezavezanosti za plačilo DDV, |
| --- | --- |

—

po potrebi potrdilo o nezavezanosti za plačilo DDV,

| — | po potrebi dokument, ki potrjuje finančni prispevek drugih organizacij (sofinanciranje). |
| --- | --- |

—

po potrebi dokument, ki potrjuje finančni prispevek drugih organizacij (sofinanciranje).

8.3   Naslov in rok za predložitev predlogov

Prosilci, ki jih zanimajo te donacije, so vabljeni, da svoje vloge predložijo Evropski komisiji.

Vloge je mogoče predložiti:

| (a) | s priporočeno pošiljko ali zasebno dostavno službo, žigosano najpozneje 17. marca 2008. Dokazilo o datumu odpreme je poštni žig ali datum potrdila dostavne službe o oddaji pošiljke na naslednji naslov:
  S priporočeno pošto:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| B-1049 Brussels |

(a)

s priporočeno pošiljko ali zasebno dostavno službo, žigosano najpozneje 17. marca 2008. Dokazilo o datumu odpreme je poštni žig ali datum potrdila dostavne službe o oddaji pošiljke na naslednji naslov:

S priporočeno pošto:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

B-1049 Brussels

Z zasebno dostavno službo:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

| (b) | ali z dostavo osrednji poštni službi Evropske komisije (osebna dostava ali dostava prek katerega koli pooblaščenega zastopnika prosilca, vključno z zasebnimi dostavnimi službami) na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 – 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

(b)

ali z dostavo osrednji poštni službi Evropske komisije (osebna dostava ali dostava prek katerega koli pooblaščenega zastopnika prosilca, vključno z zasebnimi dostavnimi službami) na naslednji naslov:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 – 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

najpozneje 17. marca 2008 do 16.00 ure (po bruseljskem času). V tem primeru bo dokazilo o predložitvi datirano in podpisano potrdilo o prejemu, ki ga izda prejemni uradnik na zgoraj navedenem oddelku.

9.   KAJ SE ZGODI S PREJETIMI VLOGAMI?

Vse vloge bodo pregledane, da se ugotovi, ali izpolnjujejo formalna merila upravičenosti.

Predlogi, ki veljajo za ustrezne, bodo ocenjeni v skladu z zgoraj opredeljenimi merili za dodelitev.

Izbor predlogov bo potekal konec marca/v začetku aprila 2008. V ta namen bo ustanovljena izbirna komisija pod pristojnostjo generalnega direktorja za gospodarske in finančne zadeve. Sestavljale jo bodo vsaj tri osebe, ki bodo zastopale vsaj dve različni specializirani enoti brez kakršne koli medsebojne hierarhične povezave in ki bodo imele svoj sekretariat, odgovoren za komunikacijo z uspešnim kandidatom po izbirnem postopku. Vsi neuspešni kandidati bodo obveščeni.

10.   POMEMBNO

Ta poziv za zbiranje predlogov ne pomeni nikakršne pogodbene obveznosti Komisije do katerega koli organa/ustanove, ki na njegovi podlagi predloži predlog. Vsa komunikacija v zvezi s tem pozivom za zbiranje predlogov mora biti pisna.

Prosilci se morajo seznaniti s pogodbenimi določbami, ki bodo v primeru dodelitve obvezne.

Zaradi varovanja finančnega interesa Skupnosti se vaši osebni podatki lahko prenesejo službam za notranjo revizijo, Evropskemu računskemu sodišču, Komisiji za finančne nepravilnosti in/ali Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF).

Podatki o gospodarskih subjektih, ki so v enem od položajev iz členov 93, 94, 96(1)(b) in 96(2)(a) finančne uredbe, se lahko vključijo v osrednjo zbirko podatkov in sporočijo imenovanim osebam Komisije, drugim institucijam, agencijam, organom oblasti in organom, navedenim v členu 95(1) in (2) finančne uredbe. To se nanaša tudi na osebe, ki so pristojne za zastopanje, odločanje ali nadzor nad navedenimi gospodarskimi subjekti. Vsaka pogodbenica, ki je vnesena v zbirko podatkov, ima na podlagi zahteve, naslovljene na računovodjo Komisije, pravico biti obveščena o podatkih, ki jo zadevajo.

---

(1)  V skladu s členoma 93 in 94 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

---

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 21.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 48/15

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj EPSO/AD/125/08 za zaposlitev zdravnikov (m/ž).

Razpis javnega natečaja je objavljen v Uradnem listu C 48 A z dne 21. februarja 2008 izključno v angleščini, francoščini in nemščini.

Vse informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://europa.eu/epso

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 21.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 48/16

---

DRŽAVNA POMOČ – DANSKA

Državna pomoč št. C 58/07 (prej N 240/07) – Spremembe obstoječe sheme davka na tonažo

Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 48/05)

Komisija je v dopisu z dne 11. decembra 2007, ki je temu povzetku priložen v verodostojnem jeziku, Kraljevino Dansko uradno obvestila, da se je v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in priloženega dopisa na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A – Unit 4 |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A – Unit 4

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 41 04

Pripombe bodo sporočene Kraljevini Danski. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svojih podatkov in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

1.   OPIS UKREPA

1.1   Naziv

| 1. | Spremembe danske sheme davka na tonažo. |
| --- | --- |

1.

Spremembe danske sheme davka na tonažo.

1.2   Opis sporočene spremembe sheme

| 2. | Danska predlaga, da:






  — | se dobički iz prodaje na tonažo obdavčenih plovil obdavčijo na podlagi sheme davka na tonažo, |
| --- | --- | --- |

2.

Danska predlaga, da:

—

se dobički iz prodaje na tonažo obdavčenih plovil obdavčijo na podlagi sheme davka na tonažo,

| — | se dohodek iz upravljanja poolov obdavči na podlagi sheme davka na tonažo, |
| --- | --- |

—

se dohodek iz upravljanja poolov obdavči na podlagi sheme davka na tonažo,

| — | se razmerje med lastniško tonažo in najeto tonažo spremeni tako, da je lahko bruto tonaža najetih plovil, za katera velja shema davka na tonažo, desetkrat večja od bruto tonaže v lasti ladijske družbe, |
| --- | --- |

—

se razmerje med lastniško tonažo in najeto tonažo spremeni tako, da je lahko bruto tonaža najetih plovil, za katera velja shema davka na tonažo, desetkrat večja od bruto tonaže v lasti ladijske družbe,

| — | se obresti do največ 6,5 % obdavčene premoženjske vrednosti lahko odštejejo od davka na tonažo (ukrep „ring-fencing“), ter |
| --- | --- |

—

se obresti do največ 6,5 % obdavčene premoženjske vrednosti lahko odštejejo od davka na tonažo (ukrep „ring-fencing“), ter

| — | se lahko za podjetja, za katera davek na tonažo ne velja, od leta 2001 za nazaj uvede davek na tonažo. |
| --- | --- |

—

se lahko za podjetja, za katera davek na tonažo ne velja, od leta 2001 za nazaj uvede davek na tonažo.

1.3   Vpliv sporočenih sprememb na proračun

| 3. | Za finančno leto 2007 je izguba davčnega prihodka ocenjena na 7,5 milijona DKK (približno 1 milijon EUR). Ta izguba se bo vsako leto postopno povečevala in bo leta 2016 dosegla 30 milijonov DKK (približno 4 milijone EUR). |
| --- | --- |

3.

Za finančno leto 2007 je izguba davčnega prihodka ocenjena na 7,5 milijona DKK (približno 1 milijon EUR). Ta izguba se bo vsako leto postopno povečevala in bo leta 2016 dosegla 30 milijonov DKK (približno 4 milijone EUR).

2.   DVOMI O ZDRUŽLJIVOSTI UKREPA S SKUPNIM TRGOM

| 4. | Združljivost sporočenih ukrepov s skupnim trgom je treba proučiti v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (1), v nadaljnjem besedilu „smernice“. V skladu s temi smernicami lahko podjetja od držav članic prejmejo podpore, če opravljajo predvsem storitve pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

4.

Združljivost sporočenih ukrepov s skupnim trgom je treba proučiti v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (1), v nadaljnjem besedilu „smernice“. V skladu s temi smernicami lahko podjetja od držav članic prejmejo podpore, če opravljajo predvsem storitve pomorskega prevoza.

| 5. | Komisija dvomi, da so naslednje spremembe združljive s skupnim trgom:






  — | dohodek iz upravljanja poolov se obdavči na podlagi sheme davka na tonažo, |
| --- | --- | --- |

5.

Komisija dvomi, da so naslednje spremembe združljive s skupnim trgom:

—

dohodek iz upravljanja poolov se obdavči na podlagi sheme davka na tonažo,

| — | razmerje med lastniško tonažo in najeto tonažo se spremeni tako, da je lahko bruto tonaža najetih plovil, za katera velja davek na tonažo, desetkrat večja od bruto tonaže v lasti ladijske družbe, ter |
| --- | --- |

—

razmerje med lastniško tonažo in najeto tonažo se spremeni tako, da je lahko bruto tonaža najetih plovil, za katera velja davek na tonažo, desetkrat večja od bruto tonaže v lasti ladijske družbe, ter

| — | se lahko za podjetja, za katera davek na tonažo ne velja, od leta 2001 za nazaj uvede davek na tonažo. |
| --- | --- |

—

se lahko za podjetja, za katera davek na tonažo ne velja, od leta 2001 za nazaj uvede davek na tonažo.

| 6. | Sicer Komisija meni, da vključitev dobička iz prodaje plovil, za katera velja davek na tonažo, v davek na tonažo in uvedba novega zgoraj opisanega ukrepa „ring-fencing“ ne spreminjata združljivosti danske sheme davka na tonažo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

6.

Sicer Komisija meni, da vključitev dobička iz prodaje plovil, za katera velja davek na tonažo, v davek na tonažo in uvedba novega zgoraj opisanega ukrepa „ring-fencing“ ne spreminjata združljivosti danske sheme davka na tonažo s skupnim trgom.

BESEDILO DOPISA

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 48/28

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 48/06)

| 1. | Komisija je 12. februarja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deutsche Bahn AG („DB“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Španija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. februarja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deutsche Bahn AG („DB“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Španija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za DB: prevoz potnikov (železniški), prevoz tovora (železniški in cestni), špediterske, logistične in pomožne storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za DB: prevoz potnikov (železniški), prevoz tovora (železniški in cestni), špediterske, logistične in pomožne storitve,

| — | za Transfesa: špediterske in logistične storitve, zlasti za avtomobilsko industrijo. |
| --- | --- |

—

za Transfesa: špediterske in logistične storitve, zlasti za avtomobilsko industrijo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4786 – Deutsche Bahn/Transfesa na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---