# Amtsblatt C 48/2008

| | ISSN 1725-2407 |
| --- | --- |
| Amtsblatt
  der Europäischen Union | C 48 |
| | |
| Ausgabe in deutscher Sprache | Mitteilungen und Bekanntmachungen | 51. Jahrgang21. Februar 2008 |

ISSN 1725-2407

Amtsblatt

der Europäischen Union

C 48

Ausgabe in deutscher Sprache

Mitteilungen und Bekanntmachungen

51. Jahrgang21. Februar 2008

---

| Informationsnummer | Inhalt | Seite |
| --- | --- | --- |
| | II   Mitteilungen |
| | MITTEILUNGEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION |
| | Kommission |
| 2008/C 048/01 | Genehmigung staatlicher Beihilfen gemäß den Artikeln 87 und 88 des EG-Vertrags — Vorhaben, gegen die von der Kommission keine Einwände erhoben werden | 1 |

Informationsnummer

Inhalt

Seite

II   Mitteilungen

MITTEILUNGEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

2008/C 048/01

Genehmigung staatlicher Beihilfen gemäß den Artikeln 87 und 88 des EG-Vertrags — Vorhaben, gegen die von der Kommission keine Einwände erhoben werden

1

| | IV   Informationen |
| --- | --- |
| | INFORMATIONEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION |
| | Kommission |
| 2008/C 048/02 | Euro-Wechselkurs | 5 |

IV   Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

2008/C 048/02

Euro-Wechselkurs

5

| | V   Bekanntmachungen |
| --- | --- |
| | VERWALTUNGSVERFAHREN |
| | Kommission |
| 2008/C 048/03 | Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen — Gemeinsames harmonisiertes Programm der Europäischen Union für Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern | 6 |
| | Europäisches Amt für Personalauswahl (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Bekanntmachung des allgemeinen Auswahlverfahrens EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | VERFAHREN ZUR DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK |
| | Kommission |
| 2008/C 048/05 | Staatliche Beihilfe — Dänemark — Staatliche Beihilfe C 58/07 (ex N 240/07) — Änderung der bestehenden Tonnagesteuerregelung — Aufforderung zur Abgabe einer Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Bekanntmachungen

VERWALTUNGSVERFAHREN

Kommission

2008/C 048/03

Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen — Gemeinsames harmonisiertes Programm der Europäischen Union für Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern

6

Europäisches Amt für Personalauswahl (EPSO)

2008/C 048/04

Bekanntmachung des allgemeinen Auswahlverfahrens EPSO/AD/125/08

15

VERFAHREN ZUR DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Kommission

2008/C 048/05

Staatliche Beihilfe — Dänemark — Staatliche Beihilfe C 58/07 (ex N 240/07) — Änderung der bestehenden Tonnagesteuerregelung — Aufforderung zur Abgabe einer Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text von Bedeutung für den EWR |

---

(1)   Text von Bedeutung für den EWR

1

| DE | |
| --- | --- |

DE

---

II Mitteilungen

MITTEILUNGEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

| 21.2.2008 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 48/1

---

Genehmigung staatlicher Beihilfen gemäß den Artikeln 87 und 88 des EG-Vertrags

Vorhaben, gegen die von der Kommission keine Einwände erhoben werden

(2008/C 48/01)

| Datum des Beschlusses | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Beihilfe Nr. | NN 98/02 |
| Mitgliedstaat | Niederlande |
| Region | — |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Rechtsgrundlage | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Art der Maßnahme | Anpassung der Beihilferegelung in Bezug auf Forschung, Beratung und Demonstration: neue Laufzeit, neuer Mittelansatz und neue Maßnahmen |
| Zielsetzung | Verbesserung der effizienten Energienutzung im Gartenbau unter Glas und Senkung des Gesamtenergieverbrauchs |
| Art der Beihilfe | Zuschuss für Unternehmen im Bereich der Beratung, Fortbildung und Forschung für den Agrarsektor |
| Mittelansatz | 70 Mio. in 10 Jahren, 7 Mio. pro Jahr |
| Intensität | Forschung: 100 %, Beratung: 100 %, Demonstration: 50 % |
| Laufzeit | 2000-2010 |
| Wirtschaftssektoren | Treibhausanbau und Agrarforschung- und -beratung |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum des Beschlusses

11.10.2007

Beihilfe Nr.

NN 98/02

Mitgliedstaat

Niederlande

Region

—

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Rechtsgrundlage

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Art der Maßnahme

Anpassung der Beihilferegelung in Bezug auf Forschung, Beratung und Demonstration: neue Laufzeit, neuer Mittelansatz und neue Maßnahmen

Zielsetzung

Verbesserung der effizienten Energienutzung im Gartenbau unter Glas und Senkung des Gesamtenergieverbrauchs

Art der Beihilfe

Zuschuss für Unternehmen im Bereich der Beratung, Fortbildung und Forschung für den Agrarsektor

Mittelansatz

70 Mio. in 10 Jahren, 7 Mio. pro Jahr

Intensität

Forschung: 100 %, Beratung: 100 %, Demonstration: 50 %

Laufzeit

2000-2010

Wirtschaftssektoren

Treibhausanbau und Agrarforschung- und -beratung

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

und

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Andere Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der/den verbindlichen Sprachen finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum des Beschlusses | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Beihilfe Nr. | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Mitgliedstaat | Belgien |
| Region | Flanders |
| Title | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Rechtsgrundlage | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Datum des Beschlusses

11.10.2007

Beihilfe Nr.

NN 65/05 (ex N 486/03)

Mitgliedstaat

Belgien

Region

Flanders

Title

„Fonds voor landbouw en visserij”

Rechtsgrundlage

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Art der Maßnahme

Beihilferegelung

Zielsetzung

Einrichtung eines Fonds für Landwirtschaft und Fischerei in Flandern

Art der Beihilfe

Finanzhilfe

Mittelansatz

5 052 924 EUR für den Zeitraum 2003-2006

Ab 2007 rund 900 000 EUR pro Jahr

Intensität

Bis zum 100 %

Laufzeit

Unbefristet

Wirtschaftssektoren

Landwirtschaft und Fischerei

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Andere Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der/den verbindlichen Sprachen finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum des Beschlusses | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Beihilfe Nr. | N 272/07 |
| Mitgliedstaat | Spanien |
| Region | Andalucía |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Rechtsgrundlage | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Art der Maßnahme | Beihilferegelung |
| Zielsetzung | — |
| Art der Beihilfe | Finanzhilfe |
| Mittelansatz | 7 800 000 EUR |
| Intensität | 75 %-50 % |
| Laufzeit | 2007-2011 |
| Wirtschaftssektoren | Landwirtschaft |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Andere Angaben | — |

Datum des Beschlusses

1.10.2007

Beihilfe Nr.

N 272/07

Mitgliedstaat

Spanien

Region

Andalucía

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Rechtsgrundlage

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Art der Maßnahme

Beihilferegelung

Zielsetzung

—

Art der Beihilfe

Finanzhilfe

Mittelansatz

7 800 000 EUR

Intensität

75 %-50 %

Laufzeit

2007-2011

Wirtschaftssektoren

Landwirtschaft

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Andere Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der/den verbindlichen Sprachen finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum des Beschlusses | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Beihilfe Nr. | N 316/07 |
| Mitgliedstaat | Spanien |
| Region | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Rechtsgrundlage | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Art der Maßnahme | Beihilferegelung |
| Zielsetzung | — |
| Art der Beihilfe | Direkte Beihilfe |
| Mittelansatz | 30 000 EUR |
| Intensität | Max. 80 % |
| Laufzeit | Ad-hoc |
| Wirtschaftssektoren | Landwirtschaft |
| Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Andere Angaben | — |

Datum des Beschlusses

1.10.2007

Beihilfe Nr.

N 316/07

Mitgliedstaat

Spanien

Region

Comunidad Autónoma de Canarias

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Rechtsgrundlage

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Art der Maßnahme

Beihilferegelung

Zielsetzung

—

Art der Beihilfe

Direkte Beihilfe

Mittelansatz

30 000 EUR

Intensität

Max. 80 %

Laufzeit

Ad-hoc

Wirtschaftssektoren

Landwirtschaft

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Andere Angaben

—

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der/den verbindlichen Sprachen finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum der Annahme der Entscheidung | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Beihilfe Nr. | N 477/07 |
| Mitgliedstaat | Bundesrepublik Deutschland |
| Region | — |
| Titel (und/oder Name des Begünstigten) | Weinfonds |
| Rechtsgrundlage | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Art der Beihilfe | Regelung |
| Ziel | 1. | Die Qualität des Weines sowie durch Erschließung und Pflege des Marktes den Absatz des Weines und sonstiger Erzeugnisse des Weinbaus zu fördern. |

Datum der Annahme der Entscheidung

19.12.2007

Beihilfe Nr.

N 477/07

Mitgliedstaat

Bundesrepublik Deutschland

Region

—

Titel (und/oder Name des Begünstigten)

Weinfonds

Rechtsgrundlage

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Art der Beihilfe

Regelung

Ziel

1.

Die Qualität des Weines sowie durch Erschließung und Pflege des Marktes den Absatz des Weines und sonstiger Erzeugnisse des Weinbaus zu fördern.

| 2. | Auf den Schutz der durch Rechtsvorschriften für inländischen Wein festgelegten Bezeichnungen im In- und Ausland hinzuwirken |
| --- | --- |

2.

Auf den Schutz der durch Rechtsvorschriften für inländischen Wein festgelegten Bezeichnungen im In- und Ausland hinzuwirken

Form der Beihilfe

Subvention

Haushaltsmittel

12 000 000 EUR

Beihilfehöchstintensität

100 %

Laufzeit

31.12.2013

Wirtschaftssektoren

Landwirtschaft

Name und Anschrift der Bewilligungsbehörde

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Den von vertraulichen Angaben bereinigten Text der Entscheidung in der/den verbindlichen Sprachen finden Sie unter der Adresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE UND EINRICHTUNGEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Kommission

| 21.2.2008 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 48/5

---

Euro-Wechselkurs (1)

20. Februar 2008

(2008/C 48/02)

1 Euro=

| | Währung | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-Dollar | 1,4656 |
| JPY | Japanischer Yen | 158,32 |
| DKK | Dänische Krone | 7,4536 |
| GBP | Pfund Sterling | 0,7544 |
| SEK | Schwedische Krone | 9,3196 |
| CHF | Schweizer Franken | 1,6116 |
| ISK | Isländische Krone | 98,81 |
| NOK | Norwegische Krone | 7,877 |
| BGN | Bulgarischer Lew | 1,9558 |
| CZK | Tschechische Krone | 25,29 |
| EEK | Estnische Krone | 15,6466 |
| HUF | Ungarischer Forint | 265,87 |
| LTL | Litauischer Litas | 3,4528 |
| LVL | Lettischer Lat | 0,6964 |
| PLN | Polnischer Zloty | 3,5835 |
| RON | Rumänischer Leu | 3,6556 |
| SKK | Slowakische Krone | 33,177 |
| TRY | Türkische Lira | 1,778 |
| AUD | Australischer Dollar | 1,6031 |
| CAD | Kanadischer Dollar | 1,4899 |
| HKD | Hongkong-Dollar | 11,434 |
| NZD | Neuseeländischer Dollar | 1,8449 |
| SGD | Singapur-Dollar | 2,0709 |
| KRW | Südkoreanischer Won | 1 386,9 |
| ZAR | Südafrikanischer Rand | 11,541 |
| CNY | Chinesischer Renminbi Yuan | 10,4697 |
| HRK | Kroatische Kuna | 7,284 |
| IDR | Indonesische Rupiah | 13 468,86 |
| MYR | Malaysischer Ringgit | 4,7258 |
| PHP | Philippinischer Peso | 59,723 |
| RUB | Russischer Rubel | 36,052 |
| THB | Thailändischer Baht | 46,313 |
| BRL | Brasilianischer Real | 2,5523 |
| MXN | Mexikanischer Peso | 15,8063 |

Währung

Kurs

USD

US-Dollar

1,4656

JPY

Japanischer Yen

158,32

DKK

Dänische Krone

7,4536

GBP

Pfund Sterling

0,7544

SEK

Schwedische Krone

9,3196

CHF

Schweizer Franken

1,6116

ISK

Isländische Krone

98,81

NOK

Norwegische Krone

7,877

BGN

Bulgarischer Lew

1,9558

CZK

Tschechische Krone

25,29

EEK

Estnische Krone

15,6466

HUF

Ungarischer Forint

265,87

LTL

Litauischer Litas

3,4528

LVL

Lettischer Lat

0,6964

PLN

Polnischer Zloty

3,5835

RON

Rumänischer Leu

3,6556

SKK

Slowakische Krone

33,177

TRY

Türkische Lira

1,778

AUD

Australischer Dollar

1,6031

CAD

Kanadischer Dollar

1,4899

HKD

Hongkong-Dollar

11,434

NZD

Neuseeländischer Dollar

1,8449

SGD

Singapur-Dollar

2,0709

KRW

Südkoreanischer Won

1 386,9

ZAR

Südafrikanischer Rand

11,541

CNY

Chinesischer Renminbi Yuan

10,4697

HRK

Kroatische Kuna

7,284

IDR

Indonesische Rupiah

13 468,86

MYR

Malaysischer Ringgit

4,7258

PHP

Philippinischer Peso

59,723

RUB

Russischer Rubel

36,052

THB

Thailändischer Baht

46,313

BRL

Brasilianischer Real

2,5523

MXN

Mexikanischer Peso

15,8063

---

(1)

Quelle: Von der Europäischen Zentralbank veröffentlichter Referenz-Wechselkurs.

---

V Bekanntmachungen

VERWALTUNGSVERFAHREN

Kommission

| 21.2.2008 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 48/6

---

Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen — Gemeinsames harmonisiertes Programm der Europäischen Union für Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern

(2008/C 48/03)

1.   KONTEXT

Die Europäische Kommission ruft zur Einreichung von Vorschlägen (Az. ECFIN/2008/A3-003) für die Durchführung von Verbraucherumfragen im Rahmen des gemeinsamen harmonisierten Programms der EU für Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern (von der Kommission gebilligt am 12. Juli 2006 — KOM(2006) 379) in folgenden EU-Mitgliedstaaten auf: Österreich, Irland und Malta. Die Zusammenarbeit erfolgt im Rahmen einer auf drei Jahre angelegten Partnerschaftsrahmenvereinbarung zwischen der Kommission und den spezialisierten Organisationen.

Mit dem Programm sollen Daten über die Lage der Wirtschaft in den EU-Mitgliedstaaten und den Kandidatenländern erhoben werden, vor allem um die Konjunkturzyklen im Hinblick auf die Steuerung der Wirtschafts- und Währungsunion (WWU) vergleichen zu können. Das gemeinsame harmonisierte Programm ist zu einem unerlässlichen Instrument der wirtschaftspolitischen Überwachung im Rahmen der WWU geworden und dient darüber hinaus allgemeinen wirtschaftspolitischen Zwecken.

2.   ZWECK DER MASSNAHME UND LEISTUNGSBESCHREIBUNG

2.1.   Ziele

Im Rahmen des gemeinsamen harmonisierten EU-Programms führen spezialisierte Organisationen/Institute kofinanzierte Meinungsumfragen durch. Die Kommission will zu diesem Zweck Vereinbarungen mit Organisationen und Instituten schließen, die die notwendigen Voraussetzungen erfüllen, um in den nächsten drei Jahren Verbraucherumfragen durchzuführen.

Darüber hinaus werden zusätzlich zu den monatlichen Umfragen auch „Ad-hoc“-Umfragen zu aktuellen Wirtschaftsfragen durchgeführt, d. h. gelegentliche Erhebungen, bei denen dieselben Stichproben verwendet werden wie bei den monatlichen Umfragen, um Informationen zu bestimmten wirtschaftspolitischen Themen einzuholen. Die Umfragen richten sich an Manager in der Industrie, im Investmentbereich, der Bauwirtschaft, dem Einzelhandel und dem Dienstleistungssektor sowie an Verbraucher.

2.2.   Technische Spezifikationen

2.2.1.   Umfragezeitplan und Ergebnisübermittlung

Die nachstehende Tabelle gibt einen Überblick über die im Rahmen dieser Aufforderung vorgesehenen Umfragen:

| Titel der Umfrage | Anzahl der Aktivitäten/Größenklassen | Anzahl der Aggregate | Anzahl der monatlichen Fragen | Anzahl der vierteljährlichen Fragen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Verbraucher | 24 Aufschlüsselungen | 1 | 14 (einschließlich 2 fakultativer Fragen) | 3 |

Titel der Umfrage

Anzahl der Aktivitäten/Größenklassen

Anzahl der Aggregate

Anzahl der monatlichen Fragen

Anzahl der vierteljährlichen Fragen

Verbraucher

24 Aufschlüsselungen

1

14 (einschließlich 2 fakultativer Fragen)

3

| — | Die monatlichen Umfragen müssen in den ersten zwei bis drei Wochen des Monats durchgeführt und die Ergebnisse der Kommission per E-Mail spätestens fünf bis sechs Werktage vor Monatsende unter Einhaltung des der Einzelvereinbarung beigefügten Zeitplans übermittelt werden. |
| --- | --- |

—

Die monatlichen Umfragen müssen in den ersten zwei bis drei Wochen des Monats durchgeführt und die Ergebnisse der Kommission per E-Mail spätestens fünf bis sechs Werktage vor Monatsende unter Einhaltung des der Einzelvereinbarung beigefügten Zeitplans übermittelt werden.

| — | Die vierteljährlichen Umfragen müssen in den ersten zwei Wochen des jeweils ersten Quartalsmonats (Januar, April, Juli, Oktober) durchgeführt und die Ergebnisse der Kommission per E-Mail spätestens fünf bis sechs Werktage vor Ende des Monats Januar, April, Juli bzw. Oktober unter Einhaltung des der Einzelvereinbarung beigefügten Zeitplans übermittelt werden. |
| --- | --- |

—

Die vierteljährlichen Umfragen müssen in den ersten zwei Wochen des jeweils ersten Quartalsmonats (Januar, April, Juli, Oktober) durchgeführt und die Ergebnisse der Kommission per E-Mail spätestens fünf bis sechs Werktage vor Ende des Monats Januar, April, Juli bzw. Oktober unter Einhaltung des der Einzelvereinbarung beigefügten Zeitplans übermittelt werden.

| — | Bei „Ad-hoc“-Umfragen verpflichtet sich der Empfänger, den für die jeweilige Umfrage vorgegebenen Zeitplan einzuhalten. |
| --- | --- |

—

Bei „Ad-hoc“-Umfragen verpflichtet sich der Empfänger, den für die jeweilige Umfrage vorgegebenen Zeitplan einzuhalten.

Eine detaillierte Beschreibung der Maßnahme (Anhang I der Einzelvereinbarung) kann von folgender Internetseite heruntergeladen werden:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2.   Methodik und Fragebögen

Einzelheiten über Methodik, Fragebögen und die internationalen Leitlinien zur Durchführung von Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern können dem Handbuch über das gemeinsame harmonisierte Programm der EU für Konjunkturumfragen entnommen werden, das unter folgender Internetadresse abgerufen werden kann:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   ADMINISTRATIVE BESTIMMUNGEN UND DAUER

3.1.   Administrative Bestimmungen

Die Organisation bzw. das Institut wird für eine Höchstdauer von 3 Jahren ausgewählt. Die Kommission möchte mit den erfolgreichen Antragstellern eine langfristige Zusammenarbeit aufbauen. Zu diesem Zweck wird zwischen den Parteien eine drei Jahre geltende Partnerschaftsrahmenvereinbarung geschlossen. Im Rahmen dieser Partnerschaftsrahmenvereinbarung, in der die gemeinsamen Ziele und die Art der geplanten Maßnahmen festgelegt sind, können drei Einzelvereinbarungen mit einer Laufzeit von jeweils einem Jahr geschlossen werden. Die erste dieser Einzelvereinbarungen gilt von Mai 2008 bis April 2009.

3.2.   Dauer

Die Verbraucherumfragen werden vom 1. Mai bis 30. April durchgeführt. Die Dauer der Maßnahme darf 12 Monate nicht übersteigen.

4.   FINANZRAHMEN

4.1.   Finanzierungsquellen der Gemeinschaftsunterstützung

Die ausgewählten Maßnahmen werden aus der Haushaltslinie 01.02.02 — „Koordinierung und Überwachung der Wirtschafts- und Währungsunion“ finanziert.

4.2.   Geschätzter Gesamtbetrag der verfügbaren Gemeinschaftsmittel

| — | Das jährliche Gesamtbudget für die Verbraucherumfragen in Österreich, Irland und Malta in der Zeit von Mai 2008-April 2009 beläuft sich auf 160 000,00 EUR (einhundertsechzigtausend Euro). |
| --- | --- |

—

Das jährliche Gesamtbudget für die Verbraucherumfragen in Österreich, Irland und Malta in der Zeit von Mai 2008-April 2009 beläuft sich auf 160 000,00 EUR (einhundertsechzigtausend Euro).

| — | Die Beträge für die beiden darauffolgenden Jahre können, sofern die entsprechenden Haushaltsmittel verfügbar sind, um rund 3 % angehoben werden. |
| --- | --- |

—

Die Beträge für die beiden darauffolgenden Jahre können, sofern die entsprechenden Haushaltsmittel verfügbar sind, um rund 3 % angehoben werden.

4.3.   Prozentualer Anteil der Gemeinschaftsmittel

Der Beitrag der Gemeinschaft zur gemeinsamen Finanzierung beläuft sich auf maximal 50 % der förderfähigen Aufwendungen des Empfängers je Umfrage. Der Anteil der Gemeinschaftsfinanzierung wird von der Kommission für jede einzelne Maßnahme festgelegt.

4.4.   Finanzierung der Maßnahmen durch den Empfänger und förderfähige Aufwendungen

Der Empfänger muss für das Jahr 1 eine auf Euro lautende detaillierte Aufstellung der geschätzten Kosten und die Finanzierung der Maßnahme vorlegen. Auf Aufforderung der Kommission ist auch eine detaillierte Kostenaufstellung für die Jahre 2 und 3 der Partnerschaftsrahmenvereinbarung vorzulegen.

Der bei der Kommission beantragte Betrag der Finanzhilfe wird auf die nächste Zehnerstelle gerundet. Diese Aufstellung wird der Einzelvereinbarung als Anhang angefügt. Die Kommission kann die darin angegebenen Zahlen für Prüfungen heranziehen.

Förderfähig sind nur Kosten, die nach Unterzeichnung der Einzelvereinbarung durch alle Parteien angefallen sind. In Ausnahmefällen kann von dieser Regelung abgewichen werden, doch dürfen die Kosten in keinem Fall vor der Antragstellung entstanden sein. Sachleistungen sind keine förderfähigen Aufwendungen.

4.5.   Zahlungsmodalitäten

Der Empfänger kann im September einen Antrag auf Vorfinanzierung von 40 % des Höchstbetrags der Finanzhilfe stellen. Der Antrag auf Zahlung des Restbetrags ist zusammen mit der Endabrechnung und der detaillierten Kostenaufstellung binnen zwei Monaten nach Abschluss der Maßnahme einzureichen (Einzelheiten siehe Artikel 5 und 6 der Einzelvereinbarung).

Voraussetzung für den Vorfinanzierungsantrag und den Antrag auf Zahlung des Restbetrags ist die fristgerechte Einreichung der Umfrageergebnisse.

Als förderfähig gelten nur die Aufwendungen, die sich anhand des Buchführungssystems des Empfängers nachvollziehen und feststellen lassen.

4.6.   Untervergabe

| — | Beläuft sich bei einem Vorschlag der Anteil der von einem Unterauftragnehmer erbrachten Dienstleistungen auf 50 % der Aufgaben oder mehr, so muss der Unterauftragnehmer sämtliche Unterlagen beibringen, die für die Beurteilung des Gesamtvorschlags des Antragstellers anhand der Ausschluss-, Auswahl- und Zuschlagskriterien (siehe Nummern 5, 6 und 7) erforderlich sind. Der Unterauftragnehmer muss nachweisen, dass er die Ausschlusskriterien sowie die Auswahl- und Zuschlagskriterien, die für die von ihm erbrachten Leistungen maßgeblich sind, erfüllt. |
| --- | --- |

—

Beläuft sich bei einem Vorschlag der Anteil der von einem Unterauftragnehmer erbrachten Dienstleistungen auf 50 % der Aufgaben oder mehr, so muss der Unterauftragnehmer sämtliche Unterlagen beibringen, die für die Beurteilung des Gesamtvorschlags des Antragstellers anhand der Ausschluss-, Auswahl- und Zuschlagskriterien (siehe Nummern 5, 6 und 7) erforderlich sind. Der Unterauftragnehmer muss nachweisen, dass er die Ausschlusskriterien sowie die Auswahl- und Zuschlagskriterien, die für die von ihm erbrachten Leistungen maßgeblich sind, erfüllt.

| — | Der Antragsteller erteilt dem Unterauftragnehmer den Zuschlag, der das Angebot mit dem besten Preis-Leistungs-Verhältnis vorlegt, wobei darauf zu achten ist, dass es nicht zu einem Interessenkonflikt kommt. Bei Unteraufträgen, die 60 000,00 EUR übersteigen, muss der ausgewählte Antragssteller nachweisen, dass der Unterauftragnehmer aufgrund des besten Preis-Leistungs-Verhältnisses ausgewählt wurde. |
| --- | --- |

—

Der Antragsteller erteilt dem Unterauftragnehmer den Zuschlag, der das Angebot mit dem besten Preis-Leistungs-Verhältnis vorlegt, wobei darauf zu achten ist, dass es nicht zu einem Interessenkonflikt kommt. Bei Unteraufträgen, die 60 000,00 EUR übersteigen, muss der ausgewählte Antragssteller nachweisen, dass der Unterauftragnehmer aufgrund des besten Preis-Leistungs-Verhältnisses ausgewählt wurde.

4.7.   Gemeinsame Vorschläge

Bei gemeinsamen Vorschlägen müssen die Aufgaben und der jeweilige finanzielle Beitrag aller an dem gemeinsamen Vorschlag Beteiligten eindeutig festgelegt sein. Alle Beteiligten müssen sämtliche Unterlagen beibringen, die für die Beurteilung des Gesamtvorschlags anhand der Ausschluss-, Auswahl- und Zuschlagskriterien (siehe Nummern 5, 6 und 7), die für ihre jeweiligen Aufgaben gelten, erforderlich sind.

Einer der Beteiligten übernimmt die Rolle des Koordinators, was bedeutet, dass er:

| — | gegenüber der Kommission die Gesamtverantwortung für die Partnerschaft übernimmt, |
| --- | --- |

—

gegenüber der Kommission die Gesamtverantwortung für die Partnerschaft übernimmt,

| — | die Tätigkeiten der anderen Beteiligten kontrolliert, |
| --- | --- |

—

die Tätigkeiten der anderen Beteiligten kontrolliert,

| — | für die Gesamtkohärenz und fristgerechte Vorlage der Umfrageergebnisse sorgt, |
| --- | --- |

—

für die Gesamtkohärenz und fristgerechte Vorlage der Umfrageergebnisse sorgt,

| — | die Unterzeichnung des Vertrags zentral verwaltet und der Kommission den von allen Teilnehmern ordnungsgemäß unterzeichneten Vertrag übermittelt (Vollmacht ist möglich), |
| --- | --- |

—

die Unterzeichnung des Vertrags zentral verwaltet und der Kommission den von allen Teilnehmern ordnungsgemäß unterzeichneten Vertrag übermittelt (Vollmacht ist möglich),

| — | die Finanzbeiträge der Kommission zentral verwaltet und die entsprechenden Zahlungen an die Teilnehmer leistet, |
| --- | --- |

—

die Finanzbeiträge der Kommission zentral verwaltet und die entsprechenden Zahlungen an die Teilnehmer leistet,

| — | die Belege für die Ausgaben eines jeden Beteiligten sammelt und sie in einem Vorgang vorlegt. |
| --- | --- |

—

die Belege für die Ausgaben eines jeden Beteiligten sammelt und sie in einem Vorgang vorlegt.

5.   ZULASSUNGSKRITERIEN

5.1.   Rechtsstatus der Antragsteller

Die Aufforderung zur Einreichung von Vorschlägen richtet sich an Organisationen/Institute (juristische Personen) mit Rechtsstatus in einem der 27 EU-Mitgliedstaaten. Die Antragsteller müssen nachweisen, dass sie eine juristische Person sind, und zu diesem Zweck die Standardbescheinigung über ihre Rechtspersönlichkeit vorlegen.

5.2.   Ausschlussgründe

Von der Förderung ausgeschlossen (1) sind Antragsteller,

| a) | die sich im Konkursverfahren, in Liquidation oder im gerichtlichen Vergleichsverfahren befinden oder ihre gewerbliche Tätigkeit eingestellt haben oder sich aufgrund eines in den einzelstaatlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften vorgesehenen gleichartigen Verfahrens in einer vergleichbaren Lage befinden; |
| --- | --- |

a)

die sich im Konkursverfahren, in Liquidation oder im gerichtlichen Vergleichsverfahren befinden oder ihre gewerbliche Tätigkeit eingestellt haben oder sich aufgrund eines in den einzelstaatlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften vorgesehenen gleichartigen Verfahrens in einer vergleichbaren Lage befinden;

| b) | die aufgrund eines rechtskräftigen Urteils aus Gründen bestraft worden sind, welche ihre berufliche Zuverlässigkeit in Frage stellen; |
| --- | --- |

b)

die aufgrund eines rechtskräftigen Urteils aus Gründen bestraft worden sind, welche ihre berufliche Zuverlässigkeit in Frage stellen;

| c) | die im Rahmen ihrer beruflichen Tätigkeit eine schwere Verfehlung begangen haben, welche vom Auftraggeber nachweislich festgestellt wurde; |
| --- | --- |

c)

die im Rahmen ihrer beruflichen Tätigkeit eine schwere Verfehlung begangen haben, welche vom Auftraggeber nachweislich festgestellt wurde;

| d) | die ihrer Pflicht zur Entrichtung von Sozialversicherungsbeiträgen, Steuern oder sonstigen Abgaben nach den Rechtsvorschriften des Landes ihrer Niederlassung, des Landes des öffentlichen Auftraggebers oder des Landes der Auftragserfüllung nicht nachgekommen sind; |
| --- | --- |

d)

die ihrer Pflicht zur Entrichtung von Sozialversicherungsbeiträgen, Steuern oder sonstigen Abgaben nach den Rechtsvorschriften des Landes ihrer Niederlassung, des Landes des öffentlichen Auftraggebers oder des Landes der Auftragserfüllung nicht nachgekommen sind;

| e) | die rechtskräftig wegen Betrug, Korruption, Beteiligung an einer kriminellen Vereinigung oder einer anderen gegen die finanziellen Interessen der Gemeinschaften gerichteten Handlung verurteilt worden sind; |
| --- | --- |

e)

die rechtskräftig wegen Betrug, Korruption, Beteiligung an einer kriminellen Vereinigung oder einer anderen gegen die finanziellen Interessen der Gemeinschaften gerichteten Handlung verurteilt worden sind;

| f) | bei denen im Zusammenhang mit einem anderen Auftrag oder einer Finanzhilfe aus dem Gemeinschaftshaushalt eine schwere Vertragsverletzung wegen Nichterfüllung vertraglicher Verpflichtungen festgestellt wurde; |
| --- | --- |

f)

bei denen im Zusammenhang mit einem anderen Auftrag oder einer Finanzhilfe aus dem Gemeinschaftshaushalt eine schwere Vertragsverletzung wegen Nichterfüllung vertraglicher Verpflichtungen festgestellt wurde;

| g) | die sich in einem Interessenkonflikt befinden; |
| --- | --- |

g)

die sich in einem Interessenkonflikt befinden;

| h) | die bei der Erteilung der verlangten Auskünfte unrichtige oder unvollständige Angaben gemacht haben. |
| --- | --- |

h)

die bei der Erteilung der verlangten Auskünfte unrichtige oder unvollständige Angaben gemacht haben.

Die Antragsteller müssen unter Verwendung des Standardvordrucks eine Erklärung abgeben, dass keiner der unter 5.2 genannten Umstände auf sie zutrifft.

5.3.   Verwaltungsrechtliche und finanzielle Sanktionen

| 1. | Unbeschadet der Verhängung von Vertragsstrafen werden Antragsteller oder Bieter und Auftragnehmer, die sich falscher Erklärungen oder der Nichterfüllung ihrer vertraglichen Verpflichtungen im Rahmen eines früheren Auftrags schuldig gemacht haben, für eine Höchstdauer von zwei Jahren, gerechnet ab dem Zeitpunkt der nach Anhörung des Auftragnehmers bestätigten Feststellung des Verstoßes, von aus dem Gemeinschaftshaushalt finanzierten Aufträgen oder Finanzhilfen ausgeschlossen. Im Wiederholungsfall innerhalb von fünf Jahren nach dem ersten Verstoß kann die Ausschlussdauer auf drei Jahre heraufgesetzt werden.
  Gegen Antragsteller oder Bieter, die sich falscher Erklärungen schuldig gemacht haben, werden außerdem finanzielle Sanktionen in Höhe von 2 bis 10 % des Gesamtwerts des zu vergebenden Auftrags verhängt.
  Gegen Auftragnehmer, die sich der Nichterfüllung ihrer vertraglichen Verpflichtungen schuldig gemacht haben, werden ebenfalls finanzielle Sanktionen in Höhe von 2 bis 10 % des Gesamtwerts des fraglichen Auftrags verhängt. Im Wiederholungsfall innerhalb von fünf Jahren nach dem ersten Verstoß kann dieser Satz auf 4 bis 20 % angehoben werden. |
| --- | --- |

1.

Unbeschadet der Verhängung von Vertragsstrafen werden Antragsteller oder Bieter und Auftragnehmer, die sich falscher Erklärungen oder der Nichterfüllung ihrer vertraglichen Verpflichtungen im Rahmen eines früheren Auftrags schuldig gemacht haben, für eine Höchstdauer von zwei Jahren, gerechnet ab dem Zeitpunkt der nach Anhörung des Auftragnehmers bestätigten Feststellung des Verstoßes, von aus dem Gemeinschaftshaushalt finanzierten Aufträgen oder Finanzhilfen ausgeschlossen. Im Wiederholungsfall innerhalb von fünf Jahren nach dem ersten Verstoß kann die Ausschlussdauer auf drei Jahre heraufgesetzt werden.

Gegen Antragsteller oder Bieter, die sich falscher Erklärungen schuldig gemacht haben, werden außerdem finanzielle Sanktionen in Höhe von 2 bis 10 % des Gesamtwerts des zu vergebenden Auftrags verhängt.

Gegen Auftragnehmer, die sich der Nichterfüllung ihrer vertraglichen Verpflichtungen schuldig gemacht haben, werden ebenfalls finanzielle Sanktionen in Höhe von 2 bis 10 % des Gesamtwerts des fraglichen Auftrags verhängt. Im Wiederholungsfall innerhalb von fünf Jahren nach dem ersten Verstoß kann dieser Satz auf 4 bis 20 % angehoben werden.

| 2. | In den unter Nummer 5.2 Buchstaben a, c und d genannten Fällen werden Antragsteller oder Bieter für eine Dauer von höchstens zwei Jahren, gerechnet ab dem Zeitpunkt der Feststellung des Verstoßes, nach Anhörung des Auftragnehmers von Aufträgen und Finanzhilfen ausgeschlossen.
  In den unter Nummer 5.2 Buchstaben b und e genannten Fällen werden Antragsteller oder Bieter für eine Dauer von mindestens einem Jahr und höchstens vier Jahren, gerechnet ab der Notifizierung des Gerichtsurteils, von Aufträgen und Finanzhilfen ausgeschlossen.
  Im Wiederholungsfall innerhalb von fünf Jahren nach dem ersten Verstoß oder der ersten rechtskräftigen Verurteilung kann die Ausschlussdauer auf fünf Jahre heraufgesetzt werden. |
| --- | --- |

2.

In den unter Nummer 5.2 Buchstaben a, c und d genannten Fällen werden Antragsteller oder Bieter für eine Dauer von höchstens zwei Jahren, gerechnet ab dem Zeitpunkt der Feststellung des Verstoßes, nach Anhörung des Auftragnehmers von Aufträgen und Finanzhilfen ausgeschlossen.

In den unter Nummer 5.2 Buchstaben b und e genannten Fällen werden Antragsteller oder Bieter für eine Dauer von mindestens einem Jahr und höchstens vier Jahren, gerechnet ab der Notifizierung des Gerichtsurteils, von Aufträgen und Finanzhilfen ausgeschlossen.

Im Wiederholungsfall innerhalb von fünf Jahren nach dem ersten Verstoß oder der ersten rechtskräftigen Verurteilung kann die Ausschlussdauer auf fünf Jahre heraufgesetzt werden.

| 3. | Zu den unter Nummer 5.2 Buchstabe e genannten Fällen gehören:






  a) | Fälle von Betrug gemäß Artikel 1 des mit dem Rechtsakt des Rates vom 26. Juli 1995 ausgearbeiteten Übereinkommens über den Schutz der finanziellen Interessen der Europäischen Gemeinschaften; |
| --- | --- | --- |

3.

Zu den unter Nummer 5.2 Buchstabe e genannten Fällen gehören:

a)

Fälle von Betrug gemäß Artikel 1 des mit dem Rechtsakt des Rates vom 26. Juli 1995 ausgearbeiteten Übereinkommens über den Schutz der finanziellen Interessen der Europäischen Gemeinschaften;

| b) | Fälle von Korruption gemäß Artikel 3 des mit dem Rechtsakt des Rates vom 26. Mai 1997 ausgearbeiteten Übereinkommens über die Bekämpfung der Bestechung, an der Beamte der Europäischen Gemeinschaften oder der Mitgliedstaaten der Europäischen Union beteiligt sind; |
| --- | --- |

b)

Fälle von Korruption gemäß Artikel 3 des mit dem Rechtsakt des Rates vom 26. Mai 1997 ausgearbeiteten Übereinkommens über die Bekämpfung der Bestechung, an der Beamte der Europäischen Gemeinschaften oder der Mitgliedstaaten der Europäischen Union beteiligt sind;

| c) | Fälle der Beteiligung an einer kriminellen Vereinigung gemäß Artikel 2 Absatz 1 der gemeinsamen Maßnahme 98/733/JAI des Rates; |
| --- | --- |

c)

Fälle der Beteiligung an einer kriminellen Vereinigung gemäß Artikel 2 Absatz 1 der gemeinsamen Maßnahme 98/733/JAI des Rates;

| d) | Fälle von Geldwäsche gemäß Artikel 1 der Richtlinie 91/308/EWG des Rates. |
| --- | --- |

d)

Fälle von Geldwäsche gemäß Artikel 1 der Richtlinie 91/308/EWG des Rates.

6.   Auswahlkriterien

Die Antragsteller müssen über solide Finanzierungsmöglichkeiten verfügen, die ausreichen, ihre Tätigkeit während der gesamten Laufzeit der Maßnahme sicherzustellen. Sie müssen ferner über die nötigen Fachkenntnisse und beruflichen Qualifikationen verfügen, um die geplante Aktion bzw. das Arbeitsprogramm durchführen zu können.

6.1.   Finanzielle Leistungsfähigkeit des Antragstellers

Die Antragsteller müssen finanziell in der Lage sein, die geplante Maßnahme durchzuführen, und müssen ihre Bilanz sowie ihre Gewinn- und Verlustrechnung für die letzten beiden abgeschlossenen Geschäftsjahre vorlegen. Bei öffentlichen Einrichtungen und internationalen Organisationen wird hiervon abgesehen.

6.2.   Operationelle Leistungsfähigkeit der Antragsteller

Die Antragsteller müssen operationell in der Lage sein, die geplante Maßnahme durchzuführen, und entsprechende Nachweise hierfür vorlegen.

Die Befähigung der Antragsteller wird anhand folgender Kriterien beurteilt:

| — | mindestens dreijährige nachweisliche Erfahrung mit der Ausarbeitung und Durchführung von Umfragen, |
| --- | --- |

—

mindestens dreijährige nachweisliche Erfahrung mit der Ausarbeitung und Durchführung von Umfragen,

| — | nachweisliche Erfahrung mit der Auswertung von Umfrageergebnissen und mit methodologischer Fragestellung (Stichproben, Fragebögen und zeitliche Staffelung), |
| --- | --- |

—

nachweisliche Erfahrung mit der Auswertung von Umfrageergebnissen und mit methodologischer Fragestellung (Stichproben, Fragebögen und zeitliche Staffelung),

| — | Fähigkeit zur Anwendung der Methodik des gemeinsamen harmonisierten Programms der EU für Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern, zur Einhaltung der von der Europäischen Kommission und der OECD gemeinsam ausgearbeiteten internationalen Leitlinien zur Durchführung von Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern (siehe Nummer 2.2.2) sowie zur Befolgung der Vorgaben der Kommission: Einhaltung der monatlichen Meldetermine, Verbesserung und Anpassung des Umfrageprogramms nach den Vorgaben der Kommissionsdienststellen entsprechend den bei den Koordinierungssitzungen mit den Vertretern der betreffenden Organisationen/Institute erzielten Vereinbarungen. |
| --- | --- |

—

Fähigkeit zur Anwendung der Methodik des gemeinsamen harmonisierten Programms der EU für Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern, zur Einhaltung der von der Europäischen Kommission und der OECD gemeinsam ausgearbeiteten internationalen Leitlinien zur Durchführung von Konjunkturumfragen bei Unternehmern und Verbrauchern (siehe Nummer 2.2.2) sowie zur Befolgung der Vorgaben der Kommission: Einhaltung der monatlichen Meldetermine, Verbesserung und Anpassung des Umfrageprogramms nach den Vorgaben der Kommissionsdienststellen entsprechend den bei den Koordinierungssitzungen mit den Vertretern der betreffenden Organisationen/Institute erzielten Vereinbarungen.

7.   ZUSCHLAGSKRITERIEN

Die Aufträge werden nach folgenden Kriterien vergeben:

| — | Fachkenntnisse und Erfahrung auf den unter Nummer 6.2 genannten Gebieten, |
| --- | --- |

—

Fachkenntnisse und Erfahrung auf den unter Nummer 6.2 genannten Gebieten,

| — | Fachkenntnisse und Erfahrung mit der Festlegung von Indikatoren anhand der Umfrageergebnisse und mit der Verwertung der Umfrageergebnisse zur konjunkturellen und makroökonomischen Analyse und Forschung, einschließlich sektoraler Analysen, |
| --- | --- |

—

Fachkenntnisse und Erfahrung mit der Festlegung von Indikatoren anhand der Umfrageergebnisse und mit der Verwertung der Umfrageergebnisse zur konjunkturellen und makroökonomischen Analyse und Forschung, einschließlich sektoraler Analysen,

| — | Effektivität der vorgeschlagenen Umfragemethodik, einschließlich Stichprobenplan, Stichprobenumfang, Erhebungsquote, Antwortquote, usw., |
| --- | --- |

—

Effektivität der vorgeschlagenen Umfragemethodik, einschließlich Stichprobenplan, Stichprobenumfang, Erhebungsquote, Antwortquote, usw.,

| — | Befähigung und Kenntnisse in Bezug auf die speziellen Umfragemerkmale des Sektors und des Landes, in denen die Umfrage(n) durchgeführt werden soll(en), |
| --- | --- |

—

Befähigung und Kenntnisse in Bezug auf die speziellen Umfragemerkmale des Sektors und des Landes, in denen die Umfrage(n) durchgeführt werden soll(en),

| — | Effizienz der Arbeitsorganisation des Antragstellers in Bezug auf Flexibilität, Infrastruktur, Qualifikation der Mitarbeiter und Strukturen zur Durchführung der Arbeiten, Meldung der Ergebnisse, Beteiligung an der Vorbereitung der Umfragen im Rahmen des gemeinsamen harmonisierten Programms und für die Kontakte mit der Kommission. |
| --- | --- |

—

Effizienz der Arbeitsorganisation des Antragstellers in Bezug auf Flexibilität, Infrastruktur, Qualifikation der Mitarbeiter und Strukturen zur Durchführung der Arbeiten, Meldung der Ergebnisse, Beteiligung an der Vorbereitung der Umfragen im Rahmen des gemeinsamen harmonisierten Programms und für die Kontakte mit der Kommission.

8.   PRAKTISCHER ABLAUF

8.1.   Erstellung und Einreichung der Vorschläge

Die Vorschläge müssen das ordnungsgemäß ausgefüllte und unterzeichnete Standardformular für Finanzhilfeanträge sowie alle darin genannten Nachweise umfassen. Die Antragsteller können Vorschläge für ein Land oder mehrere Länder einreichen. Dabei sollte jedoch für jedes Land ein gesonderter Vorschlag abgegeben werden.

Alle Vorschläge müssen aus drei Teilen bestehen:

| — | verwaltungstechnischer Teil, |
| --- | --- |

—

verwaltungstechnischer Teil,

| — | fachlicher Teil, |
| --- | --- |

—

fachlicher Teil,

| — | finanztechnischer Teil. |
| --- | --- |

—

finanztechnischer Teil.

Bei der Kommission sind folgende Standardformulare erhältlich:

| — | Standard-Finanzhilfeantrag, |
| --- | --- |

—

Standard-Finanzhilfeantrag,

| — | Standardkostenaufstellung zur Angabe der veranschlagten Umfragekosten und des Finanzierungsplans, |
| --- | --- |

—

Standardkostenaufstellung zur Angabe der veranschlagten Umfragekosten und des Finanzierungsplans,

| — | Standardformblatt für Finanzangaben, |
| --- | --- |

—

Standardformblatt für Finanzangaben,

| — | Standardformblatt zur Rechtsform, |
| --- | --- |

—

Standardformblatt zur Rechtsform,

| — | Standarderklärung über die Teilnahmeberechtigung, |
| --- | --- |

—

Standarderklärung über die Teilnahmeberechtigung,

| — | Standarderklärung über die Bereitschaft, die Partnerschaftsrahmenvereinbarung und die spezifische Finanzhilfevereinbarung zu unterzeichnen, |
| --- | --- |

—

Standarderklärung über die Bereitschaft, die Partnerschaftsrahmenvereinbarung und die spezifische Finanzhilfevereinbarung zu unterzeichnen,

| — | Standardformblatt über die Vergabe von Unteraufträgen, |
| --- | --- |

—

Standardformblatt über die Vergabe von Unteraufträgen,

| — | Standardformblatt für die Beschreibung der Umfragemethodik, |
| --- | --- |

—

Standardformblatt für die Beschreibung der Umfragemethodik,

sowie Unterlagen zu finanziellen Aspekten der Finanzhilfe:

| — | Merkblatt für die Erstellung von Finanzschätzungen und -berichten, |
| --- | --- |

—

Merkblatt für die Erstellung von Finanzschätzungen und -berichten,

| — | Muster der Partnerschaftsrahmenvereinbarung, |
| --- | --- |

—

Muster der Partnerschaftsrahmenvereinbarung,

| — | Muster der Einzelvereinbarung. |
| --- | --- |

—

Muster der Einzelvereinbarung.

Sie können:

| a) | unter nachstehender Internetadresse heruntergeladen werden:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/cal14proposals10984_en.htm
  oder |
| --- | --- |

a)

unter nachstehender Internetadresse heruntergeladen werden:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/cal14proposals10984_en.htm

oder

| b) | schriftlich bei der Kommission beantragt werden:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen |
| Referat ECFIN-A.3 (Konjunkturerhebungen) |
| Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen — ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brüssel |
| Fax (32-2) 296 36 50 |
| E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

schriftlich bei der Kommission beantragt werden:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen

Referat ECFIN-A.3 (Konjunkturerhebungen)

Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen — ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brüssel

Fax (32-2) 296 36 50

E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Bitte unbedingt angeben „Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen — ECFIN/2008/A3-003“

Die Kommission behält sich Änderungen der Muster vor, wenn das gemeinsame harmonisierte Programm der EU bzw. die Verwaltung der verfügbaren Haushaltsmittel dies erfordern.

Die Vorschläge sind in einer Amtssprache der Europäischen Gemeinschaft, ggf. mit englischer, französischer oder deutscher Übersetzung, einzureichen.

Jede Bewerbung muss ein unterzeichnetes Original und drei Kopien enthalten; diese bitte nicht zusammenheften. Sie erleichtern damit die Vorbereitung der Kopien/Unterlagen für den Auswahlausschuss.

Der Vorschlag ist in doppeltem Umschlag verschlossen einzusenden.

Der äußere Umschlag ist mit der unter Nummer 8.3 angegebenen Anschrift zu versehen.

Der innere verschlossene Umschlag enthält den Vorschlag und trägt den Vermerk „Appel de propositions — ECFIN/2008/A3-003, à ne pas ouvrir par le service courrier“ (Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen — ECFIN/2008/A3-003, nicht von der Poststelle zu öffnen).

Zur Bestätigung des Eingangs der Unterlagen sendet die Kommission den Antragstellern die dem Vorschlag beigefügte Empfangsbestätigung zurück.

8.2.   Inhalt der Vorschläge

8.2.1.   Verwaltungstechnischer Teil

Der verwaltungstechnische Teil des Vorschlags muss Folgendes enthalten:

| — | den ordnungsgemäß unterzeichneten Standard-Finanzhilfeantrag, |
| --- | --- |

—

den ordnungsgemäß unterzeichneten Standard-Finanzhilfeantrag,

| — | das ordnungsgemäß ausgefüllte und unterzeichnete Standardformblatt zur Rechtsform sowie den geforderten Nachweis über den Rechtsstatus der Organisation bzw. des Instituts, |
| --- | --- |

—

das ordnungsgemäß ausgefüllte und unterzeichnete Standardformblatt zur Rechtsform sowie den geforderten Nachweis über den Rechtsstatus der Organisation bzw. des Instituts,

| — | das ausgefüllte und unterzeichnete Standardformblatt mit Finanzangaben, |
| --- | --- |

—

das ausgefüllte und unterzeichnete Standardformblatt mit Finanzangaben,

| — | die unterzeichnete Standarderklärung des Antragstellers zu seiner Teilnahmeberechtigung, |
| --- | --- |

—

die unterzeichnete Standarderklärung des Antragstellers zu seiner Teilnahmeberechtigung,

| — | die ordnungsgemäß unterzeichnete Standarderklärung über die Bereitschaft, die Partnerschaftsrahmenvereinbarung und die spezifische Finanzhilfevereinbarung zu unterzeichnen, |
| --- | --- |

—

die ordnungsgemäß unterzeichnete Standarderklärung über die Bereitschaft, die Partnerschaftsrahmenvereinbarung und die spezifische Finanzhilfevereinbarung zu unterzeichnen,

| — | das Organigramm der Organisation bzw. des Instituts, unter Angabe der Namen und Funktionen der Geschäftsleitung und der für die Durchführung der Umfragen zuständigen Stelle, |
| --- | --- |

—

das Organigramm der Organisation bzw. des Instituts, unter Angabe der Namen und Funktionen der Geschäftsleitung und der für die Durchführung der Umfragen zuständigen Stelle,

| — | Nachweis einer soliden Finanzlage: Bilanzen sowie Gewinn- und Verlustrechnungen für die beiden letzten abgeschlossenen Geschäftsjahre. |
| --- | --- |

—

Nachweis einer soliden Finanzlage: Bilanzen sowie Gewinn- und Verlustrechnungen für die beiden letzten abgeschlossenen Geschäftsjahre.

8.2.2.   Fachlicher Teil

Der fachliche Teil des Vorschlags muss Folgendes enthalten:

| — | Beschreibung der Tätigkeit der Organisation bzw. des Instituts, die eine Bewertung der Kompetenz sowie des Umfangs und der Dauer der Erfahrungen auf den unter Nummer 6.2 genannten Gebieten ermöglicht. Aufgeführt werden sollten einschlägige Studien, Dienstleistungsaufträge, Beratungstätigkeiten, Umfragen, Veröffentlichungen und sonstige frühere Arbeiten, unter Angabe des Namens der Kunden und unter Hinweis auf Arbeiten, die für Rechnung der Europäischen Kommission durchgeführt wurden. Außerdem sollten die relevantesten Studien und/oder Ergebnisse beigefügt werden, |
| --- | --- |

—

Beschreibung der Tätigkeit der Organisation bzw. des Instituts, die eine Bewertung der Kompetenz sowie des Umfangs und der Dauer der Erfahrungen auf den unter Nummer 6.2 genannten Gebieten ermöglicht. Aufgeführt werden sollten einschlägige Studien, Dienstleistungsaufträge, Beratungstätigkeiten, Umfragen, Veröffentlichungen und sonstige frühere Arbeiten, unter Angabe des Namens der Kunden und unter Hinweis auf Arbeiten, die für Rechnung der Europäischen Kommission durchgeführt wurden. Außerdem sollten die relevantesten Studien und/oder Ergebnisse beigefügt werden,

| — | ausführliche Beschreibung der betrieblichen Organisation zur Durchführung der Umfragen. Beigefügt werden sollten Belege über die Infrastruktur, Einrichtungen, Mittel und Qualifikation der Mitarbeiter (Kurzlebensläufe der für die Durchführung der Umfragen wichtigsten Mitarbeiter), die dem Antragsteller zur Verfügung stehen, |
| --- | --- |

—

ausführliche Beschreibung der betrieblichen Organisation zur Durchführung der Umfragen. Beigefügt werden sollten Belege über die Infrastruktur, Einrichtungen, Mittel und Qualifikation der Mitarbeiter (Kurzlebensläufe der für die Durchführung der Umfragen wichtigsten Mitarbeiter), die dem Antragsteller zur Verfügung stehen,

| — | ordnungsgemäß unterzeichnete Standardformblätter mit einer ausführlichen Beschreibung der Umfragemethodik: Stichprobenverfahren, Stichprobenfehler, Stichprobengröße, Erhebungsquote und geschätzte Antwortquote, usw., |
| --- | --- |

—

ordnungsgemäß unterzeichnete Standardformblätter mit einer ausführlichen Beschreibung der Umfragemethodik: Stichprobenverfahren, Stichprobenfehler, Stichprobengröße, Erhebungsquote und geschätzte Antwortquote, usw.,

| — | das unterzeichnete Standardformblatt über die beteiligten Unterauftragnehmer, einschließlich einer genauen Beschreibung der in Auftrag gegebenen Aufgaben. |
| --- | --- |

—

das unterzeichnete Standardformblatt über die beteiligten Unterauftragnehmer, einschließlich einer genauen Beschreibung der in Auftrag gegebenen Aufgaben.

8.2.3.   Finanztechnischer Teil

Der finanztechnische Teil des Vorschlags muss Folgendes enthalten:

| — | eine ordnungsgemäß ausgefüllte ausführliche Standardkostenaufstellung (in Euro) über einen Zeitraum von 12 Monaten, mit einem Finanzierungsplan für die betreffende Aktion und einer detaillierten Aufgliederung der förderfähigen Gesamt- und Stückkosten für die Durchführung der Verbraucherumfrage, einschließlich der Kosten für Unteraufträge, |
| --- | --- |

—

eine ordnungsgemäß ausgefüllte ausführliche Standardkostenaufstellung (in Euro) über einen Zeitraum von 12 Monaten, mit einem Finanzierungsplan für die betreffende Aktion und einer detaillierten Aufgliederung der förderfähigen Gesamt- und Stückkosten für die Durchführung der Verbraucherumfrage, einschließlich der Kosten für Unteraufträge,

| — | gegebenenfalls eine Bescheinigung über die Befreiung von der Mehrwertsteuerpflicht, |
| --- | --- |

—

gegebenenfalls eine Bescheinigung über die Befreiung von der Mehrwertsteuerpflicht,

| — | gegebenenfalls eine Bescheinigung über den finanziellen Beitrag anderer Organisationen (Kofinanzierung). |
| --- | --- |

—

gegebenenfalls eine Bescheinigung über den finanziellen Beitrag anderer Organisationen (Kofinanzierung).

8.3.   Anschrift und Einsendeschluss für die Vorschläge

Interessenten werden gebeten, ihre Vorschläge an die Europäische Kommission zu richten.

Die Vorschläge können übermittelt werden:

| a) | entweder per Einschreiben oder privatem Zustelldienst bis spätestens 17. März 2008. Als Absendedatum gilt das Datum des Poststempels bzw. des Übernahmescheins des Zustelldienstes.
  Anschrift bei Übermittlung per Einschreiben:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen |
| z. Hd. Herrn Johan VERHAEVEN |
| Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen Az. ECFIN/2008/A3-003 |
| Referat R2, Büro BU-1 3/13 |
| B-1049 Brüssel |

a)

entweder per Einschreiben oder privatem Zustelldienst bis spätestens 17. März 2008. Als Absendedatum gilt das Datum des Poststempels bzw. des Übernahmescheins des Zustelldienstes.

Anschrift bei Übermittlung per Einschreiben:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen

z. Hd. Herrn Johan VERHAEVEN

Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen Az. ECFIN/2008/A3-003

Referat R2, Büro BU-1 3/13

B-1049 Brüssel

Anschrift bei Übermittlung mit privatem Zustelldienst:

| Europäische Kommission |
| --- |
| Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen |
| z. Hd. Herrn Johan VERHAEVEN |
| Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen Az. ECFIN/2008/A3-003 |
| Referat R2, Büro BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget 1-3 |
| B-1140 Brüssel (Evere) |

Europäische Kommission

Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen

z. Hd. Herrn Johan VERHAEVEN

Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen Az. ECFIN/2008/A3-003

Referat R2, Büro BU-1 3/13

Avenue du Bourget 1-3

B-1140 Brüssel (Evere)

| b) | durch Hinterlegung bei der zentralen Poststelle der Europäischen Kommission (eigenhändige Abgabe oder Übermittlung durch einen Bevollmächtigten, z. B. einen privaten Kurierdienst) an folgender Anschrift:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen |
| z. Hd. Herrn Johan VERHAEVEN |
| Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen Az. ECFIN/2008/A3-003 |
| Referat R2, Büro BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget 1-3 |
| B-1140 Brüssel (Evere) |

b)

durch Hinterlegung bei der zentralen Poststelle der Europäischen Kommission (eigenhändige Abgabe oder Übermittlung durch einen Bevollmächtigten, z. B. einen privaten Kurierdienst) an folgender Anschrift:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen

z. Hd. Herrn Johan VERHAEVEN

Aufruf zur Einreichung von Vorschlägen Az. ECFIN/2008/A3-003

Referat R2, Büro BU-1 3/13

Avenue du Bourget 1-3

B-1140 Brüssel (Evere)

bis spätestens 17. März 2008 16:00 Uhr (Ortszeit Brüssel). Als Nachweis gilt in diesem Falle die von einem Beamten der oben genannten Dienststelle datierte und unterzeichnete Empfangsbescheinigung.

9.   BEARBEITUNG DER EINGEGANGENEN VORSCHLÄGE

Sämtliche Vorschläge werden zunächst auf die formale Erfüllung der Zulassungskriterien geprüft.

Die zugelassenen Vorschläge werden anhand der oben genannten Zuschlagskriterien bewertet.

Das Auswahlverfahren wird Ende März/Anfang April 2008 stattfinden. Hierzu wird ein Auswahlausschuss eingesetzt, der dem Generaldirektor für Wirtschaft und Finanzen untersteht. Dem Ausschuss gehören mindestens drei Personen aus mindestens zwei Referaten an, zwischen denen keine hierarchische Beziehung besteht. Der Ausschuss verfügt über ein eigenes Sekretariat, das für die Kontakte mit den erfolgreichen Antragstellern zuständig ist. Antragsteller, die nicht berücksichtigt wurden, werden einzeln benachrichtigt.

10.   WICHTIGE HINWEISE

Die vorliegende Aufforderung beinhaltet keinerlei vertragliche Verpflichtung der Europäischen Kommission gegenüber den Organisationen/Instituten, die einen Vorschlag einreichen. Mitteilungen im Zusammenhang mit der vorliegenden Aufforderung bedürfen der Schriftform.

Die Teilnehmer werden auf die Vertragsbestimmungen verwiesen, die im Falle des Zuschlags Anwendung finden.

Ihre personenbezogenen Daten können zur Wahrung der finanziellen Interessen der Gemeinschaften internen Auditdiensten, dem Europäischen Rechnungshof, dem Fachgremium für finanzielle Unregelmäßigkeiten und/oder dem Europäischen Amt für Betrugsbekämpfung (OLAF) übermittelt werden.

Die Daten von Wirtschaftsteilnehmern, auf die eine in den Artikeln 93, 94, 96 Absatz 1 Buchstabe b und 96 Absatz 2 Buchstabe a der Haushaltsordnung aufgeführten Situationen zutrifft, können in eine zentrale Datenbank aufgenommen und an autorisierte Personen bei der Kommission sowie anderen Organen, Agenturen, Behörden und Gremien gemäß Artikel 95 Absätze 1 und 2 der Haushaltsordnung weitergeleitet werden. Dies gilt auch für Personen, die diese Wirtschaftsteilnehmer vertreten, Entscheidungen für sie treffen oder Kontrolle über sie ausüben. Parteien, die in die Datenbank aufgenommen werden, haben Anspruch darauf, auf Antrag beim Rechnungsführer der Kommission über die sie betreffenden Daten informiert zu werden.

---

(1)  Gemäß Artikel 93 und 94 der Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften.

---

Europäisches Amt für Personalauswahl (EPSO)

| 21.2.2008 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 48/15

---

BEKANNTMACHUNG DES ALLGEMEINEN AUSWAHLVERFAHRENS EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Das Europäische Amt für Personalauswahl (EPSO) führt das allgemeine Auswahlverfahren EPSO/AD/125/08 zur Einstellung von Ärztinnen und Ärzten durch.

Die Bekanntmachung des Auswahlverfahrens wird ausschließlich in deutscher, englischer und französischer Sprache im
  Amtsblatt der Europäischen Union C 48 A vom 21. Februar 2008 veröffentlicht.

Weitere Informationen sind auf der EPSO-Webseite http://europa.eu/epso verfügbar.

---

VERFAHREN ZUR DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Kommission

| 21.2.2008 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 48/16

---

STAATLICHE BEIHILFE — DÄNEMARK

Staatliche Beihilfe C 58/07 (ex N 240/07) — Änderung der bestehenden Tonnagesteuerregelung

Aufforderung zur Abgabe einer Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags

(Text von Bedeutung für den EWR)

(2008/C 48/05)

Mit Schreiben vom 11. Dezember 2007, das nachstehend in der verbindlichen Sprachfassung abgedruckt ist, hat die Kommission dem Königreich Dänemark ihre Entscheidung mitgeteilt, wegen der vorerwähnten Beihilfe das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

Die Kommission fordert alle Betroffenen auf, etwaige Stellungnahmen innerhalb eines Monats nach dieser Veröffentlichung an folgende Anschrift zu richten:

| Europäische Kommission |
| --- |
| Generaldirektion Energie und Verkehr |
| Direktion A — Referat 4 |
| B-1049 Brüssel |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europäische Kommission

Generaldirektion Energie und Verkehr

Direktion A — Referat 4

B-1049 Brüssel

Fax (32-2) 296 41 04

Diese Stellungnahmen werden dem Königreich Dänemark übermittelt. Der Stellungnehmende kann unter Angabe von Gründen schriftlich beantragen, dass seine Identität nicht bekannt gegeben wird.

ZUSAMMENFASSUNG

1.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

1.1.   Bezeichnung

| 1. | Änderung der dänischen Tonnagesteuerregelung |
| --- | --- |

1.

Änderung der dänischen Tonnagesteuerregelung

1.2.   Beschreibung der angemeldeten Änderung der Regelung

| 2. | Dänemark schlägt Folgendes vor:






  — | Besteuerung der Gewinne aus dem Verkauf von Schiffen, die der Tonnagesteuer unterliegen, nach der Tonnagesteuerregelung, |
| --- | --- | --- |

2.

Dänemark schlägt Folgendes vor:

—

Besteuerung der Gewinne aus dem Verkauf von Schiffen, die der Tonnagesteuer unterliegen, nach der Tonnagesteuerregelung,

| — | Besteuerung der Einnahmen aus der Verwaltung von Pools nach der Tonnagesteuerregelung, |
| --- | --- |

—

Besteuerung der Einnahmen aus der Verwaltung von Pools nach der Tonnagesteuerregelung,

| — | Änderung des Verhältnisses zwischen eigener und gecharterter Tonnage dahin gehend, dass die Bruttotonnage gecharterter Schiffe, die unter die Tonnagesteuerregelung fallen, zehnmal größer sein darf als die eigene Bruttotonnage der Schifffahrtsgesellschaft, |
| --- | --- |

—

Änderung des Verhältnisses zwischen eigener und gecharterter Tonnage dahin gehend, dass die Bruttotonnage gecharterter Schiffe, die unter die Tonnagesteuerregelung fallen, zehnmal größer sein darf als die eigene Bruttotonnage der Schifffahrtsgesellschaft,

| — | Schaffung der Möglichkeit, Zinsen bis zu einer Höhe von 6,5 % der steuerpflichtigen Vermögenswerte von der Tonnagesteuer abzusetzen (Maßnahme zur Bekämpfung des Missbrauchs), |
| --- | --- |

—

Schaffung der Möglichkeit, Zinsen bis zu einer Höhe von 6,5 % der steuerpflichtigen Vermögenswerte von der Tonnagesteuer abzusetzen (Maßnahme zur Bekämpfung des Missbrauchs),

| — | Möglichkeit der rückwirkenden Anwendung der Tonnagesteuerregelung ab 2001 für Unternehmen, die bisher nicht unter die Tonnagesteuer fallen. |
| --- | --- |

—

Möglichkeit der rückwirkenden Anwendung der Tonnagesteuerregelung ab 2001 für Unternehmen, die bisher nicht unter die Tonnagesteuer fallen.

1.3.   Haushaltsauswirkungen der gemeldeten Änderungen

| 3. | Die Minderung der Steuereinnahmen wird für das Geschäftsjahr 2007 auf 7,5 Mio. DKK (etwa 1 Mio. EUR) geschätzt. Diese Mindereinnahmen werden dann jährlich schrittweise bis auf 30 Mio. DKK (etwa 4 Mio. EUR) im Jahr 2016 ansteigen. |
| --- | --- |

3.

Die Minderung der Steuereinnahmen wird für das Geschäftsjahr 2007 auf 7,5 Mio. DKK (etwa 1 Mio. EUR) geschätzt. Diese Mindereinnahmen werden dann jährlich schrittweise bis auf 30 Mio. DKK (etwa 4 Mio. EUR) im Jahr 2016 ansteigen.

2.   ZWEIFEL AN DER VEREINBARKEIT DER MASSNAHME MIT DEM GEMEINSAMEN MARKT

| 4. | Die Vereinbarkeit der gemeldeten Maßnahmen mit dem Gemeinsamen Markt muss nach den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen im Seeverkehr (1) (nachstehend Leitlinien genannt) geprüft werden. Nach diesen Leitlinien dürfen Unternehmen Beihilfen der Mitgliedstaaten erhalten, sofern sie überwiegend Seeverkehrsdienste erbringen. |
| --- | --- |

4.

Die Vereinbarkeit der gemeldeten Maßnahmen mit dem Gemeinsamen Markt muss nach den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen im Seeverkehr (1) (nachstehend Leitlinien genannt) geprüft werden. Nach diesen Leitlinien dürfen Unternehmen Beihilfen der Mitgliedstaaten erhalten, sofern sie überwiegend Seeverkehrsdienste erbringen.

| 5. | Die Kommission bezweifelt, dass die folgenden Änderungen mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind:






  — | Besteuerung der Einnahmen aus der Verwaltung von Pools nach der Tonnagesteuerregelung, |
| --- | --- | --- |

5.

Die Kommission bezweifelt, dass die folgenden Änderungen mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind:

—

Besteuerung der Einnahmen aus der Verwaltung von Pools nach der Tonnagesteuerregelung,

| — | Änderung des Verhältnisses zwischen eigener und gecharterter Tonnage dahin gehend, dass die Bruttotonnage gecharterter Schiffe, die unter die Tonnagesteuerregelung fallen, zehnmal größer sein darf als die eigene Bruttotonnage der Schifffahrtsgesellschaft, |
| --- | --- |

—

Änderung des Verhältnisses zwischen eigener und gecharterter Tonnage dahin gehend, dass die Bruttotonnage gecharterter Schiffe, die unter die Tonnagesteuerregelung fallen, zehnmal größer sein darf als die eigene Bruttotonnage der Schifffahrtsgesellschaft,

| — | Möglichkeit der rückwirkenden Anwendung der Tonnagesteuerregelung ab 2001 für Unternehmen, die bisher nicht unter die Tonnagesteuer fallen. |
| --- | --- |

—

Möglichkeit der rückwirkenden Anwendung der Tonnagesteuerregelung ab 2001 für Unternehmen, die bisher nicht unter die Tonnagesteuer fallen.

| 6. | Ansonsten ist die Kommission der Ansicht, dass die Einbeziehung der Gewinne aus dem Verkauf von Schiffen, die der Tonnagesteuer unterliegen, in die Tonnagesteuerregelung sowie die Einführung neuer Maßnahmen zur Bekämpfung des Missbrauchs keine Auswirkungen auf die Vereinbarkeit der dänischen Tonnagesteuerregelung mit dem Gemeinsamen Markt haben. |
| --- | --- |

6.

Ansonsten ist die Kommission der Ansicht, dass die Einbeziehung der Gewinne aus dem Verkauf von Schiffen, die der Tonnagesteuer unterliegen, in die Tonnagesteuerregelung sowie die Einführung neuer Maßnahmen zur Bekämpfung des Missbrauchs keine Auswirkungen auf die Vereinbarkeit der dänischen Tonnagesteuerregelung mit dem Gemeinsamen Markt haben.

DAS SCHREIBEN

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  ABl. C 13 vom 17.1.2004, S. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 48/28

---

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses

(Sache COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa)

(Text von Bedeutung für den EWR)

(2008/C 48/06)

| 1. | Am 12. Februar 2008 ist die Anmeldung eines Zusammenschlussvorhabens gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Die Deutsche Bahn AG („DB“, Deutschland) erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Ratsverordnung die Kontrolle über das Unternehmen Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Spanien) durch Aktienkauf. |
| --- | --- |

1.

Am 12. Februar 2008 ist die Anmeldung eines Zusammenschlussvorhabens gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Die Deutsche Bahn AG („DB“, Deutschland) erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Ratsverordnung die Kontrolle über das Unternehmen Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. („Transfesa“, Spanien) durch Aktienkauf.

| 2. | Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:






  — | DB: Personenbeförderung, Schienengüterverkehr, Spedition und Logistik in Europa und weltweit, |
| --- | --- | --- |

2.

Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:

—

DB: Personenbeförderung, Schienengüterverkehr, Spedition und Logistik in Europa und weltweit,

| — | Transfesa: Speditions- und Logistikdienstleistungen, vor allem für die Automobilindustrie. |
| --- | --- |

—

Transfesa: Speditions- und Logistikdienstleistungen, vor allem für die Automobilindustrie.

| 3. | Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass die angemeldete Transaktion unter die Verordnung (EG) Nr. 139/2004 fallen könnte. Ihre endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich allerdings vor. |
| --- | --- |

3.

Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass die angemeldete Transaktion unter die Verordnung (EG) Nr. 139/2004 fallen könnte. Ihre endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich allerdings vor.

| 4. | Alle interessierten Unternehmen oder Personen können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.
  Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens zehn Tage nach dem Datum dieser Veröffentlichung eingehen. Sie können der Kommission durch Fax (Fax-Nr. (32-2) 296 43 01 oder 296 72 44) oder auf dem Postweg, unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa, an folgende Anschrift übermittelt werden:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Kanzlei Fusionskontrolle |
| J-70 |
| B-1049 Brüssel |

4.

Alle interessierten Unternehmen oder Personen können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.

Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens zehn Tage nach dem Datum dieser Veröffentlichung eingehen. Sie können der Kommission durch Fax (Fax-Nr. (32-2) 296 43 01 oder 296 72 44) oder auf dem Postweg, unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa, an folgende Anschrift übermittelt werden:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Kanzlei Fusionskontrolle

J-70

B-1049 Brüssel

---

(1)  ABl. L 24 vom 29.1.2004, S. 1.

---