# Uradni list L 203/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 203 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5928. julij 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 203

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5928. julij 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/1208 z dne 23. decembra 2015 o državni pomoči, ki jo je Italija dodelila banki Tercas (zadeva SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9526)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1209 z dne 12. julija 2016 o nadomestitvi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4283) | 35 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/1208 z dne 23. decembra 2015 o državni pomoči, ki jo je Italija dodelila banki Tercas (zadeva SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9526)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9526)

1

1

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1209 z dne 12. julija 2016 o nadomestitvi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4283)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4283)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 28.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1208

z dne 23. decembra 2015

o državni pomoči, ki jo je Italija dodelila banki Tercas (zadeva SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9526)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je na podlagi poročanja medijev ter informacij na spletnem mestu banke Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA in italijanskega sistema jamstva za vloge Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (v nadaljnjem besedilu: FITD ali sklad) ugotovila, da je FITD sprejel ukrepe za podporo banki. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je na podlagi poročanja medijev ter informacij na spletnem mestu banke Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA in italijanskega sistema jamstva za vloge Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (v nadaljnjem besedilu: FITD ali sklad) ugotovila, da je FITD sprejel ukrepe za podporo banki.

| (2) | Komisija je 8. avgusta in 10. oktobra 2014 zaprosila Italijo za informacije, Italija pa je odgovorila 16. septembra in 14. novembra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 8. avgusta in 10. oktobra 2014 zaprosila Italijo za informacije, Italija pa je odgovorila 16. septembra in 14. novembra 2014.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 27. februarja 2015 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Italijo obvestila o svoji odločitvi, da začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) z zvezi s pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 27. februarja 2015 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Italijo obvestila o svoji odločitvi, da začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) z zvezi s pomočjo.

| (4) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije24. aprila 2015 (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo. |
| --- | --- |

(4)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije24. aprila 2015 (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo.

Uradnem listu Evropske unije

2

| (5) | Komisija je pripombe Italije prejela 2. aprila 2015. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je pripombe Italije prejela 2. aprila 2015.

| (6) | 22. maja 2015 je prejela pripombe dveh zainteresiranih strani, tj. Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA in Banca Popolare di Bari SCpA (v nadaljnjem besedilu: BPB). |
| --- | --- |

(6)

22. maja 2015 je prejela pripombe dveh zainteresiranih strani, tj. Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA in Banca Popolare di Bari SCpA (v nadaljnjem besedilu: BPB).

| (7) | Istega dne je prejela pripombe FITD in italijanske centralne banke Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(7)

Istega dne je prejela pripombe FITD in italijanske centralne banke Banca d'Italia.

| (8) | Komisija je 9. junija 2015 navedene pripombe posredovala Italiji in ji dala možnost, da odgovori nanje. Italija je Komisijo obvestila, da nima komentarjev v zvezi s pripombami. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 9. junija 2015 navedene pripombe posredovala Italiji in ji dala možnost, da odgovori nanje. Italija je Komisijo obvestila, da nima komentarjev v zvezi s pripombami.

| (9) | 13. avgusta in 17. septembra 2015 sta bila opravljena sestanka z Italijo in zainteresiranimi stranmi. Italija je tam nadalje pojasnila argumente, ki jih je navedla v prejšnjih uradnih sporočilih. |
| --- | --- |

(9)

13. avgusta in 17. septembra 2015 sta bila opravljena sestanka z Italijo in zainteresiranimi stranmi. Italija je tam nadalje pojasnila argumente, ki jih je navedla v prejšnjih uradnih sporočilih.

2.   OZADJE

OZADJE

2.1.   Tercas

Tercas

| (10) | Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA je holding bančne skupine (v nadaljnjem besedilu: Tercas), ki deluje zlasti v deželi Abruci. Ob koncu leta 2011 je bila glavna delničarka holdinga fundacija Fondazione Tercas, ki je takrat imela 65-odstotni delež. |
| --- | --- |

(10)

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA je holding bančne skupine (v nadaljnjem besedilu: Tercas), ki deluje zlasti v deželi Abruci. Ob koncu leta 2011 je bila glavna delničarka holdinga fundacija Fondazione Tercas, ki je takrat imela 65-odstotni delež.

| (11) | Ob koncu leta 2011 je Tercas vključevala regionalno banko Banca Caripe SpA (v nadaljnjem besedilu: Caripe), ki deluje predvsem v deželi Abruci in katere 90-odstotni delež je Tercas pridobila ob koncu leta 2010 ter ga konsolidirala v svojih računovodskih poročilih. Tercas je imela 50 milijonov EUR kapitala in 311 milijonov EUR rezerv. |
| --- | --- |

(11)

Ob koncu leta 2011 je Tercas vključevala regionalno banko Banca Caripe SpA (v nadaljnjem besedilu: Caripe), ki deluje predvsem v deželi Abruci in katere 90-odstotni delež je Tercas pridobila ob koncu leta 2010 ter ga konsolidirala v svojih računovodskih poročilih. Tercas je imela 50 milijonov EUR kapitala in 311 milijonov EUR rezerv.

| (12) | Prav tako ob koncu leta 2011 je konsolidirana bilančna vsota Tercas znašala 5,3 milijarde EUR, neto posojila strankam 4,5 milijarde EUR, vloge strank pa 2,7 milijarde EUR, poleg tega pa je imela še 165 podružnic in 1 225 zaposlenih. |
| --- | --- |

(12)

Prav tako ob koncu leta 2011 je konsolidirana bilančna vsota Tercas znašala 5,3 milijarde EUR, neto posojila strankam 4,5 milijarde EUR, vloge strank pa 2,7 milijarde EUR, poleg tega pa je imela še 165 podružnic in 1 225 zaposlenih.

| (13) | Banca d'Italia je 17. aprila 2012 po opravljenem pregledu Tercas (3) priporočila, naj da italijanski minister za gospodarstvo in finance Tercas pod posebno upravo v skladu s členom 70 italijanskega zakona o bančništvu (Testo Unico Bancario). |
| --- | --- |

(13)

Banca d'Italia je 17. aprila 2012 po opravljenem pregledu Tercas (3) priporočila, naj da italijanski minister za gospodarstvo in finance Tercas pod posebno upravo v skladu s členom 70 italijanskega zakona o bančništvu (Testo Unico Bancario).

3

Testo Unico Bancario

| (14) | Minister za gospodarstvo in finance je 30. aprila 2012 za Tercas odredil posebno upravo (4). Banca d'Italia je imenovala posebnega upravitelja (commissario straordinario), da bi ugotovil stanje, popravil nepravilnosti in spodbujal rešitve v interesu vlagateljev. |
| --- | --- |

(14)

Minister za gospodarstvo in finance je 30. aprila 2012 za Tercas odredil posebno upravo (4). Banca d'Italia je imenovala posebnega upravitelja (commissario straordinario), da bi ugotovil stanje, popravil nepravilnosti in spodbujal rešitve v interesu vlagateljev.

4

commissario straordinario

| (15) | Posebni upravitelj je pri iskanju rešitev za težave Tercas ocenil različne možnosti. Sprva je obravnaval dve možnosti, v okviru katerih bi Fondazione Tercas (glavna delničarka Tercas) ali Credito Valtellinese (delničarka s 7,8-odstotnim deležem) dokapitalizirali Tercas, vendar je obe možnosti opustil. |
| --- | --- |

(15)

Posebni upravitelj je pri iskanju rešitev za težave Tercas ocenil različne možnosti. Sprva je obravnaval dve možnosti, v okviru katerih bi Fondazione Tercas (glavna delničarka Tercas) ali Credito Valtellinese (delničarka s 7,8-odstotnim deležem) dokapitalizirali Tercas, vendar je obe možnosti opustil.

| (16) | Oktobra 2013 je v dogovoru z Banca d'Italia vzpostavil stik z BPB, ki je izrazila zanimanje za dokapitalizacijo Tercas, če bi se opravila preiskava primerne skrbnosti v zvezi s sredstvi Tercas in Caripe ter bi FITD v celoti pokril negativni lastniški kapital Tercas. |
| --- | --- |

(16)

Oktobra 2013 je v dogovoru z Banca d'Italia vzpostavil stik z BPB, ki je izrazila zanimanje za dokapitalizacijo Tercas, če bi se opravila preiskava primerne skrbnosti v zvezi s sredstvi Tercas in Caripe ter bi FITD v celoti pokril negativni lastniški kapital Tercas.

| (17) | Posebni upravitelj je 25. oktobra 2013 na podlagi člena 29 statuta FITD (Statuto) zaprosil FITD za podporo v vrednosti do 280 milijonov EUR v obliki dokapitalizacije za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas z dne 30. septembra 2013 in zaveze FITD za pridobitev oslabljenih sredstev. |
| --- | --- |

(17)

Posebni upravitelj je 25. oktobra 2013 na podlagi člena 29 statuta FITD (Statuto) zaprosil FITD za podporo v vrednosti do 280 milijonov EUR v obliki dokapitalizacije za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas z dne 30. septembra 2013 in zaveze FITD za pridobitev oslabljenih sredstev.

Statuto

| (18) | Izvršni odbor FITD (Comitato di gestione) je na seji 28. oktobra 2013 sklenil, da se v skladu s členom 96b(1)(d) zakona o bančništvu Tercas zagotovi podpora v višini do 280 milijonov EUR. Svet FITD (Consiglio) je sklep o posredovanju ratificiral 29. oktobra 2013. |
| --- | --- |

(18)

Izvršni odbor FITD (Comitato di gestione) je na seji 28. oktobra 2013 sklenil, da se v skladu s členom 96b(1)(d) zakona o bančništvu Tercas zagotovi podpora v višini do 280 milijonov EUR. Svet FITD (Consiglio) je sklep o posredovanju ratificiral 29. oktobra 2013.

Comitato di gestione

Consiglio

| (19) | FITD je 30. oktobra 2013 zaprosil Banca d'Italia za odobritev navedenega ukrepa podpore: ta ga je odobrila 4. novembra 2013. FITD ukrepa kljub temu ni izvedel. |
| --- | --- |

(19)

FITD je 30. oktobra 2013 zaprosil Banca d'Italia za odobritev navedenega ukrepa podpore: ta ga je odobrila 4. novembra 2013. FITD ukrepa kljub temu ni izvedel.

| (20) | Preiskava potrebne skrbnosti v zvezi s sredstvi Tercas se je končala 18. marca 2014 z nestrinjanjem strokovnjakov iz FITD in strokovnjakov bančne skupine (BPB), ki jo nadzira holding Banca Popolare di Bari SCpA. Zadeva je bila rešena, potem ko sta obe strani privolili v arbitražo z arbitrom, ki ga je imenovala Banca d'Italia. Preiskava potrebne skrbnosti je razkrila dodatne oslabitve sredstev. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava potrebne skrbnosti v zvezi s sredstvi Tercas se je končala 18. marca 2014 z nestrinjanjem strokovnjakov iz FITD in strokovnjakov bančne skupine (BPB), ki jo nadzira holding Banca Popolare di Bari SCpA. Zadeva je bila rešena, potem ko sta obe strani privolili v arbitražo z arbitrom, ki ga je imenovala Banca d'Italia. Preiskava potrebne skrbnosti je razkrila dodatne oslabitve sredstev.

| (21) | FITD je 1. julija 2014 znova zaprosil Banca d'Italia, naj odobri podporo za Tercas, vendar pod spremenjenimi pogoji. |
| --- | --- |

(21)

FITD je 1. julija 2014 znova zaprosil Banca d'Italia, naj odobri podporo za Tercas, vendar pod spremenjenimi pogoji.

| (22) | Banca d'Italia je navedeno podporo pod spremenjenimi pogoji (5) odobrila 7. julija 2014. |
| --- | --- |

(22)

Banca d'Italia je navedeno podporo pod spremenjenimi pogoji (5) odobrila 7. julija 2014.

5

| (23) | Banca d'Italia je posebnega upravitelja Tercas pooblastila, da za 27. julij 2014 skliče izredno skupščino delničarjev, na kateri naj bi delničarji odločali o ukrepih za kritje izgub, nastalih med posebno upravo, in sočasnem povečanju kapitala v višini 230 milijonov EUR, ki naj bi ga vpisala BPB. |
| --- | --- |

(23)

Banca d'Italia je posebnega upravitelja Tercas pooblastila, da za 27. julij 2014 skliče izredno skupščino delničarjev, na kateri naj bi delničarji odločali o ukrepih za kritje izgub, nastalih med posebno upravo, in sočasnem povečanju kapitala v višini 230 milijonov EUR, ki naj bi ga vpisala BPB.

| (24) | Izgube Tercas so v obdobju od 1. januarja 2012 do 31. marca 2014 znašale 603 milijone EUR. Po celotnem odpisu preostalega kapitala v višini 337 milijonov EUR je imela Tercas 31. marca 2014 negativni neto lastniški kapital, ki je znašal –266 milijonov EUR (6). |
| --- | --- |

(24)

Izgube Tercas so v obdobju od 1. januarja 2012 do 31. marca 2014 znašale 603 milijone EUR. Po celotnem odpisu preostalega kapitala v višini 337 milijonov EUR je imela Tercas 31. marca 2014 negativni neto lastniški kapital, ki je znašal –266 milijonov EUR (6).

6

| (25) | Skupščina delničarjev Tercas (7) se je 27. julija 2014 odločila za:






  1. | delno kritje izgub, med drugim z zmanjšanjem kapitala na nič in odpovedjo vseh navadnih delnic v obtoku, ter |
| --- | --- | --- |

(25)

Skupščina delničarjev Tercas (7) se je 27. julija 2014 odločila za:

7

1.

delno kritje izgub, med drugim z zmanjšanjem kapitala na nič in odpovedjo vseh navadnih delnic v obtoku, ter

| 2. | povečanje kapitala na 230 milijonov EUR z izdajo novih navadnih delnic, ki bi se ponudile izključno skupini BPB; navedeno povečanje kapitala je bilo izvedeno 27. julija 2014 in je bilo deloma krito z izravnavo posojila v višini 480 milijonov EUR, ki ga je skupina BPB Tercas odobrila 5. novembra 2013. |
| --- | --- |

2.

povečanje kapitala na 230 milijonov EUR z izdajo novih navadnih delnic, ki bi se ponudile izključno skupini BPB; navedeno povečanje kapitala je bilo izvedeno 27. julija 2014 in je bilo deloma krito z izravnavo posojila v višini 480 milijonov EUR, ki ga je skupina BPB Tercas odobrila 5. novembra 2013.

| (26) | Tercas je septembra 2014 dokapitalizirala svojo hčerinsko družbo Caripe z dokapitalizacijo v višini 75 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(26)

Tercas je septembra 2014 dokapitalizirala svojo hčerinsko družbo Caripe z dokapitalizacijo v višini 75 milijonov EUR.

| (27) | Posebna uprava Tercas se je končala 1. oktobra 2014, skupina BPB pa je imenovala novo vodstvo. |
| --- | --- |

(27)

Posebna uprava Tercas se je končala 1. oktobra 2014, skupina BPB pa je imenovala novo vodstvo.

| (28) | Ob koncu posebne uprave 30. septembra 2014 so skupna sredstva Tercas znašala 2 994 milijonov EUR, vloge strank 2 198 milijonov EUR, neto znesek donosnih posojil 1 766 milijonov EUR, rezervacije za nedonosna posojila 716 milijonov EUR, skupni temeljni kapital pa 182 milijonov EUR (8). |
| --- | --- |

(28)

Ob koncu posebne uprave 30. septembra 2014 so skupna sredstva Tercas znašala 2 994 milijonov EUR, vloge strank 2 198 milijonov EUR, neto znesek donosnih posojil 1 766 milijonov EUR, rezervacije za nedonosna posojila 716 milijonov EUR, skupni temeljni kapital pa 182 milijonov EUR (8).

8

| (29) | BPB je marca 2015 vpisala novo povečanje kapitala Tercas v višini 135,4 milijona EUR (vključno s 40,4 milijona EUR za hčerinsko družbo Caripe), da bi krila dodatne izgube, nastale v četrtem četrtletju leta 2014, pokrila stroške prestrukturiranja, nastale v letih 2015 in 2016, ter izboljšala količnike kapitala Tercas. |
| --- | --- |

(29)

BPB je marca 2015 vpisala novo povečanje kapitala Tercas v višini 135,4 milijona EUR (vključno s 40,4 milijona EUR za hčerinsko družbo Caripe), da bi krila dodatne izgube, nastale v četrtem četrtletju leta 2014, pokrila stroške prestrukturiranja, nastale v letih 2015 in 2016, ter izboljšala količnike kapitala Tercas.

2.2.   BPB

BPB

| (30) | Banca Popolare di Bari SCpA je holding bančne skupine BPB. Deluje predvsem na jugu Italije. Ob koncu leta 2013 je bilančna vsota BPB znašala 10,3 milijarde EUR, posojila strankam so znašala 6,9 milijarde EUR, vloge strank 6,6 milijarde EUR, imela je 247 podružnic in 2 206 zaposlenih, njen količnik temeljnega kapitala je bil 8,1 %, količnik skupnega kapitala pa 11 %. |
| --- | --- |

(30)

Banca Popolare di Bari SCpA je holding bančne skupine BPB. Deluje predvsem na jugu Italije. Ob koncu leta 2013 je bilančna vsota BPB znašala 10,3 milijarde EUR, posojila strankam so znašala 6,9 milijarde EUR, vloge strank 6,6 milijarde EUR, imela je 247 podružnic in 2 206 zaposlenih, njen količnik temeljnega kapitala je bil 8,1 %, količnik skupnega kapitala pa 11 %.

| (31) | BPB je decembra 2014 povečala kapital v višini 500 milijonov EUR, in sicer z izdajo novih delnic v znesku do 300 milijonov EUR in izdajo podrejenega dolga kot dodatnega kapitala v višini do 200 milijonov EUR. S povečanjem kapitala je BPB okrepila svoje količnike kapitala, na katere je vplival prevzem Tercas. |
| --- | --- |

(31)

BPB je decembra 2014 povečala kapital v višini 500 milijonov EUR, in sicer z izdajo novih delnic v znesku do 300 milijonov EUR in izdajo podrejenega dolga kot dodatnega kapitala v višini do 200 milijonov EUR. S povečanjem kapitala je BPB okrepila svoje količnike kapitala, na katere je vplival prevzem Tercas.

2.3.   Italijanski sistem jamstva za vloge in FITD

Italijanski sistem jamstva za vloge in FITD

| (32) | V skladu z Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki se je uporabljala med posredovanjem FITD v zvezi s Tercas, lahko kreditna institucija prevzema vloge le, če je članica uradno priznanega sistema jamstva za vloge (10). V skladu s členom 96 italijanskega zakona o bančništvu so „[i]talijanske banke [...] članice sistema jamstva za vloge, ustanovljenega in priznanega v Italiji. Zadružne banke (banche di credito cooperativo) so članice sistema jamstva za vloge, ustanovljenega v okviru njihove mreže“ (11). |
| --- | --- |

(32)

V skladu z Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki se je uporabljala med posredovanjem FITD v zvezi s Tercas, lahko kreditna institucija prevzema vloge le, če je članica uradno priznanega sistema jamstva za vloge (10). V skladu s členom 96 italijanskega zakona o bančništvu so „[i]talijanske banke [...] članice sistema jamstva za vloge, ustanovljenega in priznanega v Italiji. Zadružne banke (banche di credito cooperativo) so članice sistema jamstva za vloge, ustanovljenega v okviru njihove mreže“ (11).

9

10

banche di credito cooperativo

11

| (33) | V Italiji zdaj delujeta dva sistema jamstva za vloge:






  1. | FITD, ki je bil kot sistem jamstva za vloge priznan 10. decembra 1996, je obvezen konzorcij (12), ustanovljen na podlagi zasebnega prava. Še vedno je edini ustanovljeni in priznani italijanski sistem jamstva za vloge, v katerega se lahko poleg zadružnih bank včlanijo tudi druge banke (13). V skladu s členom 2 statuta FITD, ki ga je potrdila Banca d'Italia: „Članice sklada so italijanske banke, razen zadružnih bank.“ |
| --- | --- | --- |

(33)

V Italiji zdaj delujeta dva sistema jamstva za vloge:

1.

FITD, ki je bil kot sistem jamstva za vloge priznan 10. decembra 1996, je obvezen konzorcij (12), ustanovljen na podlagi zasebnega prava. Še vedno je edini ustanovljeni in priznani italijanski sistem jamstva za vloge, v katerega se lahko poleg zadružnih bank včlanijo tudi druge banke (13). V skladu s členom 2 statuta FITD, ki ga je potrdila Banca d'Italia: „Članice sklada so italijanske banke, razen zadružnih bank.“

12

13

| 2. | Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo je zakonsko predpisan sistem jamstva za vloge, namenjen izključno zadružnim bankam, za katere je članstvo v njem obvezno. |
| --- | --- |

2.

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo je zakonsko predpisan sistem jamstva za vloge, namenjen izključno zadružnim bankam, za katere je članstvo v njem obvezno.

| (34) | V skladu s členom 96a zakona o bančništvu in členom 29 statuta FITD lahko FITD pod nekaterimi pogoji sprejme ukrepe za podporo članicam, za katere se izvaja posebna uprava. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 96a zakona o bančništvu in členom 29 statuta FITD lahko FITD pod nekaterimi pogoji sprejme ukrepe za podporo članicam, za katere se izvaja posebna uprava.

| (35) | Takšni ukrepi se financirajo naknadno z obveznimi prispevki bank članic. Znesek posameznega prispevka se določi na podlagi ustreznih določb statuta FITD (14) in je sorazmeren z zajamčenimi vlogami posamezne banke. Prispevki se ne evidentirajo neposredno v bilanci stanja FITD, temveč na posebnem računu za zadevni ukrep podpore. |
| --- | --- |

(35)

Takšni ukrepi se financirajo naknadno z obveznimi prispevki bank članic. Znesek posameznega prispevka se določi na podlagi ustreznih določb statuta FITD (14) in je sorazmeren z zajamčenimi vlogami posamezne banke. Prispevki se ne evidentirajo neposredno v bilanci stanja FITD, temveč na posebnem računu za zadevni ukrep podpore.

14

| (36) | Odločitve o ukrepih podpore sprejmeta dva upravljavska organa FITD:






  1. | svet (15) odloča z absolutno večino članov, navzočih na seji, na kateri se sprejme odločitev. Predsednika sveta imenujejo člani sveta. Navadni člani se izberejo sorazmerno z zajamčenimi vlogami posamezne banke, kar pomeni, da imajo prednost tiste z večjimi prispevki, zagotovljeno pa je, da so zastopane tudi manjše banke (16). Navadnih članov sveta je zdaj 23, večina pa jih zastopa največje banke članice (17); Unicredit, Intesa Sanpaolo in Monte dei Paschi di Siena imata zdaj po dva predstavnika. Član sveta je tudi predsednik Associazione Bancaria Italiana (ABI); |
| --- | --- | --- |

(36)

Odločitve o ukrepih podpore sprejmeta dva upravljavska organa FITD:

1.

svet (15) odloča z absolutno večino članov, navzočih na seji, na kateri se sprejme odločitev. Predsednika sveta imenujejo člani sveta. Navadni člani se izberejo sorazmerno z zajamčenimi vlogami posamezne banke, kar pomeni, da imajo prednost tiste z večjimi prispevki, zagotovljeno pa je, da so zastopane tudi manjše banke (16). Navadnih članov sveta je zdaj 23, večina pa jih zastopa največje banke članice (17); Unicredit, Intesa Sanpaolo in Monte dei Paschi di Siena imata zdaj po dva predstavnika. Član sveta je tudi predsednik Associazione Bancaria Italiana (ABI);

15

16

17

| 2. | drugi upravljavski organ je izvršni odbor (18), ki odloča z navadno večino članov, navzočih na seji, na kateri se sprejme odločitev. Sestavljajo ga predsednik sveta, namestnik predsednika sveta, ki je tudi namestnik predsednika odbora, in šest drugih članov sveta. |
| --- | --- |

2.

drugi upravljavski organ je izvršni odbor (18), ki odloča z navadno večino članov, navzočih na seji, na kateri se sprejme odločitev. Sestavljajo ga predsednik sveta, namestnik predsednika sveta, ki je tudi namestnik predsednika odbora, in šest drugih članov sveta.

18

| (37) | Odločitve o ukrepih podpore v obliki financiranja in jamstev sprejema izvršni odbor (19), medtem ko mora odločitve o pridobivanju deležev v lastniškem kapitalu in drugi tehnični podpori sprejemati svet na predlog izvršnega odbora (20). |
| --- | --- |

(37)

Odločitve o ukrepih podpore v obliki financiranja in jamstev sprejema izvršni odbor (19), medtem ko mora odločitve o pridobivanju deležev v lastniškem kapitalu in drugi tehnični podpori sprejemati svet na predlog izvršnega odbora (20).

19

20

3.   UKREPI

UKREPI

| (38) | Podpora FITD, ki jo je Banca d'Italia odobrila 7. julija 2014, zajema naslednje ukrepe:
  1.   
  Ukrep 1
  : nepovratni prispevek za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas v višini 265 milijonov EUR.
  2.   
  Ukrep 2
  : triletno jamstvo v vrednosti 35 milijonov EUR za kritje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostma Tercas do [...] (21). Navedeni izpostavljenosti (dve posojili z odplačilom v enkratnem znesku in datumom zapadlosti 31. marca 2015) so dolžniki v celoti odplačali ob zapadlosti, zato je jamstvo preteklo, ne da bi bilo sproženo.
  3.   
  Ukrep 3
  : jamstvo v vrednosti do 30 milijonov EUR za kritje dodatnih stroškov, ki bi lahko nastali zaradi plačila davka na ukrep 1. Takšna plačila davka bi bila potrebna, če v skladu z italijansko zakonodajo za ukrep 1 ne bi veljala oprostitev davka (*1). V skladu z zadevno zakonodajo je morala Evropska komisija odobriti zadevno oprostitev plačila davka za ukrepe podpore, ki jih je sprejel FITD. V zadevnem primeru je FITD Tercas izplačal celotni znesek 30 milijonov EUR, preden je Komisija sprejela odločitev o oprostitvi plačila davka. |
| --- | --- |

(38)

Podpora FITD, ki jo je Banca d'Italia odobrila 7. julija 2014, zajema naslednje ukrepe:

1.   
  Ukrep 1
  : nepovratni prispevek za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas v višini 265 milijonov EUR.

Ukrep 1

2.   
  Ukrep 2
  : triletno jamstvo v vrednosti 35 milijonov EUR za kritje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostma Tercas do [...] (21). Navedeni izpostavljenosti (dve posojili z odplačilom v enkratnem znesku in datumom zapadlosti 31. marca 2015) so dolžniki v celoti odplačali ob zapadlosti, zato je jamstvo preteklo, ne da bi bilo sproženo.

Ukrep 2

21

3.   
  Ukrep 3
  : jamstvo v vrednosti do 30 milijonov EUR za kritje dodatnih stroškov, ki bi lahko nastali zaradi plačila davka na ukrep 1. Takšna plačila davka bi bila potrebna, če v skladu z italijansko zakonodajo za ukrep 1 ne bi veljala oprostitev davka (*1). V skladu z zadevno zakonodajo je morala Evropska komisija odobriti zadevno oprostitev plačila davka za ukrepe podpore, ki jih je sprejel FITD. V zadevnem primeru je FITD Tercas izplačal celotni znesek 30 milijonov EUR, preden je Komisija sprejela odločitev o oprostitvi plačila davka.

Ukrep 3

*1

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (39) | Komisija je v sklepu o začetku postopka sprejela predhodno sklepno ugotovitev, da ukrepi, ki niso bili priglašeni, morda vključujejo državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe, in da obstajajo dvomi o njihovi združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je v sklepu o začetku postopka sprejela predhodno sklepno ugotovitev, da ukrepi, ki niso bili priglašeni, morda vključujejo državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe, in da obstajajo dvomi o njihovi združljivosti z notranjim trgom.

| (40) | Predhodna ugotovitev Komisija je bila, da so ukrepi podpore, ki naj bi jih sprejel FITD, pripisljivi Italiji in da so bila sredstva FITD pod javnim nadzorom. FITD je ravnal v skladu z javnim pooblastilom, ki ga določa država: podlaga za priznanje FITD kot obveznega sistema jamstva za vloge je bil zakon o bančništvu, pri čemer v skladu s členom 96a zakona ukrepi FITD niso omejeni na povračilo vlagateljem v primeru likvidacije, statut FITD pa je odobrila Banca d'Italia. Nadalje, ko je FITD ukrepal v primerih, ki niso zadevali likvidacije, ali na drugačen način, je morala Italija prek Banca d'Italia vedno odobriti ukrep. |
| --- | --- |

(40)

Predhodna ugotovitev Komisija je bila, da so ukrepi podpore, ki naj bi jih sprejel FITD, pripisljivi Italiji in da so bila sredstva FITD pod javnim nadzorom. FITD je ravnal v skladu z javnim pooblastilom, ki ga določa država: podlaga za priznanje FITD kot obveznega sistema jamstva za vloge je bil zakon o bančništvu, pri čemer v skladu s členom 96a zakona ukrepi FITD niso omejeni na povračilo vlagateljem v primeru likvidacije, statut FITD pa je odobrila Banca d'Italia. Nadalje, ko je FITD ukrepal v primerih, ki niso zadevali likvidacije, ali na drugačen način, je morala Italija prek Banca d'Italia vedno odobriti ukrep.

| (41) | Kar zadeva vprašanje obstoja selektivne prednosti, je Komisija ugotovila, da FITD ni ravnal v vlogi udeleženca v tržnem gospodarstvu, saj je dodelil nepovratna sredstva za kritje negativnega lastniškega kapitala, za jamstva, izdana v korist Tercas, pa ni zaračunal provizije. Zaradi navedenih ukrepov Tercas ni bilo treba izstopiti s trga, kot bi verjetno morala, če takšne pomoči ne bi prejela. |
| --- | --- |

(41)

Kar zadeva vprašanje obstoja selektivne prednosti, je Komisija ugotovila, da FITD ni ravnal v vlogi udeleženca v tržnem gospodarstvu, saj je dodelil nepovratna sredstva za kritje negativnega lastniškega kapitala, za jamstva, izdana v korist Tercas, pa ni zaračunal provizije. Zaradi navedenih ukrepov Tercas ni bilo treba izstopiti s trga, kot bi verjetno morala, če takšne pomoči ne bi prejela.

| (42) | Predhodna sklepna ugotovitev Komisije je bila, da so bili ukrepi selektivni, saj so se nanašali samo na Tercas, ter da so s preprečitvijo njene insolventnosti in izstopa s trga povzročili izkrivljanje konkurence. Poleg tega je Tercas konkurirala tujim podjetjem, kar pomeni, da je bila prizadeta trgovina med državami članicami. |
| --- | --- |

(42)

Predhodna sklepna ugotovitev Komisije je bila, da so bili ukrepi selektivni, saj so se nanašali samo na Tercas, ter da so s preprečitvijo njene insolventnosti in izstopa s trga povzročili izkrivljanje konkurence. Poleg tega je Tercas konkurirala tujim podjetjem, kar pomeni, da je bila prizadeta trgovina med državami članicami.

| (43) | Komisija je menila, da so bili ukrepi 1, 2 in 3 dodeljeni v nasprotju z obveznostmi iz člena 108(3) Pogodbe, če so pomenili pomoč. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je menila, da so bili ukrepi 1, 2 in 3 dodeljeni v nasprotju z obveznostmi iz člena 108(3) Pogodbe, če so pomenili pomoč.

5.   PRIPOMBE ITALIJE IN ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ITALIJE IN ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1   Državna sredstva in pripisljivost državi

Državna sredstva in pripisljivost državi

5.1.1   Pripombe Italije (22)

Pripombe Italije

22

| (44) | Italija trdi, da zadevni ukrepi podpore niso obvezni, saj FITD sam presoja o izbiri ukrepov, njihovem časovnem razporedu in obsegu. Poleg tega navedeni ukrepi niso neposredno primerljivi z obveznimi nalogami iz zakona o bančništvu: namesto tega so usmerjeni neposredno v drug cilj, vsekakor pa imajo dodaten namen, tj. pomagati pri okrevanju bank v težavah. Vsako sovpadanje ciljev v zvezi z zaščito vlagateljev je zgolj naključno. V tem smislu je sklicevanje Komisije na sodbo v zadevi Avstrijski zakon o električni energiji iz obnovljivih virov (23) neustrezno. Navedena zadeva se je nanašala na pravilo o določitvi davčne oprostitve, ki je bila po definiciji javnega značaja in je zato upravičevala predpostavko o pripisljivosti ukrepa državi. |
| --- | --- |

(44)

Italija trdi, da zadevni ukrepi podpore niso obvezni, saj FITD sam presoja o izbiri ukrepov, njihovem časovnem razporedu in obsegu. Poleg tega navedeni ukrepi niso neposredno primerljivi z obveznimi nalogami iz zakona o bančništvu: namesto tega so usmerjeni neposredno v drug cilj, vsekakor pa imajo dodaten namen, tj. pomagati pri okrevanju bank v težavah. Vsako sovpadanje ciljev v zvezi z zaščito vlagateljev je zgolj naključno. V tem smislu je sklicevanje Komisije na sodbo v zadevi Avstrijski zakon o električni energiji iz obnovljivih virov (23) neustrezno. Navedena zadeva se je nanašala na pravilo o določitvi davčne oprostitve, ki je bila po definiciji javnega značaja in je zato upravičevala predpostavko o pripisljivosti ukrepa državi.

Avstrijski zakon o električni energiji iz obnovljivih virov

23

| (45) | Poleg tega Italija trdi, da razlaga, ki jo je predlagala Komisija in ki temelji na obliki predpostavke, da je državna pomoč v vsakem posredovanju sistema jamstva za vloge, nima osnove v Direktivi 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24) (ki je Italija ni prenesla in za katero rok za prenos ob sprejetju ukrepov še ni potekel). Razlaga Komisije v zvezi s to točko prav tako ni utemeljena v sporočilu o bančništvu iz leta 2013 (25). Natančneje, v skladu s točko 63 sporočila je treba opraviti oceno za vsak primer posebej, da se ugotovi, ali o uporabi skladov zajamčenih vlog odloča država, medtem ko se s členom 11 Direktive 2014/49/EU ne nalaga splošna obveznost predhodnega obveščanja o morebitnem ukrepu jamstvenega sklada. Komisijo je treba predhodno obvestiti samo, če se na podlagi preučitve posameznega primera ugotovi, da ukrep podpore pomeni pomoč. |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega Italija trdi, da razlaga, ki jo je predlagala Komisija in ki temelji na obliki predpostavke, da je državna pomoč v vsakem posredovanju sistema jamstva za vloge, nima osnove v Direktivi 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24) (ki je Italija ni prenesla in za katero rok za prenos ob sprejetju ukrepov še ni potekel). Razlaga Komisije v zvezi s to točko prav tako ni utemeljena v sporočilu o bančništvu iz leta 2013 (25). Natančneje, v skladu s točko 63 sporočila je treba opraviti oceno za vsak primer posebej, da se ugotovi, ali o uporabi skladov zajamčenih vlog odloča država, medtem ko se s členom 11 Direktive 2014/49/EU ne nalaga splošna obveznost predhodnega obveščanja o morebitnem ukrepu jamstvenega sklada. Komisijo je treba predhodno obvestiti samo, če se na podlagi preučitve posameznega primera ugotovi, da ukrep podpore pomeni pomoč.

24

25

| (46) | Kar zadeva pripisljivost ukrepa FITD Italiji, Italija utemeljuje svojo analizo na preskusu pripisljivosti, določenem v zadevi Stardust Marine (26), in trdi, da ta v zadevnem primeru ni izpolnjen iz naslednjih razlogov. Prvič, FITD je subjekt zasebnega prava, vse njegove odločitve pa se sprejemajo na sejah oziroma jih sprejemajo upravljavski organi, ki jih v celoti sestavljajo predstavniki bank članic in ki ravnajo povsem neodvisno. Postopek sprejemanja odločitev za ukrepe podpore je povsem neodvisen, dejavno sodelovanje Banca d'Italia ali katerega koli drugega javnega organa pa ni predpisano. Dejstva, da je na sejah upravljavskih organov FITD navzoč predstavnik Banca d'Italia, ni mogoče razlagati, kot da je to kazalnik dejavnega sodelovanja Banca d'Italija pri sprejemanju odločitev, saj je predstavnik zgolj pasivni opazovalec. |
| --- | --- |

(46)

Kar zadeva pripisljivost ukrepa FITD Italiji, Italija utemeljuje svojo analizo na preskusu pripisljivosti, določenem v zadevi Stardust Marine (26), in trdi, da ta v zadevnem primeru ni izpolnjen iz naslednjih razlogov. Prvič, FITD je subjekt zasebnega prava, vse njegove odločitve pa se sprejemajo na sejah oziroma jih sprejemajo upravljavski organi, ki jih v celoti sestavljajo predstavniki bank članic in ki ravnajo povsem neodvisno. Postopek sprejemanja odločitev za ukrepe podpore je povsem neodvisen, dejavno sodelovanje Banca d'Italia ali katerega koli drugega javnega organa pa ni predpisano. Dejstva, da je na sejah upravljavskih organov FITD navzoč predstavnik Banca d'Italia, ni mogoče razlagati, kot da je to kazalnik dejavnega sodelovanja Banca d'Italija pri sprejemanju odločitev, saj je predstavnik zgolj pasivni opazovalec.

Stardust Marine

26

| (47) | Italija nadalje trdi, da pooblastilo Banca d'Italia za potrditev statuta FITD in njegovih sprememb ter odobritev posameznih sprejetih ukrepov ne vpliva na neodvisno sprejemanje odločitev FITD, saj je omejeno zgolj na naknadno odobritev, pri kateri Banca d'Italia ravna kot organ, ki nadzoruje in usmerja krizno upravljanje v skladu z zakonom o bančništvu. Odločitev Banca d'Italia pomeni ratifikacijo, omejeno na formalno retrospektivno preverjanje zakonitosti zasebne odločitve, ki je v vseh pogledih že končana. Navedeno analizo potrjujejo dejstva, zlasti odredba Banca d'Italia o odobritvi ukrepa FITD, v kateri Banca d'Italia priznava, da ni opravila preiskave vsebine odločitev FITD. V podporo navedenemu argumentu Italija trdi, da zadevni primer vsebuje jasne podobnosti z zadevo Sicilcassa (27), v kateri je Komisija ugotovila, da ukrep ne pomeni državne pomoči glede na odločilno vlogo zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

(47)

Italija nadalje trdi, da pooblastilo Banca d'Italia za potrditev statuta FITD in njegovih sprememb ter odobritev posameznih sprejetih ukrepov ne vpliva na neodvisno sprejemanje odločitev FITD, saj je omejeno zgolj na naknadno odobritev, pri kateri Banca d'Italia ravna kot organ, ki nadzoruje in usmerja krizno upravljanje v skladu z zakonom o bančništvu. Odločitev Banca d'Italia pomeni ratifikacijo, omejeno na formalno retrospektivno preverjanje zakonitosti zasebne odločitve, ki je v vseh pogledih že končana. Navedeno analizo potrjujejo dejstva, zlasti odredba Banca d'Italia o odobritvi ukrepa FITD, v kateri Banca d'Italia priznava, da ni opravila preiskave vsebine odločitev FITD. V podporo navedenemu argumentu Italija trdi, da zadevni primer vsebuje jasne podobnosti z zadevo Sicilcassa (27), v kateri je Komisija ugotovila, da ukrep ne pomeni državne pomoči glede na odločilno vlogo zasebnih subjektov.

27

| (48) | Italija trdi, da dokazi, na katere se Komisija sklicuje v sklepu o začetku postopka, ne dokazujejo, da se je Banca d'Italia vmešala v postopek sprejemanja odločitev FITD. Prvič, čeprav Banca d'Italia imenuje posebnega upravitelja, ta nima pooblastil, na podlagi katerih bi lahko neposredno vplival na odločitev FITD o dodelitvi sredstev banki v težavah. Namesto tega ravna kot upravitelj in pravni zastopnik banke pod posebno upravo in torej ne v imenu Banca d'Italia. Povedano drugače, posebni upravitelj prevzame vsa pooblastila razrešenih upravljavskih organov, ki izhajajo iz zasebnega prava. Drugič, Italija zanika, da bi obstajali kakršni koli dokazi o vmešavanju Banca d'Italia. Odlomek iz dopisa generalnega direktorja FITD z dne 28. maja 2014, v katerem je omenjeno, da je predstavnik Banca d'Italia pozval sklad, naj si prizadeva za uravnotežen sporazum z BPB za kritje negativnega lastniškega kapitala, je treba razumeti kot izraz upanja in nikakor ne kot ukaz. Nazadnje, Italija ugotavlja, da noben zapisnik v zvezi z odločitvami, ki so jih upravljavski organi FITD sprejeli o ukrepu za pomoč Tercas, ne vsebujejo stališč, ki bi jih izrazila Banca d'Italia in bi lahko kazala, da je Banca d'Italia vplivala na sklad. |
| --- | --- |

(48)

Italija trdi, da dokazi, na katere se Komisija sklicuje v sklepu o začetku postopka, ne dokazujejo, da se je Banca d'Italia vmešala v postopek sprejemanja odločitev FITD. Prvič, čeprav Banca d'Italia imenuje posebnega upravitelja, ta nima pooblastil, na podlagi katerih bi lahko neposredno vplival na odločitev FITD o dodelitvi sredstev banki v težavah. Namesto tega ravna kot upravitelj in pravni zastopnik banke pod posebno upravo in torej ne v imenu Banca d'Italia. Povedano drugače, posebni upravitelj prevzame vsa pooblastila razrešenih upravljavskih organov, ki izhajajo iz zasebnega prava. Drugič, Italija zanika, da bi obstajali kakršni koli dokazi o vmešavanju Banca d'Italia. Odlomek iz dopisa generalnega direktorja FITD z dne 28. maja 2014, v katerem je omenjeno, da je predstavnik Banca d'Italia pozval sklad, naj si prizadeva za uravnotežen sporazum z BPB za kritje negativnega lastniškega kapitala, je treba razumeti kot izraz upanja in nikakor ne kot ukaz. Nazadnje, Italija ugotavlja, da noben zapisnik v zvezi z odločitvami, ki so jih upravljavski organi FITD sprejeli o ukrepu za pomoč Tercas, ne vsebujejo stališč, ki bi jih izrazila Banca d'Italia in bi lahko kazala, da je Banca d'Italia vplivala na sklad.

5.1.2   Pripombe Banca d'Italia (28)

Pripombe Banca d'Italia

28

| (49) | Banca d'Italia v pripombah v zvezi s sklepom o začetku postopka zanika, da so ukrepi podpore FITD pripisljivi državi, ker:






  1. | FITD pri zagotavljanju podpore kreditnim institucijam ne izpolnjuje pooblastila v okviru javne politike; |
| --- | --- | --- |

(49)

Banca d'Italia v pripombah v zvezi s sklepom o začetku postopka zanika, da so ukrepi podpore FITD pripisljivi državi, ker:

1.

FITD pri zagotavljanju podpore kreditnim institucijam ne izpolnjuje pooblastila v okviru javne politike;

| 2. | Banca d'Italia o posredovanju za podporo posameznemu podjetju ne odloča skupaj s FITD niti na splošno niti v zadevnem primeru ter ne preverja, ali FITD ravna v skladu z morebitnim pooblastilom, ki mu je podeljeno v okviru javne politike; |
| --- | --- |

2.

Banca d'Italia o posredovanju za podporo posameznemu podjetju ne odloča skupaj s FITD niti na splošno niti v zadevnem primeru ter ne preverja, ali FITD ravna v skladu z morebitnim pooblastilom, ki mu je podeljeno v okviru javne politike;

| 3. | zadevni primer je bistveno drugačen od ukrepov državne pomoči, ki so jih sprejele Danska, Španija in Poljska, ki so navedeni v sprotni opombi 28 sklepa o začetku postopka ter pri katerih je Komisija ugotovila, da so s sredstvi, uporabljenimi za ukrepe v zvezi s sistemi jamstva za vloge, razpolagali javni organi, zato so ukrepi pripisljivi državi. |
| --- | --- |

3.

zadevni primer je bistveno drugačen od ukrepov državne pomoči, ki so jih sprejele Danska, Španija in Poljska, ki so navedeni v sprotni opombi 28 sklepa o začetku postopka ter pri katerih je Komisija ugotovila, da so s sredstvi, uporabljenimi za ukrepe v zvezi s sistemi jamstva za vloge, razpolagali javni organi, zato so ukrepi pripisljivi državi.

| (50) | Kar zadeva prvo točko, je po trditvah Banca d'Italia edino javno pooblastilo, ki ga imajo sistemi jamstva za vloge, da izplačajo vlagatelje: zadnjega stavka člena 96a(1) zakona o bančništvu, na podlagi katerega posredovanje FITD ni omejeno na neposredna povračila kritim vlagateljem v primeru likvidacije, ni mogoče razlagati niti kot dokaz, da so ukrepi FITD pripisljivi državi, razen povračil vlagateljem, niti v smislu podelitve javnega pooblastila FITD. Navedena določba zgolj omogoča druge oblike posredovanja. |
| --- | --- |

(50)

Kar zadeva prvo točko, je po trditvah Banca d'Italia edino javno pooblastilo, ki ga imajo sistemi jamstva za vloge, da izplačajo vlagatelje: zadnjega stavka člena 96a(1) zakona o bančništvu, na podlagi katerega posredovanje FITD ni omejeno na neposredna povračila kritim vlagateljem v primeru likvidacije, ni mogoče razlagati niti kot dokaz, da so ukrepi FITD pripisljivi državi, razen povračil vlagateljem, niti v smislu podelitve javnega pooblastila FITD. Navedena določba zgolj omogoča druge oblike posredovanja.

| (51) | Sklic v Direktivi 2014/49/EU na propad kreditnih institucij zgolj kaže, da so ukrepi na splošno namenjeni omejevanju stroškov posredovanja sistemov jamstva za vloge, in sicer s preprečevanjem nastanka potrebe po vrnitvi vlog vlagateljem, s tem pa tudi preprečevanjem propada banke. Dejstvo, da Direktiva 2014/49/EU ne nalaga pogoja, da je treba Komisiji priglasiti ukrepe podpore sistema jamstva za vloge, pomeni, da izvajanje diskrecijske pravice v zvezi s takšnimi ukrepi samo po sebi ne kaže, da je sistem jamstva za vloge s tem prejel javno pooblastilo. |
| --- | --- |

(51)

Sklic v Direktivi 2014/49/EU na propad kreditnih institucij zgolj kaže, da so ukrepi na splošno namenjeni omejevanju stroškov posredovanja sistemov jamstva za vloge, in sicer s preprečevanjem nastanka potrebe po vrnitvi vlog vlagateljem, s tem pa tudi preprečevanjem propada banke. Dejstvo, da Direktiva 2014/49/EU ne nalaga pogoja, da je treba Komisiji priglasiti ukrepe podpore sistema jamstva za vloge, pomeni, da izvajanje diskrecijske pravice v zvezi s takšnimi ukrepi samo po sebi ne kaže, da je sistem jamstva za vloge s tem prejel javno pooblastilo.

| (52) | Banca d'Italia trdi še, da člen 29 statuta FITD, na podlagi katerega lahko FITD posreduje v podporo banki pod posebno upravo samo, „če obstajajo razumne možnosti sanacije in če je mogoče domnevati, da bodo stroški nižji od stroškov, ki bi nastali v primeru likvidacije“, kaže nekaj bistveno drugačnega od trditve Komisije v sklepu o začetku postopka, da se je Italija odločila svojemu sistemu jamstva za vloge dovoliti, da posreduje, „da bi preprečil propad kreditne institucije“. |
| --- | --- |

(52)

Banca d'Italia trdi še, da člen 29 statuta FITD, na podlagi katerega lahko FITD posreduje v podporo banki pod posebno upravo samo, „če obstajajo razumne možnosti sanacije in če je mogoče domnevati, da bodo stroški nižji od stroškov, ki bi nastali v primeru likvidacije“, kaže nekaj bistveno drugačnega od trditve Komisije v sklepu o začetku postopka, da se je Italija odločila svojemu sistemu jamstva za vloge dovoliti, da posreduje, „da bi preprečil propad kreditne institucije“.

| (53) | Nazadnje, dejstvo, da mora Banca d'Italia odobriti ukrepe podpore, ki jih sprejme FITD, ne kaže, da si FITD prizadeva doseči cilj, ki je v javnem interesu. Nasprotno mnenje bi pomenilo, da vse bančniške dejavnosti, ki jih nadzorujeta ECB ali Banca d'Italia, usmerja javna politika. Poleg tega mora Banca d'Italia ravnati neodvisno od države na podlagi člena 19 Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 (29). |
| --- | --- |

(53)

Nazadnje, dejstvo, da mora Banca d'Italia odobriti ukrepe podpore, ki jih sprejme FITD, ne kaže, da si FITD prizadeva doseči cilj, ki je v javnem interesu. Nasprotno mnenje bi pomenilo, da vse bančniške dejavnosti, ki jih nadzorujeta ECB ali Banca d'Italia, usmerja javna politika. Poleg tega mora Banca d'Italia ravnati neodvisno od države na podlagi člena 19 Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 (29).

29

| (54) | Kar zadeva drugo točko, Banca d'Italia izvaja nadzorniška pooblastila samo v zvezi s cilji zaščite vlagateljev, stabilnosti bančnega sistema ter dobrega in preudarnega upravljanja bank (člen 5 zakona o bančništvu). Na podlagi člena 96b(1)(b) zakona o bančništvu, v katerem je navedeno, da Banca d'Italija „usklajuje dejavnost sistemov jamstva z določitvijo pravil za bančne krize in izvajanjem nadzornih dejavnosti“, ima Banca d'Italia zgolj splošno pooblastilo, katerega namen je zagotoviti, da so dejavnosti sistemov jamstva za vloge združljive z izvajanjem njenih nadzorniških pooblastil; navedeno pooblastilo se izvaja samo z odobritvijo sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva drugo točko, Banca d'Italia izvaja nadzorniška pooblastila samo v zvezi s cilji zaščite vlagateljev, stabilnosti bančnega sistema ter dobrega in preudarnega upravljanja bank (člen 5 zakona o bančništvu). Na podlagi člena 96b(1)(b) zakona o bančništvu, v katerem je navedeno, da Banca d'Italija „usklajuje dejavnost sistemov jamstva z določitvijo pravil za bančne krize in izvajanjem nadzornih dejavnosti“, ima Banca d'Italia zgolj splošno pooblastilo, katerega namen je zagotoviti, da so dejavnosti sistemov jamstva za vloge združljive z izvajanjem njenih nadzorniških pooblastil; navedeno pooblastilo se izvaja samo z odobritvijo sprejetih ukrepov.

| (55) | Ker se od Banca d'Italia zahteva neodvisno ravnanje od države, izvajanja njenih pooblastil v zvezi s FITD, ko ta sprejme ukrepe za podporo banki, ni mogoče obravnavati kot državni nadzor nad uporabo sredstev ali kot izvajanje, povezano z javnim pooblastilom. Zato je očitno, da je zadevni primer podoben zadevi Doux Élevage (30). |
| --- | --- |

(55)

Ker se od Banca d'Italia zahteva neodvisno ravnanje od države, izvajanja njenih pooblastil v zvezi s FITD, ko ta sprejme ukrepe za podporo banki, ni mogoče obravnavati kot državni nadzor nad uporabo sredstev ali kot izvajanje, povezano z javnim pooblastilom. Zato je očitno, da je zadevni primer podoben zadevi Doux Élevage (30).

30

| (56) | Banca d'Italia trdi še, da ni prispevala k načrtovanju ali izvajanju ukrepov podpore FITD ter da stikov med Banca d'Italia in FITD pred uradno predložitvijo vloge FITD v odobritev Banca d'Italia ni mogoče opredeliti kot prispevek k navedenim ukrepom. Banca d'Italia je izvajala samo začetno usmerjanje izključno na podlagi zakonodajnih parametrov, v skladu s katerimi bi potekal poznejši postopek odobritve. |
| --- | --- |

(56)

Banca d'Italia trdi še, da ni prispevala k načrtovanju ali izvajanju ukrepov podpore FITD ter da stikov med Banca d'Italia in FITD pred uradno predložitvijo vloge FITD v odobritev Banca d'Italia ni mogoče opredeliti kot prispevek k navedenim ukrepom. Banca d'Italia je izvajala samo začetno usmerjanje izključno na podlagi zakonodajnih parametrov, v skladu s katerimi bi potekal poznejši postopek odobritve.

| (57) | Dejstvo, da je Banca d'Italia imenovala in nadzirala posebnega upravitelja, ni vplivalo na zadevni primer, saj se naloge in cilji dejavnosti posebnega upravitelja ne razlikujejo bistveno od nalog in ciljev dejavnosti „običajnega“ direktorja zasebnega podjetja v kriznem položaju, tako da posebni upravitelj ni ravnal v imenu Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(57)

Dejstvo, da je Banca d'Italia imenovala in nadzirala posebnega upravitelja, ni vplivalo na zadevni primer, saj se naloge in cilji dejavnosti posebnega upravitelja ne razlikujejo bistveno od nalog in ciljev dejavnosti „običajnega“ direktorja zasebnega podjetja v kriznem položaju, tako da posebni upravitelj ni ravnal v imenu Banca d'Italia.

| (58) | Predstavnik Banca d'Italia, ki se je udeleževal sej sveta in izvršnega odbora FITD, je bil zgolj opazovalec in ni imel glasovalnih pravic. Dejstvo, da je spor med FITD in BPB v zvezi z obsegom negativnega lastniškega kapitala Tercas rešil arbiter, ki ga je imenovala Banca d'Italia, ni pomembno, saj sta stranki v sporu popolnoma neodvisno in na podlagi vzajemnega dogovora zaprosili Banca d'Italia, naj predlaga posameznika, ki sta ga nato imenovali za arbitra. Skupina BPB se ne bi strinjala s tem, da se Banca d'Italia zaprosi, naj imenuje arbitra, če bi ta imela upravljalno in strateško vlogo v FITD. |
| --- | --- |

(58)

Predstavnik Banca d'Italia, ki se je udeleževal sej sveta in izvršnega odbora FITD, je bil zgolj opazovalec in ni imel glasovalnih pravic. Dejstvo, da je spor med FITD in BPB v zvezi z obsegom negativnega lastniškega kapitala Tercas rešil arbiter, ki ga je imenovala Banca d'Italia, ni pomembno, saj sta stranki v sporu popolnoma neodvisno in na podlagi vzajemnega dogovora zaprosili Banca d'Italia, naj predlaga posameznika, ki sta ga nato imenovali za arbitra. Skupina BPB se ne bi strinjala s tem, da se Banca d'Italia zaprosi, naj imenuje arbitra, če bi ta imela upravljalno in strateško vlogo v FITD.

| (59) | Kar zadeva tretjo točko, se zadevni primer razlikuje od primerov, navedenih v uvodni izjavi 44 sklepa o začetku postopka, v kateri je Komisija ugotovila, da posredovanje sistema jamstva za vloge pri prestrukturiranju in likvidaciji bank pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(59)

Kar zadeva tretjo točko, se zadevni primer razlikuje od primerov, navedenih v uvodni izjavi 44 sklepa o začetku postopka, v kateri je Komisija ugotovila, da posredovanje sistema jamstva za vloge pri prestrukturiranju in likvidaciji bank pomeni državno pomoč.

| (60) | V primeru Danske likvidacijske sheme (31) je (1) nacionalna zakonodaja podrobno urejala pogoje za ukrepe podpore; (2) je odbor, odgovoren za oceno stroškov različnih možnosti, imenoval minister za gospodarstvo in finance; (3) isti odbor je moral oceniti, ali bi bil kupec sposoben upravljati banko v težavah in ali je rešitev komercialno vzdržna; (4) je odločitev sistema jamstva za vloge temeljila na oceni in priporočilu navedenega odbora; (5) je upravni odbor sistema jamstva za vloge imenoval minister za gospodarstvo in finance ter (6) je sporazum med nabavno banko in sistemom jamstva za vloge potrdil minister. |
| --- | --- |

(60)

V primeru Danske likvidacijske sheme (31) je (1) nacionalna zakonodaja podrobno urejala pogoje za ukrepe podpore; (2) je odbor, odgovoren za oceno stroškov različnih možnosti, imenoval minister za gospodarstvo in finance; (3) isti odbor je moral oceniti, ali bi bil kupec sposoben upravljati banko v težavah in ali je rešitev komercialno vzdržna; (4) je odločitev sistema jamstva za vloge temeljila na oceni in priporočilu navedenega odbora; (5) je upravni odbor sistema jamstva za vloge imenoval minister za gospodarstvo in finance ter (6) je sporazum med nabavno banko in sistemom jamstva za vloge potrdil minister.

31

| (61) | V primeru poljske likvidacijske sheme za kreditne zadruge (32) so bile spodbude, ki jih je zagotovil sistem jamstva za vloge, sestavni del likvidacijske sheme za kreditne zadruge, to pa so poljski organi načrtovali in priglasili Komisiji kot državno pomoč. Nadzor nad sistemom jamstva za vloge je imela vlada na podlagi glasovalnih pravic v odboru sklada, v številnih primerih pa je imel finančni minister pravico, da posreduje in sprejema neposredne odločitve z vplivom na delovanje sklada. Poleg tega je imel predsednik odbora sklada, ki ga je imenoval finančni minister, odločilni glas v primeru neodločenega izida glasovanja. |
| --- | --- |

(61)

V primeru poljske likvidacijske sheme za kreditne zadruge (32) so bile spodbude, ki jih je zagotovil sistem jamstva za vloge, sestavni del likvidacijske sheme za kreditne zadruge, to pa so poljski organi načrtovali in priglasili Komisiji kot državno pomoč. Nadzor nad sistemom jamstva za vloge je imela vlada na podlagi glasovalnih pravic v odboru sklada, v številnih primerih pa je imel finančni minister pravico, da posreduje in sprejema neposredne odločitve z vplivom na delovanje sklada. Poleg tega je imel predsednik odbora sklada, ki ga je imenoval finančni minister, odločilni glas v primeru neodločenega izida glasovanja.

32

| (62) | Kar zadeva sklep o prestrukturiranju bank CAM in Banco CAM v Španiji (33), so španski organi uporabili finančno pomoč sklada za urejeno prestrukturiranje bank (34), ki je namenjen zagotavljanju pomoči za likvidacijo ter je pod nadzorom države in španskega sklada jamstva za vloge. Sklad odločitve o posredovanju ni sprejel neodvisno, temveč v okviru širšega prestrukturiranja in reševanja, o katerem so odločali in ga izvedli španski organi. |
| --- | --- |

(62)

Kar zadeva sklep o prestrukturiranju bank CAM in Banco CAM v Španiji (33), so španski organi uporabili finančno pomoč sklada za urejeno prestrukturiranje bank (34), ki je namenjen zagotavljanju pomoči za likvidacijo ter je pod nadzorom države in španskega sklada jamstva za vloge. Sklad odločitve o posredovanju ni sprejel neodvisno, temveč v okviru širšega prestrukturiranja in reševanja, o katerem so odločali in ga izvedli španski organi.

33

34

5.1.3   Pripombe drugih zainteresiranih strani

Pripombe drugih zainteresiranih strani

| (63) | Prvič, druge zainteresirane strani, tj. FITD, BPB in Tercas, so predložile splošno pripombo, da sta javni značaj sredstev in pripisljivost državi dva različna pogoja, pri čemer morata biti izpolnjena oba. Sredstev zasebnega izvora torej ni mogoče obravnavati kot javnih zaradi presoje, da je njihova uporaba pripisljiva državi. |
| --- | --- |

(63)

Prvič, druge zainteresirane strani, tj. FITD, BPB in Tercas, so predložile splošno pripombo, da sta javni značaj sredstev in pripisljivost državi dva različna pogoja, pri čemer morata biti izpolnjena oba. Sredstev zasebnega izvora torej ni mogoče obravnavati kot javnih zaradi presoje, da je njihova uporaba pripisljiva državi.

| (64) | Te tri zainteresirane strani trdijo, da je nepravilna trditev Komisije o zelo veliki verjetnosti, da sistemi jamstva za vloge zagotavljajo državno pomoč, saj ravnajo v skladu z javnim pooblastilom in jih nadzorujejo javni organi. Opozarjajo, da v sporočilu o bančništvu iz leta 2013 ni navedeno, da sistemi jamstva za vloge pomenijo državno pomoč, da Direktiva 94/19/ES ne vsebuje ničesar o združljivosti ukrepov, sprejetih namesto povračil vlagateljem, s pravili o državni pomoči ter da Direktiva 2014/49/EU izraža nevtralno stališče do združljivosti takšnih ukrepov s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(64)

Te tri zainteresirane strani trdijo, da je nepravilna trditev Komisije o zelo veliki verjetnosti, da sistemi jamstva za vloge zagotavljajo državno pomoč, saj ravnajo v skladu z javnim pooblastilom in jih nadzorujejo javni organi. Opozarjajo, da v sporočilu o bančništvu iz leta 2013 ni navedeno, da sistemi jamstva za vloge pomenijo državno pomoč, da Direktiva 94/19/ES ne vsebuje ničesar o združljivosti ukrepov, sprejetih namesto povračil vlagateljem, s pravili o državni pomoči ter da Direktiva 2014/49/EU izraža nevtralno stališče do združljivosti takšnih ukrepov s pravili o državni pomoči.

| (65) | Te zainteresirane strani menijo, da je predhodna sklepna ugotovitev Komisije, da je ukrep FITD pripisljiv državi, temeljila zgolj na dejstvu, da se takšen ukrep zahteva z zakonom, medtem ko je Sodišče v zadevah PreussenElektra (35) in Doux Élevage (36) izrecno navedlo, da obveznost ukrepa, ki jo nalaga nacionalna zakonodaja, ni taka, da bi se štela za državno pomoč. V zadevi Avstrijski zakon o električni energiji iz obnovljivih virov (37) je Splošno sodišče upoštevalo številne dodatne elemente, ki so kazali na razširjen vpliv in nadzor države nad ÖMAG, javno delniško družbo, odgovorno za upravljanje zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(65)

Te zainteresirane strani menijo, da je predhodna sklepna ugotovitev Komisije, da je ukrep FITD pripisljiv državi, temeljila zgolj na dejstvu, da se takšen ukrep zahteva z zakonom, medtem ko je Sodišče v zadevah PreussenElektra (35) in Doux Élevage (36) izrecno navedlo, da obveznost ukrepa, ki jo nalaga nacionalna zakonodaja, ni taka, da bi se štela za državno pomoč. V zadevi Avstrijski zakon o električni energiji iz obnovljivih virov (37) je Splošno sodišče upoštevalo številne dodatne elemente, ki so kazali na razširjen vpliv in nadzor države nad ÖMAG, javno delniško družbo, odgovorno za upravljanje zadevnega ukrepa.

35

36

37

| (66) | Te zainteresirane strani menijo, da je ob pravilnem razumevanju italijanske zakonodaje in mehanizmov FITD za odločanje o ukrepih podpore, katerih
  namen je preprečiti nepopravljive bančne krize
  , jasno, da so dokazi, ki jih navaja Komisija v podporo svoji predhodni sklepni ugotovitvi, da je bil ukrep FITD sprejet zaradi javnega pooblastila, nebistveni. Argument utemeljujejo na dejstvu, da člen 96a zakona o bančništvu določa zgolj, da sistemi jamstva lahko izvajajo druge vrste in oblike posredovanja (38). Ukrepi niso obvezni, kar pomeni, da ni povezave med ukrepom FITD in ciljem, opredeljenim v statutu FITD. |
| --- | --- |

(66)

Te zainteresirane strani menijo, da je ob pravilnem razumevanju italijanske zakonodaje in mehanizmov FITD za odločanje o ukrepih podpore, katerih
  namen je preprečiti nepopravljive bančne krize
  , jasno, da so dokazi, ki jih navaja Komisija v podporo svoji predhodni sklepni ugotovitvi, da je bil ukrep FITD sprejet zaradi javnega pooblastila, nebistveni. Argument utemeljujejo na dejstvu, da člen 96a zakona o bančništvu določa zgolj, da sistemi jamstva lahko izvajajo druge vrste in oblike posredovanja (38). Ukrepi niso obvezni, kar pomeni, da ni povezave med ukrepom FITD in ciljem, opredeljenim v statutu FITD.

namen je preprečiti nepopravljive bančne krize

lahko

38

| (67) | Tri zainteresirane strani opozarjajo, do so druge oblike ukrepov poleg povračila vlagateljem na voljo od ustanovitve FITD leta 1987, tj. so bile na voljo pred začetkom veljavnosti člena 96a zakona o bančništvu. |
| --- | --- |

(67)

Tri zainteresirane strani opozarjajo, do so druge oblike ukrepov poleg povračila vlagateljem na voljo od ustanovitve FITD leta 1987, tj. so bile na voljo pred začetkom veljavnosti člena 96a zakona o bančništvu.

| (68) | FITD trdi, da je subjekt zasebnega prava, ki ga nadzorujejo in upravljajo banke članice, ter da ravna kot nosilec ukrepov, ki so neposredno pripisljivi bankam članicam in pri katerih se uporabljajo sredstva, ki še naprej pripadajo bankam članicam. Poleg tega so odločitev o zagotovitvi podpore Tercas sprejeli upravljavski organi FITD, ki jih v celoti sestavljajo predstavniki bank članic. Dokumentarna dokazila kažejo, da so upravljavski organi FITD natančno ocenili možne alternative in uporabo zahteve po najnižjih stroških, da bi z znižanjem stroškov in zmanjšanjem tveganj posredovanja bolje zaščitili interese bank članic. |
| --- | --- |

(68)

FITD trdi, da je subjekt zasebnega prava, ki ga nadzorujejo in upravljajo banke članice, ter da ravna kot nosilec ukrepov, ki so neposredno pripisljivi bankam članicam in pri katerih se uporabljajo sredstva, ki še naprej pripadajo bankam članicam. Poleg tega so odločitev o zagotovitvi podpore Tercas sprejeli upravljavski organi FITD, ki jih v celoti sestavljajo predstavniki bank članic. Dokumentarna dokazila kažejo, da so upravljavski organi FITD natančno ocenili možne alternative in uporabo zahteve po najnižjih stroških, da bi z znižanjem stroškov in zmanjšanjem tveganj posredovanja bolje zaščitili interese bank članic.

| (69) | FITD trdi, da se je njegov upravljavski organ po lastni presoji odločil, ali bo sprejel ukrepe podpore, kdaj jih bo sprejel in kako, pri čemer je bilo treba upoštevati zgolj zahtevo, da morajo biti stroški ukrepa nižji od stroškov povračila vlagateljem. FITD pri sprejemanju ukrepov podpore ne ravna na podlagi javnega pooblastila. Statut FITD je v celoti usklajen z zakonodajo, s katero se ureja sektor, tudi kolikor ta ne določa nobenih alternativnih ukrepov ali jih izrecno prepoveduje. Noben javni organ ne more od FITD zahtevati, naj posreduje, namen poznejše odobritve Banca d'Italia pa je zgolj preveriti, ali je ukrep, sprejet v korist upravičene banke, ustrezen z vidika preudarnega nadzora ter združljiv s potrebo po zaščiti vlagateljev in stabilnostjo bančnega sistema. |
| --- | --- |

(69)

FITD trdi, da se je njegov upravljavski organ po lastni presoji odločil, ali bo sprejel ukrepe podpore, kdaj jih bo sprejel in kako, pri čemer je bilo treba upoštevati zgolj zahtevo, da morajo biti stroški ukrepa nižji od stroškov povračila vlagateljem. FITD pri sprejemanju ukrepov podpore ne ravna na podlagi javnega pooblastila. Statut FITD je v celoti usklajen z zakonodajo, s katero se ureja sektor, tudi kolikor ta ne določa nobenih alternativnih ukrepov ali jih izrecno prepoveduje. Noben javni organ ne more od FITD zahtevati, naj posreduje, namen poznejše odobritve Banca d'Italia pa je zgolj preveriti, ali je ukrep, sprejet v korist upravičene banke, ustrezen z vidika preudarnega nadzora ter združljiv s potrebo po zaščiti vlagateljev in stabilnostjo bančnega sistema.

presoji

ne ravna na podlagi javnega pooblastila.

prepoveduje

| (70) | Poleg tega navedene tri zainteresirani strani opozarjajo, da v skladu s statutom članstvo v FITD ni obvezno ter da lahko banke ustanovijo drug sistem jamstva za vloge, ki mu bodo pripadale. Sklicujejo se na sistem jamstva za vloge Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, namenjen posebej zadružnim bankam (39), ki niso članice FITD. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega navedene tri zainteresirani strani opozarjajo, da v skladu s statutom članstvo v FITD ni obvezno ter da lahko banke ustanovijo drug sistem jamstva za vloge, ki mu bodo pripadale. Sklicujejo se na sistem jamstva za vloge Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, namenjen posebej zadružnim bankam (39), ki niso članice FITD.

39

| (71) | Zainteresirane strani trdijo, da se država ne vmešava niti v imenovanje članov upravljavskih organov FITD niti v sprejemanje odločitev (dejstvo, da Banca d'Italia sodeluje v vlogi opazovalca brez glasovalnih pravic, ne vpliva na neodvisno odločanje FITD). Trdijo, da je Komisija v sklepu o reševanju danske banke Roskilde (40) ugotovila, da je organ, ki je zagotovil jamstvo, odločitve sprejemal neodvisno, ter sklenila, da državna sredstva niso bila vključena, če je banka prejela jamstvo od združenja domačih bank, ki so ga same v celoti financirale, za podporo finančnim institucijam. Zainteresirane strani ob sklicevanju na zadevo EARL Salvat père et fils (41) menijo, da državna pomoč obstaja samo, če je država navzoča v organih organizacije, ki sprejemajo odločitve, in lahko naloži svoje odločitve. |
| --- | --- |

(71)

Zainteresirane strani trdijo, da se država ne vmešava niti v imenovanje članov upravljavskih organov FITD niti v sprejemanje odločitev (dejstvo, da Banca d'Italia sodeluje v vlogi opazovalca brez glasovalnih pravic, ne vpliva na neodvisno odločanje FITD). Trdijo, da je Komisija v sklepu o reševanju danske banke Roskilde (40) ugotovila, da je organ, ki je zagotovil jamstvo, odločitve sprejemal neodvisno, ter sklenila, da državna sredstva niso bila vključena, če je banka prejela jamstvo od združenja domačih bank, ki so ga same v celoti financirale, za podporo finančnim institucijam. Zainteresirane strani ob sklicevanju na zadevo EARL Salvat père et fils (41) menijo, da državna pomoč obstaja samo, če je država navzoča v organih organizacije, ki sprejemajo odločitve, in lahko naloži svoje odločitve.

40

41

| (72) | Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je FITD organ, ki zastopa interese svojih bank članic, ter da lahko Banca d'Italia na podlagi svojih pooblastil v zvezi z ukrepi FITD izpolnjuje samo svoje splošne cilje nadzora, tj. spremljanje dobrega in preudarnega upravljanja subjektov pod njenim nadzorom in zaščita interesov vlagateljev. Glede na splošno naravo naloge, ki jo opravlja Banca d'Italia, tj. usklajevanje dejavnosti sistemov jamstva za vloge na podlagi pravil o bančnih krizah in svojih nadzornih dejavnosti, se navedena naloga ne more obravnavati kot dokaz, da so sredstva FITD pod stalnim nadzorom države. |
| --- | --- |

(72)

Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je FITD organ, ki zastopa interese svojih bank članic, ter da lahko Banca d'Italia na podlagi svojih pooblastil v zvezi z ukrepi FITD izpolnjuje samo svoje splošne cilje nadzora, tj. spremljanje dobrega in preudarnega upravljanja subjektov pod njenim nadzorom in zaščita interesov vlagateljev. Glede na splošno naravo naloge, ki jo opravlja Banca d'Italia, tj. usklajevanje dejavnosti sistemov jamstva za vloge na podlagi pravil o bančnih krizah in svojih nadzornih dejavnosti, se navedena naloga ne more obravnavati kot dokaz, da so sredstva FITD pod stalnim nadzorom države.

| (73) | Dejstvo, da Banca d'Italia imenuje posebnega upravitelja za banko v krizi, ne kaže povezave z javno sfero, saj je pravna podlaga navedene pristojnosti (člen 70 in naslednji zakona o bančništvu) v bistvu tehnične narave ter je utemeljena na posebnih značilnostih sektorja. Poleg tega sami znaki, da je ukrep usmerjen v cilje v javnem interesu, ne zadostujejo za dokaz, da ukrep pomeni državno pomoč (42). |
| --- | --- |

(73)

Dejstvo, da Banca d'Italia imenuje posebnega upravitelja za banko v krizi, ne kaže povezave z javno sfero, saj je pravna podlaga navedene pristojnosti (člen 70 in naslednji zakona o bančništvu) v bistvu tehnične narave ter je utemeljena na posebnih značilnostih sektorja. Poleg tega sami znaki, da je ukrep usmerjen v cilje v javnem interesu, ne zadostujejo za dokaz, da ukrep pomeni državno pomoč (42).

42

| (74) | Zaradi pooblastila Banca d'Italia za odobritev posameznih ukrepov na podlagi člena 96b(1)(d) zakona o bančništvu in člena 3(2) statuta FITD le-ta ne izgubi pravice do neodvisne presoje o tem, ali bo sprejel alternativne ukrepe, in če jih bo, o njihovem časovnem razporedu, znesku in obliki. Odobritev ukrepov FITD, za katero je pristojna Banca d'Italia, pomeni zgolj naknadni pregled odločitev, ki jih neodvisno sprejme FITD, ter se izvaja za zagotovitev zaščite splošnega interesa, za katero je odgovorna Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(74)

Zaradi pooblastila Banca d'Italia za odobritev posameznih ukrepov na podlagi člena 96b(1)(d) zakona o bančništvu in člena 3(2) statuta FITD le-ta ne izgubi pravice do neodvisne presoje o tem, ali bo sprejel alternativne ukrepe, in če jih bo, o njihovem časovnem razporedu, znesku in obliki. Odobritev ukrepov FITD, za katero je pristojna Banca d'Italia, pomeni zgolj naknadni pregled odločitev, ki jih neodvisno sprejme FITD, ter se izvaja za zagotovitev zaščite splošnega interesa, za katero je odgovorna Banca d'Italia.

Odobritev

naknadni

| (75) | Navedene tri zainteresirane strani se sklicujejo tudi na sklep Komisije o pomoči za Banco di Sicilia in Sicilcassa (43), v katerem je Komisije ugotovila, da posredovanje FITD v korist navedenih bank ne pomeni državne pomoči, ne da bi upoštevala vlogo Banca d'Italia v zvezi z dejavnostmi FITD. |
| --- | --- |

(75)

Navedene tri zainteresirane strani se sklicujejo tudi na sklep Komisije o pomoči za Banco di Sicilia in Sicilcassa (43), v katerem je Komisije ugotovila, da posredovanje FITD v korist navedenih bank ne pomeni državne pomoči, ne da bi upoštevala vlogo Banca d'Italia v zvezi z dejavnostmi FITD.

43

| (76) | Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da tako kot v zadevi Doux Élevage javni nadzor nad FITD ne presega izvajanja zgolj formalnega preverjanja pravilnosti in skladnosti ravnanja FITD z zakonom; javni nadzor ne zajema preverjanja politične ustreznosti ali usklajenosti s politiko, ki jo izvajajo javni organi: FITD sam odloča o načinu uporabe svojih sredstev, tako kot velja v zadevi Doux Élevage. Podobno je v zadevi Pearle (44) nizozemska vlada potrdila, da morajo javni organi potrditi pravila, ki jih sprejmejo organi, kot je HBA, in s katerimi se naložijo prispevki, obravnavani v navedeni zadevi. |
| --- | --- |

(76)

Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da tako kot v zadevi Doux Élevage javni nadzor nad FITD ne presega izvajanja zgolj formalnega preverjanja pravilnosti in skladnosti ravnanja FITD z zakonom; javni nadzor ne zajema preverjanja politične ustreznosti ali usklajenosti s politiko, ki jo izvajajo javni organi: FITD sam odloča o načinu uporabe svojih sredstev, tako kot velja v zadevi Doux Élevage. Podobno je v zadevi Pearle (44) nizozemska vlada potrdila, da morajo javni organi potrditi pravila, ki jih sprejmejo organi, kot je HBA, in s katerimi se naložijo prispevki, obravnavani v navedeni zadevi.

44

| (77) | FITD opozarja, da posebni upravitelj ni predstavnik nadzornega organa, čeprav ga imenuje Banca d'Italia. Posebni upravitelj ima široko diskrecijsko pravico in ravna na lastno pobudo. Zahteva lahko ukrepe FITD, vendar zahteva ni obvezujoča, FITD pa lahko sprejme druge ukrepe, ki so v najboljšem interesu njegovih bank članic. V zadevnem primeru posebni upravitelj ni nadomestil seje banke, ki je bila edini organ s pooblastili za odobritev izrednih dejavnosti. Poleg tega Banca d'Italia zagotovi odobritev šele po tem, ko se FITD neodvisno odloči za posredovanje. Navedena odobritev spada v okvir običajne nadzorne vloge Banca d'Italia. Predstavnik Banca d'Italia, ki se udeležuje sej sveta in izvršnega odbora FITD, je zgolj opazovalec in nima glasovalnih pravic. |
| --- | --- |

(77)

FITD opozarja, da posebni upravitelj ni predstavnik nadzornega organa, čeprav ga imenuje Banca d'Italia. Posebni upravitelj ima široko diskrecijsko pravico in ravna na lastno pobudo. Zahteva lahko ukrepe FITD, vendar zahteva ni obvezujoča, FITD pa lahko sprejme druge ukrepe, ki so v najboljšem interesu njegovih bank članic. V zadevnem primeru posebni upravitelj ni nadomestil seje banke, ki je bila edini organ s pooblastili za odobritev izrednih dejavnosti. Poleg tega Banca d'Italia zagotovi odobritev šele po tem, ko se FITD neodvisno odloči za posredovanje. Navedena odobritev spada v okvir običajne nadzorne vloge Banca d'Italia. Predstavnik Banca d'Italia, ki se udeležuje sej sveta in izvršnega odbora FITD, je zgolj opazovalec in nima glasovalnih pravic.

| (78) | Arbitra v sporu med FITD in BPB v zvezi z zneskom negativnega lastniškega kapitala Tercas ni imenovala Banca d'Italia, temveč udeleženca v sporu (FITD in BPB) na priporočilo Banca d'Italia. Poleg tega je bil namen imenovanja arbitra rešiti zadevni spor; FITD je bil še naprej sam pristojen za vse odločitve v zvezi s stroškovno učinkovitostjo ukrepov s stališča bank članic. |
| --- | --- |

(78)

Arbitra v sporu med FITD in BPB v zvezi z zneskom negativnega lastniškega kapitala Tercas ni imenovala Banca d'Italia, temveč udeleženca v sporu (FITD in BPB) na priporočilo Banca d'Italia. Poleg tega je bil namen imenovanja arbitra rešiti zadevni spor; FITD je bil še naprej sam pristojen za vse odločitve v zvezi s stroškovno učinkovitostjo ukrepov s stališča bank članic.

| (79) | Zadeve, ki jih navaja Komisija v zvezi s sistemi jamstva za vloge, niso primerljive z obravnavano zadevo. Navedene tri zainteresirane strani v zvezi s tem navajajo iste argumente kot Italija, pri čemer dodajajo, da se zadeve v zvezi z dansko likvidacijsko shemo in poljsko shemo za likvidacijo kreditnih zadrug nanašajo na ukrepe, ki so jih sistemi jamstva sprejeli v zvezi z likvidacijo bank, in ne na ukrepe, sprejete za preventivne namene in usmerjene v dolgoročno sanacijo bank. |
| --- | --- |

(79)

Zadeve, ki jih navaja Komisija v zvezi s sistemi jamstva za vloge, niso primerljive z obravnavano zadevo. Navedene tri zainteresirane strani v zvezi s tem navajajo iste argumente kot Italija, pri čemer dodajajo, da se zadeve v zvezi z dansko likvidacijsko shemo in poljsko shemo za likvidacijo kreditnih zadrug nanašajo na ukrepe, ki so jih sistemi jamstva sprejeli v zvezi z likvidacijo bank, in ne na ukrepe, sprejete za preventivne namene in usmerjene v dolgoročno sanacijo bank.

5.2   Prednost

Prednost

5.2.1   Pripombe Italije

Pripombe Italije

| (80) | Italija trdi, da Komisija uporablja načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, kot je bilo razvito v okviru najnovejših zadev o prestrukturiranju bank („preskus porazdelitve bremena“), pri čemer ne upošteva dejstva, da je preskus porazdelitve bremena nepomemben za oceno smiselnosti ravnanja zasebnega subjekta, saj je namenjen predvsem zaščiti interesov najširše javnosti (vseh davkoplačevalcev), in ne posebnih interesov tistih, ki so neposredno izpostavljeni propadajoči banki (kot je FITD). Poleg tega je FITD ravnal v skladu z načelom najnižjih stroškov. Z odločitvijo o posredovanju v podporo Tercas si je prizadeval za rešitev, ki bi bila finančno najmanj obremenjujoča za njegove banke članice na podlagi mnenja priznanega svetovalnega podjetja ter dolgih razprav sveta in izvršnega odbora. |
| --- | --- |

(80)

Italija trdi, da Komisija uporablja načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, kot je bilo razvito v okviru najnovejših zadev o prestrukturiranju bank („preskus porazdelitve bremena“), pri čemer ne upošteva dejstva, da je preskus porazdelitve bremena nepomemben za oceno smiselnosti ravnanja zasebnega subjekta, saj je namenjen predvsem zaščiti interesov najširše javnosti (vseh davkoplačevalcev), in ne posebnih interesov tistih, ki so neposredno izpostavljeni propadajoči banki (kot je FITD). Poleg tega je FITD ravnal v skladu z načelom najnižjih stroškov. Z odločitvijo o posredovanju v podporo Tercas si je prizadeval za rešitev, ki bi bila finančno najmanj obremenjujoča za njegove banke članice na podlagi mnenja priznanega svetovalnega podjetja ter dolgih razprav sveta in izvršnega odbora.

| (81) | Italija trdi, da se Komisija pri primerjavi reorganizacije Tercas in alternativnega scenarija likvidacije ni sklicevala na pravilne številke. Primerjavo med ukrepom sanacije in scenarijem likvidacije bi bilo treba opraviti po odbitku stanja [...], pri čemer tveganje tega stanja ni bilo ocenjeno v oceni stroškov likvidacije. Ob upoštevanju navedenega odbitka obveznost za reševanje ne presega 295 milijonov EUR, ocenjeni stroški scenarija likvidacije pa so znašali 333 milijonov EUR. Italija ugotavlja, da je bila dejanska razlika med obema možnostma skoraj 40 milijonov EUR in ne 3 milijone EUR, kot je Komisija navedla v predhodnem stališču iz sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(81)

Italija trdi, da se Komisija pri primerjavi reorganizacije Tercas in alternativnega scenarija likvidacije ni sklicevala na pravilne številke. Primerjavo med ukrepom sanacije in scenarijem likvidacije bi bilo treba opraviti po odbitku stanja [...], pri čemer tveganje tega stanja ni bilo ocenjeno v oceni stroškov likvidacije. Ob upoštevanju navedenega odbitka obveznost za reševanje ne presega 295 milijonov EUR, ocenjeni stroški scenarija likvidacije pa so znašali 333 milijonov EUR. Italija ugotavlja, da je bila dejanska razlika med obema možnostma skoraj 40 milijonov EUR in ne 3 milijone EUR, kot je Komisija navedla v predhodnem stališču iz sklepa o začetku postopka.

| (82) | Italija meni, da je ukrep FITD vsekakor usklajen z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Prvič, FITD ne bi mogel od Tercas zahtevati, naj podrejenim upnikom naloži porazdelitev bremena, ki bi presegala pogodbene pogoje posameznih posojil, v skladu s katerimi je odpis določen samo v primeru likvidacije. Drugič, z naložitvijo porazdelitve bremena na podrejene upnike se nikakor ne bi znižali stroški za banke članice FITD. Mnenje Komisije, da bi bili stroški bank članic in posledično FITD v primeru prisilne likvidacije (liquidazione coatta amministrativa) Tercas najbolj znižani, če bi morali podrejeni upniki prevzeti del izgub, je napačno. Italija na podlagi dokazov iz zapisnikov sej sveta in izvršnega odbora FITD trdi, da se je z ukrepi, ki jih je nazadnje sprejel FITD, preprečilo tveganje morebitnih tožb zaradi izgub, ki bi jih imeli podrejeni upniki. Italija ugotavlja, da se je z ukrepi FITD preprečil tudi negativni vpliv na ugled bančnega sistema, ki bi nastal, če podrejena posojila ne bi bila odplačana v primeru prisilne likvidacije Tercas. |
| --- | --- |

(82)

Italija meni, da je ukrep FITD vsekakor usklajen z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Prvič, FITD ne bi mogel od Tercas zahtevati, naj podrejenim upnikom naloži porazdelitev bremena, ki bi presegala pogodbene pogoje posameznih posojil, v skladu s katerimi je odpis določen samo v primeru likvidacije. Drugič, z naložitvijo porazdelitve bremena na podrejene upnike se nikakor ne bi znižali stroški za banke članice FITD. Mnenje Komisije, da bi bili stroški bank članic in posledično FITD v primeru prisilne likvidacije (liquidazione coatta amministrativa) Tercas najbolj znižani, če bi morali podrejeni upniki prevzeti del izgub, je napačno. Italija na podlagi dokazov iz zapisnikov sej sveta in izvršnega odbora FITD trdi, da se je z ukrepi, ki jih je nazadnje sprejel FITD, preprečilo tveganje morebitnih tožb zaradi izgub, ki bi jih imeli podrejeni upniki. Italija ugotavlja, da se je z ukrepi FITD preprečil tudi negativni vpliv na ugled bančnega sistema, ki bi nastal, če podrejena posojila ne bi bila odplačana v primeru prisilne likvidacije Tercas.

liquidazione coatta amministrativa

| (83) | Zato je bila po mnenju Italije odločitev FITD, da ne vključi podrejenih imetnikov obveznic, razumna, v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu ter je preprečila, da bi bili FITD in njegove banke članice izpostavljeni dodatnim stroškom. |
| --- | --- |

(83)

Zato je bila po mnenju Italije odločitev FITD, da ne vključi podrejenih imetnikov obveznic, razumna, v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu ter je preprečila, da bi bili FITD in njegove banke članice izpostavljeni dodatnim stroškom.

5.2.2   Pripombe Banca d'Italia

Pripombe Banca d'Italia

| (84) | Komisija ni prejela pripomb Banca d'Italia v zvezi s selektivno prednostjo sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

(84)

Komisija ni prejela pripomb Banca d'Italia v zvezi s selektivno prednostjo sprejetih ukrepov.

5.2.3   Pripombe drugih zainteresiranih strani

Pripombe drugih zainteresiranih strani

| (85) | Kar zadeva ekonomsko ustreznost ukrepov v smislu načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, druge tri zainteresirane strani trdijo, da je bil sprejeti ukrep razumna in dobra odločitev za zasebna podjetja, kot so FITD in njegove banke članice. Po trditvah navedenih strani je zadevni primer očitno podoben zadevi Sicilcassa, v kateri je Komisija sklenila, da obravnavani ukrepi glede na odločilno vlogo zasebnih subjektov ne pomenijo državne pomoči. Tako kot v zadevi Sicilcassa je FITD v zadevnem primeru ravnal kot porok za povračilo vlagateljem v skladu z zakonodajo o sistemih jamstva za vloge; o ukrepih FITD so odločali isti upravljavski organi na podlagi istih meril, Banca d'Italia pa je opravljala iste naloge. Navedene tri zainteresirane strani ugotavljajo, da v Italiji ni več nobene banke pod javnim nadzorom, torej so vse članice FITD zasebne banke. Zato lahko FITD deluje samo kot zasebni subjekt. |
| --- | --- |

(85)

Kar zadeva ekonomsko ustreznost ukrepov v smislu načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, druge tri zainteresirane strani trdijo, da je bil sprejeti ukrep razumna in dobra odločitev za zasebna podjetja, kot so FITD in njegove banke članice. Po trditvah navedenih strani je zadevni primer očitno podoben zadevi Sicilcassa, v kateri je Komisija sklenila, da obravnavani ukrepi glede na odločilno vlogo zasebnih subjektov ne pomenijo državne pomoči. Tako kot v zadevi Sicilcassa je FITD v zadevnem primeru ravnal kot porok za povračilo vlagateljem v skladu z zakonodajo o sistemih jamstva za vloge; o ukrepih FITD so odločali isti upravljavski organi na podlagi istih meril, Banca d'Italia pa je opravljala iste naloge. Navedene tri zainteresirane strani ugotavljajo, da v Italiji ni več nobene banke pod javnim nadzorom, torej so vse članice FITD zasebne banke. Zato lahko FITD deluje samo kot zasebni subjekt.

| (86) | Navedene tri zainteresirane strani so pregledale pretekle primere alternativnih ukrepov FITD (45) in njihovo ekonomsko podlago, vključno s primeri iz obdobja, ko je bilo sodelovanje v sistemu jamstva za vloge povsem prostovoljno. Zasebna podjetja so se odločila, da se pridružijo sistemu jamstva za vloge tudi, če se to ni zahtevalo v skladu z zakonom. Zainteresirane strani zavračajo domnevo, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi bil izpostavljen stroškom povračila vlagateljem in ne bi izdal nepovratnih prispevkov ali jamstev, za katera se ne plača premija, kot je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(86)

Navedene tri zainteresirane strani so pregledale pretekle primere alternativnih ukrepov FITD (45) in njihovo ekonomsko podlago, vključno s primeri iz obdobja, ko je bilo sodelovanje v sistemu jamstva za vloge povsem prostovoljno. Zasebna podjetja so se odločila, da se pridružijo sistemu jamstva za vloge tudi, če se to ni zahtevalo v skladu z zakonom. Zainteresirane strani zavračajo domnevo, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi bil izpostavljen stroškom povračila vlagateljem in ne bi izdal nepovratnih prispevkov ali jamstev, za katera se ne plača premija, kot je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka.

45

ne bi bil izpostavljen stroškom povračila vlagateljem

nepovratnih

,

| (87) | Poleg tega tri zainteresirane strani poudarjajo, da se ravnanje FITD in njegovih bank članic ne bi smelo oceniti v abstraktnem smislu ter s sklicevanjem na hipotetičen nereguliran scenarij, temveč na podlagi regulativnega okvira, v katerem delujejo. Če z regulativnim okvirom določena obveznost poplačila vlog do nekega praga pomeni, da je kritje negativnega lastniškega kapitala tisti ukrep, s katerim bodo banke članice imele najnižje stroške, kot to velja v zadevnem primeru, potem je kritje negativnega lastniškega kapitala s stališča zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu najbolj razumna odločitev. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega tri zainteresirane strani poudarjajo, da se ravnanje FITD in njegovih bank članic ne bi smelo oceniti v abstraktnem smislu ter s sklicevanjem na hipotetičen nereguliran scenarij, temveč na podlagi regulativnega okvira, v katerem delujejo. Če z regulativnim okvirom določena obveznost poplačila vlog do nekega praga pomeni, da je kritje negativnega lastniškega kapitala tisti ukrep, s katerim bodo banke članice imele najnižje stroške, kot to velja v zadevnem primeru, potem je kritje negativnega lastniškega kapitala s stališča zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu najbolj razumna odločitev.

| (88) | Te tri zainteresirane strani izpodbijajo argument Komisije, da se stroški povračila vlagateljem v primeru prisilne likvidacije Tercas ne smejo upoštevati pri uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, saj nastanejo zaradi obveznosti, ki jo ima FITD kot sistem jamstva za vloge, ki mora zaščititi vlagatelje v javnem interesu. Po njihovih trditvah je Komisija v primeru reševanja banke Banco Espírito Santo na Portugalskem (46) menila, da bi bilo treba za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu upoštevati stroške povračila vlagateljem v primeru likvidacije. Poleg tega Komisija ne more primerjati zadevnega primera s sodbo Sodišča v zadevi Land Burgenland (47), saj je Sodišče v tistem primeru razlikovalo med ukrepi, pripisljivimi državi, ki ravna v vlogi delničarke, in ukrepi, pri katerih je država ravnala kot javna oblast. |
| --- | --- |

(88)

Te tri zainteresirane strani izpodbijajo argument Komisije, da se stroški povračila vlagateljem v primeru prisilne likvidacije Tercas ne smejo upoštevati pri uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, saj nastanejo zaradi obveznosti, ki jo ima FITD kot sistem jamstva za vloge, ki mora zaščititi vlagatelje v javnem interesu. Po njihovih trditvah je Komisija v primeru reševanja banke Banco Espírito Santo na Portugalskem (46) menila, da bi bilo treba za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu upoštevati stroške povračila vlagateljem v primeru likvidacije. Poleg tega Komisija ne more primerjati zadevnega primera s sodbo Sodišča v zadevi Land Burgenland (47), saj je Sodišče v tistem primeru razlikovalo med ukrepi, pripisljivimi državi, ki ravna v vlogi delničarke, in ukrepi, pri katerih je država ravnala kot javna oblast.

46

47

| (89) | Navedene tri zainteresirane strani ugotavljajo, da so bili ukrepi načrtovani na podlagi merila najnižjih stroškov in da je bilo vključeno priznano podjetje za revizije in svetovanje, da bi pomagalo pri opredelitvi rešitve z najnižjimi stroški in najmanjšim tveganjem za banke članice. Na podlagi tega je FITD pripravil nabor ukrepov, s katerimi je lahko bistveno znižal stroške za banke članice ter preprečil tveganje likvidacije in morebitne negativne zunanje učinke, ki bi jih povzročila prisilna likvidacija Tercas. |
| --- | --- |

(89)

Navedene tri zainteresirane strani ugotavljajo, da so bili ukrepi načrtovani na podlagi merila najnižjih stroškov in da je bilo vključeno priznano podjetje za revizije in svetovanje, da bi pomagalo pri opredelitvi rešitve z najnižjimi stroški in najmanjšim tveganjem za banke članice. Na podlagi tega je FITD pripravil nabor ukrepov, s katerimi je lahko bistveno znižal stroške za banke članice ter preprečil tveganje likvidacije in morebitne negativne zunanje učinke, ki bi jih povzročila prisilna likvidacija Tercas.

| (90) | Kar zadeva presojo, ali so bili skupni stroški ukrepov podpore nižji za FITD od stroškov, ki bi nastali v primeru likvidacije Tercas, te tri zainteresirane strani trdijo, da Komisija pri oceni stroškov ukrepapodpore ne bi smela upoštevati stroškov jamstva za kritje kreditnega tveganja posojil z odplačilom v enkratnem znesku do [...]. Ti niso bili vključeni v oceno stroškov, ki bi jih imel FITD v primeru likvidacije Tercas. V skladu s tem je izračun Komisije, da je bil s sprejetim ukrepom zagotovljen prihranek v višini samo 3 milijonov EUR, napačen. V poročilu [...], v katerem je bila opredeljena rešitev z najnižjimi stroški in najmanjšim tveganjem za FITD in njegove banke članice, ocena stroškov prisilne likvidacije ni vključevala tveganja, povezanega s posojili [...], ki so znašala približno 35 milijonov EUR. Za pravilno primerjavo obeh scenarijev, tj. povračila vlagateljem in alternativnega ukrepa, bi bilo treba „primerjavo med ukrepom sanacije in scenarijem likvidacije [...] opraviti po odbitku stanja [...], pri čemer tveganje tega stanja ni bilo ocenjeno v oceni stroškov likvidacije“ (48). Na podlagi tega nastane primerjava med obveznostjo za reševanje, ki ne presega 295 milijonov EUR, in ocenjenimi stroški v primeru likvidacije v višini 333 milijonov EUR (49). Zato tri zainteresirane strani trdijo, da dejanska razlika med obema scenarijema znaša najmanj 38 milijonov EUR. Po njihovem mnenju navedeno stališče potrjuje dejstvo, da so bila posojila, krita z jamstvom FITD, dejansko poplačana Tercas (50). FITD ni plačal ničesar v zvezi z jamstvom v vrednosti 35 milijonov EUR, Komisija pa ga je zmotno vključila v svoj izračun stroškov posredovanja. |
| --- | --- |

(90)

Kar zadeva presojo, ali so bili skupni stroški ukrepov podpore nižji za FITD od stroškov, ki bi nastali v primeru likvidacije Tercas, te tri zainteresirane strani trdijo, da Komisija pri oceni stroškov ukrepapodpore ne bi smela upoštevati stroškov jamstva za kritje kreditnega tveganja posojil z odplačilom v enkratnem znesku do [...]. Ti niso bili vključeni v oceno stroškov, ki bi jih imel FITD v primeru likvidacije Tercas. V skladu s tem je izračun Komisije, da je bil s sprejetim ukrepom zagotovljen prihranek v višini samo 3 milijonov EUR, napačen. V poročilu [...], v katerem je bila opredeljena rešitev z najnižjimi stroški in najmanjšim tveganjem za FITD in njegove banke članice, ocena stroškov prisilne likvidacije ni vključevala tveganja, povezanega s posojili [...], ki so znašala približno 35 milijonov EUR. Za pravilno primerjavo obeh scenarijev, tj. povračila vlagateljem in alternativnega ukrepa, bi bilo treba „primerjavo med ukrepom sanacije in scenarijem likvidacije [...] opraviti po odbitku stanja [...], pri čemer tveganje tega stanja ni bilo ocenjeno v oceni stroškov likvidacije“ (48). Na podlagi tega nastane primerjava med obveznostjo za reševanje, ki ne presega 295 milijonov EUR, in ocenjenimi stroški v primeru likvidacije v višini 333 milijonov EUR (49). Zato tri zainteresirane strani trdijo, da dejanska razlika med obema scenarijema znaša najmanj 38 milijonov EUR. Po njihovem mnenju navedeno stališče potrjuje dejstvo, da so bila posojila, krita z jamstvom FITD, dejansko poplačana Tercas (50). FITD ni plačal ničesar v zvezi z jamstvom v vrednosti 35 milijonov EUR, Komisija pa ga je zmotno vključila v svoj izračun stroškov posredovanja.

48

49

50

| (91) | Za oceno najnižjih stroškov se v stroške prav tako ne bi smelo vključiti celotnih 30 milijonov EUR zaradi oprostitve plačila davka. FITD bi imel navedene stroške samo, če Komisija ne bi odobrila davčnega ukrepa. |
| --- | --- |

(91)

Za oceno najnižjih stroškov se v stroške prav tako ne bi smelo vključiti celotnih 30 milijonov EUR zaradi oprostitve plačila davka. FITD bi imel navedene stroške samo, če Komisija ne bi odobrila davčnega ukrepa.

| (92) | Navedene tri zainteresirane strani se sklicujejo na oceno odhodka v višini 1,9 milijarde EUR v primeru likvidacije, pri čemer bi bilo mogoče izterjati samo del zneska (v poročilu [...] izračunan na 1,5 milijarde EUR). Trdijo, da bi znesek vlog v višini 1,9 milijarde EUR, ki ga v primeru likvidacije ne bi kril sistem izplačil vlog, ustvaril tveganje širjenja negativnih vplivov na banke članice in bančni sistem na splošno. Takšno tveganje bi lahko imelo izjemno velike pravne posledice in posledice za ugled. Trdijo še, da bi lahko v primeru prisilne likvidacije Tercas zahtevki za nadomestilo, ki bi jih vložili podrejeni upniki, dodatno ogrozili možnosti izterjave dela prvotnih stroškov, ocenjenih na 1,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(92)

Navedene tri zainteresirane strani se sklicujejo na oceno odhodka v višini 1,9 milijarde EUR v primeru likvidacije, pri čemer bi bilo mogoče izterjati samo del zneska (v poročilu [...] izračunan na 1,5 milijarde EUR). Trdijo, da bi znesek vlog v višini 1,9 milijarde EUR, ki ga v primeru likvidacije ne bi kril sistem izplačil vlog, ustvaril tveganje širjenja negativnih vplivov na banke članice in bančni sistem na splošno. Takšno tveganje bi lahko imelo izjemno velike pravne posledice in posledice za ugled. Trdijo še, da bi lahko v primeru prisilne likvidacije Tercas zahtevki za nadomestilo, ki bi jih vložili podrejeni upniki, dodatno ogrozili možnosti izterjave dela prvotnih stroškov, ocenjenih na 1,9 milijarde EUR.

| (93) | Poročilo [...], na podlagi katerega je FITD izračunal najnižje stroške, je temeljilo na računovodskem stanju na dan 31. decembra 2013; vendar navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je skupina BPB 31. julija 2014, tj. na dan izredne skupščine delničarjev za dokapitalizacijo Tercas in dan, ko so bili uradno opredeljeni ukrepi podpore, predstavila posodobljeno oceno vpliva, ki bi ga scenarij likvidacije imel na FITD. Po navedeni posodobljeni oceni stroški znašajo [350–750] milijonov EUR. Razlika med tem in oceno iz poročila, ki je temeljila na stanju na dan 31. decembra 2013, je posledica prerazvrstitve računovodskih položajev, ki so bili 31. decembra 2013 evidentirani kot „donosni“, 31. julija 2014 pa kot „nedonosni“, ter povečanega obsega vlog, ki bi jih FITD moral izplačati. |
| --- | --- |

(93)

Poročilo [...], na podlagi katerega je FITD izračunal najnižje stroške, je temeljilo na računovodskem stanju na dan 31. decembra 2013; vendar navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je skupina BPB 31. julija 2014, tj. na dan izredne skupščine delničarjev za dokapitalizacijo Tercas in dan, ko so bili uradno opredeljeni ukrepi podpore, predstavila posodobljeno oceno vpliva, ki bi ga scenarij likvidacije imel na FITD. Po navedeni posodobljeni oceni stroški znašajo [350–750] milijonov EUR. Razlika med tem in oceno iz poročila, ki je temeljila na stanju na dan 31. decembra 2013, je posledica prerazvrstitve računovodskih položajev, ki so bili 31. decembra 2013 evidentirani kot „donosni“, 31. julija 2014 pa kot „nedonosni“, ter povečanega obsega vlog, ki bi jih FITD moral izplačati.

| (94) | Te druge zainteresirane strani zavračajo argument Komisije, da bi bilo mogoče domnevne stroške ukrepov podpore za FITD dodatno znižati z odpisom podrejenega dolga. Na dan, ko se je FITD odločil za posredovanje, možnost reševanja s podrejenim dolgom ni bila pravno izvedljiva. Italijanska zakonodaja določa, da se dolg odpiše samo v primeru prisilne likvidacije. Če bi se takšno reševanje s podrejenim dolgom poskušalo izvesti, bi članice FITD takoj imele zelo visoke stroške, njihovo vračilo pa bi bilo negotovo. Zaradi sporov z imetniki podrejenih dolžniških instrumentov bi se povišali stroški postopkov likvidacije in stroški za članice FITD, saj bi se vrednost sredstev v likvidaciji zmanjšala. Posledični učinek prelivanja bi negativno vplival na zaupanje strank ter ugled in stabilnost samega bančnega sistema. Poleg tega tri zainteresirane strani trdijo, da so bili podrejeni upniki Tercas večinoma posamezni varčevalci in imetniki vlog ter da je posebni upravitelj že sprejel edini možni ukrep porazdelitve bremena v zvezi s podrejenimi upniki, ki je obsegal odlog izplačil kuponov na obveznice, ki jih je imela Banco Popolare Sc. |
| --- | --- |

(94)

Te druge zainteresirane strani zavračajo argument Komisije, da bi bilo mogoče domnevne stroške ukrepov podpore za FITD dodatno znižati z odpisom podrejenega dolga. Na dan, ko se je FITD odločil za posredovanje, možnost reševanja s podrejenim dolgom ni bila pravno izvedljiva. Italijanska zakonodaja določa, da se dolg odpiše samo v primeru prisilne likvidacije. Če bi se takšno reševanje s podrejenim dolgom poskušalo izvesti, bi članice FITD takoj imele zelo visoke stroške, njihovo vračilo pa bi bilo negotovo. Zaradi sporov z imetniki podrejenih dolžniških instrumentov bi se povišali stroški postopkov likvidacije in stroški za članice FITD, saj bi se vrednost sredstev v likvidaciji zmanjšala. Posledični učinek prelivanja bi negativno vplival na zaupanje strank ter ugled in stabilnost samega bančnega sistema. Poleg tega tri zainteresirane strani trdijo, da so bili podrejeni upniki Tercas večinoma posamezni varčevalci in imetniki vlog ter da je posebni upravitelj že sprejel edini možni ukrep porazdelitve bremena v zvezi s podrejenimi upniki, ki je obsegal odlog izplačil kuponov na obveznice, ki jih je imela Banco Popolare Sc.

| (95) | Nazadnje, te tri zainteresirane strani trdijo, da je bil v poročilu [...] pri analizi najnižjih stroškov izbran scenarij vrednotenja, ki ni bil najbolj pesimističen. Ocenjeni stroški likvidacije so temeljili na (a) možnosti, da se poišče stranka, ki je pripravljena kupiti nekatere podružnice tudi v primeru likvidacije, in (b) odpuščanju osebja, ki se ne premesti drugam, pri čemer vsak zaposleni prejme odpravnino v višini 12 mesečnih plač. Poročilo [...], na podlagi katerega se je FITD odločil za posredovanje, je temeljilo na srednjem scenariju, obravnavani pa so bili tudi drugi manj ugodni scenariji. |
| --- | --- |

(95)

Nazadnje, te tri zainteresirane strani trdijo, da je bil v poročilu [...] pri analizi najnižjih stroškov izbran scenarij vrednotenja, ki ni bil najbolj pesimističen. Ocenjeni stroški likvidacije so temeljili na (a) možnosti, da se poišče stranka, ki je pripravljena kupiti nekatere podružnice tudi v primeru likvidacije, in (b) odpuščanju osebja, ki se ne premesti drugam, pri čemer vsak zaposleni prejme odpravnino v višini 12 mesečnih plač. Poročilo [...], na podlagi katerega se je FITD odločil za posredovanje, je temeljilo na srednjem scenariju, obravnavani pa so bili tudi drugi manj ugodni scenariji.

| (96) | Poleg tega bi bilo treba domnevati, da Tercas zaradi posredovanja FITD ni prejela nobene prednosti, saj je bilo izvedeno poleg dokapitalizacije, ki jo je Trecas zagotovila skupina BPB ter ki je bila sočasna, pomembna in primerljiva z ukrepom FITD. |
| --- | --- |

(96)

Poleg tega bi bilo treba domnevati, da Tercas zaradi posredovanja FITD ni prejela nobene prednosti, saj je bilo izvedeno poleg dokapitalizacije, ki jo je Trecas zagotovila skupina BPB ter ki je bila sočasna, pomembna in primerljiva z ukrepom FITD.

| (97) | Glede na navedene preudarke bi bilo treba sprejeti ukrep šteti za rešitev z najnižjimi stroški in najmanjšim tveganjem za banke članice FITD. |
| --- | --- |

(97)

Glede na navedene preudarke bi bilo treba sprejeti ukrep šteti za rešitev z najnižjimi stroški in najmanjšim tveganjem za banke članice FITD.

5.3   Združljivost

Združljivost

5.3.1   Pripombe Italije

Pripombe Italije

| (98) | Komisija od Italije ni prejela pripomb v zvezi z združljivostjo ukrepov. |
| --- | --- |

(98)

Komisija od Italije ni prejela pripomb v zvezi z združljivostjo ukrepov.

5.3.2   Pripombe Banca d'Italia

Pripombe Banca d'Italia

| (99) | Komisija od Banca d'Italia ni prejela pripomb v zvezi z združljivostjo ukrepov. |
| --- | --- |

(99)

Komisija od Banca d'Italia ni prejela pripomb v zvezi z združljivostjo ukrepov.

5.3.3   Pripombe drugih zainteresiranih strani

Pripombe drugih zainteresiranih strani

| (100) | Druge tri zainteresirane strani trdijo, da bi bili ukrepi združljivi z notranjim trgom tudi, če bi pomenili državno pomoč. Po njihovem mnenju bo načrt prestrukturiranja Tercas omogočil, da ponovno vzpostavi svoje dolgoročno uspešno poslovanje, da je ukrep FITD omejen na najmanjšo potrebno raven ter da se z ukrepi omejuje morebitni učinek na konkurenčno strukturo trga. |
| --- | --- |

(100)

Druge tri zainteresirane strani trdijo, da bi bili ukrepi združljivi z notranjim trgom tudi, če bi pomenili državno pomoč. Po njihovem mnenju bo načrt prestrukturiranja Tercas omogočil, da ponovno vzpostavi svoje dolgoročno uspešno poslovanje, da je ukrep FITD omejen na najmanjšo potrebno raven ter da se z ukrepi omejuje morebitni učinek na konkurenčno strukturo trga.

| (101) | Kar zadeva ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, te tri zainteresirane strani trdijo, da je posebni upravitelj ravnal, da bi odpravil pomanjkljivosti pri organizaciji in sistemu notranjih kontrol Tercas. Osredotočil se je na nepravilnosti pri upravljanju (kredit, naložbe v lastniški kapital, spori) in pravilno vrednotenje povezanih tveganj (dvomljivi rezultati, odpisi, rezervacije). Postopno je zmanjšal finančni vzvod, da bi izravnal pomembno zmanjšanje financiranja zaradi zmanjšanja kroga strank. Racionaliziral je strukture (revizija poslovnega modela z zaprtjem nekaterih podružnic, načrt zmanjšanja števila zaposlenih, poenostavitev organizacijskih struktur, zmanjšanje upravnih odhodkov), da bi znatno omejil stroške na strukturni ravni. Dokapitalizacija Tercas, ki sta jo izvedla FITD in BPB, je bila najboljši način za hitro odpravo pomanjkanja likvidnosti. Skupina BPB je prevzela poslovno tveganje, povezano s sanacijo Tercas, ter zagotovila znaten kapital in druga sredstva, da bi zagotovila uspeh svojega poslovnega načrta. |
| --- | --- |

(101)

Kar zadeva ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, te tri zainteresirane strani trdijo, da je posebni upravitelj ravnal, da bi odpravil pomanjkljivosti pri organizaciji in sistemu notranjih kontrol Tercas. Osredotočil se je na nepravilnosti pri upravljanju (kredit, naložbe v lastniški kapital, spori) in pravilno vrednotenje povezanih tveganj (dvomljivi rezultati, odpisi, rezervacije). Postopno je zmanjšal finančni vzvod, da bi izravnal pomembno zmanjšanje financiranja zaradi zmanjšanja kroga strank. Racionaliziral je strukture (revizija poslovnega modela z zaprtjem nekaterih podružnic, načrt zmanjšanja števila zaposlenih, poenostavitev organizacijskih struktur, zmanjšanje upravnih odhodkov), da bi znatno omejil stroške na strukturni ravni. Dokapitalizacija Tercas, ki sta jo izvedla FITD in BPB, je bila najboljši način za hitro odpravo pomanjkanja likvidnosti. Skupina BPB je prevzela poslovno tveganje, povezano s sanacijo Tercas, ter zagotovila znaten kapital in druga sredstva, da bi zagotovila uspeh svojega poslovnega načrta.

| (102) | BPB trdi še, da je pripravila strategijo posredovanja na podlagi izboljšav pri maržah za posojila in vloge (51), racionalizacije stroškov (52), razvoja sinergij skupine, pozornega spremljanja kreditne kakovosti, optimizacije upravljanja oslabljenih terjatev s prodajo nedonosnih posojil, krepitve profilov likvidnosti (53) in uporabe sredstev za upravljanje. Strukturni elementi načrta sanacije so bili izdelani v poslovnem načrtu BPB za obdobje 2015–2019. Navedeni elementi kažejo usklajeno zaporedje ukrepov, usmerjenih v ponovno vzpostavitev donosnosti Tercas; neobstoj podrobnega načrta prestrukturiranja ne bi smel Komisije odvrniti od pozitivne ocene „splošnih programov“, ki sledijo „jasni usmeritvi“ (54). |
| --- | --- |

(102)

BPB trdi še, da je pripravila strategijo posredovanja na podlagi izboljšav pri maržah za posojila in vloge (51), racionalizacije stroškov (52), razvoja sinergij skupine, pozornega spremljanja kreditne kakovosti, optimizacije upravljanja oslabljenih terjatev s prodajo nedonosnih posojil, krepitve profilov likvidnosti (53) in uporabe sredstev za upravljanje. Strukturni elementi načrta sanacije so bili izdelani v poslovnem načrtu BPB za obdobje 2015–2019. Navedeni elementi kažejo usklajeno zaporedje ukrepov, usmerjenih v ponovno vzpostavitev donosnosti Tercas; neobstoj podrobnega načrta prestrukturiranja ne bi smel Komisije odvrniti od pozitivne ocene „splošnih programov“, ki sledijo „jasni usmeritvi“ (54).

51

52

nedonosnih posojil

53

54

| (103) | Posredovanje je bilo omejeno na najmanjše potrebno (1) iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 90 do 93; (2) ker je bila to edina izvedljiva možnost ter (3) ker je FITD k reševanju negativnega lastniškega kapitala in ponovni vzpostavitvi minimalnih količnikov kapitala prispeval samo deloma. Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da ob upoštevanju obsega izgub Tercas cenejših alternativ prevzemu Tercas s strani BPB ni bilo, čeprav si je posebni upravitelj prizadeval najti druge kupce (55). Prizadevanja, da bi se stroški omejili na najnižje potrebne, potrjuje tudi dejstvo, da sta se stranki za dosego sporazuma o dejanskem znesku negativnega lastniškega kapitala Tercas zatekli k arbitraži, zaradi katere se je skupni znesek, ki ga je zahtevala BPB, zmanjšal s [300–800] milijonov EUR na 265 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(103)

Posredovanje je bilo omejeno na najmanjše potrebno (1) iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 90 do 93; (2) ker je bila to edina izvedljiva možnost ter (3) ker je FITD k reševanju negativnega lastniškega kapitala in ponovni vzpostavitvi minimalnih količnikov kapitala prispeval samo deloma. Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da ob upoštevanju obsega izgub Tercas cenejših alternativ prevzemu Tercas s strani BPB ni bilo, čeprav si je posebni upravitelj prizadeval najti druge kupce (55). Prizadevanja, da bi se stroški omejili na najnižje potrebne, potrjuje tudi dejstvo, da sta se stranki za dosego sporazuma o dejanskem znesku negativnega lastniškega kapitala Tercas zatekli k arbitraži, zaradi katere se je skupni znesek, ki ga je zahtevala BPB, zmanjšal s [300–800] milijonov EUR na 265 milijonov EUR.

55

| (104) | Stroški posredovanja so bili dodatno omejeni z ukrepi za porazdelitev bremena. Osnovni kapital se je zmanjšal na nič, zato so delničarji izgubili celotno naložbo. Poleg tega je bilo začasno ustavljeno izplačevanje kuponov na podrejene obveznice, kjer je bilo mogoče. Te druge zainteresirane strani trdijo, da druge oblike odrekanja pri imetnikih podrejenih dolžniških instrumentov niso bile pravno izvedljive, saj se lahko v skladu z veljavnim zakonom od njih zahteva, naj prevzamejo del izgub, samo v primeru prisilne likvidacije. Dejstvo, da dodatno obremenjevanje imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov ni bilo mogoče, vseeno ni povzročilo višjih stroškov za javne finance, saj so vsa sredstva za posredovanje zagotovili zasebni subjekti. Poleg tega bi lahko žrtvovanje imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov ustvarilo dodatne stroške in pomembna tveganja za banke članice FITD. Navedene negativne posledice bi nastale zaradi razdelitve Tercas, tveganj tožb, ki bi jih vložile stranke Tercas, ter negativnega vpliva na njen ugled in splošno stabilnost bančnega sistema. Nazadnje, dejstvo, da imetniki podrejenih dolžniških instrumentov niso bili dodatno obremenjeni, ni vključevalo moralnega tveganja, saj je stroške kritja negativnega lastniškega kapitala v celoti pokril bančni sistem, davkoplačevalci pa niso imeli dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(104)

Stroški posredovanja so bili dodatno omejeni z ukrepi za porazdelitev bremena. Osnovni kapital se je zmanjšal na nič, zato so delničarji izgubili celotno naložbo. Poleg tega je bilo začasno ustavljeno izplačevanje kuponov na podrejene obveznice, kjer je bilo mogoče. Te druge zainteresirane strani trdijo, da druge oblike odrekanja pri imetnikih podrejenih dolžniških instrumentov niso bile pravno izvedljive, saj se lahko v skladu z veljavnim zakonom od njih zahteva, naj prevzamejo del izgub, samo v primeru prisilne likvidacije. Dejstvo, da dodatno obremenjevanje imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov ni bilo mogoče, vseeno ni povzročilo višjih stroškov za javne finance, saj so vsa sredstva za posredovanje zagotovili zasebni subjekti. Poleg tega bi lahko žrtvovanje imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov ustvarilo dodatne stroške in pomembna tveganja za banke članice FITD. Navedene negativne posledice bi nastale zaradi razdelitve Tercas, tveganj tožb, ki bi jih vložile stranke Tercas, ter negativnega vpliva na njen ugled in splošno stabilnost bančnega sistema. Nazadnje, dejstvo, da imetniki podrejenih dolžniških instrumentov niso bili dodatno obremenjeni, ni vključevalo moralnega tveganja, saj je stroške kritja negativnega lastniškega kapitala v celoti pokril bančni sistem, davkoplačevalci pa niso imeli dodatnih stroškov.

| (105) | Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je bila neuporaba pretvorbe ali odpisa podrejenih dolžniških instrumentov v skladu s točko 42 sporočila o bančništvu, iz katerega je jasno, da prispevki vlagateljev v okviru porazdelitve bremena niso obvezni. Usklajena je bila tudi s točko 45 sporočila, ki omogoča izvzetje iz načelne pretvorbe ali odpisa podrejenih dolžniških instrumentov, „kadar bi izvajanje takih ukrepov ogrozilo finančno stabilnost ali povzročilo nesorazmerne rezultate“. |
| --- | --- |

(105)

Navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je bila neuporaba pretvorbe ali odpisa podrejenih dolžniških instrumentov v skladu s točko 42 sporočila o bančništvu, iz katerega je jasno, da prispevki vlagateljev v okviru porazdelitve bremena niso obvezni. Usklajena je bila tudi s točko 45 sporočila, ki omogoča izvzetje iz načelne pretvorbe ali odpisa podrejenih dolžniških instrumentov, „kadar bi izvajanje takih ukrepov ogrozilo finančno stabilnost ali povzročilo nesorazmerne rezultate“.

| (106) | Nadalje navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je neobstoj ali nezadostnost donosa sprejemljiva, kadar se izravna s temeljitim in širokim prestrukturiranjem ter je upravičena s prizadevanji, da bi se poiskal kupec za banko v krizi, kot velja v zadevnem primeru. |
| --- | --- |

(106)

Nadalje navedene tri zainteresirane strani trdijo, da je neobstoj ali nezadostnost donosa sprejemljiva, kadar se izravna s temeljitim in širokim prestrukturiranjem ter je upravičena s prizadevanji, da bi se poiskal kupec za banko v krizi, kot velja v zadevnem primeru.

| (107) | Poleg tega posredovanje ne izkrivlja notranjega trga iz naslednjih razlogov:






  1. | dejavnosti Tercas so bile majhne po obsegu in geografsko omejene; |
| --- | --- | --- |

(107)

Poleg tega posredovanje ne izkrivlja notranjega trga iz naslednjih razlogov:

1.

dejavnosti Tercas so bile majhne po obsegu in geografsko omejene;

| 2. | BPB je bila edina, ki je izrazila dejanski interes za dokapitalizacijo Tercas, Komisija pa je odločila, da prodaja propadajoče banke, katere dejavnost je prejemnik domnevne pomoči, zasebnemu subjektu na trgu v okviru odprtega postopka prodaje pomeni obliko zmanjševanja morebitnega izkrivljanja konkurence (56); |
| --- | --- |

2.

BPB je bila edina, ki je izrazila dejanski interes za dokapitalizacijo Tercas, Komisija pa je odločila, da prodaja propadajoče banke, katere dejavnost je prejemnik domnevne pomoči, zasebnemu subjektu na trgu v okviru odprtega postopka prodaje pomeni obliko zmanjševanja morebitnega izkrivljanja konkurence (56);

56

| 3. | načrt prestrukturiranja Tercas je bil dovolj daljnosežen, v njem pa je bila predvidena vključitev Tercas v skupino BPB. |
| --- | --- |

3.

načrt prestrukturiranja Tercas je bil dovolj daljnosežen, v njem pa je bila predvidena vključitev Tercas v skupino BPB.

| (108) | Prenos Tercas na BPB je bila edina izvedljiva možnost za odpravo težav, ki jih je obravnaval italijanski nadzorni organ, in preprečitev morebitnega izkrivljanja konkurence. Poleg tega sta bila za to transakcijo za prestrukturiranje potrebna popolna dokapitalizacija Tercas in znatno povečanje kapitala BPB. |
| --- | --- |

(108)

Prenos Tercas na BPB je bila edina izvedljiva možnost za odpravo težav, ki jih je obravnaval italijanski nadzorni organ, in preprečitev morebitnega izkrivljanja konkurence. Poleg tega sta bila za to transakcijo za prestrukturiranje potrebna popolna dokapitalizacija Tercas in znatno povečanje kapitala BPB.

| (109) | Nazadnje, te druge zainteresirane strani ob sklicevanju na prejšnje sklepe Komisije (57) trdijo, da se lahko dokapitalizacija Tercas in njena vključitev v BPB, izvedena po pokritju negativnega lastniškega kapitala, ki ga je brez plačila zagotovil FITD, štejeta za upravičeno, ker sta bili potrebni za to, da se zagotovi prenos sredstev podjetja ter izvede temeljito in obsežno prestrukturiranje banke. V zadevnem primeru ne bi nobena možnost, s katero bi se lahko premagala huda kriza Tercas, zagotovila donosa. Če bi FITD zahteval donos, bi se pozicija v lastniških instrumentih Tercas poslabšala, to pa bi povzročilo višje stroške nakupa banke. |
| --- | --- |

(109)

Nazadnje, te druge zainteresirane strani ob sklicevanju na prejšnje sklepe Komisije (57) trdijo, da se lahko dokapitalizacija Tercas in njena vključitev v BPB, izvedena po pokritju negativnega lastniškega kapitala, ki ga je brez plačila zagotovil FITD, štejeta za upravičeno, ker sta bili potrebni za to, da se zagotovi prenos sredstev podjetja ter izvede temeljito in obsežno prestrukturiranje banke. V zadevnem primeru ne bi nobena možnost, s katero bi se lahko premagala huda kriza Tercas, zagotovila donosa. Če bi FITD zahteval donos, bi se pozicija v lastniških instrumentih Tercas poslabšala, to pa bi povzročilo višje stroške nakupa banke.

57

6.   OCENA UKREPOV

OCENA UKREPOV

6.1   Obstoj državne pomoči

Obstoj državne pomoči

| (110) | Člen 107(1) Pogodbe določa, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Izpolnjeni morajo biti vsi ti pogoji; v nadaljevanju Komisija presodi, ali so izpolnjeni v primeru ukrepov, ki jih je sprejel FITD. |
| --- | --- |

(110)

Člen 107(1) Pogodbe določa, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Izpolnjeni morajo biti vsi ti pogoji; v nadaljevanju Komisija presodi, ali so izpolnjeni v primeru ukrepov, ki jih je sprejel FITD.

| (111) | Italija ni priglasila sheme oprostitve plačila davkov iz uvodne izjave 4 sklepa o začetku postopka. Po informacijah, ki so zdaj na voljo Komisiji, se ni uporabila v zadevnem primeru. Zato shema oprostitve plačila davkov ne spada na področje uporabe tega sklepa. |
| --- | --- |

(111)

Italija ni priglasila sheme oprostitve plačila davkov iz uvodne izjave 4 sklepa o začetku postopka. Po informacijah, ki so zdaj na voljo Komisiji, se ni uporabila v zadevnem primeru. Zato shema oprostitve plačila davkov ne spada na področje uporabe tega sklepa.

6.1.1   Državna sredstva in pripisljivost državi

Državna sredstva in pripisljivost državi

| (112) | Sodišče je večkrat potrdilo, da vsa finančna sredstva, ki jih lahko javni organi dejansko uporabijo za podporo podjetjem, spadajo pod nadzor državne pomoč, ne glede na to, ali so navedena sredstva v stalni lasti državne blagajne ali ne. Obvezni prispevki, ki se naložijo, upravljajo in porazdelijo v skladu z zakonom ali drugimi javnimi pravili, nakazujejo prisotnost državnih sredstev, tudi če jih ne upravljajo javni organi (58). Samo dejstvo, da se sredstva financirajo z zasebnimi prispevki, ne pomeni, da sredstva nimajo javnega značaja. Dejavnik, ki se upošteva, ni prvotni izvor sredstev, temveč pomembnost poseganja javnega organa v določanje navedenih ukrepov in podrobnih pravil njihovega financiranja (59). |
| --- | --- |

(112)

Sodišče je večkrat potrdilo, da vsa finančna sredstva, ki jih lahko javni organi dejansko uporabijo za podporo podjetjem, spadajo pod nadzor državne pomoč, ne glede na to, ali so navedena sredstva v stalni lasti državne blagajne ali ne. Obvezni prispevki, ki se naložijo, upravljajo in porazdelijo v skladu z zakonom ali drugimi javnimi pravili, nakazujejo prisotnost državnih sredstev, tudi če jih ne upravljajo javni organi (58). Samo dejstvo, da se sredstva financirajo z zasebnimi prispevki, ne pomeni, da sredstva nimajo javnega značaja. Dejavnik, ki se upošteva, ni prvotni izvor sredstev, temveč pomembnost poseganja javnega organa v določanje navedenih ukrepov in podrobnih pravil njihovega financiranja (59).

58

59

| (113) | Poleg tega je Sodišče v zadevah Ladbroke (60), Stardust Marine in Doux Élevage poudarilo, da sredstva, ki so še naprej pod javnim nadzorom in zato na voljo javnim organom, pomenijo državna sredstva. |
| --- | --- |

(113)

Poleg tega je Sodišče v zadevah Ladbroke (60), Stardust Marine in Doux Élevage poudarilo, da sredstva, ki so še naprej pod javnim nadzorom in zato na voljo javnim organom, pomenijo državna sredstva.

60

| (114) | V zadevi Doux Élevage so se dejavnosti medpanožne organizacije financirale z obveznimi prispevki, ki jih je naložila država: Sodišče je odločilo, da ni mogoče ugotoviti, da so ukrepi organizacije pripisljivi državi. Ugotovilo je, da je cilje, ki so se zasledovali z uporabo sredstev, popolnoma sama določila organizacija, in da obvezna narava prispevkov v navedeni zadevi ni bila „odvisna od zasledovanja konkretnih političnih ciljev, ki bi jih določili in opredelili javni organi“. Država je izvajala zgolj nadzor pravilnosti in skladnosti uvedbe prispevkov v okviru medpanožne organizacije z zakonom, tj. postopkovni okvir, ni pa bila pooblaščena za nadziranje upravljanja sredstev. |
| --- | --- |

(114)

V zadevi Doux Élevage so se dejavnosti medpanožne organizacije financirale z obveznimi prispevki, ki jih je naložila država: Sodišče je odločilo, da ni mogoče ugotoviti, da so ukrepi organizacije pripisljivi državi. Ugotovilo je, da je cilje, ki so se zasledovali z uporabo sredstev, popolnoma sama določila organizacija, in da obvezna narava prispevkov v navedeni zadevi ni bila „odvisna od zasledovanja konkretnih političnih ciljev, ki bi jih določili in opredelili javni organi“. Država je izvajala zgolj nadzor pravilnosti in skladnosti uvedbe prispevkov v okviru medpanožne organizacije z zakonom, tj. postopkovni okvir, ni pa bila pooblaščena za nadziranje upravljanja sredstev.

| (115) | V skladu s sodno prakso sodišč Unije je torej ukrep pripisljiv državi in se financira z državnimi sredstvi, kadar nabor kazalnikov kaže, da država v skladu z nacionalno zakonodajo izvaja nadzor in vpliv za zagotovitev, da uporaba sredstev zasebnega subjekta izpolnjuje cilj javne politike, za katerega je navedeni subjekt pristojen. |
| --- | --- |

(115)

V skladu s sodno prakso sodišč Unije je torej ukrep pripisljiv državi in se financira z državnimi sredstvi, kadar nabor kazalnikov kaže, da država v skladu z nacionalno zakonodajo izvaja nadzor in vpliv za zagotovitev, da uporaba sredstev zasebnega subjekta izpolnjuje cilj javne politike, za katerega je navedeni subjekt pristojen.

| (116) | V zadevi Stardust Marine je Sodišče prav tako odločilo, da je iz nabora kazalnikov, ki izvirajo iz okoliščin zadeve, mogoče ugotoviti, ali je državi pripisljiv ukrep pomoči, ki ga je sprejel subjekt, ki je na prvi pogled neodvisen in ni del države. Eden od takih kazalnikov je dejstvo, da zadevni subjekt ne bi mogel sprejeti odločitve, ki domnevno vključuje državno pomoč, ne da bi upošteval navodila ali napotke javnih organov. V nekaterih okoliščinah so lahko za ugotovitev, da je ukrep pomoči, ki ga je sprejelo podjetje, pripisljiv državi, pomembni drugi kazalniki. |
| --- | --- |

(116)

V zadevi Stardust Marine je Sodišče prav tako odločilo, da je iz nabora kazalnikov, ki izvirajo iz okoliščin zadeve, mogoče ugotoviti, ali je državi pripisljiv ukrep pomoči, ki ga je sprejel subjekt, ki je na prvi pogled neodvisen in ni del države. Eden od takih kazalnikov je dejstvo, da zadevni subjekt ne bi mogel sprejeti odločitve, ki domnevno vključuje državno pomoč, ne da bi upošteval navodila ali napotke javnih organov. V nekaterih okoliščinah so lahko za ugotovitev, da je ukrep pomoči, ki ga je sprejelo podjetje, pripisljiv državi, pomembni drugi kazalniki.

| (117) | Kar zadeva ukrepe, v zvezi s katerimi je Komisija začela formalni postopek preiskave v zadevnem primeru, bi bilo treba spomniti, da je zakonodajalec Unije z Direktivo 94/19/ES uvedel sisteme jamstva za vloge, pri čemer je bil cilj politike, da se ohrani in poveča „trdnost bančnega sistema“ (61), ter jih pooblastil za zaščito vlagateljev (62). Z Direktivo 94/19/ES se od držav članic zahteva uvedba enega ali več sistemov jamstva za vloge, odgovornih za povračila vlagateljem v primeru propada kreditne institucije. V zvezi z možnostjo drugih oblik posredovanja v njej ni govora, tako da države članice ohranijo diskrecijsko pravico za presojo, ali bodo sistemom jamstva za vloge dovolile, da presežejo izključno nalogo izplačevanja in razpoložljiva finančna sredstva uporabijo na druge načine. |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva ukrepe, v zvezi s katerimi je Komisija začela formalni postopek preiskave v zadevnem primeru, bi bilo treba spomniti, da je zakonodajalec Unije z Direktivo 94/19/ES uvedel sisteme jamstva za vloge, pri čemer je bil cilj politike, da se ohrani in poveča „trdnost bančnega sistema“ (61), ter jih pooblastil za zaščito vlagateljev (62). Z Direktivo 94/19/ES se od držav članic zahteva uvedba enega ali več sistemov jamstva za vloge, odgovornih za povračila vlagateljem v primeru propada kreditne institucije. V zvezi z možnostjo drugih oblik posredovanja v njej ni govora, tako da države članice ohranijo diskrecijsko pravico za presojo, ali bodo sistemom jamstva za vloge dovolile, da presežejo izključno nalogo izplačevanja in razpoložljiva finančna sredstva uporabijo na druge načine.

61

62

| (118) | Z Direktivo 2014/49/EU se to stanje ne spreminja, se pa izrecneje obravnavajo značilnosti takšnih alternativnih ukrepov. Namenjeni morajo biti preprečitvi propada kreditne institucije, „da bi se tako izognili stroškom povračil vlagateljem“, pa tudi stroškom, „ki jih propad kreditne institucije povzroči gospodarstvu na splošno,“ in „drugim negativnim učinkom“, kot je negativni učinek „na finančno stabilnost in zaupanje vlagateljev“ (63). |
| --- | --- |

(118)

Z Direktivo 2014/49/EU se to stanje ne spreminja, se pa izrecneje obravnavajo značilnosti takšnih alternativnih ukrepov. Namenjeni morajo biti preprečitvi propada kreditne institucije, „da bi se tako izognili stroškom povračil vlagateljem“, pa tudi stroškom, „ki jih propad kreditne institucije povzroči gospodarstvu na splošno,“ in „drugim negativnim učinkom“, kot je negativni učinek „na finančno stabilnost in zaupanje vlagateljev“ (63).

63

| (119) | V skladu z Direktivo 2014/49/EU lahko države članice dovolijo uporabo sistemov jamstva za vloge za ohranitev dostopa vlagateljev do kritih vlog v začetni fazi delujočega podjetja ter v okviru nacionalnih postopkov zaradi insolventnosti (64). Komisija poudarja, da lahko v nasprotju s stališčem drugih zainteresiranih strani iz uvodne izjave 79 alternativni ukrepi, ki jih sprejme sistem jamstva za vloge, pomenijo pomoč, ne glede na to, ali so namenjeni preprečitvi propada kreditne institucije ali sprejeti v zvezi z likvidacijo. |
| --- | --- |

(119)

V skladu z Direktivo 2014/49/EU lahko države članice dovolijo uporabo sistemov jamstva za vloge za ohranitev dostopa vlagateljev do kritih vlog v začetni fazi delujočega podjetja ter v okviru nacionalnih postopkov zaradi insolventnosti (64). Komisija poudarja, da lahko v nasprotju s stališčem drugih zainteresiranih strani iz uvodne izjave 79 alternativni ukrepi, ki jih sprejme sistem jamstva za vloge, pomenijo pomoč, ne glede na to, ali so namenjeni preprečitvi propada kreditne institucije ali sprejeti v zvezi z likvidacijo.

64

| (120) | Zaščita prihrankov in vlagateljev ima poseben položaj v italijanski nacionalni zakonodaji: člen 47 ustave Italije določa, da „Republika [...] ščiti prihranke v vseh njihovih oblikah“ (65). Banca d'Italia je organ, ustanovljen na podlagi javnega prava, in že samo iz tega razloga je njeno ravnanje pripisljivo državi ter spada na področje uporabe člena 107 Pogodbe, čeprav je po ustavi neodvisna (66); opravlja nalogo varovanja stabilnosti italijanskega bančnega sistema (67) in zaščite vlagateljev (68). |
| --- | --- |

(120)

Zaščita prihrankov in vlagateljev ima poseben položaj v italijanski nacionalni zakonodaji: člen 47 ustave Italije določa, da „Republika [...] ščiti prihranke v vseh njihovih oblikah“ (65). Banca d'Italia je organ, ustanovljen na podlagi javnega prava, in že samo iz tega razloga je njeno ravnanje pripisljivo državi ter spada na področje uporabe člena 107 Pogodbe, čeprav je po ustavi neodvisna (66); opravlja nalogo varovanja stabilnosti italijanskega bančnega sistema (67) in zaščite vlagateljev (68).

65

66

67

68

| (121) | Glede na navedeno je treba člen 96a zakona o bančništvu razlagati kot posebno opredelitev javnega pooblastila za zaščito vlagateljev, ki se uporablja za sisteme jamstva za vloge, priznane v Italiji. Z vključitvijo zadnjega stavka v člen 96a(1), v skladu s katerim lahko sistemi jamstva za vloge „opravljajo tudi druge vrste in oblike posredovanja“ poleg izplačil vlagateljev, so se italijanski organi odločili, da svojim priznanim sistemom jamstva za vloge dovolijo, da sredstva, ki jih pridobijo od bank članic, uporabijo za različne vrste ukrepov. Člen 96a zakona o bančništvu je torej podlaga za priznanje FITD kot obveznega sistema jamstva za vloge v Italiji, hkrati pa je v skladu z njim FITD pooblaščen za sprejemanje ukrepov podpore. |
| --- | --- |

(121)

Glede na navedeno je treba člen 96a zakona o bančništvu razlagati kot posebno opredelitev javnega pooblastila za zaščito vlagateljev, ki se uporablja za sisteme jamstva za vloge, priznane v Italiji. Z vključitvijo zadnjega stavka v člen 96a(1), v skladu s katerim lahko sistemi jamstva za vloge „opravljajo tudi druge vrste in oblike posredovanja“ poleg izplačil vlagateljev, so se italijanski organi odločili, da svojim priznanim sistemom jamstva za vloge dovolijo, da sredstva, ki jih pridobijo od bank članic, uporabijo za različne vrste ukrepov. Člen 96a zakona o bančništvu je torej podlaga za priznanje FITD kot obveznega sistema jamstva za vloge v Italiji, hkrati pa je v skladu z njim FITD pooblaščen za sprejemanje ukrepov podpore.

| (122) | Z navedenega vidika dejstvo, da je FITD organiziran kot konzorcij na podlagi zasebnega prava (69), ni pomembno, saj kot je Sodišče odločilo v zadevi Stardust Marine, zgolj dejstva, da je subjekt ustanovljen na podlagi splošnega prava, ni mogoče šteti za zadostno za izključitev možnosti, da je ukrep pomoči, ki ga sprejme tak subjekt, pripisljiv državi. Cilji FITD – uresničevanje skupnih interesov članic s krepitvijo varnosti vlog in zaščite ugleda bančnega sistema – so očitno skladni z javnim interesom. To pa ne pomeni nujno, da bi lahko podjetje sprejelo odločitev, ne da bi upoštevalo zahteve javnih organov. Poleg tega ni nujno, da bi moral biti vpliv države posledica pravno zavezujočega akta javnega organa. Načelna avtonomija podjetja ne preprečuje vključenosti države v praksi. |
| --- | --- |

(122)

Z navedenega vidika dejstvo, da je FITD organiziran kot konzorcij na podlagi zasebnega prava (69), ni pomembno, saj kot je Sodišče odločilo v zadevi Stardust Marine, zgolj dejstva, da je subjekt ustanovljen na podlagi splošnega prava, ni mogoče šteti za zadostno za izključitev možnosti, da je ukrep pomoči, ki ga sprejme tak subjekt, pripisljiv državi. Cilji FITD – uresničevanje skupnih interesov članic s krepitvijo varnosti vlog in zaščite ugleda bančnega sistema – so očitno skladni z javnim interesom. To pa ne pomeni nujno, da bi lahko podjetje sprejelo odločitev, ne da bi upoštevalo zahteve javnih organov. Poleg tega ni nujno, da bi moral biti vpliv države posledica pravno zavezujočega akta javnega organa. Načelna avtonomija podjetja ne preprečuje vključenosti države v praksi.

69

| (123) | Vsekakor ima Banca d'Italia v skladu z zakonodajo Unije in Italije pooblastila in sredstva za zagotovitev, da so vsi ukrepi, ki jih sprejme FITD kot sistem jamstva za vloge, priznan na podlagi zakona o bančništvu, skladni z navedenim pooblastilom v okviru javne politike in prispevajo k zaščiti vlagateljev. To je jasno določeno v uvodnem stavku člena 96b(1) zakona o bančništvu, v katerem seznam vseh pooblastil, ki jih Banca d'Italia izvaja v zvezi z italijanskimi sistemi jamstva za vloge, sledi izjavi, da je treba navedena pooblastila izvajati „ob upoštevanju zaščite vlagateljev in stabilnosti bančnega sistema“. |
| --- | --- |

(123)

Vsekakor ima Banca d'Italia v skladu z zakonodajo Unije in Italije pooblastila in sredstva za zagotovitev, da so vsi ukrepi, ki jih sprejme FITD kot sistem jamstva za vloge, priznan na podlagi zakona o bančništvu, skladni z navedenim pooblastilom v okviru javne politike in prispevajo k zaščiti vlagateljev. To je jasno določeno v uvodnem stavku člena 96b(1) zakona o bančništvu, v katerem seznam vseh pooblastil, ki jih Banca d'Italia izvaja v zvezi z italijanskimi sistemi jamstva za vloge, sledi izjavi, da je treba navedena pooblastila izvajati „ob upoštevanju zaščite vlagateljev in stabilnosti bančnega sistema“.

| (124) | Glede na navedene dokaze in v nasprotju z zadevo Doux Élevage, v kateri je bil predmet naknadne odobritve, ki jo zagotovi javna uprava, zgolj postopkovne narave, mora Banca d'Italia odobriti vsako posredovanje FITD na podlagi vsebine posredovanja, pri čemer presodi, ali je v skladu z javnim pooblastilom, ki ga ima FITD na podlagi zakona o bančništvu. |
| --- | --- |

(124)

Glede na navedene dokaze in v nasprotju z zadevo Doux Élevage, v kateri je bil predmet naknadne odobritve, ki jo zagotovi javna uprava, zgolj postopkovne narave, mora Banca d'Italia odobriti vsako posredovanje FITD na podlagi vsebine posredovanja, pri čemer presodi, ali je v skladu z javnim pooblastilom, ki ga ima FITD na podlagi zakona o bančništvu.

| (125) | Italija je potrdila, da bilo treba ob uporabi te logike bonitetni nadzor bank šteti za javni nadzor, sredstva bank pa za javna sredstva (uvodna izjava 53); to je očitno nebistveno. Komisija ugotavlja zgolj, da nadzor nad bankami, ki ga izvaja Banca d'Italia, ni namenjen preverjanju skladnosti s pooblastilom v okviru javne politike, ki ga imajo banke pod nadzorom. |
| --- | --- |

(125)

Italija je potrdila, da bilo treba ob uporabi te logike bonitetni nadzor bank šteti za javni nadzor, sredstva bank pa za javna sredstva (uvodna izjava 53); to je očitno nebistveno. Komisija ugotavlja zgolj, da nadzor nad bankami, ki ga izvaja Banca d'Italia, ni namenjen preverjanju skladnosti s pooblastilom v okviru javne politike, ki ga imajo banke pod nadzorom.

| (126) | Prednost javnega pooblastila in povezani javni nadzori so priznani tudi v statutu FITD (70), v skladu s katerim morajo vsi ukrepi podpore izpolnjevati sočasna pogoja, da mora obstajati razumna možnost sanacije in da je mogoče domnevati, da bodo stroški sklada nižji od stroškov, ki bi nastali zaradi ukrepov, sprejetih v primeru likvidacije („načelo najnižjih stroškov“). Navedena sočasna pogoja pomenita, da je odločitev o sprejetju ukrepov podpore dopustna samo, če omogoči FITD, da izpolni svoje javno pooblastilo za zaščito vlagateljev. Navedeno prednost potrjuje zahteva za odobritev, ki jo zagotovi Banca d'Italia v skladu z zakonom o bančništvu. |
| --- | --- |

(126)

Prednost javnega pooblastila in povezani javni nadzori so priznani tudi v statutu FITD (70), v skladu s katerim morajo vsi ukrepi podpore izpolnjevati sočasna pogoja, da mora obstajati razumna možnost sanacije in da je mogoče domnevati, da bodo stroški sklada nižji od stroškov, ki bi nastali zaradi ukrepov, sprejetih v primeru likvidacije („načelo najnižjih stroškov“). Navedena sočasna pogoja pomenita, da je odločitev o sprejetju ukrepov podpore dopustna samo, če omogoči FITD, da izpolni svoje javno pooblastilo za zaščito vlagateljev. Navedeno prednost potrjuje zahteva za odobritev, ki jo zagotovi Banca d'Italia v skladu z zakonom o bančništvu.

70

| (127) | Poleg tega ima Banca d'Italia v skladu z zakonom o bančništvu široka pooblastila v zvezi s sistemi jamstva za vloge:






  1. | v skladu s točko (d) člena 96b(1) zakona o bančništvu mora „odobriti posredovanja sistemov jamstva“; |
| --- | --- | --- |

(127)

Poleg tega ima Banca d'Italia v skladu z zakonom o bančništvu široka pooblastila v zvezi s sistemi jamstva za vloge:

1.

v skladu s točko (d) člena 96b(1) zakona o bančništvu mora „odobriti posredovanja sistemov jamstva“;

| 2. | v skladu s točko (b) člena 96b(1) zakona o bančništvu mora „usklajevati dejavnost sistemov jamstva s pravili za urejanje bančnih kriz in svojo nadzorno dejavnostjo“ (71); |
| --- | --- |

2.

v skladu s točko (b) člena 96b(1) zakona o bančništvu mora „usklajevati dejavnost sistemov jamstva s pravili za urejanje bančnih kriz in svojo nadzorno dejavnostjo“ (71);

71

| 3. | v skladu s točko (a) člena 96b(1) zakona o bančništvu Banca d'Italia „prizna sisteme jamstva in potrdi njihove statute, če sistemi nimajo značilnosti, ki bi lahko povzročile neenakomerno porazdelitev tveganj insolventnosti v bančnem sistemu“ (72); |
| --- | --- |

3.

v skladu s točko (a) člena 96b(1) zakona o bančništvu Banca d'Italia „prizna sisteme jamstva in potrdi njihove statute, če sistemi nimajo značilnosti, ki bi lahko povzročile neenakomerno porazdelitev tveganj insolventnosti v bančnem sistemu“ (72);

72

| 4. | v skladu s točko (h) člena 96b(1) zakona o bančništvu lahko „določi pravila za izvedbo pravil, določenih“ v oddelku IV zakona o bančništvu o sistemih jamstva za vloge (73). |
| --- | --- |

4.

v skladu s točko (h) člena 96b(1) zakona o bančništvu lahko „določi pravila za izvedbo pravil, določenih“ v oddelku IV zakona o bančništvu o sistemih jamstva za vloge (73).

73

| (128) | Poleg pooblastil v zvezi s FITD, ki jih ima Banca d'Italia na podlagi zakona o bančništvu, so do ukrepov podpore FITD upravičene samo banke pod posebno upravo (74). Banka se da pod posebno upravo na predlog Banca d'Italia ter po odredbi ministrstva za gospodarstvo in finance. V skladu s statutom FITD v tej fazi „sklad posreduje [...] v primerih posebne uprave bank članic, ki lahko poslujejo v Italiji“ (75). Samo posebni upravitelj banke lahko FITD pošlje zahtevo za posredovanje, ki jo morajo na skupščini odobriti delničarji banke. Posebni upravitelj je javni uslužbenec, ki zastopa javni interes, imenuje in nadzoruje pa ga Banca d'Italia. Banca d'Italia je pooblaščena tudi za odpoklic ali zamenjavo posebnega upravitelja (76) ter dajanje navodil, s katerimi lahko določi posebne zaščitne ukrepe in omejitve za upravljanje banke (77). Posredovanje FITD torej sproži javni uslužbenec pod nadzorom Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(128)

Poleg pooblastil v zvezi s FITD, ki jih ima Banca d'Italia na podlagi zakona o bančništvu, so do ukrepov podpore FITD upravičene samo banke pod posebno upravo (74). Banka se da pod posebno upravo na predlog Banca d'Italia ter po odredbi ministrstva za gospodarstvo in finance. V skladu s statutom FITD v tej fazi „sklad posreduje [...] v primerih posebne uprave bank članic, ki lahko poslujejo v Italiji“ (75). Samo posebni upravitelj banke lahko FITD pošlje zahtevo za posredovanje, ki jo morajo na skupščini odobriti delničarji banke. Posebni upravitelj je javni uslužbenec, ki zastopa javni interes, imenuje in nadzoruje pa ga Banca d'Italia. Banca d'Italia je pooblaščena tudi za odpoklic ali zamenjavo posebnega upravitelja (76) ter dajanje navodil, s katerimi lahko določi posebne zaščitne ukrepe in omejitve za upravljanje banke (77). Posredovanje FITD torej sproži javni uslužbenec pod nadzorom Banca d'Italia.

74

75

76

77

| (129) | Kar zadeva pooblastilo za odobritev ukrepov s strani sistemov jamstva za vloge, Komisija ugotavlja, da pojem odobritve zahteva upravni ukrep, ki mora biti sprejet pred začetkom veljavnosti ukrepa, ki naj bi se odobril. V nasprotnem primeru izvajanje pooblastil, ki jih ima Banca d'Italia v zvezi z ukrepi FITD za zagotovitev stabilnosti finančnega sistema in zaščite vlagateljev, ne bi bilo učinkovito. V praksi je odobritev potrebna v fazi, ko ima FITD še možnost, da predlagani ukrep znova oceni in spremeni, če mu Banca d'Italia nasprotuje. Odobritve ni mogoče obravnavati kot ukrep, ki se sprejme po odločitvi FITD za posredovanje (kot navajajo Italija, FITD, Tercas in BPB (78)). Dejstvo, da Banca d'Italia sodeluje na vseh sejah sveta in izvršnega odbora FITD kot opazovalka (79), je pomembno v povezavi s tem (v nasprotju s trditvami Italije, FITD, Tercas in BPB (80)), saj je mogoče domnevati, da to dejstvo omogoča, da Banca d'Italia že zelo zgodaj izrazi skrbi v zvezi z načrtovanim posredovanjem. |
| --- | --- |

(129)

Kar zadeva pooblastilo za odobritev ukrepov s strani sistemov jamstva za vloge, Komisija ugotavlja, da pojem odobritve zahteva upravni ukrep, ki mora biti sprejet pred začetkom veljavnosti ukrepa, ki naj bi se odobril. V nasprotnem primeru izvajanje pooblastil, ki jih ima Banca d'Italia v zvezi z ukrepi FITD za zagotovitev stabilnosti finančnega sistema in zaščite vlagateljev, ne bi bilo učinkovito. V praksi je odobritev potrebna v fazi, ko ima FITD še možnost, da predlagani ukrep znova oceni in spremeni, če mu Banca d'Italia nasprotuje. Odobritve ni mogoče obravnavati kot ukrep, ki se sprejme po odločitvi FITD za posredovanje (kot navajajo Italija, FITD, Tercas in BPB (78)). Dejstvo, da Banca d'Italia sodeluje na vseh sejah sveta in izvršnega odbora FITD kot opazovalka (79), je pomembno v povezavi s tem (v nasprotju s trditvami Italije, FITD, Tercas in BPB (80)), saj je mogoče domnevati, da to dejstvo omogoča, da Banca d'Italia že zelo zgodaj izrazi skrbi v zvezi z načrtovanim posredovanjem.

78

79

80

| (130) | Javni organi so skratka pooblaščeni za to, da začnejo ukrep na svojo zahtevo, na podlagi svojega pooblastila za odobritev vsebine ukrepa pa vplivajo nanj, preden se v zvezi z njim dejansko sprejme odločitev. Njihov vpliv v postopku dodatno utrjuje njihova navzočnost na vseh sejah, na katerih se sprejemajo odločitve in na katerih lahko izrazijo morebitne skrbi. Kljub temu in čeprav je treba odobritev Banca d'Italia načeloma obravnavati kot predhodni ukrep in ne naknadni (81), Komisija poudarja, da se lahko tudi naknadni nadzor šteje za enega od kazalnikov pripisljivosti državi, navedenih v zadevi Stardust Marine. |
| --- | --- |

(130)

Javni organi so skratka pooblaščeni za to, da začnejo ukrep na svojo zahtevo, na podlagi svojega pooblastila za odobritev vsebine ukrepa pa vplivajo nanj, preden se v zvezi z njim dejansko sprejme odločitev. Njihov vpliv v postopku dodatno utrjuje njihova navzočnost na vseh sejah, na katerih se sprejemajo odločitve in na katerih lahko izrazijo morebitne skrbi. Kljub temu in čeprav je treba odobritev Banca d'Italia načeloma obravnavati kot predhodni ukrep in ne naknadni (81), Komisija poudarja, da se lahko tudi naknadni nadzor šteje za enega od kazalnikov pripisljivosti državi, navedenih v zadevi Stardust Marine.

81

| (131) | Pooblastila, ki so na voljo javnim organom, so se dejansko izvajala v zvezi s sprejetjem obravnavanih ukrepov podpore:






  1. | iz dokumentov, ki jih je Italija poslala Komisiji, je razvidno, da je Banca d'Italia odobrila zadevne ukrepe za Tercas ob upoštevanju interesov vlagateljev in strank v smislu člena 96b(1)(d) zakona o bančništvu (82). Banca d'Italia je torej odobrila zadevne ukrepe FITD ob upoštevanju posebnih določb nacionalnega javnega prava. |
| --- | --- | --- |

(131)

Pooblastila, ki so na voljo javnim organom, so se dejansko izvajala v zvezi s sprejetjem obravnavanih ukrepov podpore:

1.

iz dokumentov, ki jih je Italija poslala Komisiji, je razvidno, da je Banca d'Italia odobrila zadevne ukrepe za Tercas ob upoštevanju interesov vlagateljev in strank v smislu člena 96b(1)(d) zakona o bančništvu (82). Banca d'Italia je torej odobrila zadevne ukrepe FITD ob upoštevanju posebnih določb nacionalnega javnega prava.

82

| 2. | Pogajanja med BPB in posebnim upraviteljem Tercas so bila opravljena „ob usklajevanju z Banko Italije“ (83). |
| --- | --- |

2.

Pogajanja med BPB in posebnim upraviteljem Tercas so bila opravljena „ob usklajevanju z Banko Italije“ (83).

83

| 3. | Banca d'Italia je FITD „pozvala“ k „prizadevanju za uravnotežen sporazum z BPB“ za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas ob upoštevanju morebitnega negativnega učinka likvidacije Tercas in njene hčerinske družbe Caripe (84). |
| --- | --- |

3.

Banca d'Italia je FITD „pozvala“ k „prizadevanju za uravnotežen sporazum z BPB“ za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas ob upoštevanju morebitnega negativnega učinka likvidacije Tercas in njene hčerinske družbe Caripe (84).

84

| (132) | Komisija sklepa, da v nasprotju z razmerami v zadevi Doux Élevage, v kateri je Sodišče ugotovilo, da je organizacija popolnoma sama določila cilje in namene posredovanja, v obravnavani zadevi FITD zagotovo ne določa ciljev in namenov posredovanja popolnoma sam. Podrobno se določijo v skladu z javnim pooblastilom, ki ga ima FITD na podlagi zakona o bančništvu, vsebinsko pa jih nadzorujejo javni organi. FITD se dejansko lahko odloči, da ne bo posredoval, kar pa ne vpliva na ugotovitev Komisije v zvezi z ukrepom, ki ga je FITD dejansko sprejel. |
| --- | --- |

(132)

Komisija sklepa, da v nasprotju z razmerami v zadevi Doux Élevage, v kateri je Sodišče ugotovilo, da je organizacija popolnoma sama določila cilje in namene posredovanja, v obravnavani zadevi FITD zagotovo ne določa ciljev in namenov posredovanja popolnoma sam. Podrobno se določijo v skladu z javnim pooblastilom, ki ga ima FITD na podlagi zakona o bančništvu, vsebinsko pa jih nadzorujejo javni organi. FITD se dejansko lahko odloči, da ne bo posredoval, kar pa ne vpliva na ugotovitev Komisije v zvezi z ukrepom, ki ga je FITD dejansko sprejel.

| (133) | Poleg pomembnega javnega nadzora, dokazanega zgoraj, mora Komisija poudariti obvezno naravo prispevkov k sredstvom FITD, uporabljenim pri posredovanju. |
| --- | --- |

(133)

Poleg pomembnega javnega nadzora, dokazanega zgoraj, mora Komisija poudariti obvezno naravo prispevkov k sredstvom FITD, uporabljenim pri posredovanju.

| (134) | Kot je opisano v razdelku 2.3, je članstvo v FITD za italijanske banke obvezno (85). V zvezi s tem je sklicevanje na Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (glej uvodno izjavo 70), ki naj bi potrjevalo domnevno prostovoljno naravo članstva v FITD, napačno, saj se v skladu z zakonom o bančništvu (86) od italijanskih zadružnih bank zahteva, da v okviru svoje mreže ustanovijo poseben sistem jamstva za vloge: posledično zadružne banke ne morejo biti članice FITD, banke, ki niso zadružne banke, pa ne morejo biti članice Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo in se morajo včlaniti v FITD. Zato določba statuta FITD (87), v skladu s katero lahko banke članice prekličejo svoje članstvo in ki so jo zainteresirane strani poudarile v svojih pripombah (glej uvodno izjavo 70), pomeni zgolj teoretično možnost, ki torej v praksi ni izvedljiva, saj se navedene banke ne morejo včlaniti v noben drug priznan sistem jamstva za vloge. |
| --- | --- |

(134)

Kot je opisano v razdelku 2.3, je članstvo v FITD za italijanske banke obvezno (85). V zvezi s tem je sklicevanje na Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (glej uvodno izjavo 70), ki naj bi potrjevalo domnevno prostovoljno naravo članstva v FITD, napačno, saj se v skladu z zakonom o bančništvu (86) od italijanskih zadružnih bank zahteva, da v okviru svoje mreže ustanovijo poseben sistem jamstva za vloge: posledično zadružne banke ne morejo biti članice FITD, banke, ki niso zadružne banke, pa ne morejo biti članice Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo in se morajo včlaniti v FITD. Zato določba statuta FITD (87), v skladu s katero lahko banke članice prekličejo svoje članstvo in ki so jo zainteresirane strani poudarile v svojih pripombah (glej uvodno izjavo 70), pomeni zgolj teoretično možnost, ki torej v praksi ni izvedljiva, saj se navedene banke ne morejo včlaniti v noben drug priznan sistem jamstva za vloge.

85

86

87

| (135) | Poleg tega odločitev o sprejetju ukrepov podpore sprejmejo upravljavski organi FITD. Ne glede na to, kakšni so posamezni interesi bank članic, ne morejo dati veta na takšno odločitev niti odstopiti od ukrepov (88) ter morajo prispevati k financiranju ukrepa, o katerem je bila sprejeta odločitev. Dejstvo, da se takšna sredstva ne evidentirajo v bilanco stanja FITD, temveč v ločene račune, je zgolj formalnost, saj jih neposredno upravlja FITD. |
| --- | --- |

(135)

Poleg tega odločitev o sprejetju ukrepov podpore sprejmejo upravljavski organi FITD. Ne glede na to, kakšni so posamezni interesi bank članic, ne morejo dati veta na takšno odločitev niti odstopiti od ukrepov (88) ter morajo prispevati k financiranju ukrepa, o katerem je bila sprejeta odločitev. Dejstvo, da se takšna sredstva ne evidentirajo v bilanco stanja FITD, temveč v ločene račune, je zgolj formalnost, saj jih neposredno upravlja FITD.

88

| (136) | Komisija na podlagi tega sklepa, da je posredovanje pripisljivo FITD in ne njegovim članicam ter da so sredstva, uporabljena za izvajanje ukrepov, sredstva FITD in ne lastna sredstva bank članic. |
| --- | --- |

(136)

Komisija na podlagi tega sklepa, da je posredovanje pripisljivo FITD in ne njegovim članicam ter da so sredstva, uporabljena za izvajanje ukrepov, sredstva FITD in ne lastna sredstva bank članic.

| (137) | Ker so torej članstvo v FITD in prispevki za ukrepe podpore, o katerih odloča FITD, obvezni, Komisija ugotavlja, da morajo banke v Italiji za to, da delujejo kot banke, ki niso zadružne, v skladu z italijansko zakonodajo prispevati k stroškom podpornih ukrepov FITD. Sredstva za financiranje takšnih ukrepov podpore se očitno naložijo, upravljajo in porazdelijo v skladu z zakonodajo in drugimi javnimi predpisi, zato imajo javni značaj. |
| --- | --- |

(137)

Ker so torej članstvo v FITD in prispevki za ukrepe podpore, o katerih odloča FITD, obvezni, Komisija ugotavlja, da morajo banke v Italiji za to, da delujejo kot banke, ki niso zadružne, v skladu z italijansko zakonodajo prispevati k stroškom podpornih ukrepov FITD. Sredstva za financiranje takšnih ukrepov podpore se očitno naložijo, upravljajo in porazdelijo v skladu z zakonodajo in drugimi javnimi predpisi, zato imajo javni značaj.

| (138) | V skladu s tem Komisija ugotavlja, da v zadevnem primeru italijanski organi načeloma in v praksi izvajajo stalni nadzor skladnosti uporabe sredstev FITD z javnimi cilji ter vplivajo na to, kako FITD uporablja navedena sredstva. |
| --- | --- |

(138)

V skladu s tem Komisija ugotavlja, da v zadevnem primeru italijanski organi načeloma in v praksi izvajajo stalni nadzor skladnosti uporabe sredstev FITD z javnimi cilji ter vplivajo na to, kako FITD uporablja navedena sredstva.

| (139) | Zlasti glede na to, da so javni organi uradno pooblaščeni, da zahtevajo posredovanje in odobrijo vsebino sprejetih ukrepov v zvezi s skladnostjo z javnim pooblastilom (glej uvodno izjavo 126), Komisija ugotavlja, da se vloga Banca d'Italia ne more šteti za omejeno na izključno informativno ali zgolj za formalen nadzor pravilnosti in skladnosti z zakonom (89). |
| --- | --- |

(139)

Zlasti glede na to, da so javni organi uradno pooblaščeni, da zahtevajo posredovanje in odobrijo vsebino sprejetih ukrepov v zvezi s skladnostjo z javnim pooblastilom (glej uvodno izjavo 126), Komisija ugotavlja, da se vloga Banca d'Italia ne more šteti za omejeno na izključno informativno ali zgolj za formalen nadzor pravilnosti in skladnosti z zakonom (89).

89

| (140) | Sodišče je v zadevi Doux Élevage poudarilo zlasti, da obvezna narava prispevkov v navedeni zadevi ni „odvisna od zasledovanja konkretnih političnih ciljev, ki bi jih določili in opredelili javni organi“. V nasprotju s tem so ukrepi FITD dejansko odvisni od konkretnih javnih ciljev, ki jih določijo in opredelijo javni organi, pri čemer jih navedeni cilji, predvsem cilji politike v zvezi z zaščito vlagateljev, tudi usmerjajo. |
| --- | --- |

(140)

Sodišče je v zadevi Doux Élevage poudarilo zlasti, da obvezna narava prispevkov v navedeni zadevi ni „odvisna od zasledovanja konkretnih političnih ciljev, ki bi jih določili in opredelili javni organi“. V nasprotju s tem so ukrepi FITD dejansko odvisni od konkretnih javnih ciljev, ki jih določijo in opredelijo javni organi, pri čemer jih navedeni cilji, predvsem cilji politike v zvezi z zaščito vlagateljev, tudi usmerjajo.

| (141) | Zadevni ukrepi so pod nadzorom Banca d'Italia, zato se ta nadzor med drugim izvaja ob upoštevanju ciljev Banca d'Italia, vključno z ohranitvijo stabilnosti finančnega sistema. V zvezi s tem je treba opozoriti na naslednje:






  1. | pomembnost vloge Banca d'Italia pri zagotavljanju stabilnosti italijanskega bančnega sistema in zaščiti vlagateljev; |
| --- | --- | --- |

(141)

Zadevni ukrepi so pod nadzorom Banca d'Italia, zato se ta nadzor med drugim izvaja ob upoštevanju ciljev Banca d'Italia, vključno z ohranitvijo stabilnosti finančnega sistema. V zvezi s tem je treba opozoriti na naslednje:

1.

pomembnost vloge Banca d'Italia pri zagotavljanju stabilnosti italijanskega bančnega sistema in zaščiti vlagateljev;

| 2. | široka pooblastila, ki jih lahko Banca d'Italia izvaja za zagotovitev, da FITD upošteva navedene zahteve. |
| --- | --- |

2.

široka pooblastila, ki jih lahko Banca d'Italia izvaja za zagotovitev, da FITD upošteva navedene zahteve.

| (142) | Dejavniki iz uvodnih izjav 127 do 131 (zakonodaja, v skladu s katero Banca d'Italia izvaja strog nadzor nad organizacijo in jo usklajuje za zagotovitev, da FITD prispeva k izpolnjevanju pomembnih javnih ciljev) kažejo, da ima FITD izreden pravni status v primerjavi z običajnimi zasebnimi konzorciji na podlagi italijanske zakonodaje ter da njegov namen, ki temelji na njegovem javnem pooblastilu, očitno presega na primer namen CIDEF (90), ki je bil ocenjen v sodbi v zadevi Doux Élevage. Tak izredni status je veljaven kazalnik pripisljivosti po preskusu iz zadeve Stardust Marine. |
| --- | --- |

(142)

Dejavniki iz uvodnih izjav 127 do 131 (zakonodaja, v skladu s katero Banca d'Italia izvaja strog nadzor nad organizacijo in jo usklajuje za zagotovitev, da FITD prispeva k izpolnjevanju pomembnih javnih ciljev) kažejo, da ima FITD izreden pravni status v primerjavi z običajnimi zasebnimi konzorciji na podlagi italijanske zakonodaje ter da njegov namen, ki temelji na njegovem javnem pooblastilu, očitno presega na primer namen CIDEF (90), ki je bil ocenjen v sodbi v zadevi Doux Élevage. Tak izredni status je veljaven kazalnik pripisljivosti po preskusu iz zadeve Stardust Marine.

90

| (143) | Ob upoštevanju dejavnikov, navedenih zgoraj, je iz vsebine, usmerjenosti in predmeta ukrepov razvidno, da je verjetnost, da javni organi ne bi vplivali na njihovo sprejetje, zelo majhna. Podjetje z ukrepi ni zgolj pridobilo konkurenčne prednosti, temveč se je izognilo propadu, in sicer zaradi javne podpore, zagotovljene z ukrepi 1, 2 in 3, opisanimi v uvodni izjavi 38, katere namen je bil zaščititi vlagatelje in stabilnost italijanskega bančnega sistema. |
| --- | --- |

(143)

Ob upoštevanju dejavnikov, navedenih zgoraj, je iz vsebine, usmerjenosti in predmeta ukrepov razvidno, da je verjetnost, da javni organi ne bi vplivali na njihovo sprejetje, zelo majhna. Podjetje z ukrepi ni zgolj pridobilo konkurenčne prednosti, temveč se je izognilo propadu, in sicer zaradi javne podpore, zagotovljene z ukrepi 1, 2 in 3, opisanimi v uvodni izjavi 38, katere namen je bil zaščititi vlagatelje in stabilnost italijanskega bančnega sistema.

| (144) | Komisija v skladu s tem meni, da obstaja dovolj dokazov, da je ukrep pripisljiv državi in da se je financiral z javnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(144)

Komisija v skladu s tem meni, da obstaja dovolj dokazov, da je ukrep pripisljiv državi in da se je financiral z javnimi sredstvi.

| (145) | Tudi če nekateri dejavniki, ki so po mnenju Komisije pomembni, sami po sebi ne bi zadostovali za utemeljitev ugotovitve, da so ukrepi pripisljivi državi, je iz uvodnih izjav 118 do 144 jasno, da dokazi, ki se v njih obravnavajo, če se upoštevajo skupaj, kažejo, da so ukrepi FITD, ki jih je ocenila Komisija, pripisljivi državi. |
| --- | --- |

(145)

Tudi če nekateri dejavniki, ki so po mnenju Komisije pomembni, sami po sebi ne bi zadostovali za utemeljitev ugotovitve, da so ukrepi pripisljivi državi, je iz uvodnih izjav 118 do 144 jasno, da dokazi, ki se v njih obravnavajo, če se upoštevajo skupaj, kažejo, da so ukrepi FITD, ki jih je ocenila Komisija, pripisljivi državi.

| (146) | Kar zadeva pripombe Italije in zainteresiranih strani v zvezi s sklepom Komisije o pomoči za banki Banco di Sicilia in Sicilcassa, bi bilo treba najprej opozoriti, da je obstoj državne pomoči objektiven pojem in da ga ni mogoče določiti na podlagi domnevne prakse, ki naj bi jo Komisija sprejela v svojih sklepih, tudi če bi se dokazalo, da se ta praksa izvaja. Poleg tega Komisija navaja, da so bili v obdobju, ko so bili odobreni ukrepi podpore za Tercas, pogoji, pod katerimi podpora iz sistema jamstva za vloge pomeni državno pomoč, podrobno opredeljeni in že objavljeni, leta 1999 pa še ne. |
| --- | --- |

(146)

Kar zadeva pripombe Italije in zainteresiranih strani v zvezi s sklepom Komisije o pomoči za banki Banco di Sicilia in Sicilcassa, bi bilo treba najprej opozoriti, da je obstoj državne pomoči objektiven pojem in da ga ni mogoče določiti na podlagi domnevne prakse, ki naj bi jo Komisija sprejela v svojih sklepih, tudi če bi se dokazalo, da se ta praksa izvaja. Poleg tega Komisija navaja, da so bili v obdobju, ko so bili odobreni ukrepi podpore za Tercas, pogoji, pod katerimi podpora iz sistema jamstva za vloge pomeni državno pomoč, podrobno opredeljeni in že objavljeni, leta 1999 pa še ne.

| (147) | Nadalje Komisija v času, ko je bil sprejet sklep v zadevi Sicilcassa, še ni sprejela svoje ocene pripisljivosti ob upoštevanju ugotovitev sodišč Unije v zadevi Stardust Marine in poznejših sodbah. |
| --- | --- |

(147)

Nadalje Komisija v času, ko je bil sprejet sklep v zadevi Sicilcassa, še ni sprejela svoje ocene pripisljivosti ob upoštevanju ugotovitev sodišč Unije v zadevi Stardust Marine in poznejših sodbah.

| (148) | V nasprotju s trditvami Italije in zainteresiranih strani je iz prakse, ki jo je Komisija izvajala v svojih sklepih v zvezi s posredovanjem sistemov jamstva za vloge (91), jasno razvidno, da imajo ukrepi FITD značaj državne pomoči. Ob upoštevanju navedenega sklep v zadevi Sicilcassa nikakor ne utemeljuje sklicevanja na legitimna pričakovanja Italije in zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(148)

V nasprotju s trditvami Italije in zainteresiranih strani je iz prakse, ki jo je Komisija izvajala v svojih sklepih v zvezi s posredovanjem sistemov jamstva za vloge (91), jasno razvidno, da imajo ukrepi FITD značaj državne pomoči. Ob upoštevanju navedenega sklep v zadevi Sicilcassa nikakor ne utemeljuje sklicevanja na legitimna pričakovanja Italije in zainteresiranih strani.

91

6.1.2   Selektivna prednost, ki izkrivlja konkurenco in prizadene trgovino med državami članicami

Selektivna prednost, ki izkrivlja konkurenco in prizadene trgovino med državami članicami

| (149) | Z ukrepi podpore, ki jih je sprejel FITD, je Tercas pridobila selektivno prednost, FITD pa ni ravnal kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. Ukrepi 1, 2 in 3, pri katerih donos ni pričakovan ali možen, niso ukrepi, ki bi jih sprejel udeleženec v tržnem gospodarstvu. Iz njih je razvidno, da FITD ni ravnal kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, temveč kot organ, ki izvaja javno pooblastilo (92). Vsi trije ukrepi pomenijo odobritev pomoči brez provizije, plačila ali povezanega donosa, njihov skupni učinek pa je bil, da Tercas ni izstopila s trga, kot bi najverjetneje morala, če take podpore ne bi prejela, kar pomeni, da je z njimi pridobila selektivno prednost. |
| --- | --- |

(149)

Z ukrepi podpore, ki jih je sprejel FITD, je Tercas pridobila selektivno prednost, FITD pa ni ravnal kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. Ukrepi 1, 2 in 3, pri katerih donos ni pričakovan ali možen, niso ukrepi, ki bi jih sprejel udeleženec v tržnem gospodarstvu. Iz njih je razvidno, da FITD ni ravnal kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, temveč kot organ, ki izvaja javno pooblastilo (92). Vsi trije ukrepi pomenijo odobritev pomoči brez provizije, plačila ali povezanega donosa, njihov skupni učinek pa je bil, da Tercas ni izstopila s trga, kot bi najverjetneje morala, če take podpore ne bi prejela, kar pomeni, da je z njimi pridobila selektivno prednost.

92

| (150) | Tudi če bi bila sprejeta trditev, da bi bilo treba ukrepe oceniti ob upoštevanju ravnanja udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki je v podobnem položaju, bi morala zadevna država članica Komisiji vsekakor predložiti objektivne in preverljive dokaze o tem, da je odločitev temeljila na predhodni ekonomski oceni, primerljivi z oceno, ki bi jo lahko opravil razumen zasebni subjekt v podobnem položaju, da bi ugotovil prihodnjo donosnost ukrepa. V zadevnem primeru Komisija ni prejela dokazov o tem, da je FITD zahteval poslovni načrt ali izračun donosa od vloženega kapitala, kar sta temeljna pogoja za vsako odločitev o naložbi, ki jo sprejme zasebni subjekt. |
| --- | --- |

(150)

Tudi če bi bila sprejeta trditev, da bi bilo treba ukrepe oceniti ob upoštevanju ravnanja udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki je v podobnem položaju, bi morala zadevna država članica Komisiji vsekakor predložiti objektivne in preverljive dokaze o tem, da je odločitev temeljila na predhodni ekonomski oceni, primerljivi z oceno, ki bi jo lahko opravil razumen zasebni subjekt v podobnem položaju, da bi ugotovil prihodnjo donosnost ukrepa. V zadevnem primeru Komisija ni prejela dokazov o tem, da je FITD zahteval poslovni načrt ali izračun donosa od vloženega kapitala, kar sta temeljna pogoja za vsako odločitev o naložbi, ki jo sprejme zasebni subjekt.

| (151) | Italija in zainteresirane strani trdijo, da so bili navedeni ukrepi dejansko v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu (93), zlasti ker je lahko FITD z njimi omejil stroške, ki bi jim bil izpostavljen v nasprotnem primeru, tj. stroške povračil vlagateljem v fazi prisilne likvidacije Tercas. |
| --- | --- |

(151)

Italija in zainteresirane strani trdijo, da so bili navedeni ukrepi dejansko v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu (93), zlasti ker je lahko FITD z njimi omejil stroške, ki bi jim bil izpostavljen v nasprotnem primeru, tj. stroške povračil vlagateljem v fazi prisilne likvidacije Tercas.

93

| (152) | Zainteresirane strani trdijo še, da ukrepi FITD spadajo na področje zasebne avtonomije bank članic. |
| --- | --- |

(152)

Zainteresirane strani trdijo še, da ukrepi FITD spadajo na področje zasebne avtonomije bank članic.

| (153) | Komisija meni, da je jasno, da so ukrepi pripisljivi FITD, ki je pod nadzorom javnih organov (glej oceno v uvodnih izjavah 134 do 136), in ne bankam članicam. Vsakršna primerjava z ukrepi, ki jih je FITD sprejel v obdobju, ko banke članice niso bile zakonsko zavezane, da postanejo članice FITD, je nepomembna, saj kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 134 do 135, banke članice zdaj nimajo možnosti, da odstopijo od posameznih ukrepov. To dodatno otežuje mehanizem, opisan v uvodni izjavi 36, ki ga FITD uporablja za odločanje o takšnih ukrepih in ki daje tolikšno prednost velikim bankam (94), da se lahko odločitve o posredovanju sprejmejo, tudi če mu večina bank članic nasprotuje. |
| --- | --- |

(153)

Komisija meni, da je jasno, da so ukrepi pripisljivi FITD, ki je pod nadzorom javnih organov (glej oceno v uvodnih izjavah 134 do 136), in ne bankam članicam. Vsakršna primerjava z ukrepi, ki jih je FITD sprejel v obdobju, ko banke članice niso bile zakonsko zavezane, da postanejo članice FITD, je nepomembna, saj kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 134 do 135, banke članice zdaj nimajo možnosti, da odstopijo od posameznih ukrepov. To dodatno otežuje mehanizem, opisan v uvodni izjavi 36, ki ga FITD uporablja za odločanje o takšnih ukrepih in ki daje tolikšno prednost velikim bankam (94), da se lahko odločitve o posredovanju sprejmejo, tudi če mu večina bank članic nasprotuje.

94

| (154) | Zadevni stroški torej izhajajo iz obveznosti, ki jih ima FITD kot sistem jamstva za vloge, ki ravna v skladu z javnim pooblastilom za zaščito vlagateljev. Udeležencu v tržnem gospodarstvu ne bi bilo treba izpolnjevati obveznosti, ki izhajajo iz javnega pooblastila, kot je obveznost povračila vlagateljem v primeru likvidacije Tercas. V skladu z ustaljeno sodno prakso se pri uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu obveznosti, naložene v skladu z javnim pooblastilom, ne morejo upoštevati (95). |
| --- | --- |

(154)

Zadevni stroški torej izhajajo iz obveznosti, ki jih ima FITD kot sistem jamstva za vloge, ki ravna v skladu z javnim pooblastilom za zaščito vlagateljev. Udeležencu v tržnem gospodarstvu ne bi bilo treba izpolnjevati obveznosti, ki izhajajo iz javnega pooblastila, kot je obveznost povračila vlagateljem v primeru likvidacije Tercas. V skladu z ustaljeno sodno prakso se pri uporabi načela udeleženca v tržnem gospodarstvu obveznosti, naložene v skladu z javnim pooblastilom, ne morejo upoštevati (95).

95

| (155) | Brez upoštevanja obveznosti, ki jih ima FITD na podlagi svojega javnega pooblastila, Komisija ugotavlja, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel nobenega od navedenih treh ukrepov. Pri navedeni presoji je neobstoj poslovnega načrta in kakršne koli možnosti donosa od naložbe temeljnega pomena in nujno potrjuje sklepno ugotovitev. |
| --- | --- |

(155)

Brez upoštevanja obveznosti, ki jih ima FITD na podlagi svojega javnega pooblastila, Komisija ugotavlja, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel nobenega od navedenih treh ukrepov. Pri navedeni presoji je neobstoj poslovnega načrta in kakršne koli možnosti donosa od naložbe temeljnega pomena in nujno potrjuje sklepno ugotovitev.

| (156) | Nazadnje, BPB in Tercas trdita, da je mogoče ukrep, ki ga je sprejel FITD, šteti za sočasen s prispevkom, ki ga je kot zasebni subjekt zagotovila BPB. Komisija opozarja, da morajo pri tovrstni sočasni naložbi veljati popolnoma enaki pogoji za zasebnega in javnega sovlagatelja. V zadevnem primeru je jasno, da navedeni pogoj ni izpolnjen. BPB je pridobila popolno lastništvo nad Tercas, FITD pa ni prejel donosa od svoje naložbe. |
| --- | --- |

(156)

Nazadnje, BPB in Tercas trdita, da je mogoče ukrep, ki ga je sprejel FITD, šteti za sočasen s prispevkom, ki ga je kot zasebni subjekt zagotovila BPB. Komisija opozarja, da morajo pri tovrstni sočasni naložbi veljati popolnoma enaki pogoji za zasebnega in javnega sovlagatelja. V zadevnem primeru je jasno, da navedeni pogoj ni izpolnjen. BPB je pridobila popolno lastništvo nad Tercas, FITD pa ni prejel donosa od svoje naložbe.

| (157) | Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 149 do 156, je Tercas na podlagi ukrepov, ki jih je FITD sprejel v njeno korist, prejela prednost, in sicer nepovratni prispevek za kritje negativnega lastniškega kapitala, jamstvo brez plačila za kreditni izpostavljenosti do [...] ter po potrebi pogojen nepovratni prispevek za zaščito Tercas pred delom njenih davčnih obveznosti na podlagi takrat veljavnih predpisov o davku od prihodka. Gledano skupaj, se je z navedenimi ukrepi preprečil izstop Tercas s trga. V običajnih tržnih pogojih navedeni ukrepi Tercas ne bi koristili. |
| --- | --- |

(157)

Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 149 do 156, je Tercas na podlagi ukrepov, ki jih je FITD sprejel v njeno korist, prejela prednost, in sicer nepovratni prispevek za kritje negativnega lastniškega kapitala, jamstvo brez plačila za kreditni izpostavljenosti do [...] ter po potrebi pogojen nepovratni prispevek za zaščito Tercas pred delom njenih davčnih obveznosti na podlagi takrat veljavnih predpisov o davku od prihodka. Gledano skupaj, se je z navedenimi ukrepi preprečil izstop Tercas s trga. V običajnih tržnih pogojih navedeni ukrepi Tercas ne bi koristili.

| (158) | Komisija meni, da so zadevni ukrepi selektivni, saj se nanašajo izključno na Tercas. Tovrstni ukrepi podpore so na voljo samo bankam pod posebno upravo in samo v posameznem primeru. Komisija zato meni, da so bili ukrepi, ocenjeni v tem sklepu, namenjeni izrecno in izključno Tercas, da bi se preprečil njen izstop s trga, zato so bili selektivni. |
| --- | --- |

(158)

Komisija meni, da so zadevni ukrepi selektivni, saj se nanašajo izključno na Tercas. Tovrstni ukrepi podpore so na voljo samo bankam pod posebno upravo in samo v posameznem primeru. Komisija zato meni, da so bili ukrepi, ocenjeni v tem sklepu, namenjeni izrecno in izključno Tercas, da bi se preprečil njen izstop s trga, zato so bili selektivni.

| (159) | Nazadnje, prednosti, ki jih je FITD s svojim posredovanjem zagotovil Tercas, izkrivljajo konkurenco, ker preprečujejo propad in izstop Tercas s trga. Ta je v konkurenci s tujimi podjetji, torej je prizadeta trgovina med državami članicami. |
| --- | --- |

(159)

Nazadnje, prednosti, ki jih je FITD s svojim posredovanjem zagotovil Tercas, izkrivljajo konkurenco, ker preprečujejo propad in izstop Tercas s trga. Ta je v konkurenci s tujimi podjetji, torej je prizadeta trgovina med državami članicami.

| (160) | Kar zadeva ukrep 1, so bila nepovratna sredstva v višini 265 milijonov EUR zagotovljena v pravni obliki nepovratnega prispevka za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas brez kakršnega koli plačila. Komisija šteje celotni znesek v višini 265 milijonov EUR za element pomoči. |
| --- | --- |

(160)

Kar zadeva ukrep 1, so bila nepovratna sredstva v višini 265 milijonov EUR zagotovljena v pravni obliki nepovratnega prispevka za kritje negativnega lastniškega kapitala Tercas brez kakršnega koli plačila. Komisija šteje celotni znesek v višini 265 milijonov EUR za element pomoči.

| (161) | Kar zadeva ukrep 2, je bilo jamstvo v vrednosti 35 milijonov EUR zagotovljeno za največ triletno obdobje za kritje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostma Tercas do [...]. V skladu z obvestilom Komisije o državni pomoči v obliki poroštev (96) bi bilo treba element pomoči izračunati kot bruto ekvivalent dotacije na osnovi razlike med premijo, ki bi jo upravičenec moral plačati udeležencu na trgu, da bi pridobil tako jamstvo, in premijo, ki jo je dejansko plačal za isto jamstvo, ko je bilo zagotovljeno. |
| --- | --- |

(161)

Kar zadeva ukrep 2, je bilo jamstvo v vrednosti 35 milijonov EUR zagotovljeno za največ triletno obdobje za kritje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostma Tercas do [...]. V skladu z obvestilom Komisije o državni pomoči v obliki poroštev (96) bi bilo treba element pomoči izračunati kot bruto ekvivalent dotacije na osnovi razlike med premijo, ki bi jo upravičenec moral plačati udeležencu na trgu, da bi pridobil tako jamstvo, in premijo, ki jo je dejansko plačal za isto jamstvo, ko je bilo zagotovljeno.

96

| (162) | Komisija nima podatkov v zvezi s provizijo, ki bi jo udeleženec na trgu zaračunal za zavarovanje kreditne izpostavljenosti do [...] ali kreditne kakovosti [...]. Glede na to, da je bila izpostavljenost v tistem trenutku donosna in da je bilo posojilo nazadnje vrnjeno v roku, ter ob upoštevanju veliko večjih zneskov pomoči, zagotovljenih v okviru ukrepov 1 in 3, po mnenju Komisije zadostuje, če se določi spodnja meja za oceno zadevnega zneska pomoči. |
| --- | --- |

(162)

Komisija nima podatkov v zvezi s provizijo, ki bi jo udeleženec na trgu zaračunal za zavarovanje kreditne izpostavljenosti do [...] ali kreditne kakovosti [...]. Glede na to, da je bila izpostavljenost v tistem trenutku donosna in da je bilo posojilo nazadnje vrnjeno v roku, ter ob upoštevanju veliko večjih zneskov pomoči, zagotovljenih v okviru ukrepov 1 in 3, po mnenju Komisije zadostuje, če se določi spodnja meja za oceno zadevnega zneska pomoči.

| (163) | Navedeno spodnjo mejo je mogoče določiti tako, da se kot primerjalna vrednost upošteva povprečje vrednosti triletnih kreditnih zamenjav (97) v obdobju, ko je bila pomoč dodeljena, za največje italijanske nefinančne družbe, ki aktivno trgujejo s kreditnimi zamenjavami. Navedeno povprečje znaša 53 bazičnih točk (98). Glede na to, da je jamstvo zajemalo izpostavljenosti v vrednosti 35 milijonov EUR in veljalo samo devet mesecev, odkupna vrednost premije znaša 0,14 milijona EUR. V skladu s sporazumi FITD ni zaračunal premije, ki bi se lahko odštela od te vrednosti, zato Komisija meni, da je znesek pomoči 0,14 milijona EUR. |
| --- | --- |

(163)

Navedeno spodnjo mejo je mogoče določiti tako, da se kot primerjalna vrednost upošteva povprečje vrednosti triletnih kreditnih zamenjav (97) v obdobju, ko je bila pomoč dodeljena, za največje italijanske nefinančne družbe, ki aktivno trgujejo s kreditnimi zamenjavami. Navedeno povprečje znaša 53 bazičnih točk (98). Glede na to, da je jamstvo zajemalo izpostavljenosti v vrednosti 35 milijonov EUR in veljalo samo devet mesecev, odkupna vrednost premije znaša 0,14 milijona EUR. V skladu s sporazumi FITD ni zaračunal premije, ki bi se lahko odštela od te vrednosti, zato Komisija meni, da je znesek pomoči 0,14 milijona EUR.

97

98

| (164) | Kar zadeva ukrep 3, Komisija ugotavlja, da je treba v skladu z italijansko zakonodajo oprostitev plačila davka priglasiti Evropski komisiji, ta pa jo mora odobriti. Ko je bila pomoč dodeljena ali po tem Komisija ni sprejela odločitve v zvezi z ukrepom 3, zato je treba šteti, da je jamstvo zapadlo. Oprostitev plačila davka ni bila uradno priglašena Komisiji, kar pomeni, da je ni bilo mogoče uporabiti. Zato Komisija ne more obravnavati ukrepa kot jamstvo, temveč kot še en nepovratni prispevek brez plačila. Komisija šteje celotni znesek v višini 30 milijonov EUR za element pomoči. |
| --- | --- |

(164)

Kar zadeva ukrep 3, Komisija ugotavlja, da je treba v skladu z italijansko zakonodajo oprostitev plačila davka priglasiti Evropski komisiji, ta pa jo mora odobriti. Ko je bila pomoč dodeljena ali po tem Komisija ni sprejela odločitve v zvezi z ukrepom 3, zato je treba šteti, da je jamstvo zapadlo. Oprostitev plačila davka ni bila uradno priglašena Komisiji, kar pomeni, da je ni bilo mogoče uporabiti. Zato Komisija ne more obravnavati ukrepa kot jamstvo, temveč kot še en nepovratni prispevek brez plačila. Komisija šteje celotni znesek v višini 30 milijonov EUR za element pomoči.

6.1.3   Sklepne ugotovitve v zvezi z obstojem pomoči

Sklepne ugotovitve v zvezi z obstojem pomoči

| (165) | Komisija iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 149 do 164, ugotavlja, da je Tercas z ukrepom 1 (nepovratni prispevek v višini 265 milijonov EUR), ukrepom 2 (jamstvo za kreditni izpostavljenosti v vrednosti 35 milijonov EUR do [...], pri katerem element pomoči znaša 0,14 milijona EUR) in ukrepom 3 (še en nepovratni prispevek v višini 30 milijonov EUR), ki skupaj znašajo 295,14 milijona EUR državne pomoči, dodeljene s strani FITD, prejela selektivno prednost, ki je izkrivljala konkurenco in prizadela trgovino med državami članicami. Navedena selektivna prednost je bila zagotovljena z državnimi sredstvi v okviru ukrepa FITD, ki je iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 112 do 148, pripisljiv državi. Pomoč je bila dodeljena 7. julija 2014. |
| --- | --- |

(165)

Komisija iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 149 do 164, ugotavlja, da je Tercas z ukrepom 1 (nepovratni prispevek v višini 265 milijonov EUR), ukrepom 2 (jamstvo za kreditni izpostavljenosti v vrednosti 35 milijonov EUR do [...], pri katerem element pomoči znaša 0,14 milijona EUR) in ukrepom 3 (še en nepovratni prispevek v višini 30 milijonov EUR), ki skupaj znašajo 295,14 milijona EUR državne pomoči, dodeljene s strani FITD, prejela selektivno prednost, ki je izkrivljala konkurenco in prizadela trgovino med državami članicami. Navedena selektivna prednost je bila zagotovljena z državnimi sredstvi v okviru ukrepa FITD, ki je iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 112 do 148, pripisljiv državi. Pomoč je bila dodeljena 7. julija 2014.

6.2   Upravičenec do pomoči

Upravičenec do pomoči

| (166) | Komisija opozarja na svojo presojo, da Tercas vsi trije zadevni ukrepi dajejo prednost. Zato meni, da so ukrepi dali prednost gospodarskim dejavnostim Tercas, saj se je z njimi preprečil njen izstop s trga in omogočilo nadaljevanje navedenih gospodarskih dejavnosti v podjetju, ki je prevzelo Tercas, tj. BPB. |
| --- | --- |

(166)

Komisija opozarja na svojo presojo, da Tercas vsi trije zadevni ukrepi dajejo prednost. Zato meni, da so ukrepi dali prednost gospodarskim dejavnostim Tercas, saj se je z njimi preprečil njen izstop s trga in omogočilo nadaljevanje navedenih gospodarskih dejavnosti v podjetju, ki je prevzelo Tercas, tj. BPB.

| (167) | Da bi Komisija ugotovila, ali prodaja dejavnosti banke vključuje državno pomoč kupcu v skladu s točkami 79, 80 in 81 sporočila o bančništvu iz leta 2013 in točko 20 sporočila o prestrukturiranju (99), mora oceniti, ali so izpolnjene nekatere zahteve. Preučiti mora zlasti, ali (i) je bil postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski; (ii) je prodaja potekala po tržnih pogojih in (iii) ali je kreditna institucija ali vlada zagotovila najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. |
| --- | --- |

(167)

Da bi Komisija ugotovila, ali prodaja dejavnosti banke vključuje državno pomoč kupcu v skladu s točkami 79, 80 in 81 sporočila o bančništvu iz leta 2013 in točko 20 sporočila o prestrukturiranju (99), mora oceniti, ali so izpolnjene nekatere zahteve. Preučiti mora zlasti, ali (i) je bil postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski; (ii) je prodaja potekala po tržnih pogojih in (iii) ali je kreditna institucija ali vlada zagotovila najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.

99

| (168) | Kot je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, nima dokazov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, (i) da postopek prodaje ni bil odprt, neomejen in nediskriminacijski, (ii) da prodaja ni potekala po tržnih pogojih ali (iii) da italijanski organi niso zagotovili najvišje možne prodajne cene za Tercas. |
| --- | --- |

(168)

Kot je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, nima dokazov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, (i) da postopek prodaje ni bil odprt, neomejen in nediskriminacijski, (ii) da prodaja ni potekala po tržnih pogojih ali (iii) da italijanski organi niso zagotovili najvišje možne prodajne cene za Tercas.

| (169) | Komisija ugotavlja, da je Tercas edini upravičenec do ukrepa pomoči in da kupec, tj. BPB ni prejel pomoči. |
| --- | --- |

(169)

Komisija ugotavlja, da je Tercas edini upravičenec do ukrepa pomoči in da kupec, tj. BPB ni prejel pomoči.

7.   ZAKONITOST POMOČI

ZAKONITOST POMOČI

| (170) | Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da opredeljeni ukrepi vključujejo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe ter da so bili dodeljeni v nasprotju z obveznostma priglasitve in mirovanja, ki ju nalaga člen 108(3) Pogodbe. Zato Komisija meni, da ukrepi, dodeljeni Tercas, pomenijo nezakonito državno pomoč. |
| --- | --- |

(170)

Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da opredeljeni ukrepi vključujejo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe ter da so bili dodeljeni v nasprotju z obveznostma priglasitve in mirovanja, ki ju nalaga člen 108(3) Pogodbe. Zato Komisija meni, da ukrepi, dodeljeni Tercas, pomenijo nezakonito državno pomoč.

8.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

ZDRUŽLJIVOST POMOČI

8.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti

Pravna podlaga za oceno združljivosti

| (171) | Italija ne trdi, da so ukrepi združljivi z notranjim trgom. Določbe člena 107(2) Pogodbe se ne uporabljajo. Prav tako je jasno, da se ne uporabljata pododstavka (a) in (d) člena 107(3), medtem ko so zahteve iz člena 107(3)(c) bolj omejevalne od tistih, ki jih Komisija zdaj uporablja za finančne institucije v težavah v skladu s členom 107(3)(b). Komisija bo zato preučila združljivost posredovanja FITD samo na podlagi zadnjenavedene določbe. |
| --- | --- |

(171)

Italija ne trdi, da so ukrepi združljivi z notranjim trgom. Določbe člena 107(2) Pogodbe se ne uporabljajo. Prav tako je jasno, da se ne uporabljata pododstavka (a) in (d) člena 107(3), medtem ko so zahteve iz člena 107(3)(c) bolj omejevalne od tistih, ki jih Komisija zdaj uporablja za finančne institucije v težavah v skladu s členom 107(3)(b). Komisija bo zato preučila združljivost posredovanja FITD samo na podlagi zadnjenavedene določbe.

| (172) | V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe lahko Komisija ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resno motnjo v gospodarstvu države članice in da so lahko ukrepi za pomoč bankam ustrezni za odpravljanje navedene motnje. Navedeno stališče je bilo postopoma podrobno obravnavano in izdelano v sedmih sporočilih o krizi (100) ter znova potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013, v katerem Komisija navaja razloge za svoje mnenje, da so zahteve za uporabo člena 107(3)(b) še naprej izpolnjene. |
| --- | --- |

(172)

V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe lahko Komisija ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resno motnjo v gospodarstvu države članice in da so lahko ukrepi za pomoč bankam ustrezni za odpravljanje navedene motnje. Navedeno stališče je bilo postopoma podrobno obravnavano in izdelano v sedmih sporočilih o krizi (100) ter znova potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013, v katerem Komisija navaja razloge za svoje mnenje, da so zahteve za uporabo člena 107(3)(b) še naprej izpolnjene.

100

| (173) | Da bi bil ukrep pomoči združljiv v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladen s splošnimi načeli za združljivost iz člena 107(3), obravnavanimi ob upoštevanju splošnih ciljev Pogodbe. Zato je Komisija v prejšnjih sklepih (101) menila, da mora vsak ukrep ali shema pomoči uspešno opraviti tri preskuse: (i) ustreznost, (ii) potrebnost in (iii) sorazmernost. |
| --- | --- |

(173)

Da bi bil ukrep pomoči združljiv v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladen s splošnimi načeli za združljivost iz člena 107(3), obravnavanimi ob upoštevanju splošnih ciljev Pogodbe. Zato je Komisija v prejšnjih sklepih (101) menila, da mora vsak ukrep ali shema pomoči uspešno opraviti tri preskuse: (i) ustreznost, (ii) potrebnost in (iii) sorazmernost.

101

| (174) | Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 se uporablja za državno pomoč, dodeljeno od 1. avgusta 2013. Banca d'Italia je podporni ukrep FITD odobrila 7. julija 2014. |
| --- | --- |

(174)

Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 se uporablja za državno pomoč, dodeljeno od 1. avgusta 2013. Banca d'Italia je podporni ukrep FITD odobrila 7. julija 2014.

| (175) | Da bi Komisija ugotovila, ali so ukrepi združljivi z zadevnimi sporočili o krizi, bo ocenila pomoč, dodeljeno v okviru treh ukrepov, kot sledi:
  1.   
  Ukrep 1
  : nepovratni prispevek v višini 265 milijonov EUR bo v okviru preučitve na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2013 in sporočila o prestrukturiranju obravnavan kot dejavnost dokapitalizacije, čeprav se od standardnega ukrepa dokapitalizacije razlikuje po tem, da organ, ki ga je dodelil, ni pridobil nobene pravice, ter po tem, da ni bilo plačano nadomestilo.
  2.   
  Ukrep 2
  : jamstvo v vrednosti 35 milijonov EUR za pokritje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostma Tercas do [...], ki vključuje element pomoči v višini 0,14 milijona EUR, se lahko kot pomoč za prestrukturiranje Tercas oceni na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih (102), sporočila o bančništvu iz leta 2013 in sporočila o prestrukturiranju.
  3.   
  Ukrep 3
  : Ker Komisija ni sprejela nobenega odločitve, bo jamstvo v vrednosti 30 milijonov EUR ocenjeno kot dodatna podpora z nepovratnim prispevkom. Zato ga je treba obravnavati kot dokapitalizacijo, ki se preuči enako kot ukrep 1. |
| --- | --- |

(175)

Da bi Komisija ugotovila, ali so ukrepi združljivi z zadevnimi sporočili o krizi, bo ocenila pomoč, dodeljeno v okviru treh ukrepov, kot sledi:

1.   
  Ukrep 1
  : nepovratni prispevek v višini 265 milijonov EUR bo v okviru preučitve na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2013 in sporočila o prestrukturiranju obravnavan kot dejavnost dokapitalizacije, čeprav se od standardnega ukrepa dokapitalizacije razlikuje po tem, da organ, ki ga je dodelil, ni pridobil nobene pravice, ter po tem, da ni bilo plačano nadomestilo.

Ukrep 1

2.   
  Ukrep 2
  : jamstvo v vrednosti 35 milijonov EUR za pokritje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostma Tercas do [...], ki vključuje element pomoči v višini 0,14 milijona EUR, se lahko kot pomoč za prestrukturiranje Tercas oceni na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih (102), sporočila o bančništvu iz leta 2013 in sporočila o prestrukturiranju.

Ukrep 2

102

3.   
  Ukrep 3
  : Ker Komisija ni sprejela nobenega odločitve, bo jamstvo v vrednosti 30 milijonov EUR ocenjeno kot dodatna podpora z nepovratnim prispevkom. Zato ga je treba obravnavati kot dokapitalizacijo, ki se preuči enako kot ukrep 1.

Ukrep 3

| (176) | Komisija bo najprej ocenila združljivost ukrepa 2 z notranjim trgom ob upoštevanju sporočila o oslabljenih sredstvih, nato pa bo opravila združeno oceno vseh treh ukrepov na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2013 in sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(176)

Komisija bo najprej ocenila združljivost ukrepa 2 z notranjim trgom ob upoštevanju sporočila o oslabljenih sredstvih, nato pa bo opravila združeno oceno vseh treh ukrepov na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2013 in sporočila o prestrukturiranju.

8.2   Združljivost ukrepa 2 s sporočilom o oslabljenih sredstvih

Združljivost ukrepa 2 s sporočilom o oslabljenih sredstvih

| (177) | Ukrep 2 je treba oceniti na podlagi meril združljivosti, naštetih v sporočilu o oslabljenih sredstvih, saj je njegov namen „banko upravičenko [razbremeniti] potrebe, da izkaže izgubo ali oblikuje rezervacije za potencialno izgubo oslabljenih sredstev (ali ji [zagotoviti] nadomestilo v takih primerih)“. Navedena merila so: (i) upravičena sredstva; (ii) preglednost in razkritje oslabljenih sredstev; (iii) upravljanje sredstev; (iv) ustrezen in skladen pristop k vrednotenju ter (v) ustreznost plačila in porazdelitve bremena. |
| --- | --- |

(177)

Ukrep 2 je treba oceniti na podlagi meril združljivosti, naštetih v sporočilu o oslabljenih sredstvih, saj je njegov namen „banko upravičenko [razbremeniti] potrebe, da izkaže izgubo ali oblikuje rezervacije za potencialno izgubo oslabljenih sredstev (ali ji [zagotoviti] nadomestilo v takih primerih)“. Navedena merila so: (i) upravičena sredstva; (ii) preglednost in razkritje oslabljenih sredstev; (iii) upravljanje sredstev; (iv) ustrezen in skladen pristop k vrednotenju ter (v) ustreznost plačila in porazdelitve bremena.

8.2.1   Upravičena sredstva

Upravičena sredstva

| (178) | Glede upravičenih sredstev oddelek 5.4 sporočila o oslabljenih sredstvih navaja, da je za finančno pomoč potrebna jasna opredelitev oslabljenih sredstev in da v zvezi z upravičenostjo veljajo nekatere omejitve. |
| --- | --- |

(178)

Glede upravičenih sredstev oddelek 5.4 sporočila o oslabljenih sredstvih navaja, da je za finančno pomoč potrebna jasna opredelitev oslabljenih sredstev in da v zvezi z upravičenostjo veljajo nekatere omejitve.

| (179) | Čeprav so v sporočilu o oslabljenih sredstvih kot upravičena navedena sredstva, ki so sprožila finančno krizo, je v skladu s sporočilom državam članicam omogočeno tudi, da „ob ustrezni utemeljitvi za primerne [veljajo] tudi dobro opredeljene kategorije sredstev, ki so povezane s sistemsko grožnjo, in sicer brez količinskih omejitev“. V točki 35 sporočila o oslabljenih sredstvih je navedeno, da „program pomoči ne more vključevati sredstev, ki trenutno ne veljajo za oslabljena“. |
| --- | --- |

(179)

Čeprav so v sporočilu o oslabljenih sredstvih kot upravičena navedena sredstva, ki so sprožila finančno krizo, je v skladu s sporočilom državam članicam omogočeno tudi, da „ob ustrezni utemeljitvi za primerne [veljajo] tudi dobro opredeljene kategorije sredstev, ki so povezane s sistemsko grožnjo, in sicer brez količinskih omejitev“. V točki 35 sporočila o oslabljenih sredstvih je navedeno, da „program pomoči ne more vključevati sredstev, ki trenutno ne veljajo za oslabljena“.

| (180) | V zadevnem primeru je v poročilu FITD iz julija 2014 navedeno, da se izpostavljenosti iz ukrepa 2 nanašata na donosna, a težavna posojila. V skladu z merili iz oddelka 5.4 sporočila o oslabljenih sredstvih donosna posojila niso upravičena. Na podlagi tega Komisija sklepa, da ukrep 2 ne izpolnjuje meril za upravičena sredstva iz sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(180)

V zadevnem primeru je v poročilu FITD iz julija 2014 navedeno, da se izpostavljenosti iz ukrepa 2 nanašata na donosna, a težavna posojila. V skladu z merili iz oddelka 5.4 sporočila o oslabljenih sredstvih donosna posojila niso upravičena. Na podlagi tega Komisija sklepa, da ukrep 2 ne izpolnjuje meril za upravičena sredstva iz sporočila o oslabljenih sredstvih.

8.2.2   Preglednost in razkritje, upravljanje in vrednotenje

Preglednost in razkritje, upravljanje in vrednotenje

| (181) | V skladu z oddelkom 5.1 sporočila o oslabljenih sredstvih Komisija zahteva popolno vnaprejšnjo preglednost in razkritje oslabljenih sredstev, za katera bodo namenjeni ukrepi pomoči. Vendar ni Komisija prejela nobenih informacij o zadevnima izpostavljenostma ali osnovnem podjetju. |
| --- | --- |

(181)

V skladu z oddelkom 5.1 sporočila o oslabljenih sredstvih Komisija zahteva popolno vnaprejšnjo preglednost in razkritje oslabljenih sredstev, za katera bodo namenjeni ukrepi pomoči. Vendar ni Komisija prejela nobenih informacij o zadevnima izpostavljenostma ali osnovnem podjetju.

| (182) | Niti zadevna država članica niti zainteresirane strani niso predložile vrednotenja oslabljenih sredstev, kot se zahteva v skladu z oddelkom 5.5 sporočila o oslabljenih sredstvih, poleg tega niso na voljo informacije, v skladu s katerimi bi lahko Komisija ugotovila ustrezno funkcionalno ali organizacijsko delitev sredstev, ki se zahteva v skladu z oddelkom 5.6 sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(182)

Niti zadevna država članica niti zainteresirane strani niso predložile vrednotenja oslabljenih sredstev, kot se zahteva v skladu z oddelkom 5.5 sporočila o oslabljenih sredstvih, poleg tega niso na voljo informacije, v skladu s katerimi bi lahko Komisija ugotovila ustrezno funkcionalno ali organizacijsko delitev sredstev, ki se zahteva v skladu z oddelkom 5.6 sporočila o oslabljenih sredstvih.

| (183) | Komisija ugotavlja, da merila v zvezi s preglednostjo in razkritjem niso izpolnjena ter da nima dokazov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, da so izpolnjena merila v zvezi z upravljanjem in vrednotenjem. |
| --- | --- |

(183)

Komisija ugotavlja, da merila v zvezi s preglednostjo in razkritjem niso izpolnjena ter da nima dokazov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, da so izpolnjena merila v zvezi z upravljanjem in vrednotenjem.

8.2.3   Porazdelitev bremena in plačilo

Porazdelitev bremena in plačilo

| (184) | Glede plačila oddelek 5.2 sporočila o oslabljenih sredstvih ponovi splošno načelo, da bi morale banke kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi, v čim večjem obsegu ter določiti ustrezno plačilo, da bi zagotovile enako odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(184)

Glede plačila oddelek 5.2 sporočila o oslabljenih sredstvih ponovi splošno načelo, da bi morale banke kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi, v čim večjem obsegu ter določiti ustrezno plačilo, da bi zagotovile enako odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena.

| (185) | Kot je opisano v uvodnih izjavah 195 do 212, ustrezni ukrepi za porazdelitev bremena niso bili sprejeti. Poleg tega Komisija ugotavlja, da za jamstvo, povezano z izpostavljenostjo do [...], plačilo ni bilo določeno. |
| --- | --- |

(185)

Kot je opisano v uvodnih izjavah 195 do 212, ustrezni ukrepi za porazdelitev bremena niso bili sprejeti. Poleg tega Komisija ugotavlja, da za jamstvo, povezano z izpostavljenostjo do [...], plačilo ni bilo določeno.

| (186) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ukrep 2 ne izpolnjuje nobene od kumulativnih zahtev iz sporočila o oslabljenih sredstvih. Zato ukrepa 2 ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(186)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ukrep 2 ne izpolnjuje nobene od kumulativnih zahtev iz sporočila o oslabljenih sredstvih. Zato ukrepa 2 ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom.

8.3   Združljivost ukrepov 1, 2 in 3 s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 in sporočilom o prestrukturiranju

Združljivost ukrepov 1, 2 in 3 s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 in sporočilom o prestrukturiranju

| (187) | Ukrepa 1 in 3 imata pravno obliko nepovratnih sredstev, tj. gotovinskega prispevka brez nadomestila (v obliki lastniških pravic ali plačila). V okviru meril združljivosti iz sporočila o bančništvu iz leta 2013 nepovratna sredstva kot taka niso obravnavana. |
| --- | --- |

(187)

Ukrepa 1 in 3 imata pravno obliko nepovratnih sredstev, tj. gotovinskega prispevka brez nadomestila (v obliki lastniških pravic ali plačila). V okviru meril združljivosti iz sporočila o bančništvu iz leta 2013 nepovratna sredstva kot taka niso obravnavana.

| (188) | V sporočilu o bančništvu iz leta 2013 je edina oblika pomoči, ki je podobna nepovratnim sredstvom, pomoč za dokapitalizacijo. Vendar morajo biti za dokapitalizacijo izpolnjena številna merila združljivosti: obstajati morajo (i) načrt za zbiranje kapitala, v katerem so opredeljene vse možnosti, ki jih ima zadevna banka na voljo za zbiranje kapitala od zasebnih virov, (ii) načrt prestrukturiranja, ki bo omogočil ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja finančne institucije, (iii) ustrezen prispevek upravičenca, pri čemer morajo delničarji in imetniki podrejenih dolžniških instrumentov prispevati čim več (porazdelitev bremena), ter (iv) ustrezni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Čeprav je posebni upravitelj Tercas morda izvedel načrt za zbiranje kapitala (glej uvodno izjavo 15), Komisija ni prejela dokazov, da so izpolnjene opisane zahteve za združljivost. |
| --- | --- |

(188)

V sporočilu o bančništvu iz leta 2013 je edina oblika pomoči, ki je podobna nepovratnim sredstvom, pomoč za dokapitalizacijo. Vendar morajo biti za dokapitalizacijo izpolnjena številna merila združljivosti: obstajati morajo (i) načrt za zbiranje kapitala, v katerem so opredeljene vse možnosti, ki jih ima zadevna banka na voljo za zbiranje kapitala od zasebnih virov, (ii) načrt prestrukturiranja, ki bo omogočil ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja finančne institucije, (iii) ustrezen prispevek upravičenca, pri čemer morajo delničarji in imetniki podrejenih dolžniških instrumentov prispevati čim več (porazdelitev bremena), ter (iv) ustrezni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Čeprav je posebni upravitelj Tercas morda izvedel načrt za zbiranje kapitala (glej uvodno izjavo 15), Komisija ni prejela dokazov, da so izpolnjene opisane zahteve za združljivost.

| (189) | V bistvu so bili nepovratni prispevki iz ukrepov 1 in 3 dodeljeni za izničenje negativnega lastniškega kapitala Tercas, preden je podjetje prevzela BPB. Komisija je v preteklosti menila, da so podobni posli združljivi z notranjim trgom samo kot pomoč za reševanje ali podporo za pravilno likvidacijo banke (103). Ker je Italija dejala, da ukrepi za pomoč Tercas niso vključevali reševalnih ali likvidacijskih shem, Komisija v primeru Tercas ne more uporabiti istega razlogovanja. Zato mora ukrep oceniti kot pomoč za dokapitalizacijo. |
| --- | --- |

(189)

V bistvu so bili nepovratni prispevki iz ukrepov 1 in 3 dodeljeni za izničenje negativnega lastniškega kapitala Tercas, preden je podjetje prevzela BPB. Komisija je v preteklosti menila, da so podobni posli združljivi z notranjim trgom samo kot pomoč za reševanje ali podporo za pravilno likvidacijo banke (103). Ker je Italija dejala, da ukrepi za pomoč Tercas niso vključevali reševalnih ali likvidacijskih shem, Komisija v primeru Tercas ne more uporabiti istega razlogovanja. Zato mora ukrep oceniti kot pomoč za dokapitalizacijo.

103

| (190) | Namen ukrepa 2 je bil, da se Tercas zaščiti pred morebitnimi izgubami zaradi izpostavljenosti do [...]. Zato je soroden pomoči za dokapitalizacijo za prestrukturiranje Tercas. Ne glede na skladnost s sporočilom o oslabljenih sredstvih bi moral biti ukrep 2 skladen tudi s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 in sporočilom o prestrukturiranju, da bi se lahko opredelil kot združljiv. Poleg tega ukrepov 1 in 3 ne bi bilo mogoče oceniti na podlagi navedenih sporočil brez upoštevanja ukrepa 2. |
| --- | --- |

(190)

Namen ukrepa 2 je bil, da se Tercas zaščiti pred morebitnimi izgubami zaradi izpostavljenosti do [...]. Zato je soroden pomoči za dokapitalizacijo za prestrukturiranje Tercas. Ne glede na skladnost s sporočilom o oslabljenih sredstvih bi moral biti ukrep 2 skladen tudi s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 in sporočilom o prestrukturiranju, da bi se lahko opredelil kot združljiv. Poleg tega ukrepov 1 in 3 ne bi bilo mogoče oceniti na podlagi navedenih sporočil brez upoštevanja ukrepa 2.

8.3.1   Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja

Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja

| (191) | V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 se zahtevata načrt za zbiranje kapitala, da se izkoristijo vsi možni viri zasebnega kapitala, preden se zahteva državna pomoč, in načrt prestrukturiranja, da se dokaže ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Zato mora biti banka sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastnega kapitala ob upoštevanju svojega profila tveganja. V skladu s točko 17 sporočila o prestrukturiranju je mogoče ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja doseči tudi s prodajo banke. |
| --- | --- |

(191)

V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 se zahtevata načrt za zbiranje kapitala, da se izkoristijo vsi možni viri zasebnega kapitala, preden se zahteva državna pomoč, in načrt prestrukturiranja, da se dokaže ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Zato mora biti banka sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastnega kapitala ob upoštevanju svojega profila tveganja. V skladu s točko 17 sporočila o prestrukturiranju je mogoče ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja doseči tudi s prodajo banke.

| (192) | Zainteresirane strani trdijo, da je posebni upravitelj sprejel korake, da bi „odpravil pomanjkljivosti pri organizaciji in sistemu notranjih kontrol Tercas“. BPB trdi tudi, da so bili strukturni elementi načrta sanacije izdelani v poslovnem načrtu BPB za obdobje 2015–2019. |
| --- | --- |

(192)

Zainteresirane strani trdijo, da je posebni upravitelj sprejel korake, da bi „odpravil pomanjkljivosti pri organizaciji in sistemu notranjih kontrol Tercas“. BPB trdi tudi, da so bili strukturni elementi načrta sanacije izdelani v poslovnem načrtu BPB za obdobje 2015–2019.

| (193) | Komisija ugotavlja, da ni prejela načrta prestrukturiranja ali načrta sanacije, ki bi dokazovala ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, čeprav je Italiji poslala uradno zahtevo za ta načrt. |
| --- | --- |

(193)

Komisija ugotavlja, da ni prejela načrta prestrukturiranja ali načrta sanacije, ki bi dokazovala ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, čeprav je Italiji poslala uradno zahtevo za ta načrt.

| (194) | Komisija priznava, da lahko preuči načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen po izvedbi ukrepa dokapitalizacije. To možnost daje sporočilo o bančništvu iz leta 2013, predvsem če je bila pomoč priglašena in izvedena kot pomoč za reševanje pod strogimi pogoji. Ker pa ukrep reševanja ni bil priglašen in ob upoštevanju razpoložljivih informacij, zlasti neobstoja načrta prestrukturiranja, Komisija ne more ugotoviti, da je zahteva po dolgoročnem uspešnem poslovanju, dokazanem s podrobnim načrtom prestrukturiranja, izpolnjena. |
| --- | --- |

(194)

Komisija priznava, da lahko preuči načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen po izvedbi ukrepa dokapitalizacije. To možnost daje sporočilo o bančništvu iz leta 2013, predvsem če je bila pomoč priglašena in izvedena kot pomoč za reševanje pod strogimi pogoji. Ker pa ukrep reševanja ni bil priglašen in ob upoštevanju razpoložljivih informacij, zlasti neobstoja načrta prestrukturiranja, Komisija ne more ugotoviti, da je zahteva po dolgoročnem uspešnem poslovanju, dokazanem s podrobnim načrtom prestrukturiranja, izpolnjena.

8.3.2   Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in porazdelitev bremena

Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in porazdelitev bremena

| (195) | Sporočilo o prestrukturiranju, dopolnjeno s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, navaja, da je ustrezen prispevek upravičenca potreben za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter obravnavo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja. Zato določa, da (i) je treba omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter (ii) da bi bilo treba breme v največji možni meri porazdeliti med obstoječe delničarje in podrejene upnike. |
| --- | --- |

(195)

Sporočilo o prestrukturiranju, dopolnjeno s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, navaja, da je ustrezen prispevek upravičenca potreben za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter obravnavo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja. Zato določa, da (i) je treba omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter (ii) da bi bilo treba breme v največji možni meri porazdeliti med obstoječe delničarje in podrejene upnike.

| (196) | V skladu s točko 29 sporočila o bančništvu lahko Komisija odobri ukrepe pomoči šele, ko zadevne države članice dokažejo, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen so države članice pozvane, naj predložijo načrt za zbiranje kapitala pred načrtom prestrukturiranja ali v njegovem okviru. |
| --- | --- |

(196)

V skladu s točko 29 sporočila o bančništvu lahko Komisija odobri ukrepe pomoči šele, ko zadevne države članice dokažejo, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen so države članice pozvane, naj predložijo načrt za zbiranje kapitala pred načrtom prestrukturiranja ali v njegovem okviru.

| (197) | V skladu s točko 44 sporočila „je treba podrejene dolžniške instrumente načeloma pretvoriti ali odpisati še pred dodelitvijo državne pomoči. Državna pomoč ne sme biti dodeljena, dokler lastniški kapital, hibridni kapital in podrejeni dolžniški instrumenti ne prispevajo v celoti k izravnavi morebitnih izgub“. |
| --- | --- |

(197)

V skladu s točko 44 sporočila „je treba podrejene dolžniške instrumente načeloma pretvoriti ali odpisati še pred dodelitvijo državne pomoči. Državna pomoč ne sme biti dodeljena, dokler lastniški kapital, hibridni kapital in podrejeni dolžniški instrumenti ne prispevajo v celoti k izravnavi morebitnih izgub“.

| (198) | V skladu s točko 47 sporočila je treba za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek čim prej preprečiti odlive sredstev. |
| --- | --- |

(198)

V skladu s točko 47 sporočila je treba za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek čim prej preprečiti odlive sredstev.

| (199) | V skladu s točko 52 sporočila Komisija odobri pomoč za reševanje v obliki ukrepov dokapitalizacije (in dovoli predložitev načrta prestrukturiranja po izvedbi ukrepa) samo, če pomoč za reševanje ne preprečuje izpolnjevanja zahtev glede porazdelitve bremena iz sporočila. |
| --- | --- |

(199)

V skladu s točko 52 sporočila Komisija odobri pomoč za reševanje v obliki ukrepov dokapitalizacije (in dovoli predložitev načrta prestrukturiranja po izvedbi ukrepa) samo, če pomoč za reševanje ne preprečuje izpolnjevanja zahtev glede porazdelitve bremena iz sporočila.

| (200) | Komisija ugotavlja, da je bil za Tercas odpisan celoten lastniški kapital delničarjev. |
| --- | --- |

(200)

Komisija ugotavlja, da je bil za Tercas odpisan celoten lastniški kapital delničarjev.

| (201) | Vendar bi bilo treba v skladu z zahtevami iz sporočila o bančništvu iz leta 2013 pretvoriti ali odpisati konsolidiran podrejeni dolg Tercas (vključno s hčerinsko družbo Caripe) v višini 189 milijonov EUR (na dan 31. marca 2014), da bi se zmanjšala kapitalski primanjkljaj in znesek pomoči. Take pretvorbe ali odpisa ni bilo, po podatkih, ki jih je zagotovila Tercas, pa so podrejeni dolžniški instrumenti, ki jih je izdal holding in so znašali 36 milijonov EUR, zapadli in bili izplačani decembra 2014. Komisija nima podatkov o tem, ali je zapadel in bil izplačan kateri od podrejenih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala družba Caripe. |
| --- | --- |

(201)

Vendar bi bilo treba v skladu z zahtevami iz sporočila o bančništvu iz leta 2013 pretvoriti ali odpisati konsolidiran podrejeni dolg Tercas (vključno s hčerinsko družbo Caripe) v višini 189 milijonov EUR (na dan 31. marca 2014), da bi se zmanjšala kapitalski primanjkljaj in znesek pomoči. Take pretvorbe ali odpisa ni bilo, po podatkih, ki jih je zagotovila Tercas, pa so podrejeni dolžniški instrumenti, ki jih je izdal holding in so znašali 36 milijonov EUR, zapadli in bili izplačani decembra 2014. Komisija nima podatkov o tem, ali je zapadel in bil izplačan kateri od podrejenih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala družba Caripe.

| (202) | Komisija meni, da odliv sredstev, povezan z zapadlostjo navedenih podrejenih dolžniških instrumentov in poznejšim izplačilom, načeloma pomeni kršitev pogojev, pod katerimi se lahko pomoč za dokapitalizacijo opredeli kot združljiva na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(202)

Komisija meni, da odliv sredstev, povezan z zapadlostjo navedenih podrejenih dolžniških instrumentov in poznejšim izplačilom, načeloma pomeni kršitev pogojev, pod katerimi se lahko pomoč za dokapitalizacijo opredeli kot združljiva na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2013.

| (203) | Zainteresirane strani trdijo, da možnost reševanja s podrejenimi dolžniškimi instrumenti ni bila pravno izvedljiva v skladu z veljavno italijansko zakonodajo in da se lahko dolg odpiše samo v primeru prisilne likvidacije. V sporočilu o bančništvu iz leta 2013 so navedeni dejavniki, ki jih Komisija upošteva pri ugotavljanju, ali je ukrep državne pomoči združljiv z notranjim trgom, med njimi tudi zahteva za reševanje s sredstvi upnikov. Taka porazdelitev bremena je možna v primeru likvidacije, kot je razvidno iz sklepa, sprejetega v zadevi Banca Romagna (104), v kateri je bila pomoč, ki jo je dodelila Italija, odobrena, zahteve glede porazdelitve bremena v zvezi s podrejenimi dolžniškimi instrumenti pa so bile izpolnjene. |
| --- | --- |

(203)

Zainteresirane strani trdijo, da možnost reševanja s podrejenimi dolžniškimi instrumenti ni bila pravno izvedljiva v skladu z veljavno italijansko zakonodajo in da se lahko dolg odpiše samo v primeru prisilne likvidacije. V sporočilu o bančništvu iz leta 2013 so navedeni dejavniki, ki jih Komisija upošteva pri ugotavljanju, ali je ukrep državne pomoči združljiv z notranjim trgom, med njimi tudi zahteva za reševanje s sredstvi upnikov. Taka porazdelitev bremena je možna v primeru likvidacije, kot je razvidno iz sklepa, sprejetega v zadevi Banca Romagna (104), v kateri je bila pomoč, ki jo je dodelila Italija, odobrena, zahteve glede porazdelitve bremena v zvezi s podrejenimi dolžniškimi instrumenti pa so bile izpolnjene.

104

| (204) | Zainteresirane strani se sklicujejo na točko 42 sporočila o bančništvu iz leta 2013, Komisija pa ugotavlja, da se ta nanaša na imetnike nadrejenih dolžniških instrumentov, ne podrejenih. |
| --- | --- |

(204)

Zainteresirane strani se sklicujejo na točko 42 sporočila o bančništvu iz leta 2013, Komisija pa ugotavlja, da se ta nanaša na imetnike nadrejenih dolžniških instrumentov, ne podrejenih.

| (205) | Zainteresirane strani se sklicujejo tudi na točko 45 sporočila, v kateri je določena izjema od načela pretvorbe ali odpisa podrejenih upnikov, kadar bi izvajanje takih ukrepov ogrozilo finančno stabilnost ali povzročilo nesorazmerne rezultate. |
| --- | --- |

(205)

Zainteresirane strani se sklicujejo tudi na točko 45 sporočila, v kateri je določena izjema od načela pretvorbe ali odpisa podrejenih upnikov, kadar bi izvajanje takih ukrepov ogrozilo finančno stabilnost ali povzročilo nesorazmerne rezultate.

| (206) | Komisija ugotavlja, da se je v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 porazdelitev bremena med imetniki podrejenih dolžniških instrumentov uporabila za velik del celotnega bančnega sistema v Sloveniji (105) in tretjo največjo banko na Portugalskem (106). Še pred sprejetjem sporočila o bančništvu iz leta 2013 se je uporabila tudi za velik del bančnega sistema v Španiji, ne da bi bila ogrožena finančna stabilnost ali bi to povzročilo nesorazmerne rezultate. Glede na majhnost Tercas Komisija ne more sprejeti, da je v tem primeru to tveganje obstajalo. Edini primeri, v katerih je Komisija sprejela odstopanje od običajne porazdelitve bremena zaradi nesorazmernih rezultatov, v zadevnem primeru niso pomembni (107). |
| --- | --- |

(206)

Komisija ugotavlja, da se je v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 porazdelitev bremena med imetniki podrejenih dolžniških instrumentov uporabila za velik del celotnega bančnega sistema v Sloveniji (105) in tretjo največjo banko na Portugalskem (106). Še pred sprejetjem sporočila o bančništvu iz leta 2013 se je uporabila tudi za velik del bančnega sistema v Španiji, ne da bi bila ogrožena finančna stabilnost ali bi to povzročilo nesorazmerne rezultate. Glede na majhnost Tercas Komisija ne more sprejeti, da je v tem primeru to tveganje obstajalo. Edini primeri, v katerih je Komisija sprejela odstopanje od običajne porazdelitve bremena zaradi nesorazmernih rezultatov, v zadevnem primeru niso pomembni (107).

105

106

107

| (207) | Komisija ugotavlja, da imetniki podrejenih dolžniških instrumentov niso prispevali v največji možni meri ter da ukrep FITD ni v skladu s temeljnim vidikom sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(207)

Komisija ugotavlja, da imetniki podrejenih dolžniških instrumentov niso prispevali v največji možni meri ter da ukrep FITD ni v skladu s temeljnim vidikom sporočila o bančništvu iz leta 2013.

| (208) | FITD v pripombah trdi, da je prestrukturiranje vključevalo popolno dokapitalizacijo Tercas, izvedeno s posredovanjem BPB, ki je prispevala k povečanju kapitala z zbiranjem kapitala na trgu. Po drugi strani je v točki 34 sporočila o bančništvu iz leta 2013 določeno, da mora država članica po predložitvi načrta za zbiranje kapitala določiti preostali kapitalski primanjkljaj, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo. Kot pa v pripombah priznavata BPB in Tercas, je bila dokapitalizacija, ki jo je izvedla BPB, odvisna od predhodnega pokritja negativnega lastniškega kapitala, ki ga je moral zagotoviti FITD. |
| --- | --- |

(208)

FITD v pripombah trdi, da je prestrukturiranje vključevalo popolno dokapitalizacijo Tercas, izvedeno s posredovanjem BPB, ki je prispevala k povečanju kapitala z zbiranjem kapitala na trgu. Po drugi strani je v točki 34 sporočila o bančništvu iz leta 2013 določeno, da mora država članica po predložitvi načrta za zbiranje kapitala določiti preostali kapitalski primanjkljaj, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo. Kot pa v pripombah priznavata BPB in Tercas, je bila dokapitalizacija, ki jo je izvedla BPB, odvisna od predhodnega pokritja negativnega lastniškega kapitala, ki ga je moral zagotoviti FITD.

| (209) | Trdita še, da so bili ukrepi omejeni na to, kar je najmanj potrebno za dosego cilja, tj. dolgoročno uspešno poslovanje Tercas. Navajata naslednje razloge: (1) prispevek FITD izpolnjuje merilo „najnižjih stroškov“ iz statuta FITD; (2) glede na poslabšanje položaja Tercas in potrebo po iskanju kupca je bila to edina izvedljiva možnost ter (3) FITD je samo deloma prispeval k reševanju negativnega lastniškega kapitala in ponovni vzpostavitvi minimalnih količnikov kapitala: natančneje, prispeval je 265 milijonov EUR od potrebnih 495 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(209)

Trdita še, da so bili ukrepi omejeni na to, kar je najmanj potrebno za dosego cilja, tj. dolgoročno uspešno poslovanje Tercas. Navajata naslednje razloge: (1) prispevek FITD izpolnjuje merilo „najnižjih stroškov“ iz statuta FITD; (2) glede na poslabšanje položaja Tercas in potrebo po iskanju kupca je bila to edina izvedljiva možnost ter (3) FITD je samo deloma prispeval k reševanju negativnega lastniškega kapitala in ponovni vzpostavitvi minimalnih količnikov kapitala: natančneje, prispeval je 265 milijonov EUR od potrebnih 495 milijonov EUR.

| (210) | V zvezi s tem Komisija opozarja, da je merilo najnižjih stroškov iz statuta FITD nepomembno za oceno združljivosti ukrepov. Pri presoji združljivosti je pomembno zgolj, ali dodeljena državna pomoč zadostuje za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja zadevne finančne ustanove in ali je omejena na najmanjšo potrebno, pri čemer je izkrivljanje konkurence ustrezno omejeno. Trditev, da je bila dodeljena pomoč manjša od zneska, potrebnega za izpolnitev kapitalskih zahtev, ne dokazuje, da je bila pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(210)

V zvezi s tem Komisija opozarja, da je merilo najnižjih stroškov iz statuta FITD nepomembno za oceno združljivosti ukrepov. Pri presoji združljivosti je pomembno zgolj, ali dodeljena državna pomoč zadostuje za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja zadevne finančne ustanove in ali je omejena na najmanjšo potrebno, pri čemer je izkrivljanje konkurence ustrezno omejeno. Trditev, da je bila dodeljena pomoč manjša od zneska, potrebnega za izpolnitev kapitalskih zahtev, ne dokazuje, da je bila pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

| (211) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 194, Komisiji iz predloženih podatkov ni jasno razvidno, da je pomoč dejansko zadostovala za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Ker ni bilo reševanja s podrejenimi dolžniškimi instrumenti, je poleg tega jasno, da pomoč ni bila omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(211)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 194, Komisiji iz predloženih podatkov ni jasno razvidno, da je pomoč dejansko zadostovala za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Ker ni bilo reševanja s podrejenimi dolžniškimi instrumenti, je poleg tega jasno, da pomoč ni bila omejena na najmanjšo potrebno.

| (212) | Dodati bi bilo treba, da bi se lahko stroški za FITD dodatno znižali s celotnim odpisom podrejenega dolga v višini 169 milijonov EUR (88 milijonov EUR za Tercas — Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA in 81 milijonov EUR za Caripe), če bi FITD ravnal v skladu s pristopom iz sporočila o bančništvu iz leta 2013, s tem pa bi se bistveno zmanjšalo breme za državo članico. Tak odpis bi bil pravno možen v primeru likvidacije (108). |
| --- | --- |

(212)

Dodati bi bilo treba, da bi se lahko stroški za FITD dodatno znižali s celotnim odpisom podrejenega dolga v višini 169 milijonov EUR (88 milijonov EUR za Tercas — Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA in 81 milijonov EUR za Caripe), če bi FITD ravnal v skladu s pristopom iz sporočila o bančništvu iz leta 2013, s tem pa bi se bistveno zmanjšalo breme za državo članico. Tak odpis bi bil pravno možen v primeru likvidacije (108).

108

8.3.3   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (213) | Nazadnje, v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju bi moralo prestrukturiranje finančne institucije vključevati ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. Taki ukrepi bi morali biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(213)

Nazadnje, v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju bi moralo prestrukturiranje finančne institucije vključevati ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. Taki ukrepi bi morali biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju.

| (214) | V točki 34 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je primerno plačilo za javni kapital eden od najustreznejših načinov za omejevanje izkrivljanja konkurence, saj omeji višino pomoči. |
| --- | --- |

(214)

V točki 34 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je primerno plačilo za javni kapital eden od najustreznejših načinov za omejevanje izkrivljanja konkurence, saj omeji višino pomoči.

| (215) | Od obravnavanih treh ukrepov nobeden ne vključuje elementa plačila za prispevek FITD ali premijo za jamstvo ali pridobitev pravic (tj. navadnih delnic) ali udeležbo v prihodnjih prihodkih. Prav tako nobeden ne vključuje mehanizma za vračilo sredstev, s katerim bi se lahko od Tercas po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja izterjal del pomoči. |
| --- | --- |

(215)

Od obravnavanih treh ukrepov nobeden ne vključuje elementa plačila za prispevek FITD ali premijo za jamstvo ali pridobitev pravic (tj. navadnih delnic) ali udeležbo v prihodnjih prihodkih. Prav tako nobeden ne vključuje mehanizma za vračilo sredstev, s katerim bi se lahko od Tercas po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja izterjal del pomoči.

| (216) | FITD trdi, da je neobstoj donosa povsem običajen, kadar se sprejemajo ukrepi za pokritje negativnega lastniškega kapitala, katerih namen je drugim stranem omogočiti nakup propadajočega podjetja. Komisija ugotavlja, da so ukrepi pomenili nepovratna sredstva za pomoč, katerih takojšnji učinek je bil, da Tercas ni izstopila s trga, kot bi morala, če take podpore ne bi prejela. Zato jih je treba obravnavati kot ukrepe, ki pomembno izkrivljajo konkurenco. Kot je navedeno v uvodni izjavi 189, Komisija meni, da so takšni ukrepi združljivi z notranjim trgom samo, če se pomoč dodeli za pospešitev reševanja ali podporo za pravilno likvidacijo. |
| --- | --- |

(216)

FITD trdi, da je neobstoj donosa povsem običajen, kadar se sprejemajo ukrepi za pokritje negativnega lastniškega kapitala, katerih namen je drugim stranem omogočiti nakup propadajočega podjetja. Komisija ugotavlja, da so ukrepi pomenili nepovratna sredstva za pomoč, katerih takojšnji učinek je bil, da Tercas ni izstopila s trga, kot bi morala, če take podpore ne bi prejela. Zato jih je treba obravnavati kot ukrepe, ki pomembno izkrivljajo konkurenco. Kot je navedeno v uvodni izjavi 189, Komisija meni, da so takšni ukrepi združljivi z notranjim trgom samo, če se pomoč dodeli za pospešitev reševanja ali podporo za pravilno likvidacijo.

| (217) | FITD trdi, da je Komisija v preteklosti sprejela nizko stopnjo plačila ali celo dejstvo, da ga ni bilo, na primer v zadevah Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) ali Banco CAM (111). |
| --- | --- |

(217)

FITD trdi, da je Komisija v preteklosti sprejela nizko stopnjo plačila ali celo dejstvo, da ga ni bilo, na primer v zadevah Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) ali Banco CAM (111).

109

110

111

| (218) | Komisija navaja, da so bili vsi navedeni sklepi – kolikor odobrena pomoč ni bila pomoč za pospešitev reševanja ali podporo za pravilno likvidacijo (uvodna izjava 189) – sprejeti, preden se je začelo uporabljati sporočilo o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(218)

Komisija navaja, da so bili vsi navedeni sklepi – kolikor odobrena pomoč ni bila pomoč za pospešitev reševanja ali podporo za pravilno likvidacijo (uvodna izjava 189) – sprejeti, preden se je začelo uporabljati sporočilo o bančništvu iz leta 2013.

| (219) | V zvezi z vsebino Komisija ugotavlja, da so bili v vseh treh zadevah, na katere se sklicujejo zainteresirane strani, izvedeni ukrepi temeljitega prestrukturiranja v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. V vseh treh zadevah je to povzročilo umik banke in znamke s trga. Poleg tega se je v vseh treh zadevah obseg poslovanja zelo zmanjšal (v primeru CAM se je število podružnic zmanjšalo za približno 50 %, število zaposlenih pa za približno 35 %; v primeru BVA se je število podružnic zmanjšalo za približno 90 %, število zaposlenih pa za približno 50 %; v primeru BPN se je bilanca stanja zmanjšala za 65 %, vsa poslovna področja razen prodaje na drobno pa so bila ukinjena). |
| --- | --- |

(219)

V zvezi z vsebino Komisija ugotavlja, da so bili v vseh treh zadevah, na katere se sklicujejo zainteresirane strani, izvedeni ukrepi temeljitega prestrukturiranja v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. V vseh treh zadevah je to povzročilo umik banke in znamke s trga. Poleg tega se je v vseh treh zadevah obseg poslovanja zelo zmanjšal (v primeru CAM se je število podružnic zmanjšalo za približno 50 %, število zaposlenih pa za približno 35 %; v primeru BVA se je število podružnic zmanjšalo za približno 90 %, število zaposlenih pa za približno 50 %; v primeru BPN se je bilanca stanja zmanjšala za 65 %, vsa poslovna področja razen prodaje na drobno pa so bila ukinjena).

| (220) | Komisija opozarja, da je v nasprotju s tem v Tercas predvideno zmanjšanje števila podružnic in zaposlenih za približno [...] %, medtem ko bi se nadaljevalo delovanje na vseh poslovnih področjih. Blagovna znamka Tercas še naprej obstaja, podjetje pa še naprej deluje na svojem nekdanjem poslovnem področju. |
| --- | --- |

(220)

Komisija opozarja, da je v nasprotju s tem v Tercas predvideno zmanjšanje števila podružnic in zaposlenih za približno [...] %, medtem ko bi se nadaljevalo delovanje na vseh poslovnih področjih. Blagovna znamka Tercas še naprej obstaja, podjetje pa še naprej deluje na svojem nekdanjem poslovnem področju.

| (221) | Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da v nasprotju s trditvami FITD, BPB in Tercas reorganizacija, ki jo bo izvedla Tercas, ni tako temeljita kot v primerih, na katere se navedene zainteresirane strani sklicujejo, ter ne upravičuje dejstva, da plačila za ukrepe sploh ni bilo. |
| --- | --- |

(221)

Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da v nasprotju s trditvami FITD, BPB in Tercas reorganizacija, ki jo bo izvedla Tercas, ni tako temeljita kot v primerih, na katere se navedene zainteresirane strani sklicujejo, ter ne upravičuje dejstva, da plačila za ukrepe sploh ni bilo.

| (222) | FITD trdi še, da je učinek dejavnosti na trg sam po sebi omejen zaradi omejenega obsega in geografskega območja dejavnosti Tercas, ki deluje predvsem v deželi Abruci. |
| --- | --- |

(222)

FITD trdi še, da je učinek dejavnosti na trg sam po sebi omejen zaradi omejenega obsega in geografskega območja dejavnosti Tercas, ki deluje predvsem v deželi Abruci.

| (223) | Kot pa kažejo statistični podatki, na voljo pri Banca d'Italia ob konca leta 2014, v deželi Abruci deluje 12 bank, vključno z vsaj eno veliko evropsko finančno institucijo. Glede na to, da Tercas deluje v finančnem sektorju in je imela leta 2011 v deželi Abruci 163 podružnic ter da konkurira več drugim evropskim finančnim institucijam s podružnicami v tej deželi, bi lahko vsaka prednost, ki bi jo pridobila, izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(223)

Kot pa kažejo statistični podatki, na voljo pri Banca d'Italia ob konca leta 2014, v deželi Abruci deluje 12 bank, vključno z vsaj eno veliko evropsko finančno institucijo. Glede na to, da Tercas deluje v finančnem sektorju in je imela leta 2011 v deželi Abruci 163 podružnic ter da konkurira več drugim evropskim finančnim institucijam s podružnicami v tej deželi, bi lahko vsaka prednost, ki bi jo pridobila, izkrivljala konkurenco.

| (224) | Ker ni bilo plačila za ukrepe FITD, zaradi razmeroma zmernega zmanjšanja obsega poslovanja Tercas in dejstva, da znamka Tercas še naprej obstaja, Komisija meni, da so zaščitni ukrepi za omejevanje morebitnega izkrivljanja konkurence nezadostni. |
| --- | --- |

(224)

Ker ni bilo plačila za ukrepe FITD, zaradi razmeroma zmernega zmanjšanja obsega poslovanja Tercas in dejstva, da znamka Tercas še naprej obstaja, Komisija meni, da so zaščitni ukrepi za omejevanje morebitnega izkrivljanja konkurence nezadostni.

8.4   Sklepna ugotovitev o združljivosti

Sklepna ugotovitev o združljivosti

| (225) | Skratka, Komisija ne more opredeliti razlogov za ugotovitev, da so zadevni trije ukrepi združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(225)

Skratka, Komisija ne more opredeliti razlogov za ugotovitev, da so zadevni trije ukrepi združljivi z notranjim trgom.

| (226) | Predloženi dokumenti dokazujejo zlasti, da ukrepi ne zagotavljajo porazdelitve bremena, ki se zahteva v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ter ne izpolnjujejo združenih zahtev iz sporočila o prestrukturiranju za združljivost pomoči za prestrukturiranje, tj. ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja, omejitve pomoči na najmanjšo potrebno in ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(226)

Predloženi dokumenti dokazujejo zlasti, da ukrepi ne zagotavljajo porazdelitve bremena, ki se zahteva v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ter ne izpolnjujejo združenih zahtev iz sporočila o prestrukturiranju za združljivost pomoči za prestrukturiranje, tj. ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja, omejitve pomoči na najmanjšo potrebno in ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence.

9.   VRAČILO

VRAČILO

| (227) | V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna, da odloči, da mora zadevna država članica odpraviti ali spremeniti pomoč, ko Komisija ugotovi, da je nezdružljiva z notranjim trgom (112). Prav tako je v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča namen obveznosti zadevne države, da odpravi pomoč, za katero Komisija ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (113). |
| --- | --- |

(227)

V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna, da odloči, da mora zadevna država članica odpraviti ali spremeniti pomoč, ko Komisija ugotovi, da je nezdružljiva z notranjim trgom (112). Prav tako je v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča namen obveznosti zadevne države, da odpravi pomoč, za katero Komisija ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (113).

112

113

| (228) | Sodišče je ugotovilo, da je navedeni cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene z nezakonito pomočjo, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (114). |
| --- | --- |

(228)

Sodišče je ugotovilo, da je navedeni cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene z nezakonito pomočjo, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (114).

114

| (229) | V skladu s sodno prakso člen 16(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (115) določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativni sklepi, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]. Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Unije.“ |
| --- | --- |

(229)

V skladu s sodno prakso člen 16(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (115) določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativni sklepi, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]. Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Unije.“

115

| (230) | Niti Italija niti nobena od tretjih strani ni uradno zahtevala, naj se ne zahteva vračilo, ker bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Unije. Ne glede na to Komisija ob upoštevanju izmenjave informacije, ki je potekala med Komisijo ter Italijo in tretjimi stranmi, verjame, da bi bilo ustrezno presoditi, ali bi bila zahteva za vračilo v zadevnem primeru v nasprotju s splošnim načelom prava Unije. |
| --- | --- |

(230)

Niti Italija niti nobena od tretjih strani ni uradno zahtevala, naj se ne zahteva vračilo, ker bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Unije. Ne glede na to Komisija ob upoštevanju izmenjave informacije, ki je potekala med Komisijo ter Italijo in tretjimi stranmi, verjame, da bi bilo ustrezno presoditi, ali bi bila zahteva za vračilo v zadevnem primeru v nasprotju s splošnim načelom prava Unije.

| (231) | Ob upoštevanju sklica na posredovanje sistemov jamstva za vloge v točki 63 sporočila o bančništvu iz leta 2013 ter prakse Komisije v prejšnjih sklepih (116) ni mogla nobena banka ali država članica junija 2014 pričakovati, da se ukrepi, ki jih sprejmejo sistemi jamstva, morda ne bodo šteli za državno pomoč. Poleg tega prejemnik nezakonite pomoči ne more legitimno pričakovati, da je pomoč zakonita, dokler Komisija ne sprejme dokončnega sklepa v skladu s členom 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(231)

Ob upoštevanju sklica na posredovanje sistemov jamstva za vloge v točki 63 sporočila o bančništvu iz leta 2013 ter prakse Komisije v prejšnjih sklepih (116) ni mogla nobena banka ali država članica junija 2014 pričakovati, da se ukrepi, ki jih sprejmejo sistemi jamstva, morda ne bodo šteli za državno pomoč. Poleg tega prejemnik nezakonite pomoči ne more legitimno pričakovati, da je pomoč zakonita, dokler Komisija ne sprejme dokončnega sklepa v skladu s členom 108(3) Pogodbe.

116

| (232) | Načeloma Komisija oceni združljivost ukrepa pomoči na podlagi meril, ki se uporabljajo na datum, ko sprejme sklep. Merila združljivosti, določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2013, se uporabljajo od 1. avgusta 2013, torej so pred sprejetjem ukrepov veljala več kot enajst mesecev. Zaradi novosti sporočila o bančništvu iz leta 2013 ne bi smelo biti težave v zvezi s pravno varnostjo. |
| --- | --- |

(232)

Načeloma Komisija oceni združljivost ukrepa pomoči na podlagi meril, ki se uporabljajo na datum, ko sprejme sklep. Merila združljivosti, določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2013, se uporabljajo od 1. avgusta 2013, torej so pred sprejetjem ukrepov veljala več kot enajst mesecev. Zaradi novosti sporočila o bančništvu iz leta 2013 ne bi smelo biti težave v zvezi s pravno varnostjo.

| (233) | Vračilo je običajna posledica negativnega sklepa v primeru nezakonite pomoči in se kot tako ne more šteti za nesorazmeren rezultat. |
| --- | --- |

(233)

Vračilo je običajna posledica negativnega sklepa v primeru nezakonite pomoči in se kot tako ne more šteti za nesorazmeren rezultat.

| (234) | Sodna praksa sodišč Unije je strogo opredelila obseg primerov, v katerih je absolutno nemogoče, da bi država članica izpolnila zahtevo za vračilo. Zlasti finančne težave, ki bi jih upravičenec do pomoči imel, če bi jo moral vrniti, ne pomenijo, da je vračilo nemogoče. Komisija ugotavlja, da se v zadevnem primeru ni mogoče sklicevati na absolutno nezmožnost vračila pomoči. |
| --- | --- |

(234)

Sodna praksa sodišč Unije je strogo opredelila obseg primerov, v katerih je absolutno nemogoče, da bi država članica izpolnila zahtevo za vračilo. Zlasti finančne težave, ki bi jih upravičenec do pomoči imel, če bi jo moral vrniti, ne pomenijo, da je vračilo nemogoče. Komisija ugotavlja, da se v zadevnem primeru ni mogoče sklicevati na absolutno nezmožnost vračila pomoči.

| (235) | Ker so bili zadevni ukrepi izvedeni v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe ter jih je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč in ker vračilo ne bi bilo v nasprotju s splošnim načelom prava Unije, jih je treba vrniti, da se na trgu ponovno vzpostavijo razmere, kakršne so bile pred njihovo izvedbo. Obdobje, za katero je treba vrniti pomoč, traja od takrat, ko je upravičenec prvič pridobil prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa bi bilo treba prišteti obresti do datuma dejanskega vračila. V zadevnem primeru je datum, ko je bila pomoč dana na voljo podjetju, za ukrep 1 datum plačila prispevka, za ukrepa 2 in 3 pa datum zagotovitve jamstva. |
| --- | --- |

(235)

Ker so bili zadevni ukrepi izvedeni v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe ter jih je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč in ker vračilo ne bi bilo v nasprotju s splošnim načelom prava Unije, jih je treba vrniti, da se na trgu ponovno vzpostavijo razmere, kakršne so bile pred njihovo izvedbo. Obdobje, za katero je treba vrniti pomoč, traja od takrat, ko je upravičenec prvič pridobil prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa bi bilo treba prišteti obresti do datuma dejanskega vračila. V zadevnem primeru je datum, ko je bila pomoč dana na voljo podjetju, za ukrep 1 datum plačila prispevka, za ukrepa 2 in 3 pa datum zagotovitve jamstva.

10.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (236) | Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvedla ukrep 1 – nepovratni prispevek v višini 265 milijonov EUR, ukrep 2 – jamstvo za kreditni izpostavljenosti v vrednosti 35 milijonov EUR do [...], pri katerem element pomoči znaša 0,14 milijona EUR, in ukrep 3 – še en nepovratni prispevek v višini 30 milijonov EUR, ki skupaj znašajo 295,14 milijona EUR državne pomoči, dodeljene 7. julija 2014 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zato mora upravičenec, tj. Tercas vrniti nezakonito in nezdružljivo pomoč skupaj z obrestmi – |
| --- | --- |

(236)

Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvedla ukrep 1 – nepovratni prispevek v višini 265 milijonov EUR, ukrep 2 – jamstvo za kreditni izpostavljenosti v vrednosti 35 milijonov EUR do [...], pri katerem element pomoči znaša 0,14 milijona EUR, in ukrep 3 – še en nepovratni prispevek v višini 30 milijonov EUR, ki skupaj znašajo 295,14 milijona EUR državne pomoči, dodeljene 7. julija 2014 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zato mora upravičenec, tj. Tercas vrniti nezakonito in nezdružljivo pomoč skupaj z obrestmi –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Italija 7. julija 2014 nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije dodelila Tercas z ukrepom 1 – nepovratnim prispevkom v višini 265 milijonov EUR, ukrepom 2 – jamstvom za kreditni izpostavljenosti v vrednosti 35 milijonov EUR do [...], pri katerem element pomoči znaša 0,14 milijona EUR, in ukrepom 3 – še enim nepovratnim prispevkom v višini 30 milijonov EUR, ki skupaj znašajo 295,14 milijona EUR, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Upravičenec povrne Italiji pomoč iz člena 1.

2.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencu, do datuma njihovega dejanskega vračila.

3.   Obresti se v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (117) in v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 (118) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 izračunajo z obrestnoobrestnim računom.

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Italija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 4

1.   Italija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora vrniti upravičenec; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora vrniti upravičenec;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Italija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako zagotovi podrobne informacije v zvezi z zneski pomoči in obrestmi vračila, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 23. decembra 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 136, 24.4.2015, str. 17.

1

(2)  Glej sprotno opombo 1.

2

(3)  Pregled Tercas, ki ga je opravila Banca d'Italia, je potekal med 5. decembrom 2011 in 23. marcem 2012. Ugotovljene so bile številne nepravilnosti in odstopanja v zvezi z (1) upravljanjem banke, (2) službo za notranjo revizijo, (3) kreditnim postopkom in (4) razkrivanjem podatkov upravljavskim organom in nadzornemu organu.

3

(4)  Zaradi resnih upravnih nepravilnosti in hudih kršitev zakonodaje.

4

(5)  Glej uvodno izjavo 38.

5

(6)  Številke, navedene v tej uvodni izjavi, se nanašajo samo na Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA, in ne na celotno skupino Tercas.

6

(7)  Zapisnik skupščine delničarjev, repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014, notar Vicenzo Galeota.

7

repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014,

(8)  Glej sprotno opombo 6.

8

(9)  Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (UL L 135, 31.5.1994, str. 5).

9

(10)  Člen 3(1) Direktive.

10

(11)  
  „Le banche italiane aderiscono a uno dei sistemi di garanzia dei depositanti istituiti e riconosciuti in Italia. Le banche di credito cooperative aderiscono al sistema di garanzia dei depositanti costituito nel loro ambito.“

11

(12)  Na spletnem mestu FITD se ta predstavlja kot obvezni konzorcij (consorzio obbligatorio).

12

consorzio obbligatorio

(13)  Zadružne banke ne morejo postati članice FITD. Včlaniti se morajo v Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, tj. sistem jamstva za vloge, ustanovljen v okviru mreže zadružnih bank.

13

(14)  Glej člen 25 statuta FITD ter člene 9 do 14 Priloge k statutu.

14

(15)  Glej člene 3 do 15 statuta FITD (Statuto).

15

Statuto

(16)  
  Svet: Glej člen 12(3) statuta FITD.

16

Svet:

(17)  Glej člen 13(10) statuta FITD. Po enega člana imajo zdaj: Unicredit, Intesa Sanpaolo in Monte dei Paschi di Siena imajo po dva člana. Credem, Credito Valtellinese, BNL, Deutsche Bank, Cariparma, Veneto Banca, CheBanca, BPM, Banco Desio e della Brianza, UBI, Banca di Credito Popolare Torre del Greco, Cassa di Risparmio di Rimini, Banca Popolare Pugliese, Unipol Banca, Banco Popolare, Banca Popolare dell'Emilia Romagna in Banca del Piemonte.

17

(18)  
  Comitato di gestione: glej člene 16 do 18 statuta FITD.

18

Comitato di gestione:

(19)  Člen 17(1)(a) statuta FITD.

19

(20)  Člen 14(1)(e) statuta FITD.

20

(21)  Člen 1(627) in (628) zakona o stabilnosti iz leta 2014 (zakon št. 147/2013): „627. Zaradi ekonomske in finančne reorganizacije bank pod posebno upravo ukrepi podpore FITD niso del prihodkov navedenih bank. 628. Odstavek 627 začne veljati po tem, ko ga odobri Evropska komisija.“ (627. Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti. 628. L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea.)

21

(*1)  Zaupni podatek.

*1

(22)  Italijanski javni organ, ki je Komisiji predložil pripombe, je bil minister za gospodarstvo in finance.

22

(23)  Zadeva T-251/11, Republika Avstrija/Evropska komisija (avstrijski zakon o električni energiji iz obnovljivih virov), EU:T:2014:1060.

23

(24)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149).

24

(25)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe podpore v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (UL C 216, 30.7.2013, str. 1).

25

(26)  Zadeva C-482/99, Francija/Komisija, EU:C:2002:294.

26

(27)  Odločba Komisije 2000/600/ES z dne 10. novembra 1999 o pogojni odobritvi pomoči, ki jo je Italija dodelila javnima bankama Banco di Sicilia in Sicilcassa (UL L 256, 10.10.2000, str. 21).

27

(28)  Banca d'Italia je predložila pripombe kot tretja oseba, zato v tem oddelku niso predstavljene skupaj s pripombami Italije. Ker pa je Banca d'Italia javna institucija in zato njeno ravnanje pomeni ravnanje v imenu države članice, kar pomeni, da kljub temu, da je po ustavi neodvisni organ, ni izvzeta s področja uporabe člena 107 Pogodbe, sklicevanja na Italijo v oddelku tega sklepa z naslovom „Ocena ukrepov“ vključujejo tudi Banca d'Italia.

28

(29)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

29

(30)  Zadeva C-677/11, Doux Élevage SNC in drugi, EU:C:2013:348, zlasti točka 41.

30

(31)  Sklep Komisije z dne 1. avgusta 2011 v zadevi SA.33001 (11/N) – Danska – Del B – Sprememba danske likvidacijske sheme za kreditne institucije (UL C 271, 14.9.2011, str. 1).

31

(32)  Sklep Komisije z dne 18. februarja 2014 v zadevi SA.37425 (2013/N) – Poljska – Shema za pravilno likvidacijo kreditnih zadrug (UL C 210, 4.7.2014, str. 1).

32

(33)  Sklep Komisije z dne 30. maja 2012 v zadevi SA.34255 (12/N) – Španija – Prestrukturiranje bank CAM in Banco CAM (UL C 173, 19.6.2013, str. 1).

33

(34)  Fondo de Restructuración Ordenada Bancaria

34

(35)  Zadeva C-379/98, EU:C:2001:160, zlasti točka 61 in naslednje.

35

(36)  Glej sprotno opombo 30.

36

(37)  Glej sprotno opombo 23.

37

(38)  Poudarek dodan.

38

(39)  
  Banche di credito cooperativo.

39

Banche di credito cooperativo

(40)  Sklep Komisije z dne 31. julija 2008 v zadevi NN 36/08 – Danska – banka Roskilde A/S (UL C 238, 17.9.2008, str. 5).

40

(41)  Zadeva T-136/05, EARL Salvat père & fils/Komisija Evropskih skupnosti, EU:T:2007:295, točka 154.

41

(42)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca M. Watheleta v zadevi Doux Élevage.

42

(43)  Glej sprotno opombo 27.

43

(44)  Zadeva C-345/02, Pearle in drugi, EU:C:2004:448.

44

(45)  
  Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT) in Cassa di Risparmi e Depositi di Prato.

45

Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT)

Cassa di Risparmi e Depositi di Prato

(46)  Sklep Komisije z dne 3. avgusta 2014 v zadevi SA.39250 (2014/N) – Portugalska – Reševanje banke Banco Espírito Santo SA (UL C 393, 7.11.2014, str. 1), uvodne izjave 75–77.

46

(47)  Združene zadeve C-214/12 P, C-215/12 P in C-223/12 P, Land Burgenland in drugi/Evropska komisija, EU:C:2013:682, točka 60.

47

(48)  Zapisnik seje izvršnega odbora FITD z dne 30. maja 2014, str. 4; poročilo generalnega direktorja FITD z dne 28. maja 2014, dokument št. 7/2014, str. 5.

48

(49)  Glej poročilo generalnega direktorja FITD z dne 28. maja 2014, dokument št. 7/2014, str. 5.

49

(50)  Glej sporočilo z dne 1. aprila 2015, ki ga je Tercas poslala FITD.

50

(51)  [...].

51

(52)  [...].

52

(53)  [...].

53

(54)  BPB se sklicuje na stališče Komisije v zadevi T-11/95, BP Chemicals/Komisija, EU:T:1998:199, v skladu s katerim „izdelava načrta prestrukturiranja ni statična dejavnost“ (točka 105 sodbe). Trdi še, da nekateri novejši sklepi Komisije potrjujejo, da dejstvo, da se načrt prestrukturiranja ne predloži hitro, ne preprečuje ugotovitve, da je neki ukrep združljiv z notranjim trgom. Glej Sklep Komisije z dne 13. februarja 2014 v zadevi SA.36663 (2014/NN) – Španija – Ukrep podpore za SGR (UL C 120, 23.4.2014, str. 1), in Sklep Komisije (EU) 2015/1092 z dne 23. julija 2014 o državni pomoči SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), ki jo je Grčija izvedla za skupino National Bank of Greece Group v zvezi z: dokapitalizacijo in prestrukturiranjem banke National Bank of Greece S.A., reševanjem banke First Business Bank S.A. z nalogom za prenos na banko National Bank of Greece S.A., reševanjem banke Probank S.A. z nalogom za prenos na banko National Bank of Greece S.A., reševanjem zadružnih bank Lesvos-Limnos, Achaia in Lamia (UL L 183, 10.7.2015, str. 29).

54

(55)  Glej vlogo posebnega upravnika za posredovanje FITD z dne 25. oktobra 2013, str. 3; da drugih rešitev razen posla, ki ga je predlagala BPB, ni bilo, je razvidno tudi iz zapisnika seje izvršnega odbora FITD z dne 28. oktobra 2013, str. 4.

55

(56)  Glej sprotno opombo 31.

56

(57)  Sklep Komisije z dne 27. marca 2012 v zadevi SA.26909 (2011/C) – Portugalska – Banco Português de Negócios (BPN), točki 247 in 248; Sklep Komisije z dne 18. februarja 2014 – Poljska – Shema za pravilno likvidacijo kreditnih zadrug, naveden zgoraj, točka 65; Sklep Komisije z dne 30. maja 2012
  – Španija – Prestrukturiranje bank CAM in Banco CAM, naveden zgoraj, točka 113, glej tudi točki 119 in 120.

57

Banco Português de Negócios (BPN)

Poljska – Shema za pravilno likvidacijo kreditnih zadrug,

– Španija – Prestrukturiranje bank CAM in Banco CAM,

(58)  Zadeva 173/73, Italija/Komisija, EU:C:1974:71, točka 16; združene zadeve C-78/90 do C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest/Receveur principal des douanes de La Pallice-Port, EU:C:1992:118, točka 35; zadeva C-206/06, Essent Netwerk Noord in drugi, EU:C:2008:413, točke 58–74; zadeva T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki in drugi/Evropska komisija, EU:T:2011:650, točka 87.

58

(59)  Zadeva T-139/09, Francoska republika/Evropska komisija, EU:T:2012:496, točki 63 in 64.

59

(60)  Zadeva C-83/98 P, Francija/Ladbroke Racing in Komisija, EU:C:2000:248, točka 50: „čeprav vključene vsote [...] niso stalno v lasti državne blagajne, dejstvo, da ostajajo stalno pod javnim nadzorom in torej na voljo pristojnim nacionalnim organom, zadostuje za to, da se opredelijo kot državna pomoč“.

60

(61)  Glej med drugim uvodni izjavi 1 in 16 Direktive 94/19/ES.

61

(62)  Glej člen 3 ter uvodne izjave 1, 2, 3, 11, 12, 15, 16, 20, 21, 24 in 25 Direktive 94/19/ES.

62

(63)  Glej med drugim uvodne izjave 3, 4 in 16 Direktive 2014/49/EU.

63

(64)  Glej člen 11(3) in (6) Direktive 2014/49/EU.

64

(65)  
  „La Repubblica ... tutela il risparmio in tutte le sue forme“.

65

(66)  Glej zadevo T-358/94, Air France/Komisija, EU:T:1996:194, točke 59 do 62, v kateri je Splošno sodišče odločilo, da je ravnanje francoske Caisse des Dépôts et Consignations nujno pripisljivo državi, saj je organ javnega sektorja, pri čemer je dodalo, da navedene ugotovitve ne izpodbijajo argumenti o avtonomiji organa v odnosu do drugih organov države.

66

(67)  Na spletni strani Banca d'Italia je navedeno: „Zakon dodeljuje Banki Italije odgovornost za varovanje stabilnosti nacionalnega finančnega sistema.“ (L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale.) https://www.bancaditalia.it/compiti/stabilita-finanziaria/. Banca d'Italia je članica Evropskega odbora za sistemska tveganja, Odbora za finančno stabilnost in Odbora Eurosistema/Evropskega sistema centralnih bank za finančno stabilnost.

67

(68)  Na spletne mestu Banca d'Italia (oddelek z naslovom „Nadzor nad bančnim in finančnim sistemom“) je navedeno: „Banka Italije je odgovorna tudi za zaščito strank bank in finančnih posrednikov, ki je temeljni del bančnega in finančnega nadzora, ki se izvaja poleg drugih nadzornih nalog in skupaj z njimi.“ (Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza.)

68

(69)  Člen 1 statuta FITD.

69

(70)  Člen 29(1).

70

(71)  
  „Banca d'Italia ob upoštevanju zaščite vlagateljev in stabilnosti bančnega sistema [...] usklajuje dejavnost sistemov jamstva s pravili za urejanje bančnih kriz in svojo nadzorno dejavnostjo.“ (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza.)

71

(72)  
  „Banca d'Italia ob upoštevanju zaščite vlagateljev in stabilnosti bančnega sistema [...] prizna sisteme jamstva in potrdi njihove statute, če sistemi nimajo značilnosti, ki bi lahko povzročile neenakomerno porazdelitev tveganj insolventnosti v bančnem sistemu.“ (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario.)

72

(73)  
  „Banca d'Italia ob upoštevanju zaščite vlagateljev in stabilnosti bančnega sistema [...] določa pravila za izvedbo pravil iz tega oddelka.“ (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione.)

73

(74)  Člen 29(1) statuta FITD.

74

(75)  Člen 4 statuta FITD.

75

(76)  Člen 71(3) zakona o bančništvu.

76

(77)  Člen 72(4) zakona o bančništvu: „Banca d'Italia lahko z navodili posebnim upraviteljem in članom nadzornega odbora naloži posebne zaščitne ukrepe in omejitve za upravljanje banke. Posebni upravitelji in člani nadzornega odbora so osebno odgovorni za neizpolnjevanje navodil, ki jih da Banca d'Italia.“ (La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia.)

77

(78)  Glej uvodne izjave 47, 56 in 69.

78

(79)  Člen 13(6) in člen 16(1)(d) statuta FITD.

79

(80)  Glej uvodne izjave 46, 58 in 71.

80

(81)  Glej na primer pripombo Irene Mecatti v zvezi s členi 96 do 96c zakona o bančništvu v dokumentu M. Porzio, V. Santoro, F. Belli, G. Losappio in M. Rispoli Farina, Testo unico bancario, Commentario, Giuffrè Editore, 2010: „Banca d'Italia mora vnaprej odobriti vsako posredovanje sistema jamstva za vloge (člen 96b(1)(d))“ (ogni intervento dei spd deve essere preventivamente autorizzato della BI (art. 96-ter, co. 1, lett. d)); ležečo pisavo je dodal avtor besedila.

81

Testo unico bancario, Commentario,

vnaprej

preventivamente

(82)  Glej dopisa Banca d'Italia z dne 4. novembra 2013 in 7. julija 2014, s katerima je FITD dovolila, da zagotovi obravnavane ukrepe podpore (prilogi 8 in 9 k odgovoru Italije z dne 14. novembra 2014 na zahtevo Komisije za informacije z dne 10. oktobra 2014).

82

(83)  Poročilo, priloženo zapisniku seje sveta FITD z dne 30. maja 2014, str. 1 (Priloga 3.9 k odgovoru Italije z dne 14. novembra 2014 na zahtevo Komisije za informacije z dne 10. oktobra 2014): „Zaradi razvoja teh dejavnikov so bila opravljena podrobna pogajanja z BPB in posebnim upraviteljem – ob usklajevanju z Banca d'Italia –, da bi se opredelili mehanizmi za posredovanje sklada, s katerimi se kar najbolj poveča učinkovitost ukrepov podpore v okviru širšega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja Tercas na podlagi dokapitalizacije, ki bi jo izvedla BPB.“ (L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB.)

83

(84)  Poročilo, priloženo zapisniku seje izvršnega odbora FITD z dne 30. maja 2014, str. 4 (Priloga 3.9 k odgovoru Italije z dne 14. novembra 2014 na zahtevo Komisije za informacije z dne 10. oktobra 2014): „Banca d'Italia [...] je sklad pozvala k prizadevanju za uravnotežen sporazum z BPB za kritje negativnega lastniškega kapitala.“ (La Banca d'Italia ... ha invitato il Fondo a ricercare un'intesa equilibrata con BPB per la copertura del deficit patrimoniale.)

84

(85)  Čeprav je pravno mogoče članstvo v FITD preklicati, imajo banke pravno obveznost, da so članice sistema jamstva za vloge. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 33, je članstvo v FITD za italijanske banke, ki niso zadružne banke, obvezno iz naslednjih razlogov: (1) glede na to, da poslovnim bankam v Italiji ni na voljo drug sistem jamstva za vloge, je članstvo v FITD de facto obvezno; (2) statut FITD določa, da morajo biti včlanjene vse italijanske banke, ki niso zadružne banke.

85

de facto

(86)  Člen 96 zakona o bančništvu.

86

(87)  Člen 8 statuta FITD.

87

(88)  Odločitve o posredovanju sprejema svet ali izvršni odbor z večino, kot je opisano v uvodni izjavi 36.

88

(89)  Glej točko 38 sodbe v zadevi Doux Élevage.

89

(90)  Comité interprofessionnel de la dinde française.

90

(91)  Glej Sklep v zadevi SA.33001 (2011/N) – Danska – Del B – Sprememba danske likvidacijske sheme za kreditne institucije, uvodne izjave 43 do 49; Sklep v zadevi SA.34255 (2012/N) – Španija – Prestrukturiranje bank CAM in Banco CAM, uvodne izjave 76 do 87; Sklep v zadevi SA.37425 (2013/N) – Poljska – Shema za pravilno likvidacijo kreditnih zadrug, uvodne izjave 44 do 53; Sklep v zadevi NN 36/08 – Danska – banka Roskilde A/S, uvodne izjave 28 do 31; Sklep v zadevi NN 61/2009 – Španija – Reševanje in prestrukturiranje banke Caja Castilla-La Mancha, uvodne izjave 97 do 106.

91

(92)  Glej zadevo C-124/10 P, Evropska komisija/Électricité de France, EU:C:2012:318, točki 80 in 81.

92

(93)  Glej uvodne izjave 80 do 97.

93

(94)  Štiri največje banke imajo zagotovljeno predstavništvo v svetu in po dva glasova, tako da potrebujejo samo pet predstavnikov, da skupaj dosežejo večino (13 glasov).

94

(95)  Glej združene zadeve C-214/12 P, C-215/12 P in C-223/12 P, Land Burgenland in drugi/Evropska komisija, EU:C:2013:682, točka 52.

95

(96)  Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 155, 20.6.2008, str. 10).

96

(97)  Kreditna zamenjava je posebna vrsta zamenjave za prenos kreditne izpostavljenosti finančnih produktov med dvema ali več strankami. Kupec kreditne zamenjave izvede vrsto plačil prodajalcu in v zameno prejme izplačilo v primeru neplačila osnovnega dolžnika.

97

(98)  Povprečne vrednosti triletnih kreditnih zamenjav družb ENI, ENEL, Telecom Italia in Atlantia 1. julija 2014.

98

(99)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju).

99

(100)  Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (sporočilo o dokapitalizaciji) (UL C 10, 15.1.2009, str. 2); sporočilo o prestrukturiranju; Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe podpore v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (sporočilo o podaljšanju iz leta 2011) (UL C 356, 6.12.2011, str. 7), in sporočilo o bančništvu iz leta 2013.

100

(101)  Glej Sklep Komisije z dne 6. septembra 2013 v zadevi o državni pomoči SA.37314 – Pomoč za reševanje v korist banke Probanka (UL C 314, 29.10.2013, str. 1), in Sklep Komisije z dne 6. septembra 2013 v zadevi o državni pomoči SA.37315 – Pomoč za reševanje v korist banke Factor Banka (UL C 314, 29.10.2013, str. 2).

101

(102)  Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (UL C 72, 26.3.2009, str. 1).

102

(103)  Sklep v zadevi SA.39250 (2014/N) – Portugalska – Reševanje banke Banco Espírito Santo, S.A.; Sklep Komisije z dne 16. aprila 2015 v zadevi SA.41503 (2015/N) – Grčija – Reševanje Panellinia Bank z nalogom za prenos na banko Piraeus (UL C 325, 2.10.2015, str. 1); Sklep Komisije z dne 2. julija 2015 v zadevi SA.41924 (2015/N) – Italija – Reševanje banke Banca Romagna Cooperativa (z likvidacijo) (UL C 369, 6.11.2015, str. 1).

103

(104)  Glej sprotno opombo 103.

104

(105)  Sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 v zadevi SA.35709 (2013/N) – Slovenija – Prestrukturiranje banke Nova Kreditna Banka Maribor, d. d. (NKBM) (UL C 120, 23.4.2014, str. 1); Sklep Komisije 2014/535/EU z dne 18. decembra 2013 o državni pomoči SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) – Prestrukturiranje NLB – Slovenija, ki jo Slovenija namerava odobriti Novi Ljubljanski banki d.d. (UL L 246, 21.8.2014, str. 28); Sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 v zadevi SA.37690 (13/N) – Slovenija – Pomoč za reševanje v korist banke Abanka, d. d. (UL C 37, 7.2.2014, str. 1); Sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 v zadevi SA.37642 (13/N) – Slovenija – Pravilna likvidacija banke Probanka, d. d. (UL C 69, 7.3.2014, str. 1), ter Sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 v zadevi SA.37643 (2013/N) – Slovenija – Pravilna likvidacija banke Factor Banka (UL C 69, 7.3.2014, str. 1).

105

(106)  Sklep v zadevi SA.39250 (2014/N) – Portugalska – Reševanje banke Banco Espírito Santo, S.A.

106

(107)  Položaj v primeru Tercas ni primerljiv z zadevo Eurobank, v kateri se je Komisija strinjala, da bodo nekateri rezultati nesorazmerni v primeru, v katerem je država v celoti prevzela ukrep dokapitalizacije, ne da bi ji bilo treba zagotoviti kapital, saj so ga v celoti vpisali zasebni viri. Sklep Komisije 2014/885/EU z dne 29. aprila 2014 o državni pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ki jo je Grčija odobrila skupini Eurobank group glede: dokapitalizacije in prestrukturiranja banke Eurobank Ergasias S.A.; pomoči za prestrukturiranje banki Proton bank v obliki banke New Proton Bank, ki jo je ustanovil in dodatno dokapitaliziral grški sklad za finančno stabilnost; reševanja banke Hellenic Postbank z ustanovitvijo premostitvene banke (UL L 357, 12.12.2014, str. 112).

107

(108)  Glej sprotno opombo 103.

108

(109)  Sklep Komisije z dne 28. novembra 2012 v zadevi SA.34053 (12/N) – Španija – Dokapitalizacija in prestrukturiranje banke Banco de Valencia S.A. (UL C 75, 14.3.2013, str. 1).

109

(110)  Sklep Komisije 2012/660/EU z dne 27. marca 2012 o ukrepih SA.26909 (2011/C), ki jih je izvedla Portugalska za prestrukturiranje banke Banco Português de Negócios (BPN) (UL L 301, 30.10.2012, str. 1).

110

(111)  Sklep Komisije z dne 29. junija 2010 v zadevi NN 61/09 – Španija – Reševanje in prestrukturiranje banke Caja Castilla-La Mancha (UL C 289, 26.10.2010, str. 1).

111

(112)  Glej zadevo 70/72, Komisija/Nemčija, EU:C:1973:87, točka 13.

112

(113)  Glej združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija/Komisija, EU:C:1994:325, točka 75.

113

(114)  Glej zadevo C-75/97, Kraljevina Belgija/Komisija Evropskih skupnosti, EU:C:1999:311, točki 64 in 65.

114

(115)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

115

(116)  Glej Sklep v zadevi SA.33001 (2011/N) – Danska – Del B – Sprememba danske likvidacijske sheme za kreditne institucije, uvodne izjave 43 do 49; Sklep v zadevi SA.34255 (2012/N) – Španija – Prestrukturiranje bank CAM in Banco CAM, uvodne izjave 76 do 87, ter Sklep v zadevi SA.37425 (2013/N) – Poljska – Shema za pravilno likvidacijo kreditnih zadrug, uvodne izjave 44 do 53.

116

(117)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140 30.4.2004, str. 1).

117

(118)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

118

---

| 28.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/35

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1209

z dne 12. julija 2016

o nadomestitvi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4283)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (1) ter zlasti členov 8(4), 9(1), 20(3), točke (a) člena 22 ter členov 36(4) in 37(7) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (2) ter zlasti členov 8(4), 9(1), 20(4), točke (a) člena 22 ter členov 51(4) in 52(7) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II) se uporablja od 9. aprila 2013. Vsebuje dovolj informacij, da se lahko identificirajo osebe ali stvari in sprejmejo potrebni ukrepi. Poleg tega si za učinkovito delovanje SIS II države članice izmenjujejo dopolnilne podatke glede razpisov ukrepov. To izmenjavo dopolnilnih podatkov izvajajo uradi SIRENE. |
| --- | --- |

(1)

Druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II) se uporablja od 9. aprila 2013. Vsebuje dovolj informacij, da se lahko identificirajo osebe ali stvari in sprejmejo potrebni ukrepi. Poleg tega si za učinkovito delovanje SIS II države članice izmenjujejo dopolnilne podatke glede razpisov ukrepov. To izmenjavo dopolnilnih podatkov izvajajo uradi SIRENE.

| (2) | Za lažje delo uradov SIRENE in uporabnikov SIS II, ki so pri svojem vsakodnevnem delu vključeni v dejavnosti SIRENE, je bil leta 2008 sprejet Priročnik SIRENE na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega prvega stebra, in sicer Odločbe Komisije 2008/333/ES (3), ter na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega tretjega stebra, in sicer Sklepa Komisije 2008/334/PNZ (4). Navedeno odločbo in sklep je nadomestil Izvedbeni sklep Komisije 2013/115/EU (5), da bi se bolje upoštevale operativne potrebe uporabnikov in zaposlenih, vključenih v dejavnosti SIRENE, izboljšala usklajenost delovnih postopkov in zagotovila ustreznost tehničnih pravil glede na tehnični razvoj. |
| --- | --- |

(2)

Za lažje delo uradov SIRENE in uporabnikov SIS II, ki so pri svojem vsakodnevnem delu vključeni v dejavnosti SIRENE, je bil leta 2008 sprejet Priročnik SIRENE na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega prvega stebra, in sicer Odločbe Komisije 2008/333/ES (3), ter na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega tretjega stebra, in sicer Sklepa Komisije 2008/334/PNZ (4). Navedeno odločbo in sklep je nadomestil Izvedbeni sklep Komisije 2013/115/EU (5), da bi se bolje upoštevale operativne potrebe uporabnikov in zaposlenih, vključenih v dejavnosti SIRENE, izboljšala usklajenost delovnih postopkov in zagotovila ustreznost tehničnih pravil glede na tehnični razvoj.

| (3) | V začetku leta 2015 je bila opravljena celovita revizija in posodobitev Priročnika SIRENE s sprejetjem Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/219 (6). Nekateri ukrepi, določeni v Izvedbenem sklepu (EU) 2015/219, so bili namenjeni pospešitvi izmenjave informacij o osebah, vpletenih v terorizem in huda kazniva dejanja, ki so predmet prikrite ali namenske kontrole. Zaradi nujnosti sprejetja takšnih ukrepov in v luči vse večje grožnje terorizma, zlasti po napadu v Parizu 7. januarja 2015, je bilo treba Izvedbeni sklep (EU) 2015/219 sprejeti brez popolne hrvaške jezikovne različice. To pomanjkljivost je treba odpraviti s ponovnim sprejetjem pravil, ki jih določa Izvedbeni sklep (EU) 2015/219, v vseh uradnih jezikih institucij Unije. |
| --- | --- |

(3)

V začetku leta 2015 je bila opravljena celovita revizija in posodobitev Priročnika SIRENE s sprejetjem Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/219 (6). Nekateri ukrepi, določeni v Izvedbenem sklepu (EU) 2015/219, so bili namenjeni pospešitvi izmenjave informacij o osebah, vpletenih v terorizem in huda kazniva dejanja, ki so predmet prikrite ali namenske kontrole. Zaradi nujnosti sprejetja takšnih ukrepov in v luči vse večje grožnje terorizma, zlasti po napadu v Parizu 7. januarja 2015, je bilo treba Izvedbeni sklep (EU) 2015/219 sprejeti brez popolne hrvaške jezikovne različice. To pomanjkljivost je treba odpraviti s ponovnim sprejetjem pravil, ki jih določa Izvedbeni sklep (EU) 2015/219, v vseh uradnih jezikih institucij Unije.

| (4) | Za lažjo izmenjavo informacij o osebah, osumljenih terorizma, in osebah, vpletenih v huda kazniva dejanja, je treba opustiti pravila o združljivosti razpisov ukrepov v zvezi z razpisi ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole brez poseganja v pravila glede prednostne razvrstitve razpisov ukrepov. Države članice bi morale zagotoviti, da njihovi končni uporabniki izvedejo ukrepe, povezane z razpisi ukrepov, ki imajo prednost. |
| --- | --- |

(4)

Za lažjo izmenjavo informacij o osebah, osumljenih terorizma, in osebah, vpletenih v huda kazniva dejanja, je treba opustiti pravila o združljivosti razpisov ukrepov v zvezi z razpisi ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole brez poseganja v pravila glede prednostne razvrstitve razpisov ukrepov. Države članice bi morale zagotoviti, da njihovi končni uporabniki izvedejo ukrepe, povezane z razpisi ukrepov, ki imajo prednost.

| (5) | Ker Uredba (ES) št. 1987/2006 temelji na schengenskem pravnem redu, je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, v dopisu z dne 15. junija 2007 uradno sporočila, da je te določbe pravnega reda prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Danska sodeluje pri izvajanju Sklepa 2007/533/PNZ. Zato je zavezana k izvajanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(5)

Ker Uredba (ES) št. 1987/2006 temelji na schengenskem pravnem redu, je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, v dopisu z dne 15. junija 2007 uradno sporočila, da je te določbe pravnega reda prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Danska sodeluje pri izvajanju Sklepa 2007/533/PNZ. Zato je zavezana k izvajanju tega sklepa.

| (6) | Združeno kraljestvo sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (7). |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (7).

| (7) | Irska sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (8). |
| --- | --- |

(7)

Irska sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (8).

| (8) | Ta sklep predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011. |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011.

| (9) | Za Islandijo in Norveško ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (10). |
| --- | --- |

(9)

Za Islandijo in Norveško ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (10).

| (10) | Za Švico ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (11), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (12) in členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (13). |
| --- | --- |

(10)

Za Švico ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (11), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (12) in členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (13).

| (11) | Za Lihtenštajn ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (14), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (15) in členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (16). |
| --- | --- |

(11)

Za Lihtenštajn ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (14), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (15) in členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (16).

| (12) | Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 51 Uredbe (ES) št. 1987/2006 in člena 67 Sklepa 2007/533/PNZ – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 51 Uredbe (ES) št. 1987/2006 in člena 67 Sklepa 2007/533/PNZ –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Komisijo

Dimitris AVRAMOPOULOS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 381, 28.12.2006, str. 4.

1

(2)  
  UL L 205, 7.8.2007, str. 63.

2

(3)  Odločba Komisije 2008/333/ES z dne 4. marca 2008 o sprejetju Priročnika SIRENE in drugih izvedbenih ukrepov za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 123, 8.5.2008, str. 1).

3

(4)  Sklep Komisije 2008/334/PNZ zdne 4. marca 2008 o sprejetju Priročnika SIRENE in drugih izvedbenih ukrepov za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 123, 8.5.2008, p. 39).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/115/EU z dne 26. februarja 2013 o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 71, 14.3.2013, str. 1).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/219 z dne 29. januarja 2015 o nadomestitvi Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije 2013/115/EU o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 44, 18.2.2015, str. 75).

6

(7)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

7

(8)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

8

(9)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

9

(10)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

10

(11)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

11

(12)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

12

(13)  Sklep Sveta 2008/149/PNZ z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske unije (UL L 53, 27.2.2008, str. 50).

13

(14)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

14

(15)  Sklep Sveta 2011/349/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi zlasti s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in policijskim sodelovanjem, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 1).

15

(16)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

16

---

PRILOGA

„PRILOGA

Priročnik SIRENE in drugi izvedbeni ukrepi za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

KAZALO

| UVOD | 42 |
| --- | --- |

| 1. | URADI SIRENE IN DOPOLNILNI PODATKI | 44 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Urad SIRENE | 44 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Priročnik SIRENE | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Dodatki k temu priročniku SIRENE | 45 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Katalog priporočil za pravilno uporabo schengenskega pravnega reda in najboljše prakse (schengenski informacijski sistem) | 45 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vloga uradov SIRENE pri policijskem sodelovanju v Evropski uniji | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Prenos podatkov iz SIS II in dopolnilnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.1

| 1.6 | Odnosi med uradi SIRENE in Europolom | 46 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.7 | Odnosi med uradi SIRENE in Eurojustom | 46 |
| --- | --- | --- |

1.7

| 1.8 | Odnosi med uradi SIRENE in Interpolom | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8

| 1.8.1 | Prednost razpisov ukrepov v SIS II pred razpisi ukrepov Interpola | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.1

| 1.8.2 | Izbira komunikacijskega kanala | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.2

| 1.8.3 | Uporaba in razpošiljanje razpisov ukrepov Interpola v schengenskih državah | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.3

| 1.8.4 | Zadetek in izbris razpisa ukrepa | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.4

| 1.8.5 | Izboljšanje sodelovanja med uradi SIRENE in državnimi centralnimi uradi Interpola | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.5

| 1.9 | Standardi | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Razpoložljivost | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Kontinuiteta | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | Zaupnost | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | Dostopnost | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.4

| 1.10 | Obveščanje | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10

| 1.10.1 | Jezik sporazumevanja | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.1

| 1.10.2 | Izmenjava podatkov med uradi SIRENE | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.2

| 1.10.3 | Omrežje, sporočila in elektronski poštni predali | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.3

| 1.10.4 | Obveščanje v izjemnih okoliščinah | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.4

| 1.11 | Imenik SIRENE | 48 |
| --- | --- | --- |

1.11

| 1.12 | Sistem delovnega postopka SIRENE | 49 |
| --- | --- | --- |

1.12

| 1.13 | Roki za odgovor | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13

| 1.13.1 | Navedba nujnosti v obrazcih SIRENE, vključno z nujnim poročanjem o zadetku | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.1

| 1.14 | Pravila prečrkovanja in transkripcije | 49 |
| --- | --- | --- |

1.14

| 1.15 | Kakovost podatkov | 49 |
| --- | --- | --- |

1.15

| 1.16 | Arhiviranje | 50 |
| --- | --- | --- |

1.16

| 1.17 | Osebje | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17

| 1.17.1 | Vodje uradov SIRENE | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.1

| 1.17.2 | Oseba za stike v uradu SIRENE (SIRCoP) | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.2

| 1.17.3 | Znanje | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.3

| 1.17.4 | Usposabljanje | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.4

| 1.17.5 | Izmenjava osebja | 52 |
| --- | --- | --- |

1.17.5

| 2. | SPLOŠNI POSTOPKI | 52 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Opredelitev pojmov | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Večkratni razpisi ukrepov (člen 34(6) Uredbe o SIS II in člen 49(6) Sklepa o SIS II) | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Združljivost razpisov ukrepov | 53 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Prednostni vrstni red razpisov ukrepov | 54 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Preverjanje nezdružljivosti in vnašanje večkratnih razpisov ukrepov | 55 |
| --- | --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Poseben položaj Združenega kraljestva in Irske | 56 |
| --- | --- | --- |

2.2.4

| 2.3 | Izmenjava podatkov po zadetku | 57 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Primeri, ko postopkov v primeru zadetka ni mogoče izvesti (člen 48 Sklepa o SIS II in člen 33 Uredbe o SIS II) | 57 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Obdelava podatkov za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni v SIS II (člen 46(5) Sklepa o SIS II) | 58 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.6 | Dodajanje označitve | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Uvod | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Posvetovanje z državami članicami zaradi dodajanja označitve | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Zahteva za izbris označitve | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3

| 2.7 | Podatki, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (člen 34 Uredbe o SIS II in člen 49 Sklepa o SIS II) | 59 |
| --- | --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pravica do dostopa in popravka podatkov (člen 41 Uredbe o SIS II in člen 58 Sklepa o SIS II) | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | Zahteve za dostop do podatkov ali popravek podatkov | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | Izmenjava podatkov o zahtevah za dostop do razpisov ukrepov, ki so jih izdale druge države članice | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.2

| 2.8.3 | Izmenjava podatkov o zahtevah za popravek ali izbris podatkov, ki so jih vnesle druge države članice | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.3

| 2.9 | Izbris, kadar pogoji za ohranitev razpisa ukrepa niso več izpolnjeni | 60 |
| --- | --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vnašanje osebnih lastnih imen | 61 |
| --- | --- | --- |

2.10

| 2.11 | Različne kategorije identitete | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Zloraba identitete (člen 36 Uredbe o SIS II in člen 51 Sklepa o SIS II) | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.1

| 2.11.2 | Vnašanje drugega imena | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.2

| 2.11.3 | Dodatni podatki za ugotavljanje identitete osebe | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.3

| 2.12 | Izmenjava podatkov v primeru medsebojno povezanih razpisov ukrepov | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12

| 2.12.1 | Operativna pravila | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.1

| 2.13 | Oblika in kakovost biometričnih podatkov v SIS II | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13

| 2.13.1 | Nadaljnja uporaba izmenjanih podatkov, vključno z arhiviranjem | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.1

| 2.13.2 | Izmenjava prstnih odtisov in fotografij | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.2

| 2.13.3 | Tehnične zahteve | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.3

| 2.13.4 | Oblika in kakovost biometričnih podatkov | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.4

| 2.14 | Posebne vrste iskanja | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14

| 2.14.1 | Geografsko usmerjeno iskanje | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.1

| 2.14.2 | Iskanje v sodelovanju s posebnimi policijskimi enotami, ki izvajajo usmerjena iskanja | 65 |
| --- | --- | --- |

2.14.2

| 3. | RAZPISI UKREPOV ZA PRIJETJE ZARADI PREDAJE ALI IZROČITVE (ČLEN 26 SKLEPA SIS II) | 65 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Vnašanje razpisa ukrepa | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Večkratni razpisi ukrepov | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zloraba identitete | 66 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vnašanje drugega imena | 66 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dopolnilni podatki, ki se pošljejo državam članicam | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Dopolnilni podatki, ki se pošljejo v zvezi s predhodnim prijetjem | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.6 | Dodajanje označitve | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Sistematična zahteva za dodajanje označitve razpisom ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Sklep 2002/584/PNZ (1) ne uporablja | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.7 | Ukrepi uradov SIRENE po prejemu razpisa ukrepa za prijetje | 67 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Izmenjava podatkov po zadetku | 68 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Izmenjava dopolnilnih podatkov o predaji ali izročitvi | 68 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Izmenjava dopolnilnih podatkov o tranzitu čez drugo državo članico | 68 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Izbris razpisov ukrepov po predaji ali izročitvi | 68 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 4. | RAZPISI UKREPA ZARADI ZAVRNITVE VSTOPA ALI PREPOVEDI PREBIVANJA (ČLEN 24 UREDBE O SIS II) | 69 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Vnašanje razpisa ukrepa | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Večkratni razpisi ukrepov | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zloraba identitete | 70 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vnašanje drugega imena | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Izmenjava podatkov pri izdaji dovoljenj za prebivanje ali vizumov | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Posebni postopki v primerih iz člena 25 Konvencije o izvajanju Schengenskga sporazuma | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Posebni postopki v primerih iz člena 5(4)(a) in (c) Zakonika o schengenskih mejah | 71 |
| --- | --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | Skupna pravila v zvezi s postopki iz oddelka 4.5 | 72 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Izmenjava podatkov v primeru zadetka in pri zavrnitvi vstopa ali izgonu s schengenskega ozemlja | 72 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Izmenjava podatkov o državljanu tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, v primeru zadetka | 73 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Izmenjava podatkov, kadar država članica, ne da bi našla zadetek, ugotovi obstoj razpisa ukrepa zaradi zavrnitve vstopa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja | 74 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Izbris razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | RAZPISI UKREPOV ZA POGREŠANE OSEBE (ČLEN 32 SKLEPA O SIS II) | 75 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 75 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zloraba identitete | 75 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vnašanje drugega imena | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Dodajanje označitve | 75 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Zagotavljanje opisnih podrobnosti glede pogrešanih mladoletnikov in drugih oseb, za katere se oceni, da so ogrožene | 75 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Izmenjava podatkov po zadetku | 76 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Izbris razpisov ukrepov za pogrešane osebe | 76 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.7.1 | Mladoletniki | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.1

| 5.7.2 | Odrasli, za katere se ne zahtevajo zaščitni ukrepi | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.2

| 5.7.3 | Odrasli, za katere se zahtevajo zaščitni ukrepi | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.3

| 6. | RAZPISI UKREPOV ZA OSEBE, ISKANE ZARADI SODNEGA POSTOPKA (ČLEN 34 SKLEPA O SIS II) | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 77 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Zloraba identitete | 77 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vnašanje drugega imena | 77 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Izmenjava podatkov po zadetku | 77 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Izbris razpisov ukrepov za osebe, iskane zaradi sodnega postopka | 78 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 7. | RAZPISI UKREPOV ZARADI PRIKRITE ALI NAMENSKE KONTROLE (ČLEN 36 SKLEPA O SIS II) | 78 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 78 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Zloraba identitete | 78 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Vnašanje drugega imena | 78 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Obveščanje drugih držav članic pri izdajanju razpisov ukrepov | 78 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Dodajanje označitve | 79 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Izmenjava podatkov po zadetku | 79 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Izbris razpisov ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole | 79 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 7.8 | Sistemi za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic | 79 |
| --- | --- | --- |

7.8

| 8. | RAZPISI UKREPOV ZARADI ZASEGA ALI ZA ZAGOTOVITEV DOKAZOV (ČLEN 38 SKLEPA O SIS II) | 79 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 79 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Razpisi ukrepov za vozilo | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.2.1 | Preverjanje večkratnih razpisov ukrepov za vozilo | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.1

| 8.2.2 | Dvojniki VIN | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.2

| 8.3 | Izmenjava podatkov po zadetku | 81 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 8.4 | Izbris razpisov ukrepov zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov v kazenskih postopkih | 81 |
| --- | --- | --- |

8.4

| 9. | SISTEMI ZA AVTOMATSKO PREPOZNAVANJE REGISTRSKIH TABLIC | 82 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIČNI PODATKI | 83 |
| --- | --- | --- |

10.

UVOD

Schengensko območje

Vlade Kraljevine Belgije, Zvezne republike Nemčije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg in Kraljevine Nizozemske so 14. junija 1985 v Schengnu, majhnem mestu v Luksemburgu, podpisale sporazum, s katerim so želele omogočiti „[...] vsem državljanom držav članic, da svobodno prehajajo notranje meje [...]“, ter „prost pretok blaga in storitev“.

Teh pet držav ustanoviteljic je 19. junija 1990 podpisalo Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma (2), pozneje pa so se jim pridružile Italijanska republika 27. novembra 1990, Kraljevina Španija in Portugalska republika 25. junija 1991, Helenska republika 6. novembra 1992, Republika Avstrija 28. aprila 1995 ter Kraljevina Danska, Kraljevina Švedska in Republika Finska 19. decembra 1996.

Schengenski pravni red se je tako od 26. marca 1995 v celoti uporabljal v Belgiji, Nemčiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem, v Španiji in na Portugalskem (3). V Avstriji in Italiji se je v celoti uporabljal od 31. marca 1998
   (4), v Grčiji od 26. marca 2000
   (5), na Norveškem, v Islandiji, na Švedskem, Danskem in Finskem pa od 25. marca 2001
   (6).

Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta le pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda v skladu s Sklepom 2000/365/ES oziroma Sklepom 2002/192/ES.

V primeru Združenega kraljestva se določbe, pri izvajanju katerih želi sodelovati Združeno kraljestvo (z izjemo SIS), uporabljajo od 1. januarja 2005
   (7).

Schengenski pravni red je bil vključen v pravni okvir Evropske unije s protokoli, priloženimi Amsterdamski pogodbi (8) leta 1999. Sklep Sveta, s katerim je določena pravna podlaga za vsako določbo ali sklep, ki sestavlja schengenski pravni red, skladno z ustreznimi določbami iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji, je bil sprejet 12. maja 1999.

Schengenski pravni red, kakor je vključen v okvir Evropske unije s Protokolom, priloženim Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: schengenski protokol), ter akti, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, so od 1. maja 2004 zavezujoči za Češko republiko, Republiko Estonijo, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Madžarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo in Slovaško republiko. Te države članice so 21. decembra 2007 postale polnopravne članice schengenskega območja.

Ciper je podpisnik Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, a je upravičen do odstopanja v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2003.

Republika Bolgarija in Romunija sta k Evropski uniji pristopili 1. januarja 2007, zato ju od tega datuma zavezujejo schengenski pravni red ter akti, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, z odstopanjem iz Akta o pristopu iz leta 2005.

Hrvaška je k Evropski uniji pristopila 1. julija 2013. Schengenski pravni red uporablja z odstopanjem iz Akta o pristopu iz leta 2011.

Nekatere določbe schengenskega pravnega reda se uporabljajo po pristopu novih držav članic k EU. Druge določbe se v teh državah članicah uporabljajo le na podlagi ustreznega sklepa Sveta. Svet sprejme odločitev o odpravi mejnih kontrol, ko v skladu z veljavnimi schengenskimi postopki ocenjevanja in po posvetovanju z Evropskim parlamentom preveri, da so bili v zadevni državi članici izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda.

Schengenskemu območju so se priključile nekatere druge evropske države. Kraljevina Norveška in Republika Islandija sta 18. maja 1999
   (9) sklenili Pridružitveni sporazum z državami članicami, da bi pristopili k Schengenski konvenciji.

Švicarska konfederacija je leta 2004 podpisala Sporazum z Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo o pridružitvi k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), zaradi česar je 12. decembra 2008 postala članica schengenskega območja.

Na podlagi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (11), podpisanega leta 2008, je Kneževina Lihtenštajn 19. decembra 2011 postala članica schengenskega območja.

Druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

SIS II, vzpostavljen v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 (Uredba o SIS II), Sklepom 2007/533/PNZ (Sklep o SIS II) o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (skupaj imenovana pravna akta o SIS II) ter Uredbo (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12), je skupni informacijski sistem, ki pristojnim organom držav članic omogoča, da sodelujejo z izmenjavo informacij, ter je bistveno orodje za uporabo določb schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije. Z začetkom uporabe teh aktov 9. aprila 2013 je bil razveljavljen naslov IV Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma. SIS II nadomešča prvo generacijo schengenskega informacijskega sistema, ki je začel delovati leta 1995 ter katerega delovanje je bilo podaljšano v letih 2005 in 2007.

Namen SIS II, kot je določen v členu 1 pravnih aktov o SIS II, je „[...] zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Evropske unije, kar vključuje vzdrževanje javnega reda in varnosti ter varovanje varnosti na ozemljih držav članic, in uporabiti določbe iz naslova IV tretjega dela Pogodbe (ES) (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) v zvezi s pretokom oseb na njihovih ozemljih, in sicer s pomočjo informacij, ki se sporočajo prek tega sistema“.

Schengenski informacijski sistem II, skladno s pravnima aktoma o SIS II, s postopkom avtomatskega posvetovanja zagotavlja dostop do razpisov ukrepov za osebe in predmete naslednjim organom:

| (a) | organom, pristojnim za nadzor meje v skladu z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (13); |
| --- | --- |

(a)

organom, pristojnim za nadzor meje v skladu z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (13);

| (b) | organom, pristojnim za izvajanje in usklajevanje drugih policijskih in carinskih kontrol znotraj države; |
| --- | --- |

(b)

organom, pristojnim za izvajanje in usklajevanje drugih policijskih in carinskih kontrol znotraj države;

| (c) | nacionalnim pravosodnim organom in njihovim usklajevalnim organom; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnim pravosodnim organom in njihovim usklajevalnim organom;

| (d) | organom, pristojnim za izdajanje vizumov, centralnim organom, pristojnim za obravnavanje prošenj za vizume, organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje, in organom, pristojnim za izvajanje predpisov o državljanih tretjih držav v okviru uporabe pravnega reda Unije v zvezi s pretokom oseb; |
| --- | --- |

(d)

organom, pristojnim za izdajanje vizumov, centralnim organom, pristojnim za obravnavanje prošenj za vizume, organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje, in organom, pristojnim za izvajanje predpisov o državljanih tretjih držav v okviru uporabe pravnega reda Unije v zvezi s pretokom oseb;

| (e) | organom, pristojnim za izdajo potrdil o registraciji vozil (v skladu z Uredbo (ES) št. 1986/2006). |
| --- | --- |

(e)

organom, pristojnim za izdajo potrdil o registraciji vozil (v skladu z Uredbo (ES) št. 1986/2006).

V skladu s Sklepom o SIS II imata tudi Europol in Eurojust dostop do določenih kategorij razpisov ukrepov.

SIS II je sestavljen iz naslednjih delov:

| 1. | centralnega sistema („centralni SIS II“), sestavljenega iz:






  (a) | tehničnega podpornega dela („CS-SIS“), ki vsebuje podatkovno zbirko („podatkovna zbirka SIS II“); |
| --- | --- | --- |

1.

centralnega sistema („centralni SIS II“), sestavljenega iz:

(a)

tehničnega podpornega dela („CS-SIS“), ki vsebuje podatkovno zbirko („podatkovna zbirka SIS II“);

| (b) | enotnega nacionalnega vmesnika („NI-SIS“); |
| --- | --- |

(b)

enotnega nacionalnega vmesnika („NI-SIS“);

| 2. | nacionalnega sistema („N.SIS II“) v vsaki državi članici, sestavljenega iz nacionalnih podatkovnih sistemov, ki komunicirajo s centralnim SIS II. N.SIS II lahko vsebuje podatkovno zbirko (nacionalna kopija), ki vsebuje popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS II; |
| --- | --- |

2.

nacionalnega sistema („N.SIS II“) v vsaki državi članici, sestavljenega iz nacionalnih podatkovnih sistemov, ki komunicirajo s centralnim SIS II. N.SIS II lahko vsebuje podatkovno zbirko (nacionalna kopija), ki vsebuje popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS II;

| 3. | komunikacijske infrastrukture med CS-SIS in NI-SIS, ki zagotavlja šifrirano navidezno omrežje, namenjeno podatkom v SIS II in izmenjavi podatkov med uradi SIRENE, kakor je določeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

3.

komunikacijske infrastrukture med CS-SIS in NI-SIS, ki zagotavlja šifrirano navidezno omrežje, namenjeno podatkom v SIS II in izmenjavi podatkov med uradi SIRENE, kakor je določeno v nadaljevanju.

1.   URADI SIRENE IN DOPOLNILNI PODATKI

1.1   Urad SIRENE

SIS II vsebuje samo nepogrešljive podatke (npr. podatke o razpisu ukrepa), ki omogočajo identifikacijo osebe ali predmeta, in nujne ukrepe, ki naj bi se izvedli. Poleg tega države članice v skladu s pravnima aktoma o SIS II izmenjajo dopolnilne podatke v zvezi z razpisom ukrepa, ki so potrebni za izvajanje nekaterih določb, predvidenih s pravnima aktoma o SIS II, in za pravilno delovanje SIS II bodisi na dvostranski bodisi na večstranski podlagi.

Ta struktura, vzpostavljena zaradi izmenjave dopolnilnih podatkov, je bila poimenovana „SIRENE“, kar je akronim opredelitve tega pojma v angleščini: „Supplementary Information Request at the National Entries“ – SIRENE (Zahteva za dopolnilne podatke pri vnosih držav članic).

Vsaka država članica vzpostavi nacionalni „urad SIRENE“ v skladu s členom 7(2), ki je skupen obema pravnima aktoma o SIS II. Kot enotna kontaktna točka za države članice deluje neprekinjeno štiriindvajset ur na dan, vse dni v tednu, in se uporablja za izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi z vnosom razpisov ukrepov, omogoča pa tudi izvedbo ustreznih ukrepov, če se pojavi zadetek pri iskanju oseb ali predmetov, katerih podatki so bili vneseni v SIS II. Glavne naloge urada SIRENE obsegajo (14) zagotavljanje, da je izmenjava vseh dopolnilnih podatkov v skladu z zahtevami tega priročnika SIRENE, kot je določeno v členu 8, ki je skupen obema pravnima aktoma o SIS II, za naslednje namene:

| (a) | da se države članice lahko medsebojno posvetujejo ali obvestijo ob vnosu razpisa ukrepa (npr. pri vnosu razpisov ukrepov za prijetje); |
| --- | --- |

(a)

da se države članice lahko medsebojno posvetujejo ali obvestijo ob vnosu razpisa ukrepa (npr. pri vnosu razpisov ukrepov za prijetje);

| (b) | da se v primeru zadetka omogoči izvedba ustreznega ukrepa (npr. najden zadetek za razpis ukrepa); |
| --- | --- |

(b)

da se v primeru zadetka omogoči izvedba ustreznega ukrepa (npr. najden zadetek za razpis ukrepa);

| (c) | če želenega ukrepa ni mogoče izvesti (npr. dodajanje označitve); |
| --- | --- |

(c)

če želenega ukrepa ni mogoče izvesti (npr. dodajanje označitve);

| (d) | kadar gre za kakovost podatkov v SIS II (npr. ko so bili podatki vneseni nezakonito ali so netočni), vključno s potrjevanjem poslanih razpisov ukrepov in preverjanjem prejetih razpisov ukrepov, če tako določa nacionalno pravo; |
| --- | --- |

(d)

kadar gre za kakovost podatkov v SIS II (npr. ko so bili podatki vneseni nezakonito ali so netočni), vključno s potrjevanjem poslanih razpisov ukrepov in preverjanjem prejetih razpisov ukrepov, če tako določa nacionalno pravo;

| (e) | kadar gre za skladnost in prednostno obravnavo razpisov ukrepov (npr. pri preverjanju večkratnih razpisov ukrepov); |
| --- | --- |

(e)

kadar gre za skladnost in prednostno obravnavo razpisov ukrepov (npr. pri preverjanju večkratnih razpisov ukrepov);

| (f) | kadar gre za pravice osebe, na katero se nanašajo podatki, zlasti pravice do dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

(f)

kadar gre za pravice osebe, na katero se nanašajo podatki, zlasti pravice do dostopa do podatkov.

Države članice je treba spodbujati, naj strukturirano organizirajo vse nacionalne organe, pristojne za mednarodno policijsko sodelovanje, vključno z uradom SIRENE, tako da se preprečijo spori o pristojnosti in podvajanje dela.

1.2   Priročnik SIRENE

Priročnik SIRENE je sklop navodil, v katerih so podrobno opisani pravila in postopki, ki urejajo dvostransko ali večstransko izmenjavo dopolnilnih podatkov.

1.3   Dodatki k temu priročniku SIRENE

Ker nekatera pravila, ki so tehnične narave, neposredno vplivajo na delo uporabnikov v državah članicah, vključno z uradi SIRENE, jih je primerno vključiti v Priročnik SIRENE. Zato dodatki k temu priročniku med drugim vsebujejo pravila o prečrkovanju, razpredelnice s šiframi, obrazce za sporočanje dopolnilnih podatkov in druge tehnične izvedbene ukrepe za obdelavo podatkov.

1.4   Katalog priporočil za pravilno uporabo schengenskega pravnega reda in najboljše prakse (schengenski informacijski sistem)

Katalog ponuja pravno nezavezujoča priporočila in najboljše prakse za države članice ob upoštevanju izkušenj. Uporablja se tudi kot referenčno orodje za ocenjevanje pravilnega izvajanja pravnih aktov o SIS II. Zato ga je treba, kolikor je mogoče, upoštevati.

1.5   Vloga uradov SIRENE pri policijskem sodelovanju v Evropski uniji

Izmenjava dopolnilnih podatkov ne vpliva na naloge, ki jih na področju mednarodnega policijskega sodelovanja uradom SIRENE nalagajo predpisi nacionalnega prava o izvajanju drugih pravnih aktov Evropske unije.

Uradom SIRENE so lahko naložene dodatne naloge, zlasti s predpisi nacionalnega prava o izvajanju Okvirnega sklepa 2006/960/PNZ, členoma 39 in 46 Schengenske konvencije, kolikor ju ni nadomestil Okvirni sklep 2006/960/PNZ, ter členoma 40 ali 41 Schengenske konvencije, ali če spadajo podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

Če urad SIRENE od drugega urada SIRENE prejme zahtevo, ki je po nacionalnem pravu zunaj njegovega področja pristojnosti, jo nemudoma posreduje pristojnemu organu in o tem obvesti urad SIRENE, ki je poslal zahtevo. Uradu SIRENE, ki je poslal zahtevo, po potrebi zagotovi podporo za lažjo komunikacijo.

1.5.1   Prenos podatkov iz SIS II in dopolnilnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam

V skladu s členom 39 Uredbe o SIS II in členom 54 Sklepa o SIS II se podatki, obdelani v SIS II pri uporabi teh dveh pravnih aktov, ne posredujejo ali dajejo na razpolago tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. Ta prepoved se uporablja za prenos dopolnilnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. V členu 55 Sklepa o SIS II je določeno odstopanje od tega splošnega pravila, in sicer glede izmenjave podatkov z Interpolom o ukradenih, protipravno odvzetih, drugače odtujenih ali razveljavljenih potnih listov, pri čemer je treba upoštevati pogoje iz tega člena.

1.6   Odnosi med uradi SIRENE in Europolom

Europol ima v skladu s členi 26, 36 in 38 Sklepa o SIS II pravico do dostopa do podatkov in do neposrednega iskanja podatkov, vnesenih v SIS II. Od zadevnih držav članic lahko zahteva dodatne podatke v skladu z določbami iz Sklepa o ustanovitvi Europola (15). Močno priporočljivo je, da se v skladu z nacionalnim pravom vzpostavi sodelovanje z nacionalno enoto Europola, s čimer se zagotovi, da je urad SIRENE obveščen o vseh izmenjavah dopolnilnih podatkov med Europolom in nacionalno enoto Europola glede razpisov ukrepov v SIS II. V izjemnih primerih, kadar komunikacija na nacionalni ravni glede razpisov ukrepov v SIS II poteka prek nacionalne enote Europola, bi bilo treba v izogib zmedi s tem dejstvom seznaniti vse strani v komunikaciji, zlasti urad SIRENE.

1.7   Odnosi med uradi SIRENE in Eurojustom

Nacionalni člani Eurojusta in njihovi pomočniki imajo v skladu s členi 26, 32, 34 in 38 Sklepa o SIS II pravico do dostopa do podatkov in do neposrednega iskanja podatkov, vnesenih v SIS II. Z njimi bi bilo treba v skladu z nacionalnim pravom vzpostaviti sodelovanje, da se zagotovi nemotena izmenjava podatkov v primeru zadetka. Urad SIRENE bi moral biti zlasti kontaktna točka za nacionalne člane Eurojusta in njihove pomočnike za dopolnilne podatke glede razpisov ukrepov v SIS II.

1.8   Odnosi med uradi SIRENE in Interpolom (16)

Vloga SIS II ni niti nadomeščanje niti posnemanje vloge Interpola. Čeprav se njune naloge morda prekrivajo, se vodilna načela za ukrepanje in sodelovanje med državami članicami v okviru schengenskega pravnega reda bistveno razlikujejo od tistih v okviru Interpola. Zato je treba določiti pravila za sodelovanje med uradi SIRENE in državnimi centralnimi uradi Interpola na nacionalni ravni.

Uporabljajo se naslednja načela:

1.8.1   Prednost razpisov ukrepov v SIS II pred razpisi ukrepov Interpola

V primeru razpisov ukrepov, ki so jih izdale države članice, imajo razpisi ukrepov v SIS II in izmenjava vseh podatkov o teh razpisih ukrepov vedno prednost pred razpisi ukrepov in izmenjavo podatkov prek Interpola. To je zlasti pomembno v primeru nasprotij med razpisi ukrepov.

1.8.2   Izbira komunikacijskega kanala

Spoštovati je treba načelo, po katerem imajo schengenski razpisi ukrepov prednost pred razpisi ukrepov Interpola, ki jih izdajo države članice, in zagotoviti, da ga upoštevajo tudi državni centralni uradi držav članic. Po tem, ko se v SIS II ustvari razpis ukrepa, uradi SIRENE zagotovijo vse obveščanje glede razpisa ukrepa, namena za razpis ukrepa in izvajanja zahtevanih ukrepov. Če želi država članica spremeniti komunikacijski kanal, se mora vnaprej posvetovati z drugimi pogodbenicami. Taka sprememba kanala je mogoča samo v posebnih primerih.

1.8.3   Uporaba in razpošiljanje razpisov ukrepov Interpola v schengenskih državah

Glede na prednost, ki jo imajo razpisi ukrepov v SIS II pred razpisi ukrepov Interpola, je uporaba slednjih omejena na izjemne primere (tj. če niti v pravnih aktih o SIS II niti v tehničnih pogojih ni določbe za vnos razpisa ukrepa v SIS II ali če ni na voljo vseh potrebnih podatkov za oblikovanje razpisa ukrepa v SIS II). Znotraj schengenskega območja se je treba izogibati sočasnim razpisom ukrepov v SIS II in prek Interpola. Razpisi ukrepov, ki so razposlani prek Interpolovih kanalov in zajemajo tudi schengensko območje ali njegove dele, imajo oznako: „razen schengenskih držav“.

1.8.4   Zadetek in izbris razpisa ukrepa

Da se uradu SIRENE zagotovi vloga usklajevalca za preverjanje kakovosti podatkov, vnesenih v SIS II, države članice zagotovijo, da se uradi SIRENE in državni centralni uradi medsebojno obveščajo o zadetkih in izbrisu razpisov ukrepov.

1.8.5   Izboljšanje sodelovanja med uradi SIRENE in državnimi centralnimi uradi Interpola

Vsaka država članica v skladu z nacionalnim pravom sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovite izmenjave podatkov na nacionalni ravni med svojim uradom SIRENE in državnimi centralnimi uradi.

1.9   Standardi

Sodelovanje prek uradov SIRENE temelji na naslednjih standardih:

1.9.1   Razpoložljivost

Vsak urad SIRENE neprekinjeno deluje 24 ur na dan, sedem dni v tednu, da se lahko odzove v roku, ki se zahteva v oddelku 1.13. Zagotavljanje tehničnih in pravnih analiz, podpore in rešitev je prav tako na voljo neprekinjeno štiriindvajset ur na dan, vse dni v tednu.

1.9.2   Kontinuiteta

Vsak urad SIRENE vzpostavi notranjo strukturo, ki zagotavlja kontinuiteto upravljanja, osebja in tehnične infrastrukture.

1.9.3   Zaupnost

V skladu s členom 11, ki je skupen obema pravnima aktoma o SIS II, veljajo za vse osebje uradov SIRENE ustrezna nacionalna pravila o poslovni skrivnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti. Ta obveza velja tudi po tem, ko osebje zapusti urad ali prekine delovno razmerje.

1.9.4   Dostopnost

Za izpolnitev zahteve glede zagotavljanja dopolnilnih podatkov ima osebje uradov SIRENE neposreden ali posreden dostop do vseh relevantnih nacionalnih podatkov in nasvetov strokovnjakov.

1.10   Obveščanje

1.10.1   Jezik sporazumevanja

Zaradi največje mogoče učinkovitosti pri dvostranskem sporazumevanju med uradi SIRENE se uporablja jezik, ki ga poznata obe strani.

1.10.2   Izmenjava podatkov med uradi SIRENE

Tehnične specifikacije glede izmenjave informacij med uradi SIRENE so določene v dokumentu: „Izmenjava podatkov med uradi SIRENE“. Ta navodila je treba upoštevati.

1.10.3   Omrežje, sporočila in elektronski poštni predali

Uradi SIRENE uporabljajo šifrirano navidezno omrežje, namenjeno izključno podatkom v SIS II in izmenjavi dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE, kakor je določeno v členu 4(1)(c) in členu 8(1), ki sta skupna obema pravnima aktoma o SIS II. Drug ustrezno zavarovan in primeren način komunikacije se lahko uporabi le, če ta kanal ni na voljo. Možnost izbire komunikacijskega kanala pomeni, da se o tem odloča za vsak primer posebej glede na tehnične možnosti ter varnost in kakovost zahtev, ki jih morajo izpolnjevati sporočila.

Pisna sporočila se delijo v dve kategoriji: prosto besedilo in standardni obrazci. V Dodatku 3 so opisani obrazci, ki si jih medsebojno izmenjujejo uradi SIRENE, ter navodila o tem, kako bi bilo treba izpolniti polja, in tudi ali so obvezna ali neobvezna.

V okviru zgoraj navedenega omrežja obstajajo štirje različni poštni predali za sporočila s prostim besedilom in obrazce SIRENE.

| Poštni predal | Naslov poštnega predala | Namen |
| --- | --- | --- |
| Operativne zadeve | oper@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo obrazcev in prilog med uradi SIRENE |
| Tehnične zadeve | tech@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo e-pošte med osebjem za tehnično podporo v uradih SIRENE |
| Vodja urada SIRENE | director@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo e-pošte z vodji uradov SIRENE |
| Elektronska pošta | message@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo sporočil s prostim besedilom med uradi SIRENE |

Poštni predal

Naslov poštnega predala

Namen

Operativne zadeve

oper@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo obrazcev in prilog med uradi SIRENE

Tehnične zadeve

tech@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo e-pošte med osebjem za tehnično podporo v uradih SIRENE

Vodja urada SIRENE

director@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo e-pošte z vodji uradov SIRENE

Elektronska pošta

message@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo sporočil s prostim besedilom med uradi SIRENE

Za testiranje obstaja druga domena (17) (testxx.sirenemail2.eu), znotraj katere se lahko kateri koli poštni predal iz zgornje razpredelnice podvoji za testne namene, ne da bi to oviralo neposredno izmenjavo sporočil in okolje delovnega postopka.

Uporabljajo se podrobna pravila o poštnih predalih in prenosu obrazcev SIRENE iz dokumenta „Izmenjava podatkov med uradi SIRENE“.

Sistem delovnega postopka SIRENE (glej oddelek 1.12) spremlja poštne predale za operativne zadeve in elektronsko pošto („oper“ in „message“), da odkrije vse vhodne obrazce, povezano e-pošto in priloge. Nujna sporočila se pošljejo samo v poštni predal za operativne zadeve.

1.10.4   Obveščanje v izjemnih okoliščinah

Kadar običajni komunikacijski kanali niso na voljo in je treba standardne obrazce poslati na primer po telefaksu, se uporablja postopek iz dokumenta „Izmenjava podatkov med uradi SIRENE“.

1.11   Imenik SIRENE

Kontaktni podatki za urade SIRENE ter ustrezne informacije za medsebojno obveščanje in sodelovanje so zbrani in navedeni v imeniku SIRENE. Za posodabljanje imenika je zadolžena Komisija, ki vsaj dvakrat letno izda posodobljeni imenik SIRENE. Vsak urad SIRENE zagotovi, da:

| (a) | se informacije iz imenika SIRENE ne razkrijejo tretjim osebam; |
| --- | --- |

(a)

se informacije iz imenika SIRENE ne razkrijejo tretjim osebam;

| (b) | osebje uradov SIRENE pozna imenik SIRENE in ga uporablja; |
| --- | --- |

(b)

osebje uradov SIRENE pozna imenik SIRENE in ga uporablja;

| (c) | je o vsaki posodobitvi podatkov, navedenih v imeniku SIRENE, nemudoma obveščena Komisija. |
| --- | --- |

(c)

je o vsaki posodobitvi podatkov, navedenih v imeniku SIRENE, nemudoma obveščena Komisija.

1.12   Sistem delovnega postopka SIRENE

Učinkovito upravljanje delovne obremenitve uradov SIRENE je mogoče najbolje doseči s tem, da ima vsak urad SIRENE računalniško podprt sistem upravljanja (sistem delovnega postopka), ki omogoča, da se upravljanje dnevnega delovnega postopka v veliki meri avtomatizira.

Urad SIRENE ima lahko za primer izrednih razmer računalnik z varnostnimi kopijami in sistem podatkovne zbirke za svoj delovni postopek na drugi lokaciji. To mora vključevati dovolj zmogljiv podporni sistem za oskrbo z električno energijo in za obveščanje.

Za zagotovitev visoke razpoložljivosti delovnega postopka SIRENE mora biti na voljo primerna podpora IT.

1.13   Roki za odgovor

Urad SIRENE čim prej odgovori na vse zahteve za podatke o razpisih ukrepov in postopke v primeru zadetka, ki so jih prek svojih uradov SIRENE vložile druge države članice. V vsakem primeru odgovori v 12 urah. (Glej tudi oddelek 1.13.1 glede navedbe nujnosti v obrazcih SIRENE.)

Prednostne naloge pri vsakdanjem delu temeljijo na kategoriji razpisa ukrepa in pomembnosti zadeve.

1.13.1   Navedba nujnosti v obrazcih SIRENE, vključno z nujnim poročanjem o zadetku

Obrazci SIRENE, ki jih mora urad SIRENE, pri katerem je bila vložena zahteva, najhitreje prednostno obravnavati, imajo lahko oznako „URGENT“ (nujno) v polju 311 („Pomembno opozorilo“) in navedbo razloga za nujno obravnavo. Razlog za nujnost se obrazloži v ustreznih poljih v obrazcih SIRENE. Kadar je potreben nujen odgovor, lahko sporočanje ali obveščanje poteka po telefonu.

Kadar je zaradi okoliščin zadetka za razpis ukrepa to potrebno, npr. pri resnično nujni ali precej pomembni zadevi, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek za razpis ukrepa, najprej pošlje obrazec G, nato pa po potrebi telefonsko obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o zadetku.

1.14   Pravila prečrkovanja in transkripcije

Opredelitve in pravila prečrkovanja in transkripcije so določeni v Dodatku 1. Uradi SIRENE jih morajo spoštovati pri medsebojnem obveščanju (glej tudi oddelek 2.10 o osebnih lastnih imenih).

1.15   Kakovost podatkov

Uradi SIRENE v skladu s členom 7(2) pravnih aktov o SIS II usklajujejo preverjanje kakovosti podatkov, vnesenih v SIS II. Za opravljanje te naloge bi morali imeti potrebne nacionalne pristojnosti. Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezno obliko revizije kakovosti nacionalnih podatkov, vključno s pregledom odstotka razpisov ukrepov/zadetkov in vsebine podatkov.

Da lahko vsak urad SIRENE opravlja svojo vlogo koordinatorja za preverjanje kakovosti podatkov, bi morale biti na voljo potrebna podpora IT in ustrezne pravice znotraj sistemov.

V sodelovanju z nacionalnim uradom SIRENE bi bilo treba določiti nacionalne standarde za usposabljanje uporabnikov o načelih in praksah glede kakovosti podatkov. Države članice se lahko obrnejo na osebje uradov SIRENE za pomoč pri usposabljanju vseh organov, ki vnašajo razpise ukrepov, s poudarkom na kakovosti podatkov in kar največji uporabi SIS II.

1.16   Arhiviranje

| (a) | Vsaka država članica določi pogoje za shranjevanje podatkov. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka država članica določi pogoje za shranjevanje podatkov.

| (b) | Vsi podatki o razpisih ukrepov urada SIRENE države članice, ki izda razpis ukrepa, so na voljo drugim državam članicam, vključno s sklicem na odločitev, na podlagi katere je bil izdan razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

Vsi podatki o razpisih ukrepov urada SIRENE države članice, ki izda razpis ukrepa, so na voljo drugim državam članicam, vključno s sklicem na odločitev, na podlagi katere je bil izdan razpis ukrepa.

| (c) | Arhivi vsakega urada SIRENE omogočijo hiter dostop do relevantnih podatkov, da se upoštevajo zelo kratki roki za prenos podatkov. |
| --- | --- |

(c)

Arhivi vsakega urada SIRENE omogočijo hiter dostop do relevantnih podatkov, da se upoštevajo zelo kratki roki za prenos podatkov.

| (d) | V skladu s členom 12(4) pravnih aktov o SIS II se osebni podatki, ki jih v dosjejih hranijo uradi SIRENE in so pridobljeni na podlagi izmenjave podatkov, hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, zaradi katerega so bili posredovani. Praviloma se izbrišejo takoj, ko je bil zadevni razpis ukrepa izbrisan iz SIS II, v vsakem primeru pa najpozneje leto dni potem. Vendar se lahko v skladu z nacionalnim pravom podatki o posebnem razpisu ukrepa, ki ga je izdala država članica, ali o razpisu ukrepa, v zvezi s katerim so bili izvedeni ukrepi na njenem ozemlju, hranijo dlje. |
| --- | --- |

(d)

V skladu s členom 12(4) pravnih aktov o SIS II se osebni podatki, ki jih v dosjejih hranijo uradi SIRENE in so pridobljeni na podlagi izmenjave podatkov, hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, zaradi katerega so bili posredovani. Praviloma se izbrišejo takoj, ko je bil zadevni razpis ukrepa izbrisan iz SIS II, v vsakem primeru pa najpozneje leto dni potem. Vendar se lahko v skladu z nacionalnim pravom podatki o posebnem razpisu ukrepa, ki ga je izdala država članica, ali o razpisu ukrepa, v zvezi s katerim so bili izvedeni ukrepi na njenem ozemlju, hranijo dlje.

| (e) | Dopolnilni podatki, ki so jih poslale druge države članice, se hranijo v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov v državi članici prejemnici. Uporabljajo se tudi skupni člen 12 pravnih aktov o SIS II, Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ (19). |
| --- | --- |

(e)

Dopolnilni podatki, ki so jih poslale druge države članice, se hranijo v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov v državi članici prejemnici. Uporabljajo se tudi skupni člen 12 pravnih aktov o SIS II, Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ (19).

| (f) | Podatki o zlorabi identitete se izbrišejo po izbrisu zadevnega razpisa ukrepa. |
| --- | --- |

(f)

Podatki o zlorabi identitete se izbrišejo po izbrisu zadevnega razpisa ukrepa.

| (g) | Dostop do arhivov se evidentira, nadzoruje in omeji na pristojno osebje. |
| --- | --- |

(g)

Dostop do arhivov se evidentira, nadzoruje in omeji na pristojno osebje.

1.17   Osebje

Delovno silo sestavlja visoko izkušeno osebje, sposobno delovati na lastno pobudo in učinkovito obravnavati zadeve. Zato je zaželen majhen pretok zaposlenih, za kar je potrebna nedvoumna podpora uprave, da se ustvari decentralizirano delovno okolje. Priporočljivo je, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi se kar najbolj preprečila izguba kvalifikacij in izkušenj zaradi pretoka zaposlenih.

1.17.1   Vodje uradov SIRENE

Vodje uradov SIRENE bi se morali sestati vsaj dvakrat letno, da ocenijo kakovost sodelovanja med svojimi službami, razpravljajo o potrebnih tehničnih ali organizacijskih ukrepih v primeru morebitnih težav in po potrebi pojasnijo postopke. Sestanek vodij uradov SIRENE organizira država članica, ki predseduje Svetu Evropske unije.

1.17.2   Oseba za stike v uradu SIRENE (SIRCoP)

Kadar standardni postopki morebiti niso zadovoljivi, lahko oseba za stike v uradu SIRENE obravnava dosjeje, pri katerih je napredek zapleten, težaven ali občutljiv, za rešitev zadeve pa je morda potrebna določena stopnja zagotavljanja kakovosti in/ali dolgoročen stik z drugim uradom SIRENE. Oseba za stike v uradu SIRENE ni zadolžena za obravnavo nujnih zadev, pri katerih se načeloma uporabljajo storitve osebja, ki je dežurno neprekinjeno štiriindvajset ur na dan, vse dni v tednu.

Oseba za stike v uradu SIRENE lahko pripravi predloge za spodbujanje kakovosti in opiše možnosti za dolgoročno rešitev takih težav.

Praviloma lahko z osebo za stike v uradu SIRENE stopi v stik druga oseba za stike v uradu SIRENE le med delovnim časom.

Letna ocena se opravi v okviru letnega statističnega poročanja, kot je določeno v Dodatku 5, na podlagi naslednjih kazalnikov:

| (a) | število posredovanj osebe za stike v uradu SIRENE za državo članico; |
| --- | --- |

(a)

število posredovanj osebe za stike v uradu SIRENE za državo članico;

| (b) | razlog za stik; |
| --- | --- |

(b)

razlog za stik;

| (c) | rezultat posredovanj na podlagi informacij, ki so na voljo v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

(c)

rezultat posredovanj na podlagi informacij, ki so na voljo v obdobju poročanja.

1.17.3   Znanje

Osebje uradov SIRENE mora znati čim več jezikov, osebje na dolžnosti pa mora biti sposobno sporazumevanja z vsemi uradi SIRENE.

Vsi člani osebja morajo imeti potrebno znanje o:

| — | nacionalnih, evropskih in mednarodnih pravnih vidikih, |
| --- | --- |

—

nacionalnih, evropskih in mednarodnih pravnih vidikih,

| — | svojih nacionalnih organih pregona ter |
| --- | --- |

—

svojih nacionalnih organih pregona ter

| — | nacionalnih in evropskih pravosodnih sistemih ter sistemih za upravljanje priseljevanja. |
| --- | --- |

—

nacionalnih in evropskih pravosodnih sistemih ter sistemih za upravljanje priseljevanja.

Imeti morajo pristojnost za neodvisno obravnavanje vsake nove zadeve.

Uslužbenci, ki so na delu zunaj delovnega časa, morajo imeti enake sposobnosti, znanje in pristojnosti ter možnost, da se obrnejo na dežurne strokovnjake.

V uradu SIRENE je treba zagotoviti strokovno pravno znanje za običajne in izjemne zadeve. To strokovno znanje lahko glede na posamezno zadevo zagotovijo člani osebja z ustreznim pravnim znanjem ali strokovnjaki iz pravosodnih organov.

1.17.4   Usposabljanje

Nacionalna raven

Na nacionalni ravni se z zadovoljivim usposabljanjem zagotavlja, da osebje dosega zahtevane standarde iz tega priročnika. Preden osebje dobi dovoljenje za obdelavo podatkov, shranjenih v SIS II, mu mora biti zagotovljeno predvsem ustrezno usposabljanje glede pravil o varnosti in varstvu podatkov, seznanjeno pa mora biti tudi z vsemi relevantnimi kaznivimi dejanji in kaznimi.

Evropska raven

Skupni tečaji usposabljanja so organizirani vsaj enkrat letno, da se tako okrepi sodelovanje med uradi SIRENE, pri čimer se osebju uradov omogoči srečanje s kolegi iz drugih uradov, izmenjava informacij o nacionalnih delovnih metodah ter ustvarjanje usklajene in enakovredne ravni znanja. Poleg tega to usposabljanje prispeva k osveščanju osebja o pomembnosti njegovega dela in o potrebi po vzajemni solidarnosti s ciljem skupne varnosti držav članic.

Izvedba usposabljanja bi morala biti skladna s Priročnikom SIRENE za mentorje.

Člen 3 Uredbe (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (20) določa, da Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice opravlja naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, zlasti za osebje SIRENE.

1.17.5   Izmenjava osebja

Če je mogoče, bi morali uradi SIRENE vsaj enkrat letno zagotoviti možnost izmenjave osebja z drugimi uradi SIRENE. Te izmenjave so namenjene izboljšanju znanja osebja o delovnih metodah, seznanjanju z organiziranostjo drugih uradov SIRENE in vzpostavitvi osebnih stikov s kolegi v drugih državah članicah.

2.   SPLOŠNI POSTOPKI

V nadaljevanju opisani postopki se uporabljajo za vse kategorije razpisov ukrepov. Postopki, značilni za posamezne kategorije razpisa ukrepa, so opisani v ustreznih delih tega priročnika.

2.1   Opredelitev pojmov

„Država članica izdajateljica“: država članica, ki je vnesla razpis ukrepa v SIS II.

„Izvršitvena država članica“: država članica, ki v primeru zadetka izvede zahtevane ukrepe.

„Urad SIRENE, ki zagotovi podatke“: urad SIRENE države članice, ki ima prstne odtise ali fotografije osebe, za katero je druga država članica izdala razpis ukrepa.

„Zadetek“: zadetek v SIS II se zgodi, ko:

| (a) | uporabnik opravi iskanje; |
| --- | --- |

(a)

uporabnik opravi iskanje;

| (b) | iskanje razkrije tuj razpis ukrepa v SIS II; |
| --- | --- |

(b)

iskanje razkrije tuj razpis ukrepa v SIS II;

| (c) | se podatki glede razpisa ukrepa v SIS II ujemajo z iskanimi podatki in |
| --- | --- |

(c)

se podatki glede razpisa ukrepa v SIS II ujemajo z iskanimi podatki in

| (d) | se zaradi zadetka zahtevajo nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

(d)

se zaradi zadetka zahtevajo nadaljnji ukrepi.

„Označitev“: začasno prenehanje veljavnosti razpisa ukrepa na nacionalni ravni, ki ga je mogoče dodati razpisom ukrepov za prijetje, razpisom ukrepov za pogrešane osebe in razpisom ukrepov zaradi kontrole, če država članica meni, da je izvajanje razpisa ukrepa v nasprotju z njenim nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi nacionalnimi interesi. Ko je razpisu ukrepa dodana označitev, se ukrep, ki ga je treba na podlagi razpisa ukrepa izvesti, na ozemlju te države članice ne izvede.

2.2   Večkratni razpisi ukrepov (člen 34(6) Uredbe o SIS II in člen 49(6) Sklepa o SIS II)

Za vsako osebo ali predmet se lahko v SIS II vnese samo en razpis ukrepa na državo članico.

Zato je treba, kadar je to mogoče in potrebno, drugi razpis in naslednje razpise ukrepov za isto osebo ali predmet evidentirati na nacionalni ravni, tako da se jih lahko vnese, ko prvi razpis ukrepa preneha veljati ali je izbrisan.

Različne države članice lahko vnesejo več razpisov ukrepov za isto osebo. Bistveno je, da to ne povzroči zmede pri uporabnikih ter da jim je jasno, katere ukrepe je treba sprejeti, ko vnašajo razpis ukrepa, in kateri postopek je treba upoštevati v primeru zadetka. Zato se vzpostavijo postopki za ugotavljanje večkratnih razpisov ukrepov in tudi prednostni sistem za vnašanje razpisov ukrepov v SIS II.

To zahteva:

| — | preverjanje pred vnosom razpisa ukrepa, da se ugotovi, ali je zadevna oseba ali predmet že v SIS II, |
| --- | --- |

—

preverjanje pred vnosom razpisa ukrepa, da se ugotovi, ali je zadevna oseba ali predmet že v SIS II,

| — | posvetovanje z drugimi državami članicami, če vnos razpisa ukrepa povzroči večkratne razpise ukrepov, ki niso združljivi. |
| --- | --- |

—

posvetovanje z drugimi državami članicami, če vnos razpisa ukrepa povzroči večkratne razpise ukrepov, ki niso združljivi.

2.2.1   Združljivost razpisov ukrepov

Več držav članic lahko vnese razpis ukrepa za isto osebo ali predmet, če so razpisi ukrepov združljivi.

Države članice lahko odstopajo od pravil o združljivosti pri izdaji razpisa ukrepa zaradi prikrite ali namenske kontrole, zlasti v primeru razpisa ukrepov, izdanih za namene nacionalne varnosti. To odstopanje ne posega v prednostni vrstni red razpisov ukrepov in postopek posvetovanja iz oddelka 2.2.2.

Razpredelnica s podatki o združljivosti razpisov ukrepov za osebe

| Vrstni red glede na pomen | Razpis ukrepa za prijetje | Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa | Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita) | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole | Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja) | Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razpis ukrepa za prijetje | da | da | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa | da | da | ne | ne | ne | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita) (zaščita) | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | ne | ne | ne | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole | ne | ne | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja) (kraj, kjer se oseba nahaja) | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |

Vrstni red glede na pomen

Razpis ukrepa za prijetje

Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita)

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja)

Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka

Razpis ukrepa za prijetje

da

da

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa

da

da

ne

ne

ne

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita) (zaščita)

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja) (kraj, kjer se oseba nahaja)

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpredelnica s podatki o združljivosti razpisov ukrepov za predmete

| Vrstni red glede na pomen | Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov | Razveljavljen dokument za namene potovanja | Razpis ukrepa zaradi zasega | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razveljavljen dokument za namene potovanja | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi zasega | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole | ne | ne | ne | ne | ne | da | da |

Vrstni red glede na pomen

Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov

Razveljavljen dokument za namene potovanja

Razpis ukrepa zaradi zasega

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Razveljavljen dokument za namene potovanja

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi zasega

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

2.2.2   Prednostni vrstni red razpisov ukrepov

Če razpisi ukrepov niso združljivi, je prednostni vrstni red razpisov ukrepov za osebe naslednji:

| — | prijetje zaradi predaje ali izročitve (člen 26 Sklepa), |
| --- | --- |

—

prijetje zaradi predaje ali izročitve (člen 26 Sklepa),

| — | zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja na schengenskem ozemlju (člen 24 Uredbe), |
| --- | --- |

—

zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja na schengenskem ozemlju (člen 24 Uredbe),

| — | uvedba zaščite (člen 32 Sklepa), |
| --- | --- |

—

uvedba zaščite (člen 32 Sklepa),

| — | namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | namenska kontrola (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola (člen 36 Sklepa). |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola (člen 36 Sklepa).

| — | sporočanje kraja, kjer se oseba nahaja (člena 32 in 34 Sklepa). |
| --- | --- |

—

sporočanje kraja, kjer se oseba nahaja (člena 32 in 34 Sklepa).

Prednostni vrstni red razpisov ukrepov za predmete je naslednji:

| — | zagotovitev dokazov (člen 38 Sklepa), |
| --- | --- |

—

zagotovitev dokazov (člen 38 Sklepa),

| — | zaseg dokumenta, razveljavljenega za namene potovanja (člen 38 Sklepa), |
| --- | --- |

—

zaseg dokumenta, razveljavljenega za namene potovanja (člen 38 Sklepa),

| — | zaseg (člen 38 Sklepa), |
| --- | --- |

—

zaseg (člen 38 Sklepa),

| — | namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | namenska kontrola (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola (člen 36 Sklepa). |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola (člen 36 Sklepa).

Odstopanja od tega prednostnega vrstnega reda so mogoča po medsebojnem posvetovanju držav članic, če gre za zaščito temeljnih nacionalnih interesov.

2.2.3   Preverjanje nezdružljivosti in vnašanje večkratnih razpisov ukrepov

Da bi se preprečili nezdružljivi večkratni razpisi ukrepov, je pomembno natančno razlikovati med osebami ali predmeti, ki imajo podobne značilnosti. Zato je bistveno, da se uradi SIRENE medsebojno posvetujejo in sodelujejo, vsaka država članica pa mora vzpostaviti ustrezne tehnične postopke za odkrivanje takih primerov pred vnosom razpisa ukrepa.

Če je zahteva za razpis ukrepa v nasprotju z razpisom ukrepa, ki ga je ista država članica že vnesla v SIS II, nacionalni urad SIRENE v skladu z nacionalnim postopkom zagotovi, da je v SIS II vnesen samo en razpis ukrepa.

Za preverjanje, ali obstajajo večkratni razpisi ukrepov za isto osebo ali predmet, se uporablja naslednji postopek:

| (a) | pri ugotavljanju obstoja večkratnih razpisov ukrepov se primerjajo obvezni elementi opisa identitete:






  (i) | za osebo:






  — | priimek, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

pri ugotavljanju obstoja večkratnih razpisov ukrepov se primerjajo obvezni elementi opisa identitete:

(i)

za osebo:

—

priimek,

| — | ime, |
| --- | --- |

—

ime,

| — | datum rojstva, |
| --- | --- |

—

datum rojstva,

| — | spol; |
| --- | --- |

—

spol;

| (ii) | za vozilo:






  — | identifikacijska številka vozila (številka VIN), |
| --- | --- | --- |

(ii)

za vozilo:

—

identifikacijska številka vozila (številka VIN),

| — | registrska številka in država registracije, |
| --- | --- |

—

registrska številka in država registracije,

| — | znamka, |
| --- | --- |

—

znamka,

| — | vrsta; |
| --- | --- |

—

vrsta;

| (iii) | za zrakoplov:






  — | kategorija zrakoplova, |
| --- | --- | --- |

(iii)

za zrakoplov:

—

kategorija zrakoplova,

| — | registracijska oznaka pri Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo (ICAO); |
| --- | --- |

—

registracijska oznaka pri Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo (ICAO);

| (iv) | za plovilo:






  — | kategorija plovila, |
| --- | --- | --- |

(iv)

za plovilo:

—

kategorija plovila,

| — | število trupov plovila, |
| --- | --- |

—

število trupov plovila,

| — | zunanja identifikacijska številka plovila (neobvezna, a se lahko uporabi); |
| --- | --- |

—

zunanja identifikacijska številka plovila (neobvezna, a se lahko uporabi);

| (v) | za zabojnik:






  — | številka BIC (21); |
| --- | --- | --- |

(v)

za zabojnik:

—

številka BIC (21);

| (b) | pri vnašanju novega razpisa ukrepa za vozilo ali drug predmet z identifikacijsko številko vozila ali registracijsko oznako glej postopke v oddelku 8.2.1; |
| --- | --- |

(b)

pri vnašanju novega razpisa ukrepa za vozilo ali drug predmet z identifikacijsko številko vozila ali registracijsko oznako glej postopke v oddelku 8.2.1;

| (c) | za druge predmete so najprimernejša polja za ugotavljanje obstoja večkratnih razpisov ukrepov obvezna polja, ki jih sistem vsa uporabi pri avtomatski primerjavi. |
| --- | --- |

(c)

za druge predmete so najprimernejša polja za ugotavljanje obstoja večkratnih razpisov ukrepov obvezna polja, ki jih sistem vsa uporabi pri avtomatski primerjavi.

Postopki iz oddelka 8.2.1 (preverjanje obstoja večkratnih razpisov ukrepov za vozilo) se uporabijo za razlikovanje med drugimi kategorijami predmetov v SIS II, če se izkaže, da imata dva podobna predmeta isto serijsko številko.

Če se na podlagi takšnega preverjanja izkaže, da se podatki nanašajo na dve različni osebi ali predmeta, urad SIRENE odobri zahtevo za vnos novega razpisa ukrepa (22).

Če se pri preverjanju obstoja večkratnih razpisov ukrepov odkrije, da so podatki enaki in da se nanašajo na isto osebo ali predmet, se urad SIRENE države članice, ki namerava vnesti nov razpis ukrepa, posvetuje z uradom SIRENE države članice, ki je že izdala razpis ukrepa, kadar sta razpisa ukrepov nezdružljiva.

Za preverjanje združljivosti razpisov ukrepov se uporablja naslednji postopek:

| (a) | pred vnosom razpisa ukrepa je treba obvezno opraviti preverjanje, s katerim se zagotovi, da ni že obstoječih nezdružljivih razpisov ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

pred vnosom razpisa ukrepa je treba obvezno opraviti preverjanje, s katerim se zagotovi, da ni že obstoječih nezdružljivih razpisov ukrepov;

| (b) | če obstaja drug razpis ukrepa, ki je združljiv, se uradom SIRENE ni treba medsebojno posvetovati. Če pa je treba pojasniti, ali se razpis ukrepa nanaša na isto osebo, se urad SIRENE posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice in pri tem uporabi obrazec L; |
| --- | --- |

(b)

če obstaja drug razpis ukrepa, ki je združljiv, se uradom SIRENE ni treba medsebojno posvetovati. Če pa je treba pojasniti, ali se razpis ukrepa nanaša na isto osebo, se urad SIRENE posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice in pri tem uporabi obrazec L;

| (c) | če razpisi ukrepov niso združljivi, se uradi SIRENE medsebojno posvetujejo z uporabo obrazca E, tako da se na koncu vnese le en razpis ukrepa; |
| --- | --- |

(c)

če razpisi ukrepov niso združljivi, se uradi SIRENE medsebojno posvetujejo z uporabo obrazca E, tako da se na koncu vnese le en razpis ukrepa;

| (d) | razpisi ukrepov za prijetje se vnesejo, še preden so znani rezultati morebitnega posvetovanja z drugimi državami članicami; |
| --- | --- |

(d)

razpisi ukrepov za prijetje se vnesejo, še preden so znani rezultati morebitnega posvetovanja z drugimi državami članicami;

| (e) | če se razpisu ukrepa, ki ni združljiv z obstoječimi razpisi ukrepov, na podlagi posvetovanj nameni prednost, države članice, ki so vnesle druge razpise ukrepov, slednje izbrišejo, ko se vnese nov razpis ukrepa. Morebitne spore države članice rešujejo prek uradov SIRENE; |
| --- | --- |

(e)

če se razpisu ukrepa, ki ni združljiv z obstoječimi razpisi ukrepov, na podlagi posvetovanj nameni prednost, države članice, ki so vnesle druge razpise ukrepov, slednje izbrišejo, ko se vnese nov razpis ukrepa. Morebitne spore države članice rešujejo prek uradov SIRENE;

| (f) | države članice, ki niso mogle vnesti razpisa ukrepa, lahko zahtevajo, da jih o izbrisu razpisa ukrepa obvesti CS-SIS; |
| --- | --- |

(f)

države članice, ki niso mogle vnesti razpisa ukrepa, lahko zahtevajo, da jih o izbrisu razpisa ukrepa obvesti CS-SIS;

| (g) | urad SIRENE države članice, ki ni mogla vnesti razpisa ukrepa, lahko zahteva, da ga urad SIRENE države članice, ki je vnesla razpis ukrepa, obvesti o zadetku za ta razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(g)

urad SIRENE države članice, ki ni mogla vnesti razpisa ukrepa, lahko zahteva, da ga urad SIRENE države članice, ki je vnesla razpis ukrepa, obvesti o zadetku za ta razpis ukrepa.

2.2.4   Poseben položaj Združenega kraljestva in Irske

Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri Uredbi o SIS II, zato nimata dostopa do razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja (člena 24 in 26 Uredbe o SIS II). Kljub temu ju zavezujejo pravila o združljivosti razpisov ukrepov iz oddelka 2.2, zlasti pa uporabljata postopek iz oddelka 2.2.3.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Če Združeno kraljestvo ali Irska vnese razpis ukrepa, ki je potencialno nezdružljiv z obstoječim razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja v skladu z oddelkom 2.2.1, centralni SIS II ti dve državi članici obvesti o potencialni nezdružljivosti tako, da jima posreduje samo schengensko identifikacijsko oznako obstoječega razpisa ukrepa. |
| --- | --- |

(a)

Če Združeno kraljestvo ali Irska vnese razpis ukrepa, ki je potencialno nezdružljiv z obstoječim razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja v skladu z oddelkom 2.2.1, centralni SIS II ti dve državi članici obvesti o potencialni nezdružljivosti tako, da jima posreduje samo schengensko identifikacijsko oznako obstoječega razpisa ukrepa.

| (b) | Če se pojavi obvestilo, da je razpis ukrepa, ki ga je vneslo Združeno kraljestvo ali Irska, potencialno nezdružljivo z razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ki ga je vnesla druga država članica, urad SIRENE Združenega kraljestva ali Irske začne posvetovanje z državo članico izdajateljico z uporabo sporočil s prostim besedilom in med posvetovanjem izbriše potencialno nezdružljiv razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

Če se pojavi obvestilo, da je razpis ukrepa, ki ga je vneslo Združeno kraljestvo ali Irska, potencialno nezdružljivo z razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ki ga je vnesla druga država članica, urad SIRENE Združenega kraljestva ali Irske začne posvetovanje z državo članico izdajateljico z uporabo sporočil s prostim besedilom in med posvetovanjem izbriše potencialno nezdružljiv razpis ukrepa.

| (c) | Glede na izid posvetovanja lahko Združeno kraljestvo ali Irska ponovno vnese razpis ukrepa, za katerega se dokaže združljivost. |
| --- | --- |

(c)

Glede na izid posvetovanja lahko Združeno kraljestvo ali Irska ponovno vnese razpis ukrepa, za katerega se dokaže združljivost.

2.3   Izmenjava podatkov po zadetku

Če uporabnik po zadetku zahteva dopolnilne podatke, urad SIRENE čim prej stopi v stik z uradom SIRENE države članice izdajateljice in zahteva potrebne podatke. Uradi SIRENE po potrebi delujejo kot posredniki med nacionalnimi organi ter zagotavljajo in izmenjujejo dopolnilne podatke, ki se nanašajo na zadevni razpis ukrepa.

Če ni drugače navedeno, je država članica izdajateljica obveščena o zadetku in rezultatih zadetka (glej tudi oddelek 1.13.1 glede navedbe nujnosti).

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | ne glede na oddelek 2.4 tega priročnika se o zadetku za posameznika ali predmet, za katerega je bil vnesen razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice načeloma obvesti z enim obrazcem G; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na oddelek 2.4 tega priročnika se o zadetku za posameznika ali predmet, za katerega je bil vnesen razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice načeloma obvesti z enim obrazcem G;

| (b) | pri obveščanju države članice izdajateljice o zadetku se v polju 090 obrazca G navede člen pravnih aktov o SIS II, ki se uporablja, in po potrebi tudi dodatni podatki (npr. „MINOR“ (mladoletnik)).
  Z obrazcem G se zagotovi kar največ podatkov o zadetku, vključno z izvedenimi ukrepi, navedenimi v polju 088. V polju 089 se lahko od države članice izdajateljice zahtevajo dopolnilni podatki; |
| --- | --- |

(b)

pri obveščanju države članice izdajateljice o zadetku se v polju 090 obrazca G navede člen pravnih aktov o SIS II, ki se uporablja, in po potrebi tudi dodatni podatki (npr. „MINOR“ (mladoletnik)).

Z obrazcem G se zagotovi kar največ podatkov o zadetku, vključno z izvedenimi ukrepi, navedenimi v polju 088. V polju 089 se lahko od države članice izdajateljice zahtevajo dopolnilni podatki;

| (c) | če namerava urad SIRENE izvršitvene države članice, potem ko je poslal obrazec G, zagotoviti dodatne podatke, uporabi obrazec M; |
| --- | --- |

(c)

če namerava urad SIRENE izvršitvene države članice, potem ko je poslal obrazec G, zagotoviti dodatne podatke, uporabi obrazec M;

| (d) | urad SIRENE države članice izdajateljice nato po potrebi pošlje vse ustrezne posebne podatke in navede morebitne posebne ukrepe, ki naj bi jih urad SIRENE izvršitvene države članice na njegovo zahtevo izvedel. |
| --- | --- |

(d)

urad SIRENE države članice izdajateljice nato po potrebi pošlje vse ustrezne posebne podatke in navede morebitne posebne ukrepe, ki naj bi jih urad SIRENE izvršitvene države članice na njegovo zahtevo izvedel.

Glede postopkov poročanja o zadetkih, najdenih prek sistemov avtomatskega prepoznavanja registrskih tablic („Automatic Number Plate Recognition“), glej oddelek 9.

2.4   Primeri, ko postopkov v primeru zadetka ni mogoče izvesti (člen 48 Sklepa o SIS II in člen 33 Uredbe o SIS II)

V skladu s členom 48 Sklepa o SIS II in členom 33 Uredbe o SIS II se uporablja naslednji postopek:

| (a) | država članica, ki na podlagi razpoložljivih informacij zagotovo ne more izvesti postopka, prek svojega urada SIRENE obvesti državo članico izdajateljico, da ne more izvesti zahtevanega ukrepa, in v polju 083 obrazca H navede razloge; |
| --- | --- |

(a)

država članica, ki na podlagi razpoložljivih informacij zagotovo ne more izvesti postopka, prek svojega urada SIRENE obvesti državo članico izdajateljico, da ne more izvesti zahtevanega ukrepa, in v polju 083 obrazca H navede razloge;

| (b) | zadevna država članica se lahko strinja z ukrepi, ki naj bi se izvedli v skladu z njenimi nacionalnimi predpisi in pravnima aktoma o SIS II. |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica se lahko strinja z ukrepi, ki naj bi se izvedli v skladu z njenimi nacionalnimi predpisi in pravnima aktoma o SIS II.

2.5   Obdelava podatkov za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni v SIS II (člen 46(5) Sklepa o SIS II)

Podatki iz SIS II se lahko obdelajo le za namene, določene za vsako kategorijo razpisa ukrepa.

Na podlagi predhodno pridobljenega dovoljenja države članice izdajateljice pa je mogoče podatke obdelati tudi za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni v SIS II, in sicer da se prepreči neposredno resno ogrožanje javnega reda in varnosti, upoštevajo tehtni razlogi državne varnosti ali preprečijo huda kazniva dejanja.

Če namerava država članica obdelati podatke v SIS II za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni, se izmenjava podatkov izvede po naslednjih pravilih:

| (a) | država članica, ki namerava uporabiti podatke za drugačen namen, prek svojega urada SIRENE pojasni državi članici, ki je vnesla razpis ukrepa, razloge za obdelavo podatkov v drug namen in pri tem uporabi obrazec I; |
| --- | --- |

(a)

država članica, ki namerava uporabiti podatke za drugačen namen, prek svojega urada SIRENE pojasni državi članici, ki je vnesla razpis ukrepa, razloge za obdelavo podatkov v drug namen in pri tem uporabi obrazec I;

| (b) | država članica izdajateljica čim prej preuči, ali se lahko ta zahteva odobri, svojo odločitev pa sporoči drugi državi članici prek svojega urada SIRENE z obrazcem M; |
| --- | --- |

(b)

država članica izdajateljica čim prej preuči, ali se lahko ta zahteva odobri, svojo odločitev pa sporoči drugi državi članici prek svojega urada SIRENE z obrazcem M;

| (c) | po potrebi lahko država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, pod določenimi pogoji izda dovoljenje o tem, kako naj se podatki uporabijo. To dovoljenje se pošlje z uporabo obrazca M. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi lahko država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, pod določenimi pogoji izda dovoljenje o tem, kako naj se podatki uporabijo. To dovoljenje se pošlje z uporabo obrazca M.

Ko država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, s tem soglaša, druga država članica uporabi podatke le za namen, za katerega je zaprosila za dovoljenje in ga dobila. Pri tem upošteva vse pogoje, ki jih določi država članica izdajateljica.

2.6   Dodajanje označitve

2.6.1   Uvod

| (a) | V členu 24 Sklepa o SIS II so določeni naslednji primeri, v katerih lahko država članica zahteva označitev:






  (i) | če država članica meni, da izvedba razpisanega ukrepa, vnesenega v skladu s členi 26, 32 ali 36 Sklepa o SIS II, ni v skladu z njenim nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi državnimi interesi, lahko naknadno zahteva, da se razpisu ukrepa doda označitev, kar pomeni, da ukrep, ki naj bi se izvedel na podlagi razpisa ukrepa, na njenem ozemlju ne bo izveden. Označitev doda urad SIRENE države članice izdajateljice; |
| --- | --- | --- |

(a)

V členu 24 Sklepa o SIS II so določeni naslednji primeri, v katerih lahko država članica zahteva označitev:

(i)

če država članica meni, da izvedba razpisanega ukrepa, vnesenega v skladu s členi 26, 32 ali 36 Sklepa o SIS II, ni v skladu z njenim nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi državnimi interesi, lahko naknadno zahteva, da se razpisu ukrepa doda označitev, kar pomeni, da ukrep, ki naj bi se izvedel na podlagi razpisa ukrepa, na njenem ozemlju ne bo izveden. Označitev doda urad SIRENE države članice izdajateljice;

| (ii) | da bi države članice lahko zahtevale, da se razpisu ukrepa v skladu s členom 26 doda označitev, so z izmenjavo dopolnilnih podatkov vse avtomatsko obveščene o vsakem novem tovrstnem razpisu ukrepa; |
| --- | --- |

(ii)

da bi države članice lahko zahtevale, da se razpisu ukrepa v skladu s členom 26 doda označitev, so z izmenjavo dopolnilnih podatkov vse avtomatsko obveščene o vsakem novem tovrstnem razpisu ukrepa;

| (iii) | če v posebej nujnih in resnih primerih država članica, ki je izdala razpis ukrepa, zahteva izvedbo ukrepa, izvršitvena država članica prouči, ali lahko dovoli izbris označitve, dodane na njeno zahtevo. Če izvršitvena država članica to lahko stori, sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo izvedbo ukrepa. |
| --- | --- |

(iii)

če v posebej nujnih in resnih primerih država članica, ki je izdala razpis ukrepa, zahteva izvedbo ukrepa, izvršitvena država članica prouči, ali lahko dovoli izbris označitve, dodane na njeno zahtevo. Če izvršitvena država članica to lahko stori, sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo izvedbo ukrepa.

| (b) | Alternativni postopek obstaja le za razpise ukrepov za prijetje (glej oddelek 3.6). |
| --- | --- |

(b)

Alternativni postopek obstaja le za razpise ukrepov za prijetje (glej oddelek 3.6).

| (c) | Če je označitev dodana k razpisu ukrepov za pogrešane osebe in razpisu ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole, se razpis ukrepa ne pojavi na zaslonu, kadar uporabnik opravi poizvedbo v sistemu. |
| --- | --- |

(c)

Če je označitev dodana k razpisu ukrepov za pogrešane osebe in razpisu ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole, se razpis ukrepa ne pojavi na zaslonu, kadar uporabnik opravi poizvedbo v sistemu.

| (d) | Brez poseganja v oddelek 3.6.1 država članica ne zahteva označitve zgolj na podlagi dejstva, da je posamezna država članica država članica izdajateljica. Označitve se zahtevajo le za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(d)

Brez poseganja v oddelek 3.6.1 država članica ne zahteva označitve zgolj na podlagi dejstva, da je posamezna država članica država članica izdajateljica. Označitve se zahtevajo le za vsak primer posebej.

2.6.2   Posvetovanje z državami članicami zaradi dodajanja označitve

Označitev se doda le na zahtevo ali s soglasjem druge države članice.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | če država članica želi, da se doda označitev, to zahteva od države članice izdajateljice z obrazcem F in navede razloge. V ta namen izpolni polje 071, v polju 080 pa navede razloge za označitev. Za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa izpolni polje 083; |
| --- | --- |

(a)

če država članica želi, da se doda označitev, to zahteva od države članice izdajateljice z obrazcem F in navede razloge. V ta namen izpolni polje 071, v polju 080 pa navede razloge za označitev. Za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa izpolni polje 083;

| (b) | država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, nemudoma doda zahtevano označitev; |
| --- | --- |

(b)

država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, nemudoma doda zahtevano označitev;

| (c) | po izmenjavi podatkov se lahko na podlagi podatkov, ki jih je v postopku posvetovanja zagotovila država članica, ki je zahtevala označitev, bodisi spremeni ali izbriše razpis ukrepa bodisi umakne zahteva za označitev, pri čemer lahko razpis ukrepa ostane nespremenjen. |
| --- | --- |

(c)

po izmenjavi podatkov se lahko na podlagi podatkov, ki jih je v postopku posvetovanja zagotovila država članica, ki je zahtevala označitev, bodisi spremeni ali izbriše razpis ukrepa bodisi umakne zahteva za označitev, pri čemer lahko razpis ukrepa ostane nespremenjen.

2.6.3   Zahteva za izbris označitve

Države članice zahtevajo izbris označitve, ki so jo predhodno zahtevale, takoj ko razlog za označitev ni več veljaven. To se lahko zgodi zlasti ob spremembi nacionalne zakonodaje ali če se ob nadaljnjih izmenjavah podatkov o zadevi razkrije, da okoliščine iz člena 24(1) ali člena 25 Sklepa o SIS II ne obstajajo več.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | urad SIRENE, ki je prvotno zahteval, da se doda označitev, od urada SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem F zahteva, da označitev izbriše. Za to uporabi polje 075 (23). Za podrobnejše informacije glede nacionalnega prava izpolni polje 080, za dopolnilne podatke glede razloga za izbris označitve in za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa pa po potrebi izpolni polje 083; |
| --- | --- |

(a)

urad SIRENE, ki je prvotno zahteval, da se doda označitev, od urada SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem F zahteva, da označitev izbriše. Za to uporabi polje 075 (23). Za podrobnejše informacije glede nacionalnega prava izpolni polje 080, za dopolnilne podatke glede razloga za izbris označitve in za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa pa po potrebi izpolni polje 083;

| (b) | urad SIRENE države članice izdajateljice nemudoma izbriše označitev. |
| --- | --- |

(b)

urad SIRENE države članice izdajateljice nemudoma izbriše označitev.

2.7   Podatki, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (člen 34 Uredbe o SIS II in člen 49 Sklepa o SIS II)

Če se ugotovi, da so podatki dejansko netočni ali so bili nezakonito shranjeni v SIS II, se izmenjava dopolnilnih podatkov izvede v skladu s pravili iz člena 34(2) Uredbe o SIS II in člena 49(2) Sklepa o SIS II, ki določata, da lahko samo država članica, ki je izdala razpis ukrepa, spremeni, doda, popravi, posodobi ali izbriše podatke.

Država članica, ki je ugotovila, da so podatki netočni ali so bili nezakonito shranjeni, o tem čim prej obvesti državo članico izdajateljico preko svojega urada SIRENE, najpozneje pa v desetih koledarskih dneh po tem, ko je izvedela za dokaze, ki kažejo na napako. Izmenjavo podatkov je treba izvesti z obrazcem J.

| (a) | Na podlagi rezultatov posvetovanja lahko država članica izdajateljica izbriše ali popravi podatke v skladu s svojimi nacionalnimi postopki za popravek spornega podatka. |
| --- | --- |

(a)

Na podlagi rezultatov posvetovanja lahko država članica izdajateljica izbriše ali popravi podatke v skladu s svojimi nacionalnimi postopki za popravek spornega podatka.

| (b) | Če v dveh mesecih ni dosežen dogovor, urad SIRENE države članice, ki je odkrila napako ali nezakonito hrambo podatkov, svetuje odgovornemu organu v svoji državi, naj zadevo pošlje Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, ki skupaj z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi deluje kot mediator. |
| --- | --- |

(b)

Če v dveh mesecih ni dosežen dogovor, urad SIRENE države članice, ki je odkrila napako ali nezakonito hrambo podatkov, svetuje odgovornemu organu v svoji državi, naj zadevo pošlje Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, ki skupaj z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi deluje kot mediator.

2.8   Pravica do dostopa in popravka podatkov (člen 41 Uredbe o SIS II in člen 58 Sklepa o SIS II)

2.8.1   Zahteve za dostop do podatkov ali popravek podatkov

Če je treba nacionalne organe obvestiti o zahtevi za dostop do podatkov ali popravek podatkov, se brez poseganja v nacionalno pravo izmenjava podatkov opravi po naslednjih pravilih:

| (a) | vsak urad SIRENE uporabi svoje nacionalno pravo o pravici do dostopa do osebnih podatkov. Uradi SIRENE glede na okoliščine primera in v skladu z veljavnim pravom bodisi pristojnim nacionalnim organom posredujejo vsako zahtevo, ki jo prejmejo za dostop do podatkov ali popravek podatkov, bodisi o teh zahtevah odločijo v okviru svoje pristojnosti; |
| --- | --- |

(a)

vsak urad SIRENE uporabi svoje nacionalno pravo o pravici do dostopa do osebnih podatkov. Uradi SIRENE glede na okoliščine primera in v skladu z veljavnim pravom bodisi pristojnim nacionalnim organom posredujejo vsako zahtevo, ki jo prejmejo za dostop do podatkov ali popravek podatkov, bodisi o teh zahtevah odločijo v okviru svoje pristojnosti;

| (b) | uradi SIRENE zadevnih držav članic v skladu s svojim nacionalnim pravom pristojnim nacionalnim organom posredujejo podatke o uveljavljanju pravice do dostopa do podatkov, če slednji to zahtevajo. |
| --- | --- |

(b)

uradi SIRENE zadevnih držav članic v skladu s svojim nacionalnim pravom pristojnim nacionalnim organom posredujejo podatke o uveljavljanju pravice do dostopa do podatkov, če slednji to zahtevajo.

2.8.2   Izmenjava podatkov o zahtevah za dostop do razpisov ukrepov, ki so jih izdale druge države članice

Podatki o zahtevah za dostop do razpisov ukrepov, ki jih je v SIS II vnesla druga država članica, se izmenjajo prek nacionalnih uradov SIRENE z obrazcem K za osebe ali obrazcem M za predmete.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | zahteva za dostop se čim prej posreduje uradu SIRENE države članice izdajateljice, da lahko sprejme svoje stališče o tej zadevi; |
| --- | --- |

(a)

zahteva za dostop se čim prej posreduje uradu SIRENE države članice izdajateljice, da lahko sprejme svoje stališče o tej zadevi;

| (b) | urad SIRENE države članice izdajateljice o svojem stališču obvesti urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop; |
| --- | --- |

(b)

urad SIRENE države članice izdajateljice o svojem stališču obvesti urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop;

| (c) | urad SIRENE države članice izdajateljice pri tem upošteva vse roke za obravnavanje zahteve, ki jih določi urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop; |
| --- | --- |

(c)

urad SIRENE države članice izdajateljice pri tem upošteva vse roke za obravnavanje zahteve, ki jih določi urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop;

| (d) | urad SIRENE države članice, ki prejme zahtevo posameznika za dostop, popravek ali izbris, sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi pravočasen odgovor. |
| --- | --- |

(d)

urad SIRENE države članice, ki prejme zahtevo posameznika za dostop, popravek ali izbris, sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi pravočasen odgovor.

Če urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje svoje stališče uradu SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop, prvi urad v skladu z nacionalnim pravom in v okviru svoje pristojnosti bodisi odloči o tej zahtevi bodisi zagotovi, da se stališče čim prej pošlje organu, pristojnemu za odločanje o tej zahtevi.

2.8.3   Izmenjava podatkov o zahtevah za popravek ali izbris podatkov, ki so jih vnesle druge države članice

Ko oseba zahteva popravek ali izbris svojih podatkov, lahko to stori le država članica, ki je izdala razpis ukrepa. Če se oseba obrne na državo članico, ki ni izdala razpisa ukrepa, urad SIRENE zaprošene države članice o tem z obrazcem K obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice, uporablja pa se postopek iz oddelka 2.8.2.

2.9   Izbris, kadar pogoji za ohranitev razpisa ukrepa niso več izpolnjeni

Razpisi ukrepov, vneseni v SIS II, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namenov, za katere so bili vneseni.

Takoj ko pogoji za ohranitev razpisa ukrepa niso več izpolnjeni, ga država članica izdajateljica nemudoma izbriše. Če ima razpis ukrepa datum izteka, bo izbris v CS-SIS avtomatski. V primeru zadetka se uporabljajo posebni postopki iz oddelkov 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.7 in 8.4.

N.SIS II avtomatsko obdela sporočilo o izbrisu CS-SIS.

Države članice imajo možnost, da se naročijo na avtomatsko obveščanje o izbrisu razpisa ukrepa.

2.10   Vnašanje osebnih lastnih imen

V okviru omejitev, ki izhajajo iz nacionalnih sistemov za vnos podatkov in razpoložljivosti podatkov, se v SIS II vnesejo osebna lastna imena (imena in priimki) v obliki (pisna oblika in črkovanje), čim bolj podobni obliki, uporabljeni v uradnih potnih listih v skladu s standardi ICAO za potne liste, ki se uporabljajo tudi za funkcije prečrkovanja in transkripcije v centralnem sistemu SIS II. Uradi SIRENE pri izmenjavi dopolnilnih podatkov uporabljajo osebna lastna imena, kot so vnesena v SIS II. Uporabniki in uradi SIRENE v državah članicah izdajateljicah za vnos podatkov v SIS II praviloma uporabljajo latinico brez poseganja v pravila prečrkovanja in transkripcije, določena v Dodatku 1.

Kadar je treba izmenjati dopolnilne podatke o osebi, za katero ni vnesen razpis ukrepa, a je z njim lahko povezana (npr. oseba, ki morda spremlja pogrešanega mladoletnika), se pri predstavitvi in črkovanju imena upoštevajo pravila iz Dodatka 1. Ime je treba navesti v latinici in tudi v izvirni obliki, če ima država članica, ki zagotavlja podatke, možnost, da v izvirno obliko vnese morebitne posebne znake.

2.11   Različne kategorije identitete

Potrjena identiteta

Potrjena identiteta pomeni, da je bila identiteta potrjena na podlagi pravih osebnih dokumentov, s potnim listom ali izjavo pristojnih organov.

Nepotrjena identiteta

Nepotrjena identiteta pomeni, da ni dovolj dokazov za ugotovitev identitete.

Zloraba identitete

Do zlorabe identitete (priimek, ime, datum rojstva) pride, če neka oseba, vnesena v SIS II, uporabi identiteto druge resnične osebe. To se lahko na primer zgodi, ko je dokument uporabljen v škodo pravega lastnika.

Drugo ime

Drugo ime pomeni domnevno identiteto, ki jo uporablja oseba, poznana pod drugimi identitetami.

2.11.1   Zloraba identitete (člen 36 Uredbe o SIS II in člen 51 Sklepa o SIS II)

Zaradi zapletenosti primerov zlorabe identitete država članica izdajateljica ob ugotovitvi, da oseba, za katero obstaja razpis ukrepa v SIS II, zlorablja identiteto nekoga drugega, preveri, ali je treba ohraniti zlorabljeno identiteto v razpisu ukrepa v SIS II.

Na podlagi izrecnega soglasja zadevne osebe se takoj, ko se izkaže, da je bila identiteta te osebe zlorabljena, pri razpisu ukrepa v SIS II navedejo dodatni podatki, da bi se izognili negativnim posledicam napačne identifikacije. Oseba, katere identiteta je bila zlorabljena, lahko v skladu z nacionalnimi postopki pristojnemu organu zagotovi podatke, določene v členu 36(3) Uredbe o SIS II in členu 51(3) Sklepa o SIS II. Vsaka oseba, katere identiteta je bila zlorabljena, ima pravico, da umakne svoje soglasje glede obdelave podatkov.

Država članica izdajateljica je odgovorna, da v razpis ukrepa vstavi opombo „zloraba identitete“ in vnese dodatne podatke o žrtvi zlorabe identitete, kot so fotografije, prstni odtisi in podatki o vseh veljavnih osebnih dokumentih.

Ko država članica odkrije, da je razpis ukrepa za osebo, ki ga je izdala druga država članica, povezan s primerom zlorabe identitete, in ko se dokaže, da je identiteta te osebe zlorabljena, urad SIRENE prve države članice to z obrazcem Q sporoči uradu SIRENE države članice izdajateljice, da se podatki o zlorabi identitete lahko uporabijo v razpisu ukrepa v SIS II.

Ob upoštevanju namena vnosa te vrste podatkov je treba, kadar so na voljo fotografije in prstni odtisi osebe, katere identiteta je bila zlorabljena, to dodati k razpisu ukrepa. Da gre za primer zlorabe identitete, se morajo osebni podatki nedolžne osebe ujemati z obstoječo identiteto v razpisu ukrepa. Obrazec Q mora vsebovati osebne podatke, vključno s številko drugega imena iz razpisa ukrepa, da lahko država članica izdajateljica potrdi, na katero identiteto v razpisu ukrepa se obrazec nanaša. Obvezna polja, ki jih je treba v obrazcu Q v takih primerih izpolniti, so določena v Dodatku 3.

Podatki o osebi, katere identiteta je bila zlorabljena, so na voljo le zaradi ugotavljanja identitete osebe, ki se preverja, in ne bodo v nobenem primeru uporabljeni v druge namene. Podatki o zlorabljeni identiteti, vključno z morebitnimi prstnimi odtisi in fotografijami, se izbrišejo istočasno kot razpis ukrepa ali prej, če tako zahteva zadevna oseba.

2.11.2   Vnašanje drugega imena

Da bi se države članice izognile nezdružljivim razpisom ukrepov iz katere koli kategorije zaradi vnašanja drugega imena, da ne bi povzročile težav nedolžnim žrtvam in da bi zagotovile dovolj kakovostne podatke, se, kolikor je to mogoče, medsebojno obveščajo o drugih imenih ter si izmenjujejo vse zadevne podatke o resnični identiteti iskane osebe.

Država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, je odgovorna za dodajanje katerih koli drugih imen. Če druga država članica odkrije drugo ime, o tem obvesti državo članico izdajateljico z obrazcem M.

2.11.3   Dodatni podatki za ugotavljanje identitete osebe

Če so podatki v SIS II nezadostni, lahko urad SIRENE države članice izdajateljice po posvetovanju na lastno pobudo ali na zahtevo druge države članice zagotovi tudi dodatne podatke, da pomaga razjasniti identiteto osebe. Za ta namen uporabi obrazec L (in priloge). Ti podatki vključujejo zlasti naslednje:

| — | kraj izdaje potnega lista ali osebnega dokumenta, ki ga ima iskana oseba, |
| --- | --- |

—

kraj izdaje potnega lista ali osebnega dokumenta, ki ga ima iskana oseba,

| — | referenčno številko potnega lista ali osebnega dokumenta, datum in kraj izdaje, organ izdajatelj ter datum veljavnosti, |
| --- | --- |

—

referenčno številko potnega lista ali osebnega dokumenta, datum in kraj izdaje, organ izdajatelj ter datum veljavnosti,

| — | opis iskane osebe, |
| --- | --- |

—

opis iskane osebe,

| — | priimek in ime staršev iskane osebe, |
| --- | --- |

—

priimek in ime staršev iskane osebe,

| — | drugo možno obliko zapisa priimka in imen iskane osebe, |
| --- | --- |

—

drugo možno obliko zapisa priimka in imen iskane osebe,

| — | fotografije in prstne odtise, če so na voljo, |
| --- | --- |

—

fotografije in prstne odtise, če so na voljo,

| — | zadnji znani naslov. |
| --- | --- |

—

zadnji znani naslov.

Ti podatki so v čim večji meri na voljo v uradih SIRENE ali so slednjim nemudoma in trajno dostopni za hiter prenos.

Skupni cilj je zmanjšati tveganje, da se pomotoma ustavi oseba, katere osebni podatki so podobni podatkom osebe, za katero je bil izdan razpis ukrepa.

2.12   Izmenjava podatkov v primeru medsebojno povezanih razpisov ukrepov

Vsaka povezava omogoča vzpostavitev razmerja med vsaj dvema razpisoma ukrepov.

Država članica lahko vzpostavi povezavo med razpisi ukrepov, ki jih vnese v SIS II, ter le sama lahko spremeni in izbriše povezavo. Povezave uporabniki vidijo le, ko imajo ustrezne uporabniške pravice za dostop, ki jim omogočajo, da sta vidna vsaj dva razpisa ukrepov v povezavi. Države članice zagotovijo, da je mogoč le pooblaščen dostop do povezav.

2.12.1   Operativna pravila

Zaradi povezav med razpisi ukrepov ni potreben poseben postopek za izmenjavo dopolnilnih podatkov. Kljub temu je treba upoštevati naslednja načela:

Urad SIRENE izvršitvene države članice v primeru zadetka za vsakega od dveh ali več medsebojno povezanih razpisov ukrepov za vsakega pošlje obrazec G in v polju 086 navede, da bodo poslani še drugi obrazci G o povezanih razpisih ukrepov.

Ne pošiljajo pa se obrazci glede razpisov ukrepov, ki so sicer povezani z razpisom ukrepa, za katerega je bil najden zadetek, a niso bili predmet zadetka. V primeru povezanega razpisa ukrepa za predajo/izročitev ali pogrešano osebo (za njeno lastno zaščito ali zaradi odvračanja nevarnosti) pa se to odkritje sporoči z obrazcem M, če je to primerno in so podatki na voljo.

2.13   Oblika in kakovost biometričnih podatkov v SIS II

V skladu s členom 23(2) Sklepa o SIS II se k razpisu ukrepov dodajo fotografije in prstni odtisi osebe, kadar so na voljo.

Uradi SIRENE morajo biti zmožni izmenjati prstne odtise in fotografije, da dopolnijo razpis ukrepa in/ali podprejo izvajanje zahtevanega ukrepa, ki naj bi se izvedel. Ko ima država članica fotografijo ali prstne odtise osebe, za katero je druga država članica izdala razpis ukrepa, lahko fotografije in prstne odtise pošlje kot prilogo, da državi članici izdajateljici omogoči dopolnitev razpisa ukrepa.

Ta izmenjava poteka ne glede na izmenjave v okviru policijskega sodelovanja pri uporabi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ.

2.13.1   Nadaljnja uporaba izmenjanih podatkov, vključno z arhiviranjem

V pravnih aktih o SIS II so določene omejitve uporabe podatkov, zagotovljenih za razpise ukrepov v SIS II. Vsaka nadaljnja izmenjava fotografij in prstnih odtisov, vključno z arhiviranjem, je v skladu z ustreznimi določbami pravnih aktov o SIS II, veljavnimi nacionalnimi predpisi o varstvu podatkov ter z Direktivo 95/46/ES in Okvirnim sklepom 2008/977/PNZ.

Vsako shranjevanje prstnih odtisov na nacionalni ravni mora biti popolnoma v skladu s pravili o varstvu podatkov SIS II. Države članice hranijo podatke o prstnih odtisih, prenesene s CS-SIS, ločeno od nacionalnih zbirk podatkov o prstnih odtisih, takšni podatki pa se izbrišejo istočasno kot ustrezni razpisi ukrepov in dopolnilni podatki.

2.13.2   Izmenjava prstnih odtisov in fotografij

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | urad SIRENE, ki zagotovi podatke, pošlje obrazec L po običajni elektronski poti in v polju 083 obrazca L navede, da bodo za dopolnitev razpisa ukrepa v SIS II poslani prstni odtisi in fotografije; |
| --- | --- |

(a)

urad SIRENE, ki zagotovi podatke, pošlje obrazec L po običajni elektronski poti in v polju 083 obrazca L navede, da bodo za dopolnitev razpisa ukrepa v SIS II poslani prstni odtisi in fotografije;

| (b) | urad SIRENE države članice izdajateljice bodisi doda prstne odtise ali fotografije k razpisu ukrepa v SIS II bodisi jih pošlje pristojnemu organu, da dopolni razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

urad SIRENE države članice izdajateljice bodisi doda prstne odtise ali fotografije k razpisu ukrepa v SIS II bodisi jih pošlje pristojnemu organu, da dopolni razpis ukrepa.

2.13.3   Tehnične zahteve

Prstni odtisi in fotografije se zberejo in prenesejo v skladu s standardi, ki se določijo v izvedbenih pravilih za vnašanje biometričnih podatkov v SIS II.

Te tehnične standarde mora izpolnjevati vsak urad SIRENE.

2.13.4   Oblika in kakovost biometričnih podatkov

Za vse biometrične podatke, vnesene v sistem, se izvede posebno preverjanje kakovosti, da se zagotovi minimalen standard kakovosti, skupen vsem uporabnikom SIS II.

Pred vnosom se izvedejo preverjanja na nacionalni ravni, da se zagotovi:

| (a) | skladnost podatkov o prstnih odtisih s posebno obliko ANSI/NIST – ITL 1–2000, kakor je bila uvedena za namene Interpola in prilagojena za SIS II; |
| --- | --- |

(a)

skladnost podatkov o prstnih odtisih s posebno obliko ANSI/NIST – ITL 1–2000, kakor je bila uvedena za namene Interpola in prilagojena za SIS II;

| (b) | skladnost fotografij, ki se uporabijo le za potrditev identitete osebe, najdene z alfanumeričnim iskanjem v SIS II, z naslednjimi zahtevami: razmerje frontalnih posnetkov obraza je, kolikor je mogoče, 3: 4 ali 4: 5. Če je mogoče, se uporabi se resolucija z najmanj 480 × 600 piksli in barvno globino 24 bitov. Če je treba posnetek pridobiti prek optičnega bralnika, naj bo velikost posnetka po možnosti manj kot 200 kilobajtov. |
| --- | --- |

(b)

skladnost fotografij, ki se uporabijo le za potrditev identitete osebe, najdene z alfanumeričnim iskanjem v SIS II, z naslednjimi zahtevami: razmerje frontalnih posnetkov obraza je, kolikor je mogoče, 3: 4 ali 4: 5. Če je mogoče, se uporabi se resolucija z najmanj 480 × 600 piksli in barvno globino 24 bitov. Če je treba posnetek pridobiti prek optičnega bralnika, naj bo velikost posnetka po možnosti manj kot 200 kilobajtov.

2.14   Posebne vrste iskanja

2.14.1   Geografsko usmerjeno iskanje

Geografsko usmerjeno iskanje je iskanje, opravljeno v primeru, ko ima država članica trdne dokaze o kraju znotraj omejenega geografskega prostora, kjer se nahaja iskana oseba ali predmet iz razpisa ukrepa.

Geografsko usmerjena iskanja se na schengenskem območju izvajajo na podlagi razpisa ukrepa v SIS II. Če je znan kraj, kjer se oseba ali predmet nahaja, se lahko izpolni polje 311 („Pomembno opozorilo“) z navedbo geografskega iskanja in izbiro ustreznih držav. Če je pri izdaji razpisa ukrepa za prijetje znan kraj, kjer se oseba zadržuje, se poleg tega v polju 061 obrazca A navedejo podatki o kraju, kjer se ta iskana oseba nahaja. V vseh drugih primerih, vključno za sporočanje kraja, kjer se nahaja predmet, se uporabi obrazec M (polje 083). Razpis ukrepa za iskano osebo se vnese v SIS II, s čimer se zagotovi, da je zahteva za ukrep, ki naj bi se izvedel, takoj izvršljiva (člen 9(3) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ).

Kadar se oseba, za katero se izvaja geografsko iskanje, nahaja na kraju, ki ni kraj geografskega iskanja, urad SIRENE države članice izdajateljice to dejstvo z obrazcem M sporoči državam članicam, vključenim v geografsko iskanje, da ustavijo vse s tem povezano delo.

2.14.2   Iskanje v sodelovanju s posebnimi policijskimi enotami, ki izvajajo usmerjena iskanja

Uradi SIRENE v zaprošenih državah članicah v ustreznih primerih uporabijo tudi storitve posebnih enot, ki izvajajo usmerjena iskanja (skupine za aktivno iskanje pobeglih oseb, FAST). Mednarodno sodelovanje zgoraj navedenih policijskih enot ne sme nadomestiti razpisa ukrepa v SIS II. Tako sodelovanje se ne sme prekrivati z vlogo uradov SIRENE, ki so osrednja točka za iskanje z uporabo sistema SIS II.

Če je to primerno, se vzpostavi sodelovanje, s katerim se zagotovi, da nacionalne posebne enote, ki izvajajo usmerjena iskanja, obveščajo urad SIRENE države članice izdajateljice o vseh tekočih operacijah glede razpisa ukrepa, vnesenega v SIS II. Urad SIRENE po potrebi zagotovi te informacije drugim uradom SIRENE. Urad SIRENE je vnaprej obveščen o vsaki koordinirani operaciji mreže ENFAST (Evropska mreža skupin za aktivno iskanje pobeglih oseb), ki zahteva sodelovanje urada SIRENE.

Uradi SIRENE si prizadevajo, da se nacionalnim posebnim enotam, ki izvajajo usmerjena iskanja in so vključene v iskanje, zagotovi hiter pretok dopolnilnih podatkov, vključno s podatki o zadetku.

3.   RAZPISI UKREPOV ZA PRIJETJE ZARADI PREDAJE ALI IZROČITVE (ČLEN 26 SKLEPA SIS II)

3.1   Vnašanje razpisa ukrepa

Večino razpisov ukrepov za prijetje spremlja evropski nalog za prijetje (ENP). Vendar je v okviru razpisa ukrepa za prijetje v skladu s členom 16 Evropske konvencije o izročitvi pred pridobitvijo zahteve za izročitev možno tudi predhodno prijetje.

Evropski nalog za prijetje / zahtevo za izročitev izda pravosodni organ, pristojen za opravljanje te funkcije v državi članici izdajateljici.

Pri vnašanju razpisa ukrepa za prijetje zaradi predaje se v SIS II doda kopija izvirnega evropskega naloga za prijetje. Vnese se lahko prevod evropskega naloga za prijetje v enega ali več uradnih jezikov institucij Unije.

Poleg tega se k razpisu ukrepa dodajo fotografije in prstni odtisi te osebe, kadar so na voljo.

Zadevni podatki, vključno z evropskim nalogom za prijetje ali zahtevo za izročitev, predloženi v zvezi z osebami, iskanimi za prijetje zaradi predaje ali izročitve, morajo biti uradu SIRENE na voljo ob vnosu razpisa ukrepa. Za zagotovitev, da so podatki popolni in pravilno predstavljeni, se opravi preverjanje.

Države članice lahko vnesejo več kot en evropski nalog za prijetje v razpis ukrepa za prijetje. Država članica izdajateljica je odgovorna, da izbriše evropski nalog za prijetje, ki postane neveljaven, in preveri, ali obstajajo drugi evropski nalogi za prijetje, priloženi razpisu ukrepa, ter po potrebi podaljša razpis ukrepa.

Država članica lahko poleg evropskega naloga za prijetje, ki ga je priložila razpisu ukrepa za prijetje, priloži prevode evropskega naloga za prijetje, po potrebi v ločenih dvojnih datotekah.

Za skenirane dokumente, ki se priložijo razpisom ukrepov, se po možnosti uporabi minimalna resolucija 150 DPI.

3.2   Večkratni razpisi ukrepov

Za splošni postopek glej oddelek 2.2.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

Več držav članic lahko vnese razpis ukrepa za prijetje za isto osebo. Če sta razpis ukrepa za isto osebo izdali dve ali več držav članic, sprejme odločitev o tem, kateri nalog se izvrši v primeru prijetja, izvršitveni pravosodni organ v državi članici, v kateri pride do prijetja. Urad SIRENE izvršitvene države članice pošlje obrazec G vsaki zadevni državi članici.

3.3   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

3.4   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

Urad SIRENE v primeru razpisov ukrepov za prijetje izpolni polje 011 v obrazcu A
   (24) (ob vnosu razpisa ukrepa) ali pozneje uporabi obrazec M, da druge države članice obvesti o drugih imenih glede razpisa ukrepa za prijetje, če so uradu SIRENE ti podatki na voljo.

3.5   Dopolnilni podatki, ki se pošljejo državam članicam

Ob vnašanju razpisa ukrepa se vsem državam članicam pošljejo dopolnilni podatki glede razpisa ukrepa.

Podatki iz oddelka 3.5.1 se drugim uradom SIRENE pošljejo z obrazcem A ob vnosu razpisa ukrepa. Vsi drugi podatki, ki se zahtevajo za identifikacijo, se pošljejo po posvetovanju in/ali na zahtevo druge države članice.

Če je za isto osebo izdanih več evropskih nalogov za prijetje ali zahtev za izročitev, se za vsak evropski nalog za prijetje ali zahtevo za izročitev izpolni samostojni obrazec A.

Evropski nalog za prijetje / zahteva za izročitev in obrazec A vsebujeta dovolj podrobne podatke (zlasti v oddelku (e) evropskega naloga za prijetje: „navedba okoliščin, v katerih je (so) bilo(-a) kaznivo(-a) dejanje(-a) storjeno(-a), vključno s časom in krajem“, polja 042, 043, 044, 045: „opis okoliščin“), da lahko drugi uradi SIRENE preverijo razpis ukrepa. V Dodatku 3 so navedeni zahtevani podatki in njihova povezava s polji evropskega naloga za prijetje.

Kadar se evropski nalog za prijetje nadomesti ali razveljavi, se to navede v polju 267 obrazca A (člen 26 Sklepa o SIS II) ali v polju 044 obrazca A (Zahteva za izročitev/Preneseni razpisi ukrepov) z naslednjim besedilom: „
  Ta obrazec nadomešča obrazec (referenčna številka), ki se nanaša na evropski nalog za prijetje (referenčna številka), izdan dne (datum)
  “.

3.5.1   Dopolnilni podatki, ki se pošljejo v zvezi s predhodnim prijetjem

3.5.1.1   Ob vnašanju razpisa ukrepa na podlagi evropskega naloga za prijetje ter zahteve za izročitev

Ob vnašanju razpisa ukrepa za prijetje zaradi izročitve so vsem državam članicam poslani dopolnilni podatki z obrazcem A. Če podatki v razpisu ukrepa in dopolnilni podatki, poslani državam članicam v zvezi z evropskim nalogom za prijetje, ne zadoščajo za izročitev, se zagotovijo dodatni podatki.

V polju 239 se navede, da se obrazec nanaša na evropski nalog za prijetje in zahtevo za izročitev.

3.5.1.2   Ob izdajanju razpisa ukrepa le na podlagi zahteve za izročitev

Ob vnašanju razpisa ukrepa za prijetje zaradi izročitve so vsem državam članicam poslani dopolnilni podatki z obrazcem A.

V polju 239 se navede, da se obrazec nanaša na zahtevo za izročitev.

3.6   Dodajanje označitve

Za splošna pravila glej oddelek 2.6.

Če je mogoče izvršiti vsaj en evropski nalog za prijetje, priložen razpisu ukrepa, se razpisu ukrepa ne doda označitve.

Če evropski nalog za prijetje vsebuje več kot eno kaznivo dejanje in če se lahko izvede predaja za vsaj eno od teh kaznivih dejanj, se razpisu ukrepa ne doda označitve.

Kakor je poudarjeno v oddelku 2.6, se označen razpis ukrepa v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II v obdobju trajanja označitve obravnava, kot da je bil vnesen zaradi sporočanja kraja, kjer se nahaja oseba, za katero je bil izdan.

3.6.1   Sistematična zahteva za dodajanje označitve razpisom ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Sklep 2002/584/PNZ ne uporablja

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | pri razpisih ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Sklep 2002/584/PNZ ne uporablja, lahko urad SIRENE zaprosi druge urade SIRENE, naj razpisom ukrepov, vnesenim v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, sistematično dodajo označitev za njihove državljane; |
| --- | --- |

(a)

pri razpisih ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Sklep 2002/584/PNZ ne uporablja, lahko urad SIRENE zaprosi druge urade SIRENE, naj razpisom ukrepov, vnesenim v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, sistematično dodajo označitev za njihove državljane;

| (b) | vsak urad SIRENE, ki želi to storiti, pošlje pisno zahtevo drugim uradom SIRENE; |
| --- | --- |

(b)

vsak urad SIRENE, ki želi to storiti, pošlje pisno zahtevo drugim uradom SIRENE;

| (c) | vsak urad SIRENE, na katerega je taka zahteva naslovljena, doda označitev za zadevno državo članico takoj po izdaji razpisa ukrepa; |
| --- | --- |

(c)

vsak urad SIRENE, na katerega je taka zahteva naslovljena, doda označitev za zadevno državo članico takoj po izdaji razpisa ukrepa;

| (d) | označitev ostane, dokler urad SIRENE, ki jo je zahteval, ne zaprosi za njen izbris. |
| --- | --- |

(d)

označitev ostane, dokler urad SIRENE, ki jo je zahteval, ne zaprosi za njen izbris.

3.7   Ukrepi uradov SIRENE po prejemu razpisa ukrepa za prijetje

Ko urad SIRENE prejme obrazec A, čim prej preišče vse razpoložljive vire, da bi poskušal izslediti kraj, kjer se oseba nahaja. Če podatki, ki jih je zagotovila država članica izdajateljica, državi članici prejemnici ne zadoščajo, to ne sme preprečiti izvedbe iskanja. Država članica prejemnica izvede iskanje v obsegu, kot ga dovoljuje nacionalno pravo.

Če je razpis ukrepa za prijetje preverjen in oseba izsledena ali prijeta v državi članici, potem lahko urad SIRENE prejemnik podatke iz obrazca A posreduje organu države članice, pristojnemu za izvrševanje evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev. Če se zahteva izvirnik evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev, ga lahko pravosodni organ, ki ga je izdal, pošlje neposredno izvršitvenemu pravosodnemu organu (razen če se država članica izdajateljica in/ali izvršitvena država članica nista drugače dogovorili).

3.8   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporablja naslednji postopek:

| (a) | zadetek za posameznika, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, se vedno takoj sporoči uradu SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa. Nato se pošlje obrazec G. Urad SIRENE izvršitvene države članice po telefonu po potrebi sporoči uradu SIRENE države članice izdajateljice, da je bil najden zadetek; |
| --- | --- |

(a)

zadetek za posameznika, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, se vedno takoj sporoči uradu SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa. Nato se pošlje obrazec G. Urad SIRENE izvršitvene države članice po telefonu po potrebi sporoči uradu SIRENE države članice izdajateljice, da je bil najden zadetek;

| (b) | po potrebi nato urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje vse ustrezne posebne podatke o posameznih ukrepih, ki jih mora izvesti urad SIRENE izvršitvene države članice; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi nato urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje vse ustrezne posebne podatke o posameznih ukrepih, ki jih mora izvesti urad SIRENE izvršitvene države članice;

| (c) | v polju 091 obrazca G se navedejo organ, pristojen za prejem evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev, vsi kontaktni podatki tega organa (poštni naslov, telefonska številka ter, če sta na voljo, številka telefaksa in e-naslov), referenčna številka (če je na voljo), pristojna oseba (če je na voljo), zahtevani jezik ter rok in način predložitve; |
| --- | --- |

(c)

v polju 091 obrazca G se navedejo organ, pristojen za prejem evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev, vsi kontaktni podatki tega organa (poštni naslov, telefonska številka ter, če sta na voljo, številka telefaksa in e-naslov), referenčna številka (če je na voljo), pristojna oseba (če je na voljo), zahtevani jezik ter rok in način predložitve;

| (d) | poleg tega urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M obvesti druge urade SIRENE o zadetku, kadar je zaradi dejstev zadeve vzpostavljena jasna povezava z določeno državo članico in se začnejo izvajati nadaljnje preiskave; |
| --- | --- |

(d)

poleg tega urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M obvesti druge urade SIRENE o zadetku, kadar je zaradi dejstev zadeve vzpostavljena jasna povezava z določeno državo članico in se začnejo izvajati nadaljnje preiskave;

| (e) | uradi SIRENE lahko posredujejo dodatne podatke o razpisih ukrepov v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, pri tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če spadajo ti podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči. |
| --- | --- |

(e)

uradi SIRENE lahko posredujejo dodatne podatke o razpisih ukrepov v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, pri tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če spadajo ti podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

3.9   Izmenjava dopolnilnih podatkov o predaji ali izročitvi

Kadar pristojni pravosodni organi uradu SIRENE izvršitvene države članice zagotovijo informacije o tem, ali se lahko izvede predaja ali izročitev osebe, za katero je bil izdan razpis ukrepa za prijetje, ta urad te informacije nemudoma pošlje uradu SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, in sicer z obrazcem M, pri čemer v polju 083 navede „SURRENDER“ (predaja) ali „EXTRADITION“ (izročitev) (25). Podrobni pogoji predaje ali izročitve se po potrebi čim prej sporočijo prek uradov SIRENE.

3.10   Izmenjava dopolnilnih podatkov o tranzitu čez drugo državo članico

Če je potreben tranzit osebe, zagotovi urad SIRENE države članice, skozi katero bo tranzit potekal, potrebne informacije in podporo kot odgovor na zahtevo urada SIRENE države članice izdajateljice ali pristojnega pravosodnega organa, ki jo urad SIRENE pošlje z obrazcem M, pri čemer na začetku polja 083 navede „TRANSIT“ (tranzit).

3.11   Izbris razpisov ukrepov po predaji ali izročitvi

Razpisi ukrepov za prijetje zaradi predaje ali izročitve so izbrisani, ko se oseba preda ali je izročena pristojnim organom države članice, ki je izdala razpis ukrepa, lahko pa tudi, ko pristojni pravosodni organ v skladu z nacionalnim pravom prekliče sodno odločbo, na kateri je temeljil razpis ukrepa.

4.   RAZPISI UKREPA ZARADI ZAVRNITVE VSTOPA ALI PREPOVEDI PREBIVANJA (ČLEN 24 UREDBE O SIS II)

Uvod

Izmenjava podatkov o državljanih tretjih držav, za katere je bil v skladu s členom 24 Uredbe o SIS II izdan razpis ukrepa, omogoča državam članicam, da sprejmejo odločitev v primeru prošnje za vstop ali vloge za izdajo vizuma. Če je posameznik že na ozemlju države članice, izmenjava podatkov nacionalnim organom omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe za izdajo dovoljenj za prebivanje, vizumov za dolgoročno bivanje ali izgon. V tem oddelku se navajanje vizumov nanaša na vizume za dolgoročno bivanje, razen če ni drugače natančno pojasnjeno (npr. vizumi za ponovni vstop).

Za izvajanje postopkov obveščanja iz člena 5(4) Zakonika o schengenskih mejah in posvetovalnih postopkov iz člena 25 Schengenske konvencije so pristojni organi, ki opravljajo nadzor meje ter izdajajo dovoljenja za prebivanje ali vizume. Uradi SIRENE so v te postopke načeloma vključeni samo, da posredujejo dopolnilne podatke, neposredno povezane z razpisi ukrepov (npr. obveščanje o zadetku, pojasnitev identitete), ali izbrišejo razpise ukrepov.

Vendar lahko uradi SIRENE sodelujejo tudi pri prenosu dopolnilnih podatkov, potrebnih za izgon državljana tretje države ali zavrnitev vstopa državljanu tretje države, in so lahko vključeni pri prenosu vseh dopolnilnih podatkov, ki so zaradi teh ukrepov nastali naknadno.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (26) se ne uporablja v Švici. Zato v primeru zadetka za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, Švica, država članica izdajateljica in katera koli druga država članica, ki ima morda pomembne podatke o pravici zadevnega državljana tretje države do prostega gibanja, opravijo običajen postopek posvetovanja.

4.1   Vnašanje razpisa ukrepa

V skladu s členom 25 Uredbe o SIS II veljajo posebna pravila za državljane tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja v smislu Direktive 2004/38/ES. Urad SIRENE je, kolikor je mogoče, zmožen zagotoviti vse podatke, uporabljene pri ocenjevanju, ali naj se vnese razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja za osebo, ki ima pravico do prostega gibanja (27). V izjemnih primerih vnosa razpisa ukrepa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje obrazec M vsem drugim državam članicam na podlagi podatkov, posredovanih od organa, ki je vnesel razpis ukrepa (glej oddelka 4.6 in 4.7).

Poleg tega je v členu 26 Uredbe o SIS II določeno, da se pod nekaterimi posebnimi pogoji vnesejo tudi razpisi ukrepov za državljane tretjih držav, za katere velja omejevalni ukrep, s katerim se jim namerava preprečiti vstop ali tranzit prek ozemlja držav članic, sprejet v skladu s členom 29 Pogodbe o Evropski uniji (28). Razpise ukrepov vnese in posodablja pristojni organ države članice, ki ob sprejetju ukrepa predseduje Svetu Evropske unije. Če ta država članica nima dostopa do SIS II ali razpisov ukrepov v skladu s členom 24 Uredbe o SIS II, odgovornost prevzame država članica, ki naslednja predseduje Svetu Evropske unije in ima dostop do SIS II, vključno z dostopom do razpisov ukrepov iz člena 24 Uredbe o SIS II.

Države članice vzpostavijo ustrezne postopke za vnašanje, posodabljanje in brisanje takih ukrepov razpisov.

4.2   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

4.3   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

Težave se lahko pojavijo, ko državljan tretje države, za katerega je bil razpisan ukrep zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, pri poskusu vstopa nezakonito izrabi identiteto državljana države članice. Če se tak primer odkrije, se lahko pristojne organe države članice opozori na pravilno uporabo funkcije zlorabe identitete v SIS II. Razpisi ukrepov zaradi zavrnitve vstopa se ne izdajajo v zvezi z glavno identiteto državljana države članice.

4.4   Vnašanje drugega imena

Za splošna pravila glej oddelek 2.11.2.

4.5   Izmenjava podatkov pri izdaji dovoljenj za prebivanje ali vizumov

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | ne glede na posebni postopek o izmenjavi podatkov, ki se izvaja v skladu s členom 25 Schengenske konvencije, in ne glede na oddelek 4.8 o izmenjavi podatkov po zadetku za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja (v tem primeru je posvetovanje z uradom SIRENE države članice izdajateljice obvezno), lahko izvršitvena država članica obvesti državo članico, ki je izdala razpis ukrepa, da je bil v postopku izdaje dovoljenja za prebivanje ali vizuma najden zadetek za ta razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja. Država članica izdajateljica lahko nato obvesti druge države članice z obrazcem M, če je to primerno; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na posebni postopek o izmenjavi podatkov, ki se izvaja v skladu s členom 25 Schengenske konvencije, in ne glede na oddelek 4.8 o izmenjavi podatkov po zadetku za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja (v tem primeru je posvetovanje z uradom SIRENE države članice izdajateljice obvezno), lahko izvršitvena država članica obvesti državo članico, ki je izdala razpis ukrepa, da je bil v postopku izdaje dovoljenja za prebivanje ali vizuma najden zadetek za ta razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja. Država članica izdajateljica lahko nato obvesti druge države članice z obrazcem M, če je to primerno;

| (b) | uradi SIRENE zadevnih držav članic lahko, če se to zahteva, v skladu z nacionalnim pravom pomagajo pri prenosu potrebnih podatkov ustreznim organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje in vizumov. |
| --- | --- |

(b)

uradi SIRENE zadevnih držav članic lahko, če se to zahteva, v skladu z nacionalnim pravom pomagajo pri prenosu potrebnih podatkov ustreznim organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje in vizumov.

4.5.1   Posebna postopka, kot sta določena v členu 25 Schengenske konvencije

Postopek v skladu s členom 25(1) Schengenske konvencije

Če država članica, ki namerava izdati dovoljenje za prebivanje ali vizum, odkrije, da je druga država članica za zadevnega vlagatelja izdala razpis ukrepa zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, se posvetuje s to državo članico prek uradov SIRENE. Država članica, ki namerava izdati dovoljenje za prebivanje ali vizum uporabi obrazec N, da državo članico izdajateljico obvesti o odločitvi za izdajo dovoljenja za prebivanje ali vizuma. Če se država članica odloči, da bo izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa države članice izdajateljice.

Postopek v skladu s členom 25(2) Schengenske konvencije

Če država članica, ki je vnesla razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ugotovi, da je bilo osebi, za katero je bil izdan razpis ukrepa, izdano dovoljenje za prebivanje ali vizum, prek uradov SIRENE začne postopek posvetovanja z državo članico, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum. Država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, uporabi obrazec O, da državo članico izdajateljico obvesti, ali naj bodisi odvzame dovoljenje za prebivanje ali vizum bodisi naj tega ne stori. Če se država članica odloči, da bo dovoljenje za prebivanje ali vizum ohranila v veljavi, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa države članice.

Posvetovanje prek uradov SIRENE z obrazcem O se opravi tudi, če država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, pozneje odkrije, da je bil v SIS II za zadevno osebo vnesen razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja (29).

Če tretja država članica (tj. niti tista, ki je izdala dovoljenje za prebivanje/vizum, niti tista, ki je izdala razpis ukrepa) odkrije, da obstaja razpis ukrepa za državljana tretje države, ki ima dovoljenje za prebivanje ene od držav članic, o tem prek uradov SIRENE z obrazcem H obvesti državo članico, ki je izdala dovoljenje/vizum, in državo članico ki je izdala razpis ukrepa.

Če postopek iz člena 25 Schengenske konvencije omogoča izbris razpisa ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, uradi SIRENE ob upoštevanju svojega nacionalnega prava ponudijo svojo pomoč, če se to zahteva.

4.5.2   Posebna postopka, kot sta določena v členu 5(4)(a) in (c) Zakonika o schengenskih mejah

Postopek v primerih iz člena 5(4)(a)

V skladu s členom 5(4)(a) Zakonika o schengenskih mejah se državljanu tretje države, za katerega je izdan razpis ukrepa za zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja, hkrati pa ima dovoljenje za prebivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali vizum za ponovni vstop, ki ga je izdala ena od držav članic, pri prestopu meje v tretji državi članici dovoli vstop v državo članico, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za ponovni vstop, za namene tranzita. Vstop se lahko zavrne, če je ta država članica izdala nacionalni razpis ukrepa za zavrnitev vstopa. V obeh primerih urad SIRENE države članice, v katero namerava ta oseba vstopiti, na zahtevo pristojnega organa pošlje uradoma SIRENE obeh zadevnih držav članic sporočilo (in sicer obrazec H, če je bil tranzit dovoljen, in obrazec G, če je bil vstop zavrnjen), v katerem ju obvešča o koliziji, ter zahteva, naj se med seboj posvetujeta, da bodisi izbrišeta razpis ukrepa v SIS II bodisi odvzameta dovoljenje za prebivanje/vizum. Od njiju lahko tudi zahteva, da ga obvestita o rezultatih morebitnega posvetovanja.

Če skuša zadevni državljan tretje države vstopiti v državo članico, ki je zanj izdala razpis ukrepa v SIS II, mu lahko ta država članica vstop zavrne. Vendar se urad SIRENE te države članice na zahtevo pristojnega organa posvetuje z uradom SIRENE države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, da lahko pristojni organ ugotovi, ali je dovolj razlogov za odvzem dovoljenja za prebivanje / vizuma. Država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, uporabi obrazec O, da državo članico izdajateljico obvesti, ali naj bodisi odvzame dovoljenje za prebivanje ali vizum bodisi naj tega ne stori. Če se država članica odloči, da bo dovoljenje za prebivanje ali vizum ohranila v veljavi, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov države članice zaradi zavrnitve vstopa.

Če skuša oseba vstopiti v državo članico, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, lahko vstopi na ozemlje te države, toda urad SIRENE te države se na zahtevo pristojnega organa posvetuje z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da se zadevnemu pristojnemu organu omogoči, da odloči bodisi o odvzemu dovoljenja za prebivanje ali vizuma bodisi o izbrisu razpisa ukrepa. Država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, uporabi obrazec O, da državo članico izdajateljico obvesti, ali naj bodisi odvzame dovoljenje za prebivanje ali vizum bodisi naj tega ne stori. Če se država članica odloči, da bo dovoljenje za prebivanje ali vizum ohranila v veljavi, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa države članice.

Postopek v primerih iz člena 5(4)(c)

V skladu s členom 5(4)(c) lahko država članica iz humanitarnih razlogov, na podlagi nacionalnega interesa ali zaradi mednarodnih obveznosti odstopi od načela, da osebi, za katero je bil izdan razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa, ne dovoli vstopiti. Urad SIRENE države članice, ki je osebi dovolila vstopiti, na zahtevo pristojnega organa o tem dejstvu z obrazcem H obvesti urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa.

4.6   Skupna pravila v zvezi s postopki iz oddelka 4.5

| (a) | Urad SIRENE države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje oz. ga namerava izdati ali zadržati, za vsak postopek posvetovanja pošlje le en obrazec N ali obrazec O, da državo članico, ki je izdala ali namerava izdati razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa, obvesti o končni odločitvi glede izdaje, zadržanja ali preklica dovoljenja za prebivanje ali vizuma. |
| --- | --- |

(a)

Urad SIRENE države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje oz. ga namerava izdati ali zadržati, za vsak postopek posvetovanja pošlje le en obrazec N ali obrazec O, da državo članico, ki je izdala ali namerava izdati razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa, obvesti o končni odločitvi glede izdaje, zadržanja ali preklica dovoljenja za prebivanje ali vizuma.

| (b) | Postopek posvetovanja je ali postopek za namene člena 25(1) Schengenske konvencije ali postopek za namene člena 25(2) Schengenske konvencije. |
| --- | --- |

(b)

Postopek posvetovanja je ali postopek za namene člena 25(1) Schengenske konvencije ali postopek za namene člena 25(2) Schengenske konvencije.

| (c) | Kadar se obrazec M, G ali H pošlje v okviru postopka posvetovanja, se lahko označi z izrazom„postopek posvetovanja“. (obrazec M: polje 083; obrazec G: polje 086; Obrazec H: polje 083). |
| --- | --- |

(c)

Kadar se obrazec M, G ali H pošlje v okviru postopka posvetovanja, se lahko označi z izrazom„postopek posvetovanja“. (obrazec M: polje 083; obrazec G: polje 086; Obrazec H: polje 083).

4.7   Izmenjava podatkov v primeru zadetka in pri zavrnitvi vstopa ali izgonu s schengenskega ozemlja

Ne glede na posebne postopke o izmenjavi podatkov, ki se izvajajo v skladu s členom 5(4)(a) in (c) Zakonika o schengenskih mejah, ter ne glede na oddelek 4.8 v zvezi z izmenjavo podatkov po zadetku za državljana tretje države, ki je imetnik pravice do prostega gibanja (v tem primeru je posvetovanje z državo članico izdajateljico prek njenega urada SIRENE obvezno), lahko država članica zaprosi, da je obveščena o vseh zadetkih glede razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ki jih je izdala.

Uradov SIRENE držav članic, ki so izdale razpise ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ni treba po uradni dolžnosti nujno obvestiti o vseh zadetkih, temveč se lahko obvestijo v izjemnih okoliščinah. V vsakem primeru se lahko pošlje obrazec G ali obrazec H, odvisno od izvedenih ukrepov, če se na primer zahtevajo dopolnilni podatki. Kadar se najde zadetek za osebo, ki ima pravico do prostega gibanja, se vedno pošlje obrazec G.

Ne glede na določbe iz zgornjega odstavka, kakor so določene v oddelku 10, lahko vsi uradi SIRENE zagotovijo statistične podatke o zadetkih glede vseh tujih razpisov ukrepov na svojem ozemlju.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | država članica lahko zaprosi, da je obveščena o vseh zadetkih glede razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ki jih je izdala. Vsaka država članica, ki želi izkoristiti to možnost, druge države članice zaprosi v pisni obliki; |
| --- | --- |

(a)

država članica lahko zaprosi, da je obveščena o vseh zadetkih glede razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ki jih je izdala. Vsaka država članica, ki želi izkoristiti to možnost, druge države članice zaprosi v pisni obliki;

| (b) | izvršitvena država članica lahko prevzame pobudo in obvesti državo članico izdajateljico, da je bil najden zadetek za razpis ukrepa ter da je bil državljanu tretje države vstop zavrnjen ali da je bil izgnan s schengenskega območja; |
| --- | --- |

(b)

izvršitvena država članica lahko prevzame pobudo in obvesti državo članico izdajateljico, da je bil najden zadetek za razpis ukrepa ter da je bil državljanu tretje države vstop zavrnjen ali da je bil izgnan s schengenskega območja;

| (c) | ko se na podlagi zadetka izvede ukrep, urad SIRENE izvršitvene države članice pošlje obrazec G uradu SIRENE države članice izdajateljice. Obrazec G se pošlje tudi v primeru zadetka, kadar je potrebnih več informacij za izvršitev ukrepa; |
| --- | --- |

(c)

ko se na podlagi zadetka izvede ukrep, urad SIRENE izvršitvene države članice pošlje obrazec G uradu SIRENE države članice izdajateljice. Obrazec G se pošlje tudi v primeru zadetka, kadar je potrebnih več informacij za izvršitev ukrepa;

| (d) | po prejemu informacij iz točke (c) od države članice izdajateljice:






  (i) | če se ukrep izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M (ne z drugim obrazcem G za isti zadetek); |
| --- | --- | --- |

(d)

po prejemu informacij iz točke (c) od države članice izdajateljice:

(i)

če se ukrep izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M (ne z drugim obrazcem G za isti zadetek);

| (ii) | če se ukrep ne izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem H; ali |
| --- | --- |

(ii)

če se ukrep ne izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem H; ali

| (iii) | če je potrebno nadaljnje posvetovanje, se uporabi obrazec M, |
| --- | --- |

(iii)

če je potrebno nadaljnje posvetovanje, se uporabi obrazec M,

| (iv) | kot zadnji v izmenjavi obrazcev v postopku posvetovanja se uporabi obrazec N ali O; |
| --- | --- |

(iv)

kot zadnji v izmenjavi obrazcev v postopku posvetovanja se uporabi obrazec N ali O;

| (e) | če država članica na svojem ozemlju odkrije državljana tretje države, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice na zahtevo posreduje podatke, potrebne za vrnitev zadevne osebe. Glede na potrebe izvršitvene države članice morajo ti podatki, poslani z obrazcem M, vključevati naslednje:






  — | vrsto odločbe in razlog zanjo, |
| --- | --- | --- |

(e)

če država članica na svojem ozemlju odkrije državljana tretje države, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice na zahtevo posreduje podatke, potrebne za vrnitev zadevne osebe. Glede na potrebe izvršitvene države članice morajo ti podatki, poslani z obrazcem M, vključevati naslednje:

—

vrsto odločbe in razlog zanjo,

| — | organ, ki je izdal odločbo, |
| --- | --- |

—

organ, ki je izdal odločbo,

| — | datum odločbe, |
| --- | --- |

—

datum odločbe,

| — | datum vročitve odločbe, |
| --- | --- |

—

datum vročitve odločbe,

| — | datum izvršbe, |
| --- | --- |

—

datum izvršbe,

| — | datum prenehanja veljavnosti odločbe ali trajanje veljavnosti, |
| --- | --- |

—

datum prenehanja veljavnosti odločbe ali trajanje veljavnosti,

| — | informacije o tem, ali je bila oseba obsojena, in naravo sankcije. |
| --- | --- |

—

informacije o tem, ali je bila oseba obsojena, in naravo sankcije.

Če je oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, prestrežena na meji, je treba upoštevati postopke iz Zakonika o schengenskih mejah in postopke države članice izdajateljice.

Zaradi zanesljive identifikacije posameznika je lahko v posebnih primerih nujno izmenjati dopolnilne podatke prek uradov SIRENE.

4.8   Izmenjava podatkov o državljanu tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, v primeru zadetka

Za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja v smislu Direktive 2004/38/ES, se uporabljajo posebna pravila (30).

V primeru zadetka za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja v smislu Direktive 2004/38/ES, se uporabljajo posebna pravila (glej tudi uvod v oddelku 4 o stališču Švice). Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | urad SIRENE izvršitvene države članice na zahtevo pristojnega organa z obrazcem G takoj stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da bi dobil podatke, na podlagi katerih lahko nemudoma odloči o ukrepih, ki naj bi se izvedli; |
| --- | --- |

(a)

urad SIRENE izvršitvene države članice na zahtevo pristojnega organa z obrazcem G takoj stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da bi dobil podatke, na podlagi katerih lahko nemudoma odloči o ukrepih, ki naj bi se izvedli;

| (b) | urad SIRENE države članice izdajateljice po prejemu zahteve za podatke takoj začne zbirati potrebne podatke in jih čim prej pošlje uradu SIRENE izvršitvene države članice; |
| --- | --- |

(b)

urad SIRENE države članice izdajateljice po prejemu zahteve za podatke takoj začne zbirati potrebne podatke in jih čim prej pošlje uradu SIRENE izvršitvene države članice;

| (c) | če ti podatki še niso na voljo, urad SIRENE države članice izdajateljice preveri pri pristojnem organu, ali se razpis ukrepa lahko ohrani v skladu z Direktivo 2004/38/ES. Če pristojni organ odloči, da je treba razpis ukrepa ohraniti, urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, o tem obvesti vse druge urade SIRENE z obrazcem M; |
| --- | --- |

(c)

če ti podatki še niso na voljo, urad SIRENE države članice izdajateljice preveri pri pristojnem organu, ali se razpis ukrepa lahko ohrani v skladu z Direktivo 2004/38/ES. Če pristojni organ odloči, da je treba razpis ukrepa ohraniti, urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, o tem obvesti vse druge urade SIRENE z obrazcem M;

| (d) | izvršitvena država članica prek svojega urada SIRENE obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o tem, ali so bili zahtevani ukrepi izvedeni (z obrazcem M) ali ne (z obrazcem H) (31). |
| --- | --- |

(d)

izvršitvena država članica prek svojega urada SIRENE obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o tem, ali so bili zahtevani ukrepi izvedeni (z obrazcem M) ali ne (z obrazcem H) (31).

4.9   Izmenjava podatkov, kadar država članica, ne da bi našla zadetek, ugotovi obstoj razpisa ukrepa zaradi zavrnitve vstopa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja

Če država članica, ne da bi našla zadetek, odkrije, da obstaja razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, urad SIRENE te države članice na zahtevo pristojnega organa o tem obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M.

Če ti podatki še niso na voljo, urad SIRENE države članice izdajateljice preveri pri pristojnem organu, ali se razpis ukrepa lahko ohrani v skladu z Direktivo 2004/38/ES. Če pristojni organ odloči, da je treba razpis ukrepa ohraniti, urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, o tem obvesti vse druge urade SIRENE z obrazcem M.

4.10   Izbris razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja

Brez poseganja v posebne postopke iz člena 25 Schengenske konvencije ter člena 5(4)(a) in (c) Zakonika o schengenskih mejah se razpisi ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja za državljane tretjih držav izbrišejo zaradi:

| (a) | prenehanja veljavnosti razpisa ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

prenehanja veljavnosti razpisa ukrepa;

| (b) | odločbe o izbrisu, ki jo je izdal pristojni organ države članice izdajateljice; |
| --- | --- |

(b)

odločbe o izbrisu, ki jo je izdal pristojni organ države članice izdajateljice;

| (c) | izteka roka za zavrnitev vstopa, kadar pristojni organ države članice izdajateljice določiti datum prenehanja veljavnosti svoje odločbe; ali |
| --- | --- |

(c)

izteka roka za zavrnitev vstopa, kadar pristojni organ države članice izdajateljice določiti datum prenehanja veljavnosti svoje odločbe; ali

| (d) | pridobitve državljanstva ene od držav članic. Če pridobitev državljanstva odkrije urad SIRENE države članice, ki ni izdala razpisa ukrepa, se ta urad posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice ter mu po potrebi pošlje obrazec J v skladu s postopkom za popravek in izbris podatkov, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (glej oddelek 2.7). |
| --- | --- |

(d)

pridobitve državljanstva ene od držav članic. Če pridobitev državljanstva odkrije urad SIRENE države članice, ki ni izdala razpisa ukrepa, se ta urad posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice ter mu po potrebi pošlje obrazec J v skladu s postopkom za popravek in izbris podatkov, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (glej oddelek 2.7).

5.   RAZPISI UKREPOV ZA POGREŠANE OSEBE (ČLEN 32 SKLEPA O SIS II)

5.1   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

5.2   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

5.3   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

5.4   Dodajanje označitve

Kadar se pri razpisu ukrepa za pogrešane osebe najde zadetek, se pristojni organi v izvršitveni državi članici lahko odločijo, da se zahtevani ukrep ne sme izvesti in/ali da se glede razpisa ukrepa ne bodo izvedli nadaljnji ukrepi. Ta odločitev je lahko sprejeta, tudi če se pristojni organi države članice izdajateljice odločijo ohraniti razpis ukrepa v SIS II. V takih okoliščinah lahko izvršitvena država članica zahteva označitev, potem ko je našla zadetek. Za dodajanje označitve je treba upoštevati splošne postopke iz oddelka 2.6.

Za razpise ukrepov za pogrešane osebe ni na voljo alternativnega ukrepa.

5.5   Zagotavljanje opisnih podrobnosti glede pogrešanih mladoletnikov in drugih oseb, za katere se oceni, da so ogrožene

Uradi SIRENE imajo takojšen dostop do vseh ustreznih dopolnilnih podatkov glede razpisov ukrepov za pogrešane osebe na nacionalni ravni, da lahko v celoti prispevajo k uspešnemu reševanju primerov, olajšajo identifikacijo osebe in hitro zagotovijo dopolnilne podatke o vidikih, povezanih s primerom. Ustrezni dopolnilni podatki lahko vključujejo zlasti nacionalne odločbe o pravici do varstva in vzgoje otroka ali skrbništvu nad ranljivimi osebami, pa tudi zahteve za uporabo sistema za opozarjanje o izginotju otrok („Child Alert“).

Ker ni nujno, da bodo pogrešane osebe prešle nacionalne meje, se odločitve o zagotavljanju dopolnilnih podatkov (z opisnimi podrobnostmi) in njihovi prejemniki sprejemajo za vsak primer posebej, pri čemer vključujejo celoten nabor okoliščin. Urad SIRENE države članice izdajateljice po odločitvi o obsegu pošiljanja teh dopolnilnih podatkov na nacionalni ravni po potrebi sprejme enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | hrani podatke, da lahko drugi državi članici na njeno zahtevo pošlje dopolnilne podatke; |
| --- | --- |

(a)

hrani podatke, da lahko drugi državi članici na njeno zahtevo pošlje dopolnilne podatke;

| (b) | pristojnemu uradu SIRENE pošlje obrazec M, če poizvedbe nakazujejo na mogoč namembni kraj pogrešane osebe; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu uradu SIRENE pošlje obrazec M, če poizvedbe nakazujejo na mogoč namembni kraj pogrešane osebe;

| (c) | na podlagi okoliščin izginotja pošlje obrazec M vsem pristojnim uradom SIRENE za zagotavljanje vseh podatkov o zadevni osebi v kratkem času. |
| --- | --- |

(c)

na podlagi okoliščin izginotja pošlje obrazec M vsem pristojnim uradom SIRENE za zagotavljanje vseh podatkov o zadevni osebi v kratkem času.

Če gre za zelo ogroženo pogrešano osebo, je treba v polju 311 obrazca M najprej navesti besedo „URGENT“ (nujno) in pojasniti razlog za nujnost. (Kadar je pogrešani mladoletnik brez spremstva (32), se navede izraz „Unaccompanied minor“ (mladoletnik brez spremstva).) To nujnost je treba podkrepiti s telefonskim klicem, v katerem se poudarita pomen obrazca M in njegova nujna narava.

Za zelo ogroženo pogrešano osebo se uporabi enotna metoda za vnašanje strukturiranih dopolnilnih podatkov po dogovorjenem vrstnem redu (33). Ti podatki se vnesejo v polje 083 obrazca M.

Ko urad SIRENE prejme podatke, jih – zaradi povečanja možnosti za ugotovitev kraja, kjer se oseba nahaja – po potrebi razumno in ciljno usmerjeno posreduje:

| (a) | ustreznim mejnim kontrolnim točkam; |
| --- | --- |

(a)

ustreznim mejnim kontrolnim točkam;

| (b) | pristojnim upravnim in policijskim organom za ugotovitev kraja, kjer se oseba nahaja, in njeno zaščito; |
| --- | --- |

(b)

pristojnim upravnim in policijskim organom za ugotovitev kraja, kjer se oseba nahaja, in njeno zaščito;

| (c) | ustreznim konzularnim organom države članice, ki je izdala razpis ukrepa, ko se v SIS II najde zadetek. |
| --- | --- |

(c)

ustreznim konzularnim organom države članice, ki je izdala razpis ukrepa, ko se v SIS II najde zadetek.

5.6   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | urad SIRENE, kolikor je mogoče, sporoči potrebne zdravstvene podatke o zadevni pogrešani osebi, če je treba izvesti ukrepe za njeno zaščito.
  Posredovani zdravstveni podatki se hranijo samo, dokler je to nujno potrebno, in se uporabijo samo za zdravljenje zadevne osebe; |
| --- | --- |

(a)

urad SIRENE, kolikor je mogoče, sporoči potrebne zdravstvene podatke o zadevni pogrešani osebi, če je treba izvesti ukrepe za njeno zaščito.

Posredovani zdravstveni podatki se hranijo samo, dokler je to nujno potrebno, in se uporabijo samo za zdravljenje zadevne osebe;

| (b) | urad SIRENE izvršitvene države članice uradu SIRENE države članice izdajateljice vedno sporoči kraj, kjer se pogrešana oseba nahaja; |
| --- | --- |

(b)

urad SIRENE izvršitvene države članice uradu SIRENE države članice izdajateljice vedno sporoči kraj, kjer se pogrešana oseba nahaja;

| (c) | v skladu s členom 33(2) Sklepa o SIS II se lahko podatki o kraju, kjer se polnoletna pogrešana oseba nahaja, sporočijo osebi, ki je osebo prijavila kot pogrešano, samo s privolitvijo pogrešane osebe (34). Privolitev mora biti pisna ali pa mora biti na voljo vsaj njen uradni zaznamek. Privolitev se zavrne le pisno ali z uradnim zaznamkom. Vendar lahko pristojni organi osebi, ki je drugo osebo prijavila kot pogrešano, sporočijo dejstvo, da je bil razpis ukrepa izbrisan po najdenem zadetku. |
| --- | --- |

(c)

v skladu s členom 33(2) Sklepa o SIS II se lahko podatki o kraju, kjer se polnoletna pogrešana oseba nahaja, sporočijo osebi, ki je osebo prijavila kot pogrešano, samo s privolitvijo pogrešane osebe (34). Privolitev mora biti pisna ali pa mora biti na voljo vsaj njen uradni zaznamek. Privolitev se zavrne le pisno ali z uradnim zaznamkom. Vendar lahko pristojni organi osebi, ki je drugo osebo prijavila kot pogrešano, sporočijo dejstvo, da je bil razpis ukrepa izbrisan po najdenem zadetku.

5.7   Izbris razpisov ukrepov za pogrešane osebe

V primeru kakršne koli večje zamude pri izbrisu razpisa ukrepa s strani države članice izdajateljice se o zamudi uradno obvesti urad SIRENE izvršitvene države članice, da razpisu ukrepa doda označitev, kot je opisano v oddelku 5.4 Priročnika SIRENE.

5.7.1   Mladoletniki

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | zadeva je rešena (npr. mladoletnik se je vrnil v domovino, pristojni organi izvršitvene države članice izda odločbo glede skrbništva nad otrokom); |
| --- | --- |

(a)

zadeva je rešena (npr. mladoletnik se je vrnil v domovino, pristojni organi izvršitvene države članice izda odločbo glede skrbništva nad otrokom);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

5.7.2   Odrasli, za katere se ne zahtevajo zaščitni ukrepi

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | zahtevani ukrep je bil izveden (izvršitvena država članica potrdi kraj, kjer se oseba nahaja); |
| --- | --- |

(a)

zahtevani ukrep je bil izveden (izvršitvena država članica potrdi kraj, kjer se oseba nahaja);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

5.7.3   Odrasli, za katere se zahtevajo zaščitni ukrepi

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | zahtevani ukrep je bil izveden (oseba pod zaščito); |
| --- | --- |

(a)

zahtevani ukrep je bil izveden (oseba pod zaščito);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

V skladu z nacionalno zakonodajo se razpis ukrepa za osebo, ki je pod uradnim skrbništvom, lahko ohrani, dokler se ta oseba ne vrne v domovino.

6.   RAZPISI UKREPOV ZA OSEBE, ISKANE ZARADI SODNEGA POSTOPKA (ČLEN 34 SKLEPA O SIS II)

6.1   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

6.2   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

6.3   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

6.4   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | podatki o dejanskem kraju prebivanja ali stalnega prebivališča se pridobijo z uporabo vseh ukrepov, ki jih dovoljuje nacionalno pravo države članice, v kateri je bila oseba izsledena; |
| --- | --- |

(a)

podatki o dejanskem kraju prebivanja ali stalnega prebivališča se pridobijo z uporabo vseh ukrepov, ki jih dovoljuje nacionalno pravo države članice, v kateri je bila oseba izsledena;

| (b) | treba je vzpostaviti nacionalne postopke, s katerimi se po potrebi zagotovi, da se razpisi ukrepov v SIS II hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namenov, za katere so bili zbrani. |
| --- | --- |

(b)

treba je vzpostaviti nacionalne postopke, s katerimi se po potrebi zagotovi, da se razpisi ukrepov v SIS II hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namenov, za katere so bili zbrani.

Uradi SIRENE lahko posredujejo dodatne podatke o razpisih ukrepov, vnesenih v skladu s členom 34 Sklepa o SIS II, s tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če spadajo ti podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

6.5   Izbris razpisov ukrepov za osebe, iskane zaradi sodnega postopka

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | pristojni organ države članice izdajateljice prejme obvestilo o kraju, kjer se oseba nahaja. Če se na podlagi posredovanih informacij ne da ukrepati (npr. naslov ni pravilen ali ne gre za naslov stalnega prebivališča), urad SIRENE države članice izdajateljice o tem obvesti urad SIRENE izvršitvene države članice, da rešita problem; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice izdajateljice prejme obvestilo o kraju, kjer se oseba nahaja. Če se na podlagi posredovanih informacij ne da ukrepati (npr. naslov ni pravilen ali ne gre za naslov stalnega prebivališča), urad SIRENE države članice izdajateljice o tem obvesti urad SIRENE izvršitvene države članice, da rešita problem;

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

Če se zadetek najde v državi članici in je podrobnosti o naslovu posredovala država članica izdajateljica ter naslednji zadetek v tej državi članici kaže na isti naslov, se zadetek zabeleži v izvršitveni državi članici, vendar se niti podrobnosti o naslovu niti obrazec G ne pošljejo ponovno državi članici izdajateljici. V takih primerih izvršitvena država članica obvesti državo članico izdajateljico o ponavljajočih zadetkih, država članica izdajateljica obravnava potrebo po ohranitvi razpisa ukrepa.

7.   RAZPISI UKREPOV ZARADI PRIKRITE ALI NAMENSKE KONTROLE (ČLEN 36 SKLEPA O SIS II)

7.1   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

7.2   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

7.3   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

7.4   Obveščanje drugih držav članic pri izdajanju razpisov ukrepov

Pri izdajanju razpisa ukrepa urad SIRENE države članice izdajateljice obvesti vse druge urade SIRENE z uporabo obrazca M v naslednjih primerih:

| (a) | razpis ukrepa zaradi prikrite ali namenske kontrole se izda z zahtevo, da se zadetki brez zamude sporočijo uradu SIRENE, ki ga je izdal; v obrazcu M navede „ČLEN 36(2) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje“ ali „ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje“. Utemeljitev za takojšnje ukrepanje je prav tako treba navesti v polju 083 obrazca M; ali |
| --- | --- |

(a)

razpis ukrepa zaradi prikrite ali namenske kontrole se izda z zahtevo, da se zadetki brez zamude sporočijo uradu SIRENE, ki ga je izdal; v obrazcu M navede „ČLEN 36(2) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje“ ali „ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje“. Utemeljitev za takojšnje ukrepanje je prav tako treba navesti v polju 083 obrazca M; ali

| (b) | organ, ki je pristojen za nacionalno varnost, zahteva, da se razpis ukrep izda v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II; v obrazcu M navede „ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II“. |
| --- | --- |

(b)

organ, ki je pristojen za nacionalno varnost, zahteva, da se razpis ukrep izda v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II; v obrazcu M navede „ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II“.

Če se razpis ukrepa izda v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II, obrazec M v polju 080 vsebuje ime organa, ki zahteva vnos razpisa ukrepa, najprej v jeziku države članice izdajateljice, nato še v angleščini, ter v polju 081 njegove kontaktne podatke v obliki, ki je ni treba prevajati.

Zaupnost določenih podatkov se varuje v skladu z nacionalnim pravom, vključno s tem, da se stiki med uradi SIRENE ohranjajo ločeno od kakršnih koli stikov med organi za nacionalno varnost.

7.5   Dodajanje označitve

Glej splošni postopek v oddelku 2.6.

Za razpise ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole ni na voljo alternativnega ukrepa.

Poleg tega organ za nacionalno varnost v izvršitveni državi članici v primeru odločitve, da je razpisu ukrepa treba dodati označitev, stopi v stik s svojim nacionalnim uradom SIRENE in ga obvesti, da zahtevanega ukrepa ni mogoče izvesti. Urad SIRENE nato zahteva označitev, tako da pošlje obrazec F uradu SIRENE države članice izdajateljice. Kot pri drugih označitvah je treba navesti splošni razlog. Vendar občutljivih zadev ni treba razkriti (glej tudi oddelek 7.6(b)).

7.6   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | ko se najde zadetek za razpis ukrepa, izdan v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II, urad SIRENE izvršitvene države članice obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o rezultatih (prikrita kontrola ali namenska kontrola) z obrazcem G. Urad SIRENE izvršitvene države članice istočasno obvesti svoj organ, pristojen za nacionalno varnost; |
| --- | --- |

(a)

ko se najde zadetek za razpis ukrepa, izdan v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II, urad SIRENE izvršitvene države članice obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o rezultatih (prikrita kontrola ali namenska kontrola) z obrazcem G. Urad SIRENE izvršitvene države članice istočasno obvesti svoj organ, pristojen za nacionalno varnost;

| (b) | poseben postopek je potreben za ohranjanje zaupnosti podatkov. Zato se kakršni koli stiki med organi za nacionalno varnost vzdržujejo ločeno od stikov med uradi SIRENE. O podrobnih razlogih za dodajanje označitve torej razpravljajo neposredno organi za nacionalno varnost, ne pa uradi SIRENE; |
| --- | --- |

(b)

poseben postopek je potreben za ohranjanje zaupnosti podatkov. Zato se kakršni koli stiki med organi za nacionalno varnost vzdržujejo ločeno od stikov med uradi SIRENE. O podrobnih razlogih za dodajanje označitve torej razpravljajo neposredno organi za nacionalno varnost, ne pa uradi SIRENE;

| (c) | v primeru zadetka za razpis ukrepa, ki zahteva takojšnje obvestilo o zadetku, se obrazec G nemudoma pošlje uradu SIRENE države članice izdajateljice. |
| --- | --- |

(c)

v primeru zadetka za razpis ukrepa, ki zahteva takojšnje obvestilo o zadetku, se obrazec G nemudoma pošlje uradu SIRENE države članice izdajateljice.

7.7   Izbris razpisov ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(a)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (b) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu.

7.8   Sistemi za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic

Glej oddelek 9.

8.   RAZPISI UKREPOV ZARADI ZASEGA ALI ZA ZAGOTOVITEV DOKAZOV (ČLEN 38 SKLEPA O SIS II)

8.1   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

8.2   Razpisi ukrepov za vozilo

8.2.1   Preverjanje večkratnih razpisov ukrepov za vozilo

Obvezni elementi opisa identitete pri preverjanju večkratnih razpisov ukrepov za vozilo so:

| (a) | številka registrske tablice, in/ali |
| --- | --- |

(a)

številka registrske tablice, in/ali

| (b) | identifikacijska številka vozila (VIN). |
| --- | --- |

(b)

identifikacijska številka vozila (VIN).

Obe številki se lahko pojavita v SIS II.

Če se pri vnašanju novega razpisa ukrepa ugotovi, da ista identifikacijska številka vozila in/ali številka registrske tablice že obstaja v SIS II, se domneva, da bodo posledica novega razpisa ukrepa večkratni razpisi ukrepov za isto vozilo. Vendar pa je ta metoda preverjanja učinkovita le, kadar so uporabljeni enaki elementi opisa. Primerjava zato ni vedno mogoča.

Urad SIRENE opozori uporabnike na morebitne težave ob primerjavi le ene od številk, na iste identifikacijske številke vozila (dvojnik VIN) ali na ponovno uporabo registrskih tablic. Pozitiven odgovor ne pomeni samodejno, da je bil najden zadetek, negativen pa ne pomeni, da za vozilo ni razpisa ukrepa.

Elementi opisa identitete, uporabljeni za določanje, ali sta dva vnosa za vozilo enaka, so podrobno opredeljeni v oddelku 2.2.3.

Postopki posvetovanja za preverjanje večkratnih in neskladnih razpisov, ki jih morajo opraviti uradi SIRENE za vozila, so enaki tistim za osebe. Za splošni postopek glej oddelek 2.2.

Urad SIRENE v državi članici, ki izda razpis ukrepa, vodi evidenco o vseh zahtevah za vnos dodatnega razpisa ukrepa, ki so bile po posvetovanju zavrnjene na podlagi zgoraj navedenih določb, dokler razpis ukrepa ni izbrisan.

8.2.2   Dvojniki VIN

Dvojnik VIN se nanaša na vozilo, vneseno v SIS II, iste vrste z isto identifikacijsko številko vozila (VIN) kot originalno proizvedeno vozilo (npr. traktor in motorno kolo z isto identifikacijsko številko ne spadata v to kategorijo). Da bi se izognili negativnim posledicam večkratnega zasega originalnih vozil z isto identifikacijsko številko, se uporablja naslednji posebni postopek:

| (a) | kadar je ugotovljena možnost dvojnika VIN, sprejme urad SIRENE naslednje ukrepe, kot je primerno:






  (i) | zagotovi, da razpis ukrepa v SIS II ne vsebuje napak in da so podatki glede razpisa ukrepa čim bolj popolni; |
| --- | --- | --- |

(a)

kadar je ugotovljena možnost dvojnika VIN, sprejme urad SIRENE naslednje ukrepe, kot je primerno:

(i)

zagotovi, da razpis ukrepa v SIS II ne vsebuje napak in da so podatki glede razpisa ukrepa čim bolj popolni;

| (ii) | preveri okoliščine primera, ki so vodile do razpisa ukrepa v SIS II; |
| --- | --- |

(ii)

preveri okoliščine primera, ki so vodile do razpisa ukrepa v SIS II;

| (iii) | razišče zgodovino obeh vozil vse od njune proizvodnje; |
| --- | --- |

(iii)

razišče zgodovino obeh vozil vse od njune proizvodnje;

| (iv) | zahteva temeljit pregled zaseženega vozila, zlasti njegove identifikacijske številke, da preveri, ali gre za originalno vozilo. |
| --- | --- |

(iv)

zahteva temeljit pregled zaseženega vozila, zlasti njegove identifikacijske številke, da preveri, ali gre za originalno vozilo.

Vsi vpleteni uradi SIRENE tesno sodelujejo pri izvajanju takih ukrepov;

| (b) | če je obstoj dvojnika VIN potrjen, država članica, ki je izdala razpis ukrepa, prouči, ali je razpis ukrepa treba ohraniti v SIS II. Če se država članica izdajateljica odloči, da bo razpis ukrepa ohranila v SIS II, mora:






  (i) | v razpis ukrepa dodati zaznamek „sum klona“ (35); |
| --- | --- | --- |

(b)

če je obstoj dvojnika VIN potrjen, država članica, ki je izdala razpis ukrepa, prouči, ali je razpis ukrepa treba ohraniti v SIS II. Če se država članica izdajateljica odloči, da bo razpis ukrepa ohranila v SIS II, mora:

(i)

v razpis ukrepa dodati zaznamek „sum klona“ (35);

| (ii) | pozvati lastnika originalnega vozila, naj uradu SIRENE države članice izdajateljice z izrecnim soglasjem in v skladu z nacionalnim pravom zagotovi vse podatke, potrebne, da bi se izognili negativnim posledicam napačne identifikacije; |
| --- | --- |

(ii)

pozvati lastnika originalnega vozila, naj uradu SIRENE države članice izdajateljice z izrecnim soglasjem in v skladu z nacionalnim pravom zagotovi vse podatke, potrebne, da bi se izognili negativnim posledicam napačne identifikacije;

| (iii) | poslati obrazec M prek urada SIRENE vsem drugim uradom, vključno po potrebi z razpoznavnimi znaki in značilnostmi, ki opisujejo originalno vozilo ter omogočajo razlikovanje od vozila, vnesenega v SIS II. V polje 083 obrazca M se jasno navede, da gre za „ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE“ (originalno vozilo). |
| --- | --- |

(iii)

poslati obrazec M prek urada SIRENE vsem drugim uradom, vključno po potrebi z razpoznavnimi znaki in značilnostmi, ki opisujejo originalno vozilo ter omogočajo razlikovanje od vozila, vnesenega v SIS II. V polje 083 obrazca M se jasno navede, da gre za „ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE“ (originalno vozilo).

| (c) | če uporabnik, ki z iskanjem po SIS II izvaja preverjanje, najde zaznamek „sum klona“ v zvezi z vozilom, stopi v stik z nacionalnim uradom SIRENE, da dobi dodatne podatke za pojasnitev, ali je vozilo, ki ga preverja, iskano ali originalno vozilo; |
| --- | --- |

(c)

če uporabnik, ki z iskanjem po SIS II izvaja preverjanje, najde zaznamek „sum klona“ v zvezi z vozilom, stopi v stik z nacionalnim uradom SIRENE, da dobi dodatne podatke za pojasnitev, ali je vozilo, ki ga preverja, iskano ali originalno vozilo;

| (d) | če se med preverjanjem ugotovi, da podatki na obrazcu M niso posodobljeni, urad SIRENE izvršitvene države članice stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da preveri trenutno pravno lastništvo vozila. Urad SIRENE države članice izdajateljice skladno s tem pošlje nov obrazec M in v polje 083 jasno navede, da gre za „ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE“ (originalno vozilo). |
| --- | --- |

(d)

če se med preverjanjem ugotovi, da podatki na obrazcu M niso posodobljeni, urad SIRENE izvršitvene države članice stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da preveri trenutno pravno lastništvo vozila. Urad SIRENE države članice izdajateljice skladno s tem pošlje nov obrazec M in v polje 083 jasno navede, da gre za „ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE“ (originalno vozilo).

8.3   Izmenjava podatkov po zadetku

Uradi SIRENE lahko predložijo dodatne podatke o razpisih ukrepov, vnesenih v skladu s členom 38 Sklepa o SIS II, s tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če ti podatki v skladu z nacionalnim pravom spadajo na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

Ko uradi SIRENE najdejo zadetek za razpis ukrepa zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov, izdanega za vozilo, zrakoplov, plovilo, industrijsko opremo ali zabojnik v skladu s členom 38 Sklepa o SIS II, čim prej pošljejo dopolnilne podatke z obrazcem P v polju 089 obrazca G, če se to zahteva.

Ker je zahteva nujna in ker zato ne bo mogoče takoj primerjati vseh podatkov, ni treba izpolniti vseh polj v obrazcu P. Vendar si je treba prizadevati, da se primerjajo podatki v glavnih poljih: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 in 169.

V primeru zadetka opredeljivega sestavnega dela predmeta urad SIRENE izvršitvene države članice z obrazcem G obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o okoliščinah zadetka, v polju 090 (dodatne informacije) pa pojasni, da ne gre za zaseg celotnega predmeta, temveč za sestavni del ali sestavne dele predmeta. Kadar je istočasno najdenih več sestavnih delov, ki se nanašajo na en razpis ukrepa, se pošlje le en obrazec G. O vseh naslednjih zadetkih za razpis ukrepa se obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem G. Razpis ukrepa se ne izbriše, razen če niso izpolnjeni pogoji iz oddelka 8.4.

8.4   Izbris razpisov ukrepov zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov v kazenskih postopkih

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | predmet je zasežen ali se po potrebni izmenjavi dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE izvede enakovreden ukrep ali za predmet velja drug sodni ali upravni postopek (npr. sodni postopek o dobrovernem nakupu, spornem lastništvu ali pravosodno sodelovanje za dokaze); |
| --- | --- |

(a)

predmet je zasežen ali se po potrebni izmenjavi dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE izvede enakovreden ukrep ali za predmet velja drug sodni ali upravni postopek (npr. sodni postopek o dobrovernem nakupu, spornem lastništvu ali pravosodno sodelovanje za dokaze);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu.

9.   SISTEMI ZA AVTOMATSKO PREPOZNAVANJE REGISTRSKIH TABLIC

Ti sistemi so pomembni za razpise ukrepov iz členov 36 in 38 Sklepa o SIS II. Zaradi razširjene uporabe avtomatskega prepoznavanja registrskih tablic za kazenski pregon obstaja tehnična zmogljivost, da se v kratkem času najdejo številni zadetki za vozilo ali registrsko tablico.

Ker za nekatera spletišča za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic skrbijo upravitelji, obstaja možnost, da vozilo odkrijejo in izvedejo zahtevani ukrep. V tem primeru morajo uporabniki sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic pred kakršnim koli ukrepanjem preveriti, ali se zadetek, najden prek tega sistema, nanaša na razpis ukrepa iz člena 36 ali 38 Sklepa o SIS II.

Vendar za številna spletišča za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic upravitelji ne skrbijo redno. Čeprav bo tehnologija zabeležila prehod vozila in se bo našel zadetek, se zahtevani ukrep zato ne bo mogel izvesti.

Kadar se za razpise ukrepov iz člena 36 in 38 zahtevani ukrep ne more izvesti, se uporablja naslednji splošni postopek:

En obrazec H se pošlje za prvi zadetek. Če je potrebnih več podatkov o gibanju vozila, mora urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, stopiti v stik z uradom SIRENE izvršitvene države članice, da o potrebah po podatkih razpravljata dvostransko.

Za razpise ukrepov iz člena 36 se uporablja naslednji postopek:

| (a) | urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G in navedbo kratice „ANPR“ (avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic) v polju 086. Če je potrebnih več podatkov o gibanju vozila, mora urad SIRENE države članice izdajateljice stopiti v stik z uradom SIRENE izvršitvene države članice; |
| --- | --- |

(a)

urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G in navedbo kratice „ANPR“ (avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic) v polju 086. Če je potrebnih več podatkov o gibanju vozila, mora urad SIRENE države članice izdajateljice stopiti v stik z uradom SIRENE izvršitvene države članice;

| (b) | urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek za razpis ukrepa zaradi namenske kontrole, pri čemer se zahtevani ukrep ni mogel izvesti, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo kratice „ANPR“ v polju 083, čemur sledi besedilo: „This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)“; |
| --- | --- |

(b)

urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek za razpis ukrepa zaradi namenske kontrole, pri čemer se zahtevani ukrep ni mogel izvesti, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo kratice „ANPR“ v polju 083, čemur sledi besedilo: „This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)“;

| (c) | država članica izdajateljica odloči, ali je razpis ukrepa dosegel svoj namen, ali naj se izbriše ali ne in ali naj se opravijo dvostranske razprave o potrebah po podatkih. |
| --- | --- |

(c)

država članica izdajateljica odloči, ali je razpis ukrepa dosegel svoj namen, ali naj se izbriše ali ne in ali naj se opravijo dvostranske razprave o potrebah po podatkih.

Za razpise ukrepov iz člena 38 se uporablja naslednji postopek:

| (a) | v primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G; |
| --- | --- |

(a)

v primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G;

| (b) | v primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep ne izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek za razpis ukrepa, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo besede „ANPR“ v polju 083, čemur sledi besedilo: „This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)“; |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep ne izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek za razpis ukrepa, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo besede „ANPR“ v polju 083, čemur sledi besedilo: „This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)“;

| (c) | kadar urad SIRENE države članice izdajateljice prejme tak obrazec H, se posvetuje z organi, pristojnimi za odločanje o potrebnosti prejemanja nadaljnjih obrazcev H ali podatkov, ki jih dvostransko posreduje urad SIRENE izvršitvene države članice. |
| --- | --- |

(c)

kadar urad SIRENE države članice izdajateljice prejme tak obrazec H, se posvetuje z organi, pristojnimi za odločanje o potrebnosti prejemanja nadaljnjih obrazcev H ali podatkov, ki jih dvostransko posreduje urad SIRENE izvršitvene države članice.

10.   STATISTIČNI PODATKI

Uradi SIRENE enkrat letno zagotovijo statistične podatke, ki jih je treba poslati Agenciji in Komisiji. Statistični podatki se na zahtevo pošljejo tudi Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in pristojnim nacionalnim organom za varstvo podatkov. Statistični podatki vključujejo število obrazcev vsake vrste, poslanih posameznim državam članicam. Prikažejo zlasti število zadetkov in označitev. Razlikovati je treba med zadetki za razpise ukrepov, ki jih najde ena država članica, izdala pa jih je druga država članica, in zadetki za razpise ukrepov, ki jih najde tista država članica, ki jih je izdala.

V Dodatku 5 so določeni postopki in formati za zagotavljanje statističnih podatkov iz tega oddelka.“

---

(1)  Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (UL L 190, 18.7.2002, str. 1).

1

(2)  
  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

2

(3)  Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o uveljavitvi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (SCH/Com-ex (94)29 Rev. 2) (UL L 239, 22.9.2000, str. 130).

3

(4)  Sklepa Izvršnega odbora z dne 7. oktobra 1997 (SCH/com-ex 97(27) Rev. 4) za Italijo in (SCH/com-ex 97(28) Rev. 4) za Avstrijo.

4

(5)  Sklep Sveta 1999/848/ES z dne 13. decembra 1999 o celotni uporabi schengenskega pravnega reda v Helenski republiki (UL L 327, 21.12.1999, str. 58).

5

(6)  Sklep Sveta 2000/777/ES z dne 1. decembra 2000 o uporabi schengenskega pravnega reda na Danskem, Finskem in Švedskem ter v Islandiji in na Norveškem (UL L 309, 9.12.2000, str. 24).

6

(7)  Sklep Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (UL L 395, 31.12.2004, str. 70).

7

(8)  
  UL C 340, 10.11.1997, str. 92.

8

(9)  Sporazum z Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 36).

9

(10)  
  UL L 370, 17.12.2004, str. 78.

10

(11)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 3.

11

(12)  Uredba (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 381, 28.12.2006, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1).

13

(14)  To ne vpliva na druge naloge, dodeljene uradom SIRENE na podlagi zadevne zakonodaje v okviru policijskega sodelovanja, npr. pri uporabi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (UL L 386, 29.12.2006, str. 89).

14

(15)  Sklep Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (UL L 121, 15.5.2009, str. 37).

15

(16)  Glej tudi Schengenski katalog, priporočila in najboljše prakse.

16

(17)  Ta druga domena obstaja v tehničnem „predproizvodnem okolju“.

17

(18)  Direktiva 95/46/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

18

(19)  Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 350, 30.12.2008, str. 60).

19

(20)  Uredba (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 286, 1.11.2011, str. 1).

20

(21)  Nekatere prevozne družbe uporabljajo druge referenčne številke. V SIS II obstaja določba za vnos serijskih številk, ki niso številke Mednarodnega urada za zabojnike.

21

(22)  Ker serijske številke predmetov niso standardizirane, je na primer mogoče, da imata dve različni strelni orožji različnih znamk isto serijsko številko. Prav tako je mogoče, da ima predmet isto serijsko številko kot čisto drug predmet, na primer izdan dokument ali del industrijske opreme. Kadar je jasno, da so serijske številke enake, predmeti pa očitno niso, se uradom SIRENE ni treba medsebojno posvetovati. Uporabnike se lahko opozori, da bi lahko prišlo do takšnega primera. Poleg tega je mogoče, da je bil predmet, kot je potni list ali vozilo, ukraden in prijavljen v eni državi, nato pa je prijavljen še v državi izvora. To bi lahko privedlo do dveh razpisov ukrepov za isti predmet. Če se tak primer odkrije, ga lahko reši zadevni urad SIRENE.

22

(23)  Za tehnično izvedbo glej dokument o izmenjavi podatkov med uradi SIRENE iz oddelka 1.10.2.

23

(24)  Glej opombo 23.

24

(25)  Glej tudi oddelek 1.13.1 glede navedbe nujnosti v obrazcih SIRENE.

25

(26)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

26

(27)  Člen 30 Direktive 2004/38/ES določa, da se osebo, ki ji je bil zavrnjen vstop, o tem pisno in v celoti obvesti o razlogih, na podlagi katerih je bila odločitev sprejeta, razen če je to v nasprotju z interesi državne varnosti.

27

(28)  Člen 26 Uredbe o SIS II se nanaša na člen 15 Pogodbe o Evropski uniji, ki je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe postal člen 29 v prečiščenem besedilu Pogodbe o Evropski uniji.

28

(29)  Pri razpisih ukrepov zaradi zavrnitve vstopa, izdanih za družinske člane državljanov EU, je treba omeniti, da za tako osebo ni mogoče rutinsko izvesti preverjanja v SIS II pred izdajo izkaznice o stalnem prebivanju. V členu 10 Direktive 2004/38/ES so našteti vsi potrebni pogoji za pridobitev pravice do prebivanja za več kot tri mesece v državi članici gostiteljici za družinske člane državljanov Unije, ki so državljani tretjih držav. Na podlagi tega seznama, ki je izčrpen, ni mogoče rutinsko iskati po SIS II pred izdajo izkaznice o stalnem prebivanju. V členu 27(3) te direktive je določeno, da lahko države članice, če se jim to zdi pomembno, od druge države članice zahtevajo podatke le o morebitni predhodni kazenski evidenci (tj. ne vseh podatkov iz SIS II). Take poizvedbe se ne smejo izvajati rutinsko.

29

(30)  V skladu z Direktivo 2004/38/ES se lahko osebi, ki ima pravico do prostega gibanja, zavrne vstop ali prepove prebivanje le zaradi javnega reda ali javne varnosti, kadar njeno osebno obnašanje predstavlja resnično, sedanjo in dovolj resno grožnjo, ki prizadene osnovne interese družbe, ter kadar so izpolnjena druga merila iz člena 27(2) navedene direktive. V členu 27(2) je določeno:„Ukrepi, sprejeti zaradi javnega reda ali javne varnosti, so v skladu z načelom sorazmernosti in temeljijo izključno na osebnem obnašanju zadevnega posameznika. Predhodne kazenske obsodbe same po sebi še ne predstavljajo razlogov za sprejetje takšnih ukrepov. Osebno obnašanje zadevnega posameznika mora predstavljati resnično, sedanjo in dovolj resno grožnjo, ki prizadene osnovne interese družbe. Utemeljitve, ki niso neposredno povezane s podrobnostmi posameznega primera ali ki se nanašajo na splošno preventivo, niso dovoljene.“ Poleg tega obstajajo dodatne omejitve za osebe, ki uživajo pravico do stalnega prebivanja, katerim je mogoče vstop ali prebivanje zavrniti samo na podlagi resne grožnje za javni red ali javno varnost, kakor je navedeno v členu 28(2) Direktive 2004/38/ES.

30

(31)  V skladu z Direktivo 2004/38/ES izvršitvena država članica ne more omejiti prostega gibanja državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja, samo zato, ker država članica izdajateljica ohrani razpis ukrepa, razen če so izpolnjeni pogoji iz opombe 29.

31

(32)  Mladoletniki brez spremstva so otroci, kot so opredeljeni v členu 1 Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 (KOP), ki so bili ločeni od obeh staršev in drugih sorodnikov ter za katere ne skrbi odrasla oseba, ki je po zakonu ali običaju za to odgovorna.

32

(33)  Podatki o izginotju:

33

| (a) | kraj, datum in čas izginotja; |
| --- | --- |

(a)

kraj, datum in čas izginotja;

| (b) | okoliščine izginotja. |
| --- | --- |

(b)

okoliščine izginotja.

Podrobnejši podatki o pogrešani osebi:

| (c) | starost; |
| --- | --- |

(c)

starost;

| (d) | višina; |
| --- | --- |

(d)

višina;

| (e) | barva kože; |
| --- | --- |

(e)

barva kože;

| (f) | barva las in oblika pričeske; |
| --- | --- |

(f)

barva las in oblika pričeske;

| (g) | barva oči; |
| --- | --- |

(g)

barva oči;

| (h) | druge fizične značilnosti (npr. uhani in pirsingi, trajne telesne okvare, amputirani udi, tetovaže, znamenja, brazgotine itd.); |
| --- | --- |

(h)

druge fizične značilnosti (npr. uhani in pirsingi, trajne telesne okvare, amputirani udi, tetovaže, znamenja, brazgotine itd.);

| (i) | psihološke značilnosti: samomorilsko nagnjenje, duševna bolezen, agresivno vedenje itd.; |
| --- | --- |

(i)

psihološke značilnosti: samomorilsko nagnjenje, duševna bolezen, agresivno vedenje itd.;

| (j) | drugi podatki: potrebno zdravniško zdravljenje itd.; |
| --- | --- |

(j)

drugi podatki: potrebno zdravniško zdravljenje itd.;

| (k) | oblačila, ki jih je imela oseba oblečena ob izginotju; |
| --- | --- |

(k)

oblačila, ki jih je imela oseba oblečena ob izginotju;

| (l) | fotografija: na voljo ali ne; |
| --- | --- |

(l)

fotografija: na voljo ali ne;

| (m) | predsmrtni (ante-mortem) obrazec: na voljo ali ne; |
| --- | --- |

(m)

predsmrtni (ante-mortem) obrazec: na voljo ali ne;

s tem povezani podatki:

| (n) | oseba(-e), ki bi pogrešano osebo lahko spremljala(-e) (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo); |
| --- | --- |

(n)

oseba(-e), ki bi pogrešano osebo lahko spremljala(-e) (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo);

| (o) | vozilo(-a), povezano(-a) z zadevo (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo); |
| --- | --- |

(o)

vozilo(-a), povezano(-a) z zadevo (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo);

| (p) | če so na voljo: številka mobilnega telefona/zadnja prijava, stik prek spletne socialne mreže. |
| --- | --- |

(p)

če so na voljo: številka mobilnega telefona/zadnja prijava, stik prek spletne socialne mreže.

Naslovi različnih podpolj niso vključeni kot del polja 083, ampak le v referenčni dopis. Kadar so podatki na voljo že v poljih razpisa ukrepa, se podatki vključijo v razpis ukrepa, vključno s prstnimi odtisi ali fotografijami.

(34)  Za podrobnejša pojasnila o privolitvi v zadevah v zvezi z varstvom posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov glej člen 2(h) Direktive 95/46/ES.

34

(35)  
  „Sum klona“ se nanaša na zadeve, kadar so na primer dokumenti za registracijo vozil ukradeni in uporabljeni za ponovno registracijo drugega vozila iste znamke, modela in barve, ki je bilo prav tako ukradeno.

35

---