# Официален вестник C 26/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 26 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5130 януари 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 26

Издание на български език

Информация и известия

Година 5130 януари 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Сметна палата |
| 2008/C 026/01 | Специален доклад No 9/2007 относно Оценяването на рамковите програми на ЕС за научни изследвания и технологично развитие — може ли подходът на Комисията да бъде подобрен?, придружен от отговорите на Комисията | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

2008/C 026/01

Специален доклад No 9/2007 относно Оценяването на рамковите програми на ЕС за научни изследвания и технологично развитие — може ли подходът на Комисията да бъде подобрен?, придружен от отговорите на Комисията

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

| 30.1.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 26/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 26/1

---

СПЕЦИАЛЕН ДОКЛАД No 9/2007

относно „Оценяването на рамковите програми на ЕС за научни изследвания и технологично развитие — може ли подходът на Комисията да бъде подобрен?“, придружен от отговорите на Комисията

(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея, ЕО)

(2008/С 26/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

| I—V | РЕЗЮМЕ |
| --- | --- |

I—V

| 1—14 | ВЪВЕДЕНИЕ |
| --- | --- |

1—14

| 1—7 | Ролята на Европейския съюз в подкрепата на дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие |
| --- | --- |

1—7

| 8—14 | Оценка и мониторинг на рамковите програми (РП) |
| --- | --- |

8—14

| 15—18 | ОДИТЕН ОБХВАТ И ПОДХОД |
| --- | --- |

15—18

| 19—109 | ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ |
| --- | --- |

19—109

| 19—37 | Логика на интервенцията, определяне на цели и показатели за изпълнение |
| --- | --- |

19—37

| 38—49 | Стратегия за оценка |
| --- | --- |

38—49

| 50—68 | Организация на оценяването на рамковите програми |
| --- | --- |

50—68

| 69—97 | Методологии и техники за оценяване |
| --- | --- |

69—97

| 98—109 | Разпространяване и използване на констатациите от оценките |
| --- | --- |

98—109

| 110—118 | ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ |
| --- | --- |

110—118

Приложение I: Измерване на въздействието и резултатите от публичната интервенция в областта на НИТРД

Приложение II: Разпоредби относно мониторинга и оценката в законодателните решения за 4РП—7РП

Приложение III: Основни разлики в последващата оценка на научноизследователските програми между ЕС (4РП—6РП), САЩ и Канада

Приложение IV: Възможна структура на комисията за оценка на 7РП

Отговори на Комисията

РЕЗЮМЕ

| I. | Рамковите програми (РП) на Общността за научни изследвания и технологично развитие представляват най-големият обществен източник на финансиране на изследователска дейност в Европейския съюз. Комисията отговаря за управлението на РП и оценяването на техните резултати. |
| --- | --- |

I.

Рамковите програми (РП) на Общността за научни изследвания и технологично развитие представляват най-големият обществен източник на финансиране на изследователска дейност в Европейския съюз. Комисията отговаря за управлението на РП и оценяването на техните резултати.

| II. | Одитът обхвана действащите от 1995 г. правила за мониторинг и оценка за последните три програмни периода (4РП, 5РП, 6РП) и разгледа също така перспективите за 7РП (2007—2013 г.). Одитът беше извършен съвместно с Борда на одиторите на ЕАСТ и с помощта на външни експерти. |
| --- | --- |

II.

Одитът обхвана действащите от 1995 г. правила за мониторинг и оценка за последните три програмни периода (4РП, 5РП, 6РП) и разгледа също така перспективите за 7РП (2007—2013 г.). Одитът беше извършен съвместно с Борда на одиторите на ЕАСТ и с помощта на външни експерти.

| III. | Одитът се съсредоточи върху въпроса, дали подходът на Комисията за оценка на резултатите от РП е адекватен. В този контекст Палатата провери дали Комисията спазва правните изисквания за оценяване и изследва до каква степен нейната система за оценка и мониторинг отговаря на очакванията на заинтересованите страни. По-специално Палатата формулира следните въпроси:






  i) | Опират ли се РП и техните конкретни програми върху логика на интервенцията, която може да послужи за подходяща основа за оценка и мониторинг? |
| --- | --- | --- |

III.

Одитът се съсредоточи върху въпроса, дали подходът на Комисията за оценка на резултатите от РП е адекватен. В този контекст Палатата провери дали Комисията спазва правните изисквания за оценяване и изследва до каква степен нейната система за оценка и мониторинг отговаря на очакванията на заинтересованите страни. По-специално Палатата формулира следните въпроси:

i)

Опират ли се РП и техните конкретни програми върху логика на интервенцията, която може да послужи за подходяща основа за оценка и мониторинг?

| ii) | Комисията формулирала ли е стратегия за оценка на РП? |
| --- | --- |

ii)

Комисията формулирала ли е стратегия за оценка на РП?

| iii) | Организационната структура на използваната от Комисията система за оценка на РП осигурила ли е добро координиране на оценяването, предоставила ли е подходящи ресурси за извършването на тази оценка и доколко тя се възприема от заинтересованите страни като достатъчно независима? |
| --- | --- |

iii)

Организационната структура на използваната от Комисията система за оценка на РП осигурила ли е добро координиране на оценяването, предоставила ли е подходящи ресурси за извършването на тази оценка и доколко тя се възприема от заинтересованите страни като достатъчно независима?

| iv) | Задоволителни ли са използваните методологии за оценяване? |
| --- | --- |

iv)

Задоволителни ли са използваните методологии за оценяване?

| v) | Оценката и мониторингът предоставили ли са информация и анализ, които биха могли да се използват за подобряване на текущите програми и изготвяне на бъдещи РП? |
| --- | --- |

v)

Оценката и мониторингът предоставили ли са информация и анализ, които биха могли да се използват за подобряване на текущите програми и изготвяне на бъдещи РП?

| IV. | Палатата достигна до следните констатации и заключения:






  i) | липсата на ясна логика на интервенцията, недостатъчната конкретност на програмните цели и слабото измерване на изпълнението са попречили на ефективността на мониторинга и оценката; |
| --- | --- | --- |

IV.

Палатата достигна до следните констатации и заключения:

i)

липсата на ясна логика на интервенцията, недостатъчната конкретност на програмните цели и слабото измерване на изпълнението са попречили на ефективността на мониторинга и оценката;

| ii) | отсъствието на цялостна стратегия за оценка, съгласувана между „генералните дирекции за изследвания“, които изпълняват рамковите програми, е довело до непоследователност на подходите, използвани в различните служби на Комисията. Добър пример за това е недостатъчната оценка на значителни части от РП; |
| --- | --- |

ii)

отсъствието на цялостна стратегия за оценка, съгласувана между „генералните дирекции за изследвания“, които изпълняват рамковите програми, е довело до непоследователност на подходите, използвани в различните служби на Комисията. Добър пример за това е недостатъчната оценка на значителни части от РП;

| iii) | оценяването на РП е децентрализирано, съществуващите механизми за координация на изпълняващите РП генерални дирекции не са ефективни, а централните служби на Комисията нямат роля при прилагането на нормите. Като цяло „генералните дирекции за изследвания“ са спазили формалните изисквания на Комисията по отношение на оценяването. Използването на комисии, съставени от висококвалифицирани външни експерти, назначени от Комисията за извършване на основни оценки, е подходящо за контекста на Общността. Тези временни комисии обаче не са включени в процеса достатъчно рано, за да повлияят на събирането на доказателства, и тяхната възможност за проследяване на съответните въпроси в течение на времето е била ограничена. Тъй като е използвана само една комисия за цялата РП (и още една комисия за една от специфичните програми), не е отделено необходимото внимание на специфични въпроси, свързани с различните научни области в рамките на РП; |
| --- | --- |

iii)

оценяването на РП е децентрализирано, съществуващите механизми за координация на изпълняващите РП генерални дирекции не са ефективни, а централните служби на Комисията нямат роля при прилагането на нормите. Като цяло „генералните дирекции за изследвания“ са спазили формалните изисквания на Комисията по отношение на оценяването. Използването на комисии, съставени от висококвалифицирани външни експерти, назначени от Комисията за извършване на основни оценки, е подходящо за контекста на Общността. Тези временни комисии обаче не са включени в процеса достатъчно рано, за да повлияят на събирането на доказателства, и тяхната възможност за проследяване на съответните въпроси в течение на времето е била ограничена. Тъй като е използвана само една комисия за цялата РП (и още една комисия за една от специфичните програми), не е отделено необходимото внимание на специфични въпроси, свързани с различните научни области в рамките на РП;

| iv) | не са предоставени адекватни методологически указания, оценяващите са срещнали трудности при събирането на подходящи данни и не са извършени оценъчни изследвания относно дългосрочните последици и въздействията на РП, за разлика от въпросите, свързани с изпълнението на програмите в краткосрочен план; и |
| --- | --- |

iv)

не са предоставени адекватни методологически указания, оценяващите са срещнали трудности при събирането на подходящи данни и не са извършени оценъчни изследвания относно дългосрочните последици и въздействията на РП, за разлика от въпросите, свързани с изпълнението на програмите в краткосрочен план; и

| v) | в резултат на посоченото по-горе и поради планирането на оценките във времето, което често се е оказвало твърде преждевременно, за да могат оценките да обхванат най-подходящите области, използваната от Комисията система за оценка на РП не е била много полезна на създателите на политики, заинтересованите страни и дори на самата Комисия. Освен това, липсва информация по отношение на осъществяването на програмните цели и резултатите от РП. |
| --- | --- |

v)

в резултат на посоченото по-горе и поради планирането на оценките във времето, което често се е оказвало твърде преждевременно, за да могат оценките да обхванат най-подходящите области, използваната от Комисията система за оценка на РП не е била много полезна на създателите на политики, заинтересованите страни и дори на самата Комисия. Освен това, липсва информация по отношение на осъществяването на програмните цели и резултатите от РП.

| V. | Палатата отправя следните препоръки:






  i) | логиката на интервенцията следва да бъде по-ясно формулирана в бъдещата нормативна уредба. Хипотезите, върху които тя се основава, както и връзката между научните и социално-икономическите цели, следва да бъдат обяснени и да бъдат разработени подходящи показатели за изпълнение; |
| --- | --- | --- |

V.

Палатата отправя следните препоръки:

i)

логиката на интервенцията следва да бъде по-ясно формулирана в бъдещата нормативна уредба. Хипотезите, върху които тя се основава, както и връзката между научните и социално-икономическите цели, следва да бъдат обяснени и да бъдат разработени подходящи показатели за изпълнение;

| ii) | изпълняващите РП генерални дирекции следва да изготвят (и съгласуват помежду си) цялостна стратегия за оценка. По-специално, това предполага последователен подход по отношение на минималното ниво, на което трябва да се извършва обстойна оценка, за да се вземат предвид спецификите на всяка научна област; |
| --- | --- |

ii)

изпълняващите РП генерални дирекции следва да изготвят (и съгласуват помежду си) цялостна стратегия за оценка. По-специално, това предполага последователен подход по отношение на минималното ниво, на което трябва да се извършва обстойна оценка, за да се вземат предвид спецификите на всяка научна област;

| iii) | следва да се обмисли идеята за създаване на съвместна служба за оценка, чиято цел да бъде координиране на различните дейности на „генералните дирекции за изследвания“ по оценяването на РП като цяло, и установяване на система от комисии (и подкомисии) от външни експерти. Тези комисии трябва да се съставят на достатъчно ранен етап, за да могат да предоставят ефективна помощ на Комисията и да продължават да я поддържат през целия програмен период и след това; |
| --- | --- |

iii)

следва да се обмисли идеята за създаване на съвместна служба за оценка, чиято цел да бъде координиране на различните дейности на „генералните дирекции за изследвания“ по оценяването на РП като цяло, и установяване на система от комисии (и подкомисии) от външни експерти. Тези комисии трябва да се съставят на достатъчно ранен етап, за да могат да предоставят ефективна помощ на Комисията и да продължават да я поддържат през целия програмен период и след това;

| iv) | следва да се направи подходящ анализ на изискванията за данните за извършване на оценка и мониторинг и да се използват по-активно други налични източници на данни. Комисията следва също така да рационализира изискванията за отчитане, поставени на участниците. Освен това, тя следва да състави подробно ръководство за извършване на оценка на РП и да разработи по-широк набор от методологии и техники за оценяване в тази област; и |
| --- | --- |

iv)

следва да се направи подходящ анализ на изискванията за данните за извършване на оценка и мониторинг и да се използват по-активно други налични източници на данни. Комисията следва също така да рационализира изискванията за отчитане, поставени на участниците. Освен това, тя следва да състави подробно ръководство за извършване на оценка на РП и да разработи по-широк набор от методологии и техники за оценяване в тази област; и

| v) | Комисията следва да определи вида и обхвата на оценките, които могат да се очакват за датите, посочени в правната рамка на 7РП, да изясни по какъв начин могат да се използват оценките за адаптиране на програмите („обучителни програми“) и какъв принос биха могли да имат те за вземането на политически решения. |
| --- | --- |

v)

Комисията следва да определи вида и обхвата на оценките, които могат да се очакват за датите, посочени в правната рамка на 7РП, да изясни по какъв начин могат да се използват оценките за адаптиране на програмите („обучителни програми“) и какъв принос биха могли да имат те за вземането на политически решения.

ВЪВЕДЕНИЕ

Роля на Европейския съюз в подкрепата на дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие

| 1. | Научноизследователските и технологичните развойни дейности (НИТРД) (1) са основният двигател на научния и техническия прогрес и иновациите и поради това имат важен принос към подобряването на стандарта на живот. Публичната интервенция в областта на НИТРД обикновено служи за корективна мярка за преодоляване на т.нар. „несъвършенства на пазара“, чрез която обществената подкрепа спомага за намаляването на несигурността, като предоставя инвестиции там, където изследователската дейност е от обществен интерес или където съществуват значителни външни фактори. |
| --- | --- |

1.

Научноизследователските и технологичните развойни дейности (НИТРД) (1) са основният двигател на научния и техническия прогрес и иновациите и поради това имат важен принос към подобряването на стандарта на живот. Публичната интервенция в областта на НИТРД обикновено служи за корективна мярка за преодоляване на т.нар. „несъвършенства на пазара“, чрез която обществената подкрепа спомага за намаляването на несигурността, като предоставя инвестиции там, където изследователската дейност е от обществен интерес или където съществуват значителни външни фактори.

| 2. | Член 163 от Договора за ЕО определя ролята на Общностите в подкрепата на НИТРД, като постановява, че „Общността има за цел да укрепва научния и технологичния потенциал на промишлеността в Общността и да съдейства за нейната по-голяма конкурентоспособност на международно ниво, като в същото време насърчава всички научни изследвания, считани за необходими...“. В членове 164—173 се предвиждат дейностите, които следва да се извършват в тази насока, както и обхватът и изпълнението на многогодишните рамкови програми за научни изследвания и технологично развитие (РП). Комисията отговаря за внасянето на предложения за РП, докато решенията относно РП и правилата за участие и разпространение на резултатите от изследванията се вземат чрез съвместно решение на Европейския парламент и на Съвета. Съветът сам приема специфичните програми. РП се изпълняват съвместно от шест генерални дирекции, така наречените „генерални дирекции за изследвания“ (2). |
| --- | --- |

2.

Член 163 от Договора за ЕО определя ролята на Общностите в подкрепата на НИТРД, като постановява, че „Общността има за цел да укрепва научния и технологичния потенциал на промишлеността в Общността и да съдейства за нейната по-голяма конкурентоспособност на международно ниво, като в същото време насърчава всички научни изследвания, считани за необходими...“. В членове 164—173 се предвиждат дейностите, които следва да се извършват в тази насока, както и обхватът и изпълнението на многогодишните рамкови програми за научни изследвания и технологично развитие (РП). Комисията отговаря за внасянето на предложения за РП, докато решенията относно РП и правилата за участие и разпространение на резултатите от изследванията се вземат чрез съвместно решение на Европейския парламент и на Съвета. Съветът сам приема специфичните програми. РП се изпълняват съвместно от шест генерални дирекции, така наречените „генерални дирекции за изследвания“ (2).

| 3. | В широкия спектър от политики, осъществявани от Европейския съюз с цел нарастване на конкурентоспособността и стимулиране на иновациите, РП са най-важният финансов инструмент, който допринася за изпълнението на Лисабонската стратегия (3) и поставените в Барселона цели (4) на общностно равнище. |
| --- | --- |

3.

В широкия спектър от политики, осъществявани от Европейския съюз с цел нарастване на конкурентоспособността и стимулиране на иновациите, РП са най-важният финансов инструмент, който допринася за изпълнението на Лисабонската стратегия (3) и поставените в Барселона цели (4) на общностно равнище.

Image

| 4. | Чрез рамковите програми Общността предоставя финансиране на изследователите в рамките на Европейския съюз, асоциираните страни и международни организации. Бюджетът на рамковите програми е нараснал значително през годините, като за 7РП достига 7 217 милиона евро годишно спрямо 2 761 милиона евро за 4РП (вж. фигура 1). По отношение на бюджетните кредити те представляват най-голямата област на пряко централизирано управление в рамките на Комисията (5). |
| --- | --- |

4.

Чрез рамковите програми Общността предоставя финансиране на изследователите в рамките на Европейския съюз, асоциираните страни и международни организации. Бюджетът на рамковите програми е нараснал значително през годините, като за 7РП достига 7 217 милиона евро годишно спрямо 2 761 милиона евро за 4РП (вж. фигура 1). По отношение на бюджетните кредити те представляват най-голямата област на пряко централизирано управление в рамките на Комисията (5).

| 5. | РП се различават от много национални програми по това, че обхващат както фундаменталните, така и приложните научни изследвания, с участието на промишлеността и публични научноизследователски организации (6). Те са съставени от специфични програми (и подпрограми) в широки научни полета. Тези програми обикновено включват различни сфери, които се съсредоточават върху по-конкретни научни области. В набелязаните сфери се разработват и изпълняват проекти (наречени „непреки действия“) след обявяване на покана за подаване на предложения. По този начин се осигурява финансиране за стотици отделни проекти във всяка сфера. |
| --- | --- |

5.

РП се различават от много национални програми по това, че обхващат както фундаменталните, така и приложните научни изследвания, с участието на промишлеността и публични научноизследователски организации (6). Те са съставени от специфични програми (и подпрограми) в широки научни полета. Тези програми обикновено включват различни сфери, които се съсредоточават върху по-конкретни научни области. В набелязаните сфери се разработват и изпълняват проекти (наречени „непреки действия“) след обявяване на покана за подаване на предложения. По този начин се осигурява финансиране за стотици отделни проекти във всяка сфера.

| 6. | Общият дял на РП от цялото публично финансиране в областта на НИТРД в Европейския съюз и неговите държави-членки варира между 4 % и 5 %. Въпреки това, неговото въздействие върху видовете изследователски дейности, провеждани в Европа, е значително по-голямо. Това се дължи на факта, че безвъзмездно отпусканите от Общността средства осигуряват само част от цялото финансиране на проекта. Освен това, когато кандидатстват за финансиране, изследователите трябва да докажат, че техните проекти отговарят на посочените в обявената покана цели. По този начин РП поощряват ориентирането на НИТРД към специфичните цели на ЕС. |
| --- | --- |

6.

Общият дял на РП от цялото публично финансиране в областта на НИТРД в Европейския съюз и неговите държави-членки варира между 4 % и 5 %. Въпреки това, неговото въздействие върху видовете изследователски дейности, провеждани в Европа, е значително по-голямо. Това се дължи на факта, че безвъзмездно отпусканите от Общността средства осигуряват само част от цялото финансиране на проекта. Освен това, когато кандидатстват за финансиране, изследователите трябва да докажат, че техните проекти отговарят на посочените в обявената покана цели. По този начин РП поощряват ориентирането на НИТРД към специфичните цели на ЕС.

| 7. | В последните години в РП са направени сериозни промени, които се дължат на:






  — | новите политически предизвикателства (Лисабонската стратегия и поставените в Барселона цели, създаването на „Европейско научноизследователско пространство“ (ЕНП) и нарастващото използване на отворения метод на координация (7) в сферата на научноизследователската и иновационната политика); |
| --- | --- | --- |

7.

В последните години в РП са направени сериозни промени, които се дължат на:

—

новите политически предизвикателства (Лисабонската стратегия и поставените в Барселона цели, създаването на „Европейско научноизследователско пространство“ (ЕНП) и нарастващото използване на отворения метод на координация (7) в сферата на научноизследователската и иновационната политика);

| — | променящата се насоченост на рамковите програми от разрешаване на технически проблеми в 4РП и разглеждане на специфични социални проблеми в 5РП до насърчаване на сътрудничеството между научноизследователските организации в рамките на ЕНП и подпомагане на установяването на икономика и общество, базирани на знания, в 6РП и 7РП; |
| --- | --- |

—

променящата се насоченост на рамковите програми от разрешаване на технически проблеми в 4РП и разглеждане на специфични социални проблеми в 5РП до насърчаване на сътрудничеството между научноизследователските организации в рамките на ЕНП и подпомагане на установяването на икономика и общество, базирани на знания, в 6РП и 7РП;

| — | удължаването на програмните периоди (в миналото 4 години, а сега 7 години за 7РП в съответствие с финансовите перспективи за 2007—2013 г.); |
| --- | --- |

—

удължаването на програмните периоди (в миналото 4 години, а сега 7 години за 7РП в съответствие с финансовите перспективи за 2007—2013 г.);

| — | нарасналия брой на държавите-членки и участващите страни; |
| --- | --- |

—

нарасналия брой на държавите-членки и участващите страни;

| — | увеличеното финансиране, особено в рамките на настоящите финансови перспективи; |
| --- | --- |

—

увеличеното финансиране, особено в рамките на настоящите финансови перспективи;

| — | създаването на Европейски научноизследователски съвет (ЕНС) и делегиране на управлението на програмата на изпълнителни агенции, което беше въведено със 7РП; и |
| --- | --- |

—

създаването на Европейски научноизследователски съвет (ЕНС) и делегиране на управлението на програмата на изпълнителни агенции, което беше въведено със 7РП; и

| — | все по-честото използване на широкомащабни инструменти за финансиране, като например мрежи за върхови постижения, интегрирани проекти, проекти съгласно член 169, съвместни технологични инициативи. |
| --- | --- |

—

все по-честото използване на широкомащабни инструменти за финансиране, като например мрежи за върхови постижения, интегрирани проекти, проекти съгласно член 169, съвместни технологични инициативи.

Оценка и мониторинг на рамковите програми (РП)

| 8. | Комисията отговаря за изпълнението на програмата и оценяването на резултатите от нея (8). В рамките на Комисията извършването на оценка е възложено на генералните дирекции, като централните служби (по-специално ГД „Бюджет“ и генералният секретариат) подпомагат и координират процеса. |
| --- | --- |

8.

Комисията отговаря за изпълнението на програмата и оценяването на резултатите от нея (8). В рамките на Комисията извършването на оценка е възложено на генералните дирекции, като централните служби (по-специално ГД „Бюджет“ и генералният секретариат) подпомагат и координират процеса.

| 9. | В настоящия доклад се използват дефинициите на Комисията за „оценка“ като „преценка на интервенциите според резултатите от тях, техните въздействия и нуждите, които се стремят да задоволят“ (9), и за „мониторинг“ като предоставяне на информация относно изпълнението на текущите програми и проекти за целите на управлението (10). Именно по този начин са разграничени тези две дейности в настоящата нормативна уредба на 7РП. |
| --- | --- |

9.

В настоящия доклад се използват дефинициите на Комисията за „оценка“ като „преценка на интервенциите според резултатите от тях, техните въздействия и нуждите, които се стремят да задоволят“ (9), и за „мониторинг“ като предоставяне на информация относно изпълнението на текущите програми и проекти за целите на управлението (10). Именно по този начин са разграничени тези две дейности в настоящата нормативна уредба на 7РП.

| 10. | По-долу в доклада се използват следните термини за описание на резултатите от дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие:






  — | „крайни продукти“ са знанията, стоките и услугите, които са пряк резултат от публичната интервенция (публикации, доклади от конференции, патенти, лицензи, прототипи, стандарти, обучени научни сътрудници и др.); |
| --- | --- | --- |

10.

По-долу в доклада се използват следните термини за описание на резултатите от дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие:

—

„крайни продукти“ са знанията, стоките и услугите, които са пряк резултат от публичната интервенция (публикации, доклади от конференции, патенти, лицензи, прототипи, стандарти, обучени научни сътрудници и др.);

| — | „последици“ са по-късният резултат от възприемането на крайните продукти от страна на ползвателите; и |
| --- | --- |

—

„последици“ са по-късният резултат от възприемането на крайните продукти от страна на ползвателите; и

| — | „въздействия“ са дългосрочните социално-икономически и политически промени, до които води публичната интервенция. |
| --- | --- |

—

„въздействия“ са дългосрочните социално-икономически и политически промени, до които води публичната интервенция.

Каре 1Пример за Глобалната система за мобилни комуникации (GSM):В този случай „крайните продукти“ от общностното финансиране са непосредствените резултати от проекта, като например разработването на GSM стандарт. „Последицата“ е неговото приемане като цифров стандарт за мобилна телефония в Европа и извън нея, което допринася значително за развитието на телекомуникационната индустрия. Накрая, „въздействията“ са икономическите, социалните и политическите последствия от международното използване на тази технология. Те включват приноса към създаването на работни места в областта на телекомуникациите и свързаните с тях отрасли, както и нарастващото значение на този промишлен сектор за европейската икономика. GSM също така дава възможност за нов начин на общуване между хората.

| 11. | Оценяването на тези резултати, обаче, поставя редица методологически затруднения (вж. приложение I). Социално-икономическите промени са сложни и, по-конкретно, връзката между научноизследователската дейност и наблюдаваните последици и въздействия трудно може да се проследи. Все пак това не означава, че поради тези методологически трудности не може да се извърши ефективна оценка, макар те да представляват сериозно предизвикателство. |
| --- | --- |

11.

Оценяването на тези резултати, обаче, поставя редица методологически затруднения (вж. приложение I). Социално-икономическите промени са сложни и, по-конкретно, връзката между научноизследователската дейност и наблюдаваните последици и въздействия трудно може да се проследи. Все пак това не означава, че поради тези методологически трудности не може да се извърши ефективна оценка, макар те да представляват сериозно предизвикателство.

| 12. | Комисията е въвела система за мониторинг и оценка на РП още през 80-те години (11). При стартирането на 4РП в средата на 90-те години системата за мониторинг и оценка се е състояла от няколко частично свързани дейности, в това число:






  — | годишен мониторинг (главно на изпълнението на програмата), и |
| --- | --- | --- |

12.

Комисията е въвела система за мониторинг и оценка на РП още през 80-те години (11). При стартирането на 4РП в средата на 90-те години системата за мониторинг и оценка се е състояла от няколко частично свързани дейности, в това число:

—

годишен мониторинг (главно на изпълнението на програмата), и

| — | оценки на петгодишен период на дейностите по рамковите програми (а от 6РП са добавени и оценки на специфични области). |
| --- | --- |

—

оценки на петгодишен период на дейностите по рамковите програми (а от 6РП са добавени и оценки на специфични области).

И двете дейности са се извършвали с помощта на външни експерти (вж. фигура 2 и приложение II).

Фигура 2

4РП—7РП — основни изисквания за мониторинг и оценка

| 4РП (1995—1998 г.) | 5РП (1999—2002 г.) | 6РП (2003—2006 г.) | 7РП (2007—2013 г.) |
| --- | --- | --- | --- |
| две задания за оценка (средносрочна и окончателна), за всяка от нейните 20 подпрограми плюс самата РП окончателната оценка се застъпва със средносрочната оценка на 5РП | две едновременни задания за оценка (средносрочни), за всяка от нейните 7 специфични програми плюс самата РП | едно задание за оценка на РП и нейните 3 специфични програми (средносрочна), но не за всяка от 20-те подпрограми, допълнено от специфична оценка и редовни доклади за напредъка (мониторингови доклади) | поне пет задания за оценка
  (предварителна, средносрочна и окончателна), включително специфичен доклад за напредъка преди междинната оценка |
| 1. | Предварителна: не |

4РП (1995—1998 г.)

5РП (1999—2002 г.)

6РП (2003—2006 г.)

7РП (2007—2013 г.)

две задания за оценка (средносрочна и окончателна), за всяка от нейните 20 подпрограми плюс самата РП окончателната оценка се застъпва със средносрочната оценка на 5РП

две едновременни задания за оценка (средносрочни), за всяка от нейните 7 специфични програми плюс самата РП

едно задание за оценка на РП и нейните 3 специфични програми (средносрочна), но не за всяка от 20-те подпрограми, допълнено от специфична оценка и редовни доклади за напредъка (мониторингови доклади)

поне пет задания за оценка
  (предварителна, средносрочна и окончателна), включително специфичен доклад за напредъка преди междинната оценка

1.

Предварителна: не

| 1. | Предварителна: не |
| --- | --- |

1.

Предварителна: не

| 1. | Предварителна: не |
| --- | --- |

1.

Предварителна: не

| 1. | Предварителна:
  включена в „Оценка на въздействието на предложението на Комисията за 7РП“ (2005 г.) |
| --- | --- |

1.

включена в „Оценка на въздействието на предложението на Комисията за 7РП“ (2005 г.)

| 2. | Средносрочна:






  — | „оценка на петгодишен период“: по средата на РП, преди следващата РП (1997 г.) |
| --- | --- | --- |

2.

—

„оценка на петгодишен период“: по средата на РП, преди следващата РП (1997 г.)

| 2. | Средносрочна:






  — | оценка на петгодишен период преди представяне на предложението за последващата РП (2000 г.) |
| --- | --- | --- |

2.

—

оценка на петгодишен период преди представяне на предложението за последващата РП (2000 г.)

| — | проверка на напредъка посредата на РП (2001 г.) |
| --- | --- |

—

проверка на напредъка посредата на РП (2001 г.)

| 2. | Средносрочна:






  — | оценка на ефективността на инструментите (2004 г.) |
| --- | --- | --- |

2.

—

оценка на ефективността на инструментите (2004 г.)

| — | оценка на петгодишен период преди представяне на предложението за следващата РП (2004 г.) |
| --- | --- |

—

оценка на петгодишен период преди представяне на предложението за следващата РП (2004 г.)

| — | редовни доклади за напредъка (мониторингови доклади) |
| --- | --- |

—

редовни доклади за напредъка (мониторингови доклади)

| 2. | Средносрочна:






  — | последваща, 2 години след края на предходната РП (2008 г.) |
| --- | --- | --- |

2.

—

последваща, 2 години след края на предходната РП (2008 г.)

| — | доклад за напредъка преди междинната оценка (преди 2010 г.) |
| --- | --- |

—

доклад за напредъка преди междинната оценка (преди 2010 г.)

| — | междинна оценка (2010 г.) |
| --- | --- |

—

междинна оценка (2010 г.)

| 3. | Окончателна:






  — | при приключване на РП (1999 г.) |
| --- | --- | --- |

3.

—

при приключване на РП (1999 г.)

| 3. | Окончателна:
  не |
| --- | --- |

3.

не

| 3. | Окончателна:
  не

  (изменено с решението за 7РП) |
| --- | --- |

3.

не

(изменено с решението за 7РП)

| 3. | Окончателна:
  две години след приключване на РП (2015 г.), подкрепена от специфични проучвания, междинната оценка и другите дейности по оценяването, извършени през целия период на РП |
| --- | --- |

3.

две години след приключване на РП (2015 г.), подкрепена от специфични проучвания, междинната оценка и другите дейности по оценяването, извършени през целия период на РП

Източник: вж. приложение II.

| 13. | Към днешна дата са осъществени три оценки на петгодишен период (12), в резултат на които са изготвени докладите Davignon, Majó и Ormala (съответно от 1997 г., 2000 г. и 2004 г.). Освен това, ГД „Информационно общество и медии“ е извършила целенасочени оценки на своята специфична програма. Следва да се отбележи, че оценките на петгодишен период се преустановяват с нормативната уредба на 7РП, с което се премахва ограничението основните дейности по оценката да са съсредоточени върху предходните пет години, и в резултат на това проведените оценки е трябвало да обхванат части от два последователни програмни периода. През 2004 г. е публикуван и докладът Marimón (13) — специфична оценка по отношение на ефективността на въведените с 6РП нови инструменти. |
| --- | --- |

13.

Към днешна дата са осъществени три оценки на петгодишен период (12), в резултат на които са изготвени докладите Davignon, Majó и Ormala (съответно от 1997 г., 2000 г. и 2004 г.). Освен това, ГД „Информационно общество и медии“ е извършила целенасочени оценки на своята специфична програма. Следва да се отбележи, че оценките на петгодишен период се преустановяват с нормативната уредба на 7РП, с което се премахва ограничението основните дейности по оценката да са съсредоточени върху предходните пет години, и в резултат на това проведените оценки е трябвало да обхванат части от два последователни програмни периода. През 2004 г. е публикуван и докладът Marimón (13) — специфична оценка по отношение на ефективността на въведените с 6РП нови инструменти.

| 14. | Рамката на осъществяваните от Комисията дейности по оценката е преразгледана през 2000 г. и 2002 г (14) Тези съобщения бяха актуализирани през 2007 г. с оглед отчитането на последствията от административната реформа на Комисията и новия Финансов регламент (15). В тези документи се описват ролята и функцията на оценката в контекста на целия цикъл на планиране, разработване на програма и отчитане на Комисията и са установени 21 стандарта за оценка и 18 модела на „добри практики“. Освен това, в същите документи се обсъжда използването на оценките в изготвянето и опростяването на законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

14.

Рамката на осъществяваните от Комисията дейности по оценката е преразгледана през 2000 г. и 2002 г (14) Тези съобщения бяха актуализирани през 2007 г. с оглед отчитането на последствията от административната реформа на Комисията и новия Финансов регламент (15). В тези документи се описват ролята и функцията на оценката в контекста на целия цикъл на планиране, разработване на програма и отчитане на Комисията и са установени 21 стандарта за оценка и 18 модела на „добри практики“. Освен това, в същите документи се обсъжда използването на оценките в изготвянето и опростяването на законодателството на ЕС.

ОДИТЕН ОБХВАТ И ПОДХОД

15.

| 15. | Основната цел на одита беше да се определи дали Комисията е прилагала адекватен подход при оценката на резултатите от рамковите програми за научни изследвания и технологично развитие. |
| --- | --- |

Основната цел на одита беше да се определи дали Комисията е прилагала адекватен подход при оценката на резултатите от рамковите програми за научни изследвания и технологично развитие.

| 16. | За тази цел Палатата направи оценка до каква степен:






  — | в основата на РП и съставляващите ги програми стои ясна логика на интервенцията, спрямо която крайните продукти, последиците и въздействията могат да бъдат измерени и оценени, като по този начин се осигурява добра база за извършване на оценка и мониторинг; |
| --- | --- | --- |

16.

За тази цел Палатата направи оценка до каква степен:

—

в основата на РП и съставляващите ги програми стои ясна логика на интервенцията, спрямо която крайните продукти, последиците и въздействията могат да бъдат измерени и оценени, като по този начин се осигурява добра база за извършване на оценка и мониторинг;

| — | за РП е формулирана стратегия за ефективно и последователно оценяване; |
| --- | --- |

—

за РП е формулирана стратегия за ефективно и последователно оценяване;

| — | организационната структура на използваната от Комисията система за оценка на РП е осигурила добро координиране на оценяването, предоставила ли е подходящи ресурси за извършването на оценката и доколко тази оценка се възприема от заинтересованите страни като достатъчно независима; |
| --- | --- |

—

организационната структура на използваната от Комисията система за оценка на РП е осигурила добро координиране на оценяването, предоставила ли е подходящи ресурси за извършването на оценката и доколко тази оценка се възприема от заинтересованите страни като достатъчно независима;

| — | използваните методологии за оценка гарантират, че съответните въпроси са разгледани по подходящ начин, така че оценката да се смята за надеждна; и |
| --- | --- |

—

използваните методологии за оценка гарантират, че съответните въпроси са разгледани по подходящ начин, така че оценката да се смята за надеждна; и

| — | оценката и мониторингът предоставят информация и анализ, които могат да се използват за подобряването на текущите програми („обучителни програми“) и изготвянето на бъдещи РП. |
| --- | --- |

—

оценката и мониторингът предоставят информация и анализ, които могат да се използват за подобряването на текущите програми („обучителни програми“) и изготвянето на бъдещи РП.

| 17. | В настоящия доклад са обхванати съответните разпоредби за 4РП (1995—1998 г.), 5РП (1999—2002 г.) и 6РП (2003—2006 г.). В него също така се обсъждат действащите нормативни изисквания за 7РП (2007—2013 г.), но не е предоставена оценка на доклада „Оценяване на въздействието и оценка ex ante“ (16). Акцентът на доклада е поставен върху мониторинга и последващата оценка на програмите, а не върху предварителната оценка на предложенията за проекти или последващата оценка на самите проекти. |
| --- | --- |

17.

В настоящия доклад са обхванати съответните разпоредби за 4РП (1995—1998 г.), 5РП (1999—2002 г.) и 6РП (2003—2006 г.). В него също така се обсъждат действащите нормативни изисквания за 7РП (2007—2013 г.), но не е предоставена оценка на доклада „Оценяване на въздействието и оценка ex ante“ (16). Акцентът на доклада е поставен върху мониторинга и последващата оценка на програмите, а не върху предварителната оценка на предложенията за проекти или последващата оценка на самите проекти.

| 18. | Одитът е извършен с участието на борда на одиторите на ЕАСТ и с помощта на външни експерти. Одитните доказателства са набавени чрез:






  — | одитна дейност в Комисията (проверка на документацията и интервюта със служители), която включва идентифициране на правните и уставните изисквания, разглеждане на целите и критериите за изпълнение, анализ на над 80 доклада за мониторинг и оценка и анализ на организацията на дейностите по оценяването в рамките на Комисията; |
| --- | --- | --- |

18.

Одитът е извършен с участието на борда на одиторите на ЕАСТ и с помощта на външни експерти. Одитните доказателства са набавени чрез:

—

одитна дейност в Комисията (проверка на документацията и интервюта със служители), която включва идентифициране на правните и уставните изисквания, разглеждане на целите и критериите за изпълнение, анализ на над 80 доклада за мониторинг и оценка и анализ на организацията на дейностите по оценяването в рамките на Комисията;

| — | интервюта с над 90 експерти, определени като заинтересовани страни в държавите-членки и асоциираните страни (Чешката република, Германия, Естония, Испания, Франция, Италия, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Финландия, Швеция, Обединеното кралство и Норвегия); |
| --- | --- |

—

интервюта с над 90 експерти, определени като заинтересовани страни в държавите-членки и асоциираните страни (Чешката република, Германия, Естония, Испания, Франция, Италия, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Финландия, Швеция, Обединеното кралство и Норвегия);

| — | проучвания сред заинтересованите страни на институционално ниво от комисията ITRE на Европейския парламент (17) и комитета CREST на Съвета (18); |
| --- | --- |

—

проучвания сред заинтересованите страни на институционално ниво от комисията ITRE на Европейския парламент (17) и комитета CREST на Съвета (18);

| — | консултация с над 65 експерти в областта на оценяването на изследвания в САЩ и Канада като международна група за сравнение; |
| --- | --- |

—

консултация с над 65 експерти в областта на оценяването на изследвания в САЩ и Канада като международна група за сравнение;

| — | преглед на научната литература относно съвременните тенденции в оценяването на изследвания; и |
| --- | --- |

—

преглед на научната литература относно съвременните тенденции в оценяването на изследвания; и

| — | обсъждане на одитните констатации, заключения и препоръки с експерти по оценяване на изследвания от Европа и Северна Америка по време на серия от водени от модератор фокус групи, проведени през февруари 2007 г. |
| --- | --- |

—

обсъждане на одитните констатации, заключения и препоръки с експерти по оценяване на изследвания от Европа и Северна Америка по време на серия от водени от модератор фокус групи, проведени през февруари 2007 г.

ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

Логика на интервенцията, определяне на цели и показатели за изпълнение

| 19. | За ефективна оценка и мониторинг се изискват ясни цели и подходящи показатели за изпълнение на ниво политика, програма и проект, спрямо които могат да се оценят резултатите от публичната интервенция. Добрите практики в други бюджетни области на ЕС и страни извън ЕС сочат, че тези цели и показатели трябва да се определят в рамките на логиката на интервенцията. |
| --- | --- |

19.

За ефективна оценка и мониторинг се изискват ясни цели и подходящи показатели за изпълнение на ниво политика, програма и проект, спрямо които могат да се оценят резултатите от публичната интервенция. Добрите практики в други бюджетни области на ЕС и страни извън ЕС сочат, че тези цели и показатели трябва да се определят в рамките на логиката на интервенцията.

| 20. | Логиката на интервенцията може да се дефинира като съвкупност от хипотетични връзки между причина и следствие, описващи начина, по който се предвижда дадена интервенция да постигне общите си цели (19). Според указанията на Комисията за извършване на оценка, логиката на интервенцията осигурява „концептуалната връзка между вложените в интервенцията средства и крайните продукти от нея и, съответно, въздействията от нея върху обществото въз основа на резултатите и последиците“ (20). В настоящия доклад навсякъде се използва именно това определение. |
| --- | --- |

20.

Логиката на интервенцията може да се дефинира като съвкупност от хипотетични връзки между причина и следствие, описващи начина, по който се предвижда дадена интервенция да постигне общите си цели (19). Според указанията на Комисията за извършване на оценка, логиката на интервенцията осигурява „концептуалната връзка между вложените в интервенцията средства и крайните продукти от нея и, съответно, въздействията от нея върху обществото въз основа на резултатите и последиците“ (20). В настоящия доклад навсякъде се използва именно това определение.

| 21. | Палатата направи оценка на степента, до която е установена логика на интервенцията за РП и съставляващите ги програми, която да осигури добра основа за оценка и мониторинг. |
| --- | --- |

21.

Палатата направи оценка на степента, до която е установена логика на интервенцията за РП и съставляващите ги програми, която да осигури добра основа за оценка и мониторинг.

Логиката на интервенцията за РП не е ясно определена

| 22. | Определянето на логика на интервенцията трябва да бъде ключов елемент при разработването на една програма от самото начало. Член 163 от Договора, в който се формулира необходимостта от укрепване на научната и технологичната база и повишаване на конкурентоспособността, трябва да послужи за отправна точка за подобна логика на интервенцията на РП (вж. точка 2). Това следва да бъде уточнено предвид множеството научни области, обхванати от РП, и различните използвани инструменти. |
| --- | --- |

22.

Определянето на логика на интервенцията трябва да бъде ключов елемент при разработването на една програма от самото начало. Член 163 от Договора, в който се формулира необходимостта от укрепване на научната и технологичната база и повишаване на конкурентоспособността, трябва да послужи за отправна точка за подобна логика на интервенцията на РП (вж. точка 2). Това следва да бъде уточнено предвид множеството научни области, обхванати от РП, и различните използвани инструменти.

| 23. | Въпреки това липсва ясно определен логически модел, който да разяснява по какъв начин РП и съставляващите ги програми допринасят за научния и техническия прогрес и иновациите. |
| --- | --- |

23.

Въпреки това липсва ясно определен логически модел, който да разяснява по какъв начин РП и съставляващите ги програми допринасят за научния и техническия прогрес и иновациите.

| 24. | Отсъствието на логика на интервенцията на РП беше подчертано и от комисията за оценка на петгодишен период през 2004 г., която заяви, че „... от комисии като нашата се очаква да запълнят празнината между доказателствата, събрани главно на ниво проекти, от една страна, и социално-икономическите цели на по-високо ниво в областта на научноизследователската политика, от друга страна. В настоящия момент обаче е трудно да се направи тази връзка поради начина на планиране на РП. Липсва ясна логика, която да свързва най-високите цели с конкретните научноизследователски и познавателни цели“ (21). |
| --- | --- |

24.

Отсъствието на логика на интервенцията на РП беше подчертано и от комисията за оценка на петгодишен период през 2004 г., която заяви, че „... от комисии като нашата се очаква да запълнят празнината между доказателствата, събрани главно на ниво проекти, от една страна, и социално-икономическите цели на по-високо ниво в областта на научноизследователската политика, от друга страна. В настоящия момент обаче е трудно да се направи тази връзка поради начина на планиране на РП. Липсва ясна логика, която да свързва най-високите цели с конкретните научноизследователски и познавателни цели“ (21).

| 25. | В някои държави-членки (напр. Нидерландия, Финландия) и в САЩ (вж. фигура 3) е възприет различен подход, при който определянето на логика на интервенцията е много по-често срещано, а в Канада това е задължително за всички програми (вж. приложение III). В тези страни използването на логика на интервенцията при разработването на програми наистина води до по-фокусирани и структурирани програми. Този подход се въвежда от Комисията и в други области на общностната политика (напр. външната помощ) (22).
  Фигура 3
  Йерархична подредба на целите въз основа на логически модели — пример от научно изследване в областта на селското стопанство в САЩ








  Политика | Програма | Проект |
| --- | --- | --- | --- |
| Цел на политиката
  : да допринесе за увеличаване на средствата за препитание на семействата на земеделските производители | | |
| Задача
  : увеличаване на селскостопанското производство, продуктивността и доходите на земеделските производители | Програмна цел
  : да допринесе за увеличаване на селскостопанското производство, продуктивността и доходите на земеделските производители | |
| Очакван резултат
  : повишено използване на по-ефикасни селскостопански технологии от засегнатите от програмата земеделски производители | Задача
  : повишено използване на по-ефикасни селскостопански технологии от земеделските производители (напр. ориз) | Цел на проекта
  : да допринесе за повишено използване на препоръчаните по-ефикасни селскостопански технологии |
| | Очакван резултат
  : предоставени/разпространени препоръки за засегнатите от програмата земеделски производители | Задача
  : предоставяне на препоръки за по-ефикасни технологии, адаптирани за засегнатите от програмата земеделски производители |
| | | Очаквани резултати (примерни):








  1. | технологии, идентифицирани въз основа на приоритетите на земеделските производители |

25.

В някои държави-членки (напр. Нидерландия, Финландия) и в САЩ (вж. фигура 3) е възприет различен подход, при който определянето на логика на интервенцията е много по-често срещано, а в Канада това е задължително за всички програми (вж. приложение III). В тези страни използването на логика на интервенцията при разработването на програми наистина води до по-фокусирани и структурирани програми. Този подход се въвежда от Комисията и в други области на общностната политика (напр. външната помощ) (22).

Фигура 3

Йерархична подредба на целите въз основа на логически модели — пример от научно изследване в областта на селското стопанство в САЩ

Политика

Програма

Проект

Цел на политиката
  : да допринесе за увеличаване на средствата за препитание на семействата на земеделските производители

Задача
  : увеличаване на селскостопанското производство, продуктивността и доходите на земеделските производители

Програмна цел
  : да допринесе за увеличаване на селскостопанското производство, продуктивността и доходите на земеделските производители

Очакван резултат
  : повишено използване на по-ефикасни селскостопански технологии от засегнатите от програмата земеделски производители

Задача
  : повишено използване на по-ефикасни селскостопански технологии от земеделските производители (напр. ориз)

Цел на проекта
  : да допринесе за повишено използване на препоръчаните по-ефикасни селскостопански технологии

Очакван резултат
  : предоставени/разпространени препоръки за засегнатите от програмата земеделски производители

Задача
  : предоставяне на препоръки за по-ефикасни технологии, адаптирани за засегнатите от програмата земеделски производители

Очаквани резултати (примерни):

1.

технологии, идентифицирани въз основа на приоритетите на земеделските производители

| 2. | разработени и адаптирани технологии |
| --- | --- |

2.

разработени и адаптирани технологии

| 3. | технологии, тествани в земеделските стопанства |
| --- | --- |

3.

технологии, тествани в земеделските стопанства

Източник: Национален съвет за селскостопански изследвания на САЩ (US National Agricultural Research Council).

| 26. | Липсата на изискване за обосновка на публичната интервенция и на предполагаемите следствени връзки (въз основа на които след това програмата се планира подробно, изпълнява и оценява) пречи на ефективната оценка и мониторинга на РП. Това се дължи главно на начина, по който са дефинирани програмните цели и показателите за изпълнение. |
| --- | --- |

26.

Липсата на изискване за обосновка на публичната интервенция и на предполагаемите следствени връзки (въз основа на които след това програмата се планира подробно, изпълнява и оценява) пречи на ефективната оценка и мониторинга на РП. Това се дължи главно на начина, по който са дефинирани програмните цели и показателите за изпълнение.

Без ясно определен логически модел е по-трудно да се поставят последователни цели на програмата

| 27. | Неформулирането на обосновка на публичната интервенция затруднява последователното полагане и структуриране на цели на програмата. Това може да се илюстрира с факта, че:






  — | не е ясно каква е връзката между програмните цели на РП и целите на политиката в тази област, като например общата цел, формулирана в член 163 от Договора, целите от Лисабонската стратегия и декларацията от Барселона (вж. точки 2 и 7); |
| --- | --- | --- |

27.

Неформулирането на обосновка на публичната интервенция затруднява последователното полагане и структуриране на цели на програмата. Това може да се илюстрира с факта, че:

—

не е ясно каква е връзката между програмните цели на РП и целите на политиката в тази област, като например общата цел, формулирана в член 163 от Договора, целите от Лисабонската стратегия и декларацията от Барселона (вж. точки 2 и 7);

| — | невинаги е очевидна връзката между отделните програмни цели, както на различните законодателни равнища (например решение за РП, решение за специфична програма и правила за участие и разпространение на резултатите), така и между основните актове и работните програми на Комисията. |
| --- | --- |

—

невинаги е очевидна връзката между отделните програмни цели, както на различните законодателни равнища (например решение за РП, решение за специфична програма и правила за участие и разпространение на резултатите), така и между основните актове и работните програми на Комисията.

| 28. | Комисията е направила опит да постави оперативни цели в работните програми въз основа на програмните цели, заложени в нормативната уредба на РП. В повечето случаи обаче тези инициативи не са постигнали успех в изясняването на логиката, върху която са построени програмите, а обявените в работните програми цели не са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани, което е въведено като правно изискване с Финансовия регламент от 2003 г. (23) |
| --- | --- |

28.

Комисията е направила опит да постави оперативни цели в работните програми въз основа на програмните цели, заложени в нормативната уредба на РП. В повечето случаи обаче тези инициативи не са постигнали успех в изясняването на логиката, върху която са построени програмите, а обявените в работните програми цели не са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани, което е въведено като правно изискване с Финансовия регламент от 2003 г. (23)

| 29. | Не е ясно доколко целите на политиката могат да бъдат проследени чрез специфичните програми, работните програми и поканите за подаване на предложения за отделните проекти, съфинансирани от Общността. Ако връзките между тях не се уточнят, приносът на РП и съставляващите ги програми към достигането на тези цели не може да бъде оценен. По време на одита беше установено, че в своите оценки Комисията е представила недостатъчни или неубедителни доказателства за осъществяване на дългосрочните цели, както на проектно, така и на програмно ниво (вж. точка 82). |
| --- | --- |

29.

Не е ясно доколко целите на политиката могат да бъдат проследени чрез специфичните програми, работните програми и поканите за подаване на предложения за отделните проекти, съфинансирани от Общността. Ако връзките между тях не се уточнят, приносът на РП и съставляващите ги програми към достигането на тези цели не може да бъде оценен. По време на одита беше установено, че в своите оценки Комисията е представила недостатъчни или неубедителни доказателства за осъществяване на дългосрочните цели, както на проектно, така и на програмно ниво (вж. точка 82).

Липсата на ясно определена логика на интервенцията и добре формулирани цели затруднява разработването на показатели за изпълнение

| 30. | Липсата на ясен логически модел и добре формулирани програмни цели е затруднила разработването на показатели за изпълнение за мониторинг на реализирането на програмните цели по отношение на крайните продукти, последиците и въздействията до такава степен, че към днешна дата все още не са дефинирани такива показатели за РП (вж. точка 73). |
| --- | --- |

30.

Липсата на ясен логически модел и добре формулирани програмни цели е затруднила разработването на показатели за изпълнение за мониторинг на реализирането на програмните цели по отношение на крайните продукти, последиците и въздействията до такава степен, че към днешна дата все още не са дефинирани такива показатели за РП (вж. точка 73).

| 31. | При това положение проверката на текущите проекти, финансирани в рамките на тези програми, и последващата оценка на приключилите проекти също биват затруднени, което от своя страна допринася за трудностите при обединяването на оценките от проектно на програмно ниво (вж. приложение I и точка 84). |
| --- | --- |

31.

При това положение проверката на текущите проекти, финансирани в рамките на тези програми, и последващата оценка на приключилите проекти също биват затруднени, което от своя страна допринася за трудностите при обединяването на оценките от проектно на програмно ниво (вж. приложение I и точка 84).

БД/УД така, както се изпълнява понастоящем, е неподходящ инструмент за измерване на изпълнението на РП

| 32. | Някои показатели, които проследяват ефикасността на изпълнението на дадена програма (напр. съотношението време— договор, време—заплащане), се срещат в годишните доклади за мониторинг на Комисията, както и в контекста на системата на Комисията за управление по дейности (УД). |
| --- | --- |

32.

Някои показатели, които проследяват ефикасността на изпълнението на дадена програма (напр. съотношението време— договор, време—заплащане), се срещат в годишните доклади за мониторинг на Комисията, както и в контекста на системата на Комисията за управление по дейности (УД).

| 33. | До този момент обаче „генералните дирекции за изследвания“, дори когато изпълняват една и съща специфична програма (или подпрограма), не са прилагали стандартизирани или сравними номенклатури и показатели по отношение на съставянето на бюджета по дейности (БД). Следователно тези показатели не могат да се използват за съпоставяне на изпълнението както в рамките на една програма, така и между различните програми.

  Каре 2БД/УД, изпълнявани понастоящем от „генералните дирекции за изследвания“В системата на БД/УД, РП са обхванати от две различни области на политиката, в рамките на които дейностите по РП са представени с различна номенклатура, специфична за всяка генерална дирекция (24). Това важи дори за специфичните програми и подпрограми, изпълнявани от повече от една генерална дирекция. Целите на УД са определени съобразно различни основни принципи (25) и, както е посочено от Службата за вътрешен одит на Комисията (26), са формулирани доста широко, като описват по-скоро желани резултати или дейности. Показателите обикновено са ориентирани към вложените ресурси (напр. брой срещи и т.н.). Някои са свързани с ефикасността на процеса (напр. съотношението време— договор, време— заплащане), но не са сравними между програмите и генералните дирекции поради различията в номенклатурата на БД, в нормите, които всяка генерална дирекция е приела (като например началото и края на специфични административни процеси), и в популацията, взета предвид за тяхното изчисляване (напр. вида споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, вида плащане). |
| --- | --- |

33.

До този момент обаче „генералните дирекции за изследвания“, дори когато изпълняват една и съща специфична програма (или подпрограма), не са прилагали стандартизирани или сравними номенклатури и показатели по отношение на съставянето на бюджета по дейности (БД). Следователно тези показатели не могат да се използват за съпоставяне на изпълнението както в рамките на една програма, така и между различните програми.

Каре 2БД/УД, изпълнявани понастоящем от „генералните дирекции за изследвания“В системата на БД/УД, РП са обхванати от две различни области на политиката, в рамките на които дейностите по РП са представени с различна номенклатура, специфична за всяка генерална дирекция (24). Това важи дори за специфичните програми и подпрограми, изпълнявани от повече от една генерална дирекция. Целите на УД са определени съобразно различни основни принципи (25) и, както е посочено от Службата за вътрешен одит на Комисията (26), са формулирани доста широко, като описват по-скоро желани резултати или дейности. Показателите обикновено са ориентирани към вложените ресурси (напр. брой срещи и т.н.). Някои са свързани с ефикасността на процеса (напр. съотношението време— договор, време— заплащане), но не са сравними между програмите и генералните дирекции поради различията в номенклатурата на БД, в нормите, които всяка генерална дирекция е приела (като например началото и края на специфични административни процеси), и в популацията, взета предвид за тяхното изчисляване (напр. вида споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, вида плащане).

Препоръки

34.

| 34. | В бъдещите законодателни предложения до Съвета и до Европейския парламент Комисията трябва да излага ясно логиката на интервенцията за РП като цяло и за отделните ѝ съставни елементи. |
| --- | --- |

В бъдещите законодателни предложения до Съвета и до Европейския парламент Комисията трябва да излага ясно логиката на интервенцията за РП като цяло и за отделните ѝ съставни елементи.

| 35. | За 7РП Комисията следва да:






  — | опише ясно целите на РП и нейните специфични програми (и подпрограми) и по какъв начин те следва да бъдат постигнати; |
| --- | --- | --- |

35.

За 7РП Комисията следва да:

—

опише ясно целите на РП и нейните специфични програми (и подпрограми) и по какъв начин те следва да бъдат постигнати;

| — | разясни връзката между научните и социално-икономическите цели за всяка специфична програма (и подпрограма); и |
| --- | --- |

—

разясни връзката между научните и социално-икономическите цели за всяка специфична програма (и подпрограма); и

| — | определи подходящи оперативни цели. |
| --- | --- |

—

определи подходящи оперативни цели.

| 36. | По отношение на системата за мониторинг на 7РП Комисията трябва да въведе набор от ограничени, но добре балансирани показатели за изпълнение, които да измерват ефикасността и ефективността на изпълнението за всяка специфична програма (и подпрограма). |
| --- | --- |

36.

По отношение на системата за мониторинг на 7РП Комисията трябва да въведе набор от ограничени, но добре балансирани показатели за изпълнение, които да измерват ефикасността и ефективността на изпълнението за всяка специфична програма (и подпрограма).

| 37. | „Генералните дирекции за изследвания“ трябва да хармонизират своята номенклатура по отношение на УД/БД с цел показателите за изпълнение да бъдат сравними както във времето, така и, където е възможно, между специфичните програми (и подпрограми). |
| --- | --- |

37.

„Генералните дирекции за изследвания“ трябва да хармонизират своята номенклатура по отношение на УД/БД с цел показателите за изпълнение да бъдат сравними както във времето, така и, където е възможно, между специфичните програми (и подпрограми).

Стратегия за оценка

| 38. | Стратегията за оценка осигурява концептуалната рамка, в която се разработват, планират, изпълняват и използват оценъчните дейности. Добрите практики в други бюджетни области на ЕС и страни извън ЕС сочат, че при изготвянето на подобна стратегия трябва да се вземат предвид основните правни, организационни и методологически аспекти, свързани с оценяването на програмата. Това включва следните въпроси: какви оценки да бъдат извършени, от кого и кога, как да бъдат събирани данните, какви методологически подходи да бъдат използвани и как да бъдат съобщени и проследени констатациите. |
| --- | --- |

38.

Стратегията за оценка осигурява концептуалната рамка, в която се разработват, планират, изпълняват и използват оценъчните дейности. Добрите практики в други бюджетни области на ЕС и страни извън ЕС сочат, че при изготвянето на подобна стратегия трябва да се вземат предвид основните правни, организационни и методологически аспекти, свързани с оценяването на програмата. Това включва следните въпроси: какви оценки да бъдат извършени, от кого и кога, как да бъдат събирани данните, какви методологически подходи да бъдат използвани и как да бъдат съобщени и проследени констатациите.

| 39. | Въвеждането на подобна стратегия и осигуряването на нейното изпълнение са предпоставка за консолидиране на оценяването в организационната култура и процеса на вземане на решения на Комисията. Палатата отбелязва обаче, че като се вземе предвид разнообразието от научни области, обхванати от РП, тази стратегия следва да даде възможност за известна гъвкавост на отделните отговорни генерални дирекции и не бива да предписва твърде строги правила. |
| --- | --- |

39.

Въвеждането на подобна стратегия и осигуряването на нейното изпълнение са предпоставка за консолидиране на оценяването в организационната култура и процеса на вземане на решения на Комисията. Палатата отбелязва обаче, че като се вземе предвид разнообразието от научни области, обхванати от РП, тази стратегия следва да даде възможност за известна гъвкавост на отделните отговорни генерални дирекции и не бива да предписва твърде строги правила.

| 40. | Палатата направи проверка на степента, в която Комисията е въвела подобна стратегия за оценка на РП. |
| --- | --- |

40.

Палатата направи проверка на степента, в която Комисията е въвела подобна стратегия за оценка на РП.

Липсва цялостна стратегия за оценка на РП

| 41. | Комисията за първи път обявява публично своя подход към оценяването на РП през 80-те години на миналия век (27). Той е обновен през 1996 г., когато Комисията излага пред Европейския парламент и Съвета това, което тогава е смятала за подходящи основни принципи за мониторинг и оценка, и описва подхода, който е предвиждала да използва след приемането на 4РП (28). Този подход обаче не представлява цялостна стратегия за оценка така, както е описано по-горе (вж. точки 38 и 39). Освен това от 1996 г. до 2006 г. Комисията не е преразглеждала основно своя подход към оценяването на 5РП и 6РП, въпреки факта, че рамковите програми са се променили както по обхват, така и по насоченост (вж. точка 7). По-специално „генералните дирекции за изследвания“ не са съгласували помежду си последователен подход към оценяването на РП и съставляващите ги програми извън правните изисквания, приети през 1999 г. (за 5РП), 2002 г. (за 6РП) и 2006 г. (за 7РП) (29). |
| --- | --- |

41.

Комисията за първи път обявява публично своя подход към оценяването на РП през 80-те години на миналия век (27). Той е обновен през 1996 г., когато Комисията излага пред Европейския парламент и Съвета това, което тогава е смятала за подходящи основни принципи за мониторинг и оценка, и описва подхода, който е предвиждала да използва след приемането на 4РП (28). Този подход обаче не представлява цялостна стратегия за оценка така, както е описано по-горе (вж. точки 38 и 39). Освен това от 1996 г. до 2006 г. Комисията не е преразглеждала основно своя подход към оценяването на 5РП и 6РП, въпреки факта, че рамковите програми са се променили както по обхват, така и по насоченост (вж. точка 7). По-специално „генералните дирекции за изследвания“ не са съгласували помежду си последователен подход към оценяването на РП и съставляващите ги програми извън правните изисквания, приети през 1999 г. (за 5РП), 2002 г. (за 6РП) и 2006 г. (за 7РП) (29).

| 42. | За настоящия програмен период липсата на подобен стратегически подход към оценяването в тази област представлява особен проблем от гледна точка на съвместното изпълнение на 7РП от няколко генерални дирекции, ЕНС и изпълнителни агенции и на задължителната смяна на ротационен принцип на служителите на особено отговорни позиции, наложена от Финансовия регламент. Това е също така в противоречие с настоящите практики в областта на външната помощ (която е втората по големина област под прякото управление на Комисията). В тази сфера още от 2002 г. компетентните генерални дирекции са се споразумели за общи многогодишни стратегии за оценка, свързани с отделните програмни периоди (вж. точка 52). |
| --- | --- |

42.

За настоящия програмен период липсата на подобен стратегически подход към оценяването в тази област представлява особен проблем от гледна точка на съвместното изпълнение на 7РП от няколко генерални дирекции, ЕНС и изпълнителни агенции и на задължителната смяна на ротационен принцип на служителите на особено отговорни позиции, наложена от Финансовия регламент. Това е също така в противоречие с настоящите практики в областта на външната помощ (която е втората по големина област под прякото управление на Комисията). В тази сфера още от 2002 г. компетентните генерални дирекции са се споразумели за общи многогодишни стратегии за оценка, свързани с отделните програмни периоди (вж. точка 52).

| 43. | Тази липса на ясно формулирана стратегия за оценка също така се различава силно от ситуацията в САЩ и Канада, където нормативната рамка изисква наличие на стратегия (вж. приложение III). |
| --- | --- |

43.

Тази липса на ясно формулирана стратегия за оценка също така се различава силно от ситуацията в САЩ и Канада, където нормативната рамка изисква наличие на стратегия (вж. приложение III).

| 44. | Както е илюстрирано по-долу, има значителни разлики в обхвата и интензивността на оценяването в различните РП. Установени са и други слабости, като например проблеми в координирането, разлики в методологическите подходи, проблеми с времевата рамка и слабости в съобщаването и проследяването на констатациите от оценките, които се обсъждат по-нататък в доклада. Това показва липсата на цялостна стратегия за оценка на РП. |
| --- | --- |

44.

Както е илюстрирано по-долу, има значителни разлики в обхвата и интензивността на оценяването в различните РП. Установени са и други слабости, като например проблеми в координирането, разлики в методологическите подходи, проблеми с времевата рамка и слабости в съобщаването и проследяването на констатациите от оценките, които се обсъждат по-нататък в доклада. Това показва липсата на цялостна стратегия за оценка на РП.

Наличие на разлики в обхвата и интензивността на оценяването в различните РП

| 45. | РП се състоят от няколко специфични програми (и подпрограми), които могат значително да се различават по отношение на тяхната цел, динамика и бюджетни кредити (за 7РП вж. приложение IV). Разглеждани заедно, специфичните разпоредби на различните решения относно РП и Финансовия регламент (30) (в който се изисква оценка на програмите и дейностите, свързани с големи разходи) водят до заключението, че още от 4РП съществува действащо правно изискване за цялостна оценка на РП и на по-голямата част от нейните специфични програми. |
| --- | --- |

45.

РП се състоят от няколко специфични програми (и подпрограми), които могат значително да се различават по отношение на тяхната цел, динамика и бюджетни кредити (за 7РП вж. приложение IV). Разглеждани заедно, специфичните разпоредби на различните решения относно РП и Финансовия регламент (30) (в който се изисква оценка на програмите и дейностите, свързани с големи разходи) водят до заключението, че още от 4РП съществува действащо правно изискване за цялостна оценка на РП и на по-голямата част от нейните специфични програми.

| 46. | Комисията не е установила правило за интервала, на който трябва да се оценяват програмите и подпрограмите, нито за общия праг, над който извършването на оценка е задължително. Това е довело до различни тълкувания относно предмета на оценката, както и по отношение на това колко подробна следва да е тя:






  — | ГД „Информационно общество и медии“ е приела програмата „Технологии на информационното общество“ (ТИО) за самостоятелна главна разходна програма и през 2004 г. е организирала пълна оценка на петгодишен период, като успоредно с това е извършила оценка на РП като цяло; |
| --- | --- | --- |

46.

Комисията не е установила правило за интервала, на който трябва да се оценяват програмите и подпрограмите, нито за общия праг, над който извършването на оценка е задължително. Това е довело до различни тълкувания относно предмета на оценката, както и по отношение на това колко подробна следва да е тя:

—

ГД „Информационно общество и медии“ е приела програмата „Технологии на информационното общество“ (ТИО) за самостоятелна главна разходна програма и през 2004 г. е организирала пълна оценка на петгодишен период, като успоредно с това е извършила оценка на РП като цяло;

| — | ГД „Изследвания“ не е организирала систематично подобна оценка на ниво специфична програма, въпреки че бюджетите на няколко програми под нейна отговорност са сравними по размер. |
| --- | --- |

—

ГД „Изследвания“ не е организирала систематично подобна оценка на ниво специфична програма, въпреки че бюджетите на няколко програми под нейна отговорност са сравними по размер.

| 47. | В резултат на това, в рамките на проведената през 2004 г. оценка на петгодишен период значителни части от 4РП и 5РП въобще не са били подложени на оценка (те съответстват на 30 % от всички бюджетни кредити за 4РП и 50 % за 5РП). Това означава, че Комисията не е спазила изискванията за оценка, посочени в член 27 от Финансовия регламент. |
| --- | --- |

47.

В резултат на това, в рамките на проведената през 2004 г. оценка на петгодишен период значителни части от 4РП и 5РП въобще не са били подложени на оценка (те съответстват на 30 % от всички бюджетни кредити за 4РП и 50 % за 5РП). Това означава, че Комисията не е спазила изискванията за оценка, посочени в член 27 от Финансовия регламент.

| 48. | Тези различаващи се тълкувания на минималните правни задължения по отношение на оценяването, както и породеното от тях недостатъчно оценяване на РП в миналото, са пример за липсата на координация, както и за ефекта от отсъствието на стратегически подход за оценка на РП в рамките на Комисията. |
| --- | --- |

48.

Тези различаващи се тълкувания на минималните правни задължения по отношение на оценяването, както и породеното от тях недостатъчно оценяване на РП в миналото, са пример за липсата на координация, както и за ефекта от отсъствието на стратегически подход за оценка на РП в рамките на Комисията.

Препоръки

49.

| 49. | „Генералните дирекции за изследвания“ следва спешно да разработят и да съгласуват помежду си обща стратегия за оценка на РП. Без да предписва твърде строги правила, тази стратегия следва да включва единен подход към оценката на РП и съставляващите ги програми. Също така е препоръчително стратегията да предоставя насоки относно минималното ниво, на което трябва да се извършва детайлна оценка, за да се вземат предвид спецификите на всяка научна област. |
| --- | --- |

„Генералните дирекции за изследвания“ следва спешно да разработят и да съгласуват помежду си обща стратегия за оценка на РП. Без да предписва твърде строги правила, тази стратегия следва да включва единен подход към оценката на РП и съставляващите ги програми. Също така е препоръчително стратегията да предоставя насоки относно минималното ниво, на което трябва да се извършва детайлна оценка, за да се вземат предвид спецификите на всяка научна област.

Организация на оценяването на рамковите програми

| 50. | Необходимо е оценката на РП да бъде подкрепена с подходящи организационни договорености, които да следват от стратегическите насоки на Комисията за оценка на РП. Палатата провери до каква степен организационната структура гарантира, че системата за оценка е добре координирана, разполага с адекватни ресурси и се възприема като достатъчно независима от страна на заинтересованите лица. |
| --- | --- |

50.

Необходимо е оценката на РП да бъде подкрепена с подходящи организационни договорености, които да следват от стратегическите насоки на Комисията за оценка на РП. Палатата провери до каква степен организационната структура гарантира, че системата за оценка е добре координирана, разполага с адекватни ресурси и се възприема като достатъчно независима от страна на заинтересованите лица.

Комисия

РП се изпълняват съвместно от няколко генерални дирекции, а отговорността за оценяването е децентрализирана

| 51. | В рамките на Комисията отговорността за оценката на разходните програми е делегирана на отделните генерални дирекции (вж. точка 8) и във всяка генерална дирекция са създадени отдели за оценка. На тези отдели за оценка е възложено планирането, координирането и извършването на оценки. |
| --- | --- |

51.

В рамките на Комисията отговорността за оценката на разходните програми е делегирана на отделните генерални дирекции (вж. точка 8) и във всяка генерална дирекция са създадени отдели за оценка. На тези отдели за оценка е възложено планирането, координирането и извършването на оценки.

| 52. | Липсата на специален координиращ орган или единна структура за извършване на цялостна оценка на РП, като например съвместна за „генералните дирекции за изследвания“ служба за оценка, се отличава от практиката при други политики. В областта на външната помощ е създаден съвместен отдел за оценка за три генерални дирекции („Развитие“, „Външни отношения“ и EuropeAid), на който е възложено оценяването на развойните програми на Комисията в трети страни (вж. точка 42). |
| --- | --- |

52.

Липсата на специален координиращ орган или единна структура за извършване на цялостна оценка на РП, като например съвместна за „генералните дирекции за изследвания“ служба за оценка, се отличава от практиката при други политики. В областта на външната помощ е създаден съвместен отдел за оценка за три генерални дирекции („Развитие“, „Външни отношения“ и EuropeAid), на който е възложено оценяването на развойните програми на Комисията в трети страни (вж. точка 42).

| 53. | ГД „Изследвания“, чрез вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията, осигурява обмен на знания между отделите за оценка на различните генерални дирекции, но няма правомощие да наложи минимални изисквания за оценка. Този механизъм се е оказал недостатъчен за добро координиране на оценката на РП от страна на Комисията. |
| --- | --- |

53.

ГД „Изследвания“, чрез вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията, осигурява обмен на знания между отделите за оценка на различните генерални дирекции, но няма правомощие да наложи минимални изисквания за оценка. Този механизъм се е оказал недостатъчен за добро координиране на оценката на РП от страна на Комисията.

| 54. | Комисията е преразгледала своя общ подход към оценяването през 2000 г. и 2002 г., и отново през 2007 г. (вж. точка 14). Въпреки че не се наблюдават значителни подобрения в начина на планиране, разработване и изпълнение на оценките на РП и съставляващите ги програми, като цяло „генералните дирекции за изследвания“ са спазили общите формални изисквания на Комисията. |
| --- | --- |

54.

Комисията е преразгледала своя общ подход към оценяването през 2000 г. и 2002 г., и отново през 2007 г. (вж. точка 14). Въпреки че не се наблюдават значителни подобрения в начина на планиране, разработване и изпълнение на оценките на РП и съставляващите ги програми, като цяло „генералните дирекции за изследвания“ са спазили общите формални изисквания на Комисията.

Централните служби на Комисията установяват стандарти, но нямат роля при тяхното налагане

| 55. | Централните служби на Комисията (по-специално ГД „Бюджет“ и генералният секретариат) предоставят методологическо консултиране, определят общи стандарти в рамките на Комисията като цяло и извършват мониторинг на прилагането на стандартите от страна на генералните дирекции и службите (вж. точки 14 и 70). Те не могат да налагат начина, по който оценките следва да се осъществяват на практика. |
| --- | --- |

55.

Централните служби на Комисията (по-специално ГД „Бюджет“ и генералният секретариат) предоставят методологическо консултиране, определят общи стандарти в рамките на Комисията като цяло и извършват мониторинг на прилагането на стандартите от страна на генералните дирекции и службите (вж. точки 14 и 70). Те не могат да налагат начина, по който оценките следва да се осъществяват на практика.

| 56. | Опитът в САЩ и Канада показва, че следенето за спазването на стандартите от самите органи, които ги определят, способства за осигуряването на ефективното функциониране на системата за оценка. И в двете страни федералните департаменти установяват и налагат рамката, в която накрая се оценява успехът на дадена програма (вж. приложение III). Макар че техните системи са различни по контекст, те са основани на един и същи принцип, а именно че устройството на една система за оценка и нейната ефективност трябва да се оценяват от орган, който е различен от изпълняващия програмата орган. Същото се наблюдава в някои държави-членки (напр. Франция (31), Испания (32), Германия (33)), където външни структури проверяват извършените от финансиращите агенции оценки или сами извършват тези оценки. |
| --- | --- |

56.

Опитът в САЩ и Канада показва, че следенето за спазването на стандартите от самите органи, които ги определят, способства за осигуряването на ефективното функциониране на системата за оценка. И в двете страни федералните департаменти установяват и налагат рамката, в която накрая се оценява успехът на дадена програма (вж. приложение III). Макар че техните системи са различни по контекст, те са основани на един и същи принцип, а именно че устройството на една система за оценка и нейната ефективност трябва да се оценяват от орган, който е различен от изпълняващия програмата орган. Същото се наблюдава в някои държави-членки (напр. Франция (31), Испания (32), Германия (33)), където външни структури проверяват извършените от финансиращите агенции оценки или сами извършват тези оценки.

Комисии

Комисиите от външни експерти са предвидени в нормативната уредба на рамковите програми още от 4РП

| 57. | От 4РП всички основни оценки (включително годишният мониторинг) на РП следва да се извършват от (или с помощта на) комисии от външни експерти (вж. приложение II). Въпреки трудностите при намирането на подходящи експерти, подобни комисии биха могли да осигурят прозрачност, да гарантират известна независимост, да съдействат за ангажирането на заинтересованите лица и да придобият задълбочени знания за самите РП, тяхната оценка и свързаните с тях научни дейности. |
| --- | --- |

57.

От 4РП всички основни оценки (включително годишният мониторинг) на РП следва да се извършват от (или с помощта на) комисии от външни експерти (вж. приложение II). Въпреки трудностите при намирането на подходящи експерти, подобни комисии биха могли да осигурят прозрачност, да гарантират известна независимост, да съдействат за ангажирането на заинтересованите лица и да придобият задълбочени знания за самите РП, тяхната оценка и свързаните с тях научни дейности.

| 58. | Това беше потвърдено и от проучванията на Палатата, които сочат, че според респондентите системата на Комисията за оценка, извършвана от комисии, дава гаранция за независимост (вж. фигура 4). |
| --- | --- |

58.

Това беше потвърдено и от проучванията на Палатата, които сочат, че според респондентите системата на Комисията за оценка, извършвана от комисии, дава гаранция за независимост (вж. фигура 4).

Image

Слабости в начина, по който Комисията използва външните комисии за оценка

| 59. | Въпреки положителното възприемане, както изтъкнаха пред Палатата членовете на външните комисии и заинтересованите лица по време на одита, използването от страна на Комисията на външни комисии за оценка на РП се характеризира със следните слабости:






  — | комисиите за оценка обикновено се съставят по-малко от година преди срока за представяне на нейния доклад и обикновено се свикват само за ограничен брой заседания. Това намалява влиянието на членовете на комисията върху определянето на необходимите за тяхната работа данни и анализ. Освен това, тъй като комисиите са ad hoc и временни, не е лесно да се събере достатъчно информация за програмите и съответните въпроси не могат да се проследяват с течение на времето. Това представлява особена слабост, когато (както е в случая на 7РП) се планира да бъдат проведени няколко основни оценки по време на целия програмен период (вж. приложение II). Това е също така в противоречие с практиката на Комисията по отношение на нейните експертни консултативни групи (Expert Advisory Groups — EAG) за РП, които са постоянни органи (34). В Канада (35) комисиите за оценка също са постоянни с цел да се гарантира единен и последователен подход (вж. приложение III); |
| --- | --- | --- |

59.

Въпреки положителното възприемане, както изтъкнаха пред Палатата членовете на външните комисии и заинтересованите лица по време на одита, използването от страна на Комисията на външни комисии за оценка на РП се характеризира със следните слабости:

—

комисиите за оценка обикновено се съставят по-малко от година преди срока за представяне на нейния доклад и обикновено се свикват само за ограничен брой заседания. Това намалява влиянието на членовете на комисията върху определянето на необходимите за тяхната работа данни и анализ. Освен това, тъй като комисиите са ad hoc и временни, не е лесно да се събере достатъчно информация за програмите и съответните въпроси не могат да се проследяват с течение на времето. Това представлява особена слабост, когато (както е в случая на 7РП) се планира да бъдат проведени няколко основни оценки по време на целия програмен период (вж. приложение II). Това е също така в противоречие с практиката на Комисията по отношение на нейните експертни консултативни групи (Expert Advisory Groups — EAG) за РП, които са постоянни органи (34). В Канада (35) комисиите за оценка също са постоянни с цел да се гарантира единен и последователен подход (вж. приложение III);

| — | при определянето на компетенциите на комисиите и уточняването на въпросите за оценка Комисията не се допитва до външни заинтересовани страни, като например промишления сектор и големите изследователски организации, участващи в РП. Комисията за мониторинг за 2004 г. също отбелязва този проблем „... потенциалните ползватели би трябвало да участват в процеса на ранен етап (36)“; и |
| --- | --- |

—

при определянето на компетенциите на комисиите и уточняването на въпросите за оценка Комисията не се допитва до външни заинтересовани страни, като например промишления сектор и големите изследователски организации, участващи в РП. Комисията за мониторинг за 2004 г. също отбелязва този проблем „... потенциалните ползватели би трябвало да участват в процеса на ранен етап (36)“; и

| — | комисиите функционират по различен начин от „партньорската проверка“. Техните членове не разполагат с достатъчно време да направят своя собствена оценка, а обикновено осигуряват консултиране въз основа на данните и доказателствата, които са им предоставени от други източници. В резултат на кратките срокове, комисии са имали само ограничени възможности да възложат допълнителни проучвания, необходими за отговарянето на въпросите, включени в техните задачи. На практика, с няколко изключения, комисиите са разполагали само с предоставената от Комисията информация. |
| --- | --- |

—

комисиите функционират по различен начин от „партньорската проверка“. Техните членове не разполагат с достатъчно време да направят своя собствена оценка, а обикновено осигуряват консултиране въз основа на данните и доказателствата, които са им предоставени от други източници. В резултат на кратките срокове, комисии са имали само ограничени възможности да възложат допълнителни проучвания, необходими за отговарянето на въпросите, включени в техните задачи. На практика, с няколко изключения, комисиите са разполагали само с предоставената от Комисията информация.

Ресурси

Липсват специално предназначени за оценката на РП ресурси

| 60. | Финансирането за дейностите по оценяването се отпуска ежегодно, според заявените нужди на изпълняващите РП генерални дирекции. Понастоящем източниците на финансиране са съчетание от средства, предназначени общо за Комисията от ГД „Бюджет“, и средства от административната част на бюджета на ниво съответните генерални дирекции. Освен това, специфичните мерки са финансирани като косвени дейности от оперативния бюджет на РП. Това означава, че няма специално заделени средства за оценка. |
| --- | --- |

60.

Финансирането за дейностите по оценяването се отпуска ежегодно, според заявените нужди на изпълняващите РП генерални дирекции. Понастоящем източниците на финансиране са съчетание от средства, предназначени общо за Комисията от ГД „Бюджет“, и средства от административната част на бюджета на ниво съответните генерални дирекции. Освен това, специфичните мерки са финансирани като косвени дейности от оперативния бюджет на РП. Това означава, че няма специално заделени средства за оценка.

| 61. | През 2006 г. средно за Комисията персоналът в областта на оценяването и управлението по дейности е представлявал приблизително 1 % от целия състав (37). Съответните стойности за мониторинг и оценка на програмите в рамките на НИТРД в ГД „Изследвания“ и ГД „Информационно общество и медии“ са били съответно 1,2 % и 1,3 %. При ГД „Изследвания“ повече от две трети от тези човешки ресурси са били разпределени към оперативните програмни отдели, а не към отдела за оценка, и оценяването е било само една от възложените им задачи. |
| --- | --- |

61.

През 2006 г. средно за Комисията персоналът в областта на оценяването и управлението по дейности е представлявал приблизително 1 % от целия състав (37). Съответните стойности за мониторинг и оценка на програмите в рамките на НИТРД в ГД „Изследвания“ и ГД „Информационно общество и медии“ са били съответно 1,2 % и 1,3 %. При ГД „Изследвания“ повече от две трети от тези човешки ресурси са били разпределени към оперативните програмни отдели, а не към отдела за оценка, и оценяването е било само една от възложените им задачи.

Финансирането за оценяването на РП е по-ниско от препоръчаното от Комисията

| 62. | Отделените за оценка средства също така могат да се изразят в процент от общите бюджетни кредити, предоставени на програмата. Получените по време на одита цифри сочат, че научноизследователските програми в държавите-членки на ЕС обикновено представляват между 0,1 % и 2 % от общите бюджетни кредити. В указанията на Комисията се препоръчва за оценка да се отделят 0,5 % от бюджета на една програма (38). За по-големи програми обаче от принципа на икономии от мащаба следва, че и по-малък дял от техния бюджет би бил достатъчен. |
| --- | --- |

62.

Отделените за оценка средства също така могат да се изразят в процент от общите бюджетни кредити, предоставени на програмата. Получените по време на одита цифри сочат, че научноизследователските програми в държавите-членки на ЕС обикновено представляват между 0,1 % и 2 % от общите бюджетни кредити. В указанията на Комисията се препоръчва за оценка да се отделят 0,5 % от бюджета на една програма (38). За по-големи програми обаче от принципа на икономии от мащаба следва, че и по-малък дял от техния бюджет би бил достатъчен.

| 63. | Съпоставката между данните на Комисията за разходи за оценка за периода 2003—2006 г. и бюджетните кредити за всяка генерална дирекция показва, че общата средна стойност възлиза на около 0,15 %, което е доста под препоръчаното от Комисията ниво. По-обстойният анализ за 2006 г. разкрива, че ГД „Информационно общество и медии“ е изразходвала близо четири пъти повече средства за оценка от ГД „Изследвания“ в сравнение с бюджетните кредити, за които те са съответно отговорни. Освен това, в ГД „Изследвания“ само 0,7 % от времето на един служител, нает на пълен работен ден, се отделя за оценка на годишен бюджет от един милион евро, докато ГД „Информационно общество и медии“ отделя двойно повече време. |
| --- | --- |

63.

Съпоставката между данните на Комисията за разходи за оценка за периода 2003—2006 г. и бюджетните кредити за всяка генерална дирекция показва, че общата средна стойност възлиза на около 0,15 %, което е доста под препоръчаното от Комисията ниво. По-обстойният анализ за 2006 г. разкрива, че ГД „Информационно общество и медии“ е изразходвала близо четири пъти повече средства за оценка от ГД „Изследвания“ в сравнение с бюджетните кредити, за които те са съответно отговорни. Освен това, в ГД „Изследвания“ само 0,7 % от времето на един служител, нает на пълен работен ден, се отделя за оценка на годишен бюджет от един милион евро, докато ГД „Информационно общество и медии“ отделя двойно повече време.

| 64. | Както е илюстрирано в настоящия доклад, това допълнително усилие от страна на ГД „Информационно общество и медии“ е довело до по-широк обхват на оценката (вж. точки 13 и 46) и, както личи от извадката от разгледаните от Палатата оценки, до използването на методологии, които са по-подходящи за нуждите на оценяването (вж. точка 84). |
| --- | --- |

64.

Както е илюстрирано в настоящия доклад, това допълнително усилие от страна на ГД „Информационно общество и медии“ е довело до по-широк обхват на оценката (вж. точки 13 и 46) и, както личи от извадката от разгледаните от Палатата оценки, до използването на методологии, които са по-подходящи за нуждите на оценяването (вж. точка 84).

| 65. | Приблизителната оценка на разходите, направена от Палатата въз основа на предоставените от Комисията данни, показва, че една система за оценка, съобразена с отправените в настоящия доклад препоръки, би представлявала средно под 0,4 % от бюджетните кредити за 7РП, като това би включвало разходите за комисии, за проучвания, възложени на подизпълнители, за персонала на съвместната служба за оценка и на настоящите отдели за оценка към всяка генерална дирекция и други разходи (39). |
| --- | --- |

65.

Приблизителната оценка на разходите, направена от Палатата въз основа на предоставените от Комисията данни, показва, че една система за оценка, съобразена с отправените в настоящия доклад препоръки, би представлявала средно под 0,4 % от бюджетните кредити за 7РП, като това би включвало разходите за комисии, за проучвания, възложени на подизпълнители, за персонала на съвместната служба за оценка и на настоящите отдели за оценка към всяка генерална дирекция и други разходи (39).

Препоръки

66.

| 66. | „Генералните дирекции за изследвания“ следва да обмислят създаването на съвместна служба за оценка, която да допълни съществуващите към всяка генерална дирекция отдели за оценка. В съответствие с настоящите практики в други области на политиката, тази служба би могла да координира дейностите на Комисията по оценката на РП като цяло. Препоръки за въвеждането на подобни общи подкрепящи функции са били отправяни към изпълняващите РП генерални дирекции и преди (40), а със създаването на ЕНС и делегирането на изпълнението на програмата на изпълнителни агенции тези функции могат да придобият още по-голямо значение. |
| --- | --- |

„Генералните дирекции за изследвания“ следва да обмислят създаването на съвместна служба за оценка, която да допълни съществуващите към всяка генерална дирекция отдели за оценка. В съответствие с настоящите практики в други области на политиката, тази служба би могла да координира дейностите на Комисията по оценката на РП като цяло. Препоръки за въвеждането на подобни общи подкрепящи функции са били отправяни към изпълняващите РП генерални дирекции и преди (40), а със създаването на ЕНС и делегирането на изпълнението на програмата на изпълнителни агенции тези функции могат да придобият още по-голямо значение.

| 67. | Комисията следва да продължи да използва външни комисии, които да я подпомагат в нейните дейности по оценката. Въпреки това, Комисията трябва да обмисли как да приспособи структурата на комисиите към цялостната структура на РП. Това би могло да се осъществи, като се определят комисии за конкретни програми и, където е уместно, за подпрограми (вж. приложение IV). В допълнение тези комисии следва да бъдат съставени достатъчно рано, за да могат да предоставят ефективна подкрепа на Комисията през целия програмен период и след това. |
| --- | --- |

67.

Комисията следва да продължи да използва външни комисии, които да я подпомагат в нейните дейности по оценката. Въпреки това, Комисията трябва да обмисли как да приспособи структурата на комисиите към цялостната структура на РП. Това би могло да се осъществи, като се определят комисии за конкретни програми и, където е уместно, за подпрограми (вж. приложение IV). В допълнение тези комисии следва да бъдат съставени достатъчно рано, за да могат да предоставят ефективна подкрепа на Комисията през целия програмен период и след това.

| 68. | Комисията следва да преразгледа размера на средствата, заделяни за оценката на РП и съставляващите ги програми. |
| --- | --- |

68.

Комисията следва да преразгледа размера на средствата, заделяни за оценката на РП и съставляващите ги програми.

Методологии и техники за оценка

| 69. | Ефективната оценка налага използването на подходящи методологии и техники. Палатата провери доколко съществуват специфични указания за оценяване на РП, дали нуждите от информация са анализирани своевременно и правилно и дали съответните данни са предоставени на оценяващите. Като взе предвид оценъчните проучвания, извършени от самата Комисия или по нейна поръчка, Палатата разгледа дали използваните за отделните проучвания техники са осигурили достатъчно добра основа, за да се даде отговор на въпросите, поставени за оценката на петгодишния период. Също така беше отчетен и потенциалният принос към оценяването на РП, който оценките на национално равнище биха могли да имат. |
| --- | --- |

69.

Ефективната оценка налага използването на подходящи методологии и техники. Палатата провери доколко съществуват специфични указания за оценяване на РП, дали нуждите от информация са анализирани своевременно и правилно и дали съответните данни са предоставени на оценяващите. Като взе предвид оценъчните проучвания, извършени от самата Комисия или по нейна поръчка, Палатата разгледа дали използваните за отделните проучвания техники са осигурили достатъчно добра основа, за да се даде отговор на въпросите, поставени за оценката на петгодишния период. Също така беше отчетен и потенциалният принос към оценяването на РП, който оценките на национално равнище биха могли да имат.

Използване на стандарти и указания, специфични за РП

| 70. | ГД „Бюджет“ е публикувала няколко съобщения, в които формулира своята политика по отношение на оценяването, определя правила за нейното изпълнение и установява стандарти за цялата Комисия (вж. точки 14 и 55) (41). В другите области на политиката компетентните генерални дирекции също са разработили специфични насоки по отношение на оценяването (42). |
| --- | --- |

70.

ГД „Бюджет“ е публикувала няколко съобщения, в които формулира своята политика по отношение на оценяването, определя правила за нейното изпълнение и установява стандарти за цялата Комисия (вж. точки 14 и 55) (41). В другите области на политиката компетентните генерални дирекции също са разработили специфични насоки по отношение на оценяването (42).

| 71. | Това обаче не важи за рамковите програми. Съществуват няколко методологични ръководства и инструменти за оценяване в областта на изследванията, публикувани (или финансирани) от Комисията (43). Те обаче нито предоставят специфични насоки как да се осъществява оценяването на РП, нито определят как служителите или външните експерти на Комисията да използват ключовите понятия и терминология. Този факт допринася за обсъжданите по-долу проблеми. |
| --- | --- |

71.

Това обаче не важи за рамковите програми. Съществуват няколко методологични ръководства и инструменти за оценяване в областта на изследванията, публикувани (или финансирани) от Комисията (43). Те обаче нито предоставят специфични насоки как да се осъществява оценяването на РП, нито определят как служителите или външните експерти на Комисията да използват ключовите понятия и терминология. Този факт допринася за обсъжданите по-долу проблеми.

Информационни нужди и събиране на данни

Недостатъчен анализ на информационните нужди

| 72. | „Генералните дирекции за изследвания“ не обръщат достатъчно внимание на преценката какви данни са необходими за целите на оценката и мониторинга. Вместо да извърши систематичен и обстоен анализ на информационните нужди, Комисията е определила изисквания за данните, когато програмният период вече е напреднал значително, без необходимото съобразяване с нуждите на оценката. Социално-икономическият въпросник за 6РП е единственият съвместен опит от страна на генералните дирекции да постигнат съгласие относно тези данни (вж. точка 76). Въпреки това този въпросник е завършен чак през 2004 г. (три години след началото на програмния период) и обхваща най-вече аспекти като равноправното участие на половете и въздействията върху околната среда, отколкото научните крайни продукти (като например въпроси, свързани с интелектуалната собственост, публикации и т.н.), последици и въздействия. |
| --- | --- |

72.

„Генералните дирекции за изследвания“ не обръщат достатъчно внимание на преценката какви данни са необходими за целите на оценката и мониторинга. Вместо да извърши систематичен и обстоен анализ на информационните нужди, Комисията е определила изисквания за данните, когато програмният период вече е напреднал значително, без необходимото съобразяване с нуждите на оценката. Социално-икономическият въпросник за 6РП е единственият съвместен опит от страна на генералните дирекции да постигнат съгласие относно тези данни (вж. точка 76). Въпреки това този въпросник е завършен чак през 2004 г. (три години след началото на програмния период) и обхваща най-вече аспекти като равноправното участие на половете и въздействията върху околната среда, отколкото научните крайни продукти (като например въпроси, свързани с интелектуалната собственост, публикации и т.н.), последици и въздействия.

| 73. | Оценяването на програмите се опира на наличието на три вида данни:






  — | данни, събирани според показателите за ефективност, чийто анализ дава представа за напредъка в изпълнението на програмните цели. Липсата на логика на интервенцията, описана по-горе, означава, че е било трудно да се определят подобни показатели (вж. точка 30). На практика събраните данни не са били особено полезни за измерване на постигането на програмните цели; |
| --- | --- | --- |

73.

Оценяването на програмите се опира на наличието на три вида данни:

—

данни, събирани според показателите за ефективност, чийто анализ дава представа за напредъка в изпълнението на програмните цели. Липсата на логика на интервенцията, описана по-горе, означава, че е било трудно да се определят подобни показатели (вж. точка 30). На практика събраните данни не са били особено полезни за измерване на постигането на програмните цели;

| — | данни за управлението на програмата (според показателите за ефикасност); и |
| --- | --- |

—

данни за управлението на програмата (според показателите за ефикасност); и

| — | данни за участниците (напр. брой участия на основните изследователски организации). |
| --- | --- |

—

данни за участниците (напр. брой участия на основните изследователски организации).

| 74. | Последните два вида данни по-специално би трябвало да са налице в Комисията. Въпреки това, поради слабости във вътрешните ИТ системи на Комисията, които са източник на по-голямата част от данните за управлението на програмите и участниците (44), на практика съществуват сериозни проблеми в тази област (45). |
| --- | --- |

74.

Последните два вида данни по-специално би трябвало да са налице в Комисията. Въпреки това, поради слабости във вътрешните ИТ системи на Комисията, които са източник на по-голямата част от данните за управлението на програмите и участниците (44), на практика съществуват сериозни проблеми в тази област (45).

| 75. | Доказателство за това са значителните закъснения в изготвянето на постановените в член 173 доклади и годишни доклади за мониторинг (които в някои случаи достигат закъснение от 16 месеца за докладите съгласно член 173 (46) и 7 месеца за годишните доклади за мониторинг в периода между 2002 и 2005 г.). Тъй като информацията редовно е предоставяна със закъснение, ползата от нея е ограничена. |
| --- | --- |

75.

Доказателство за това са значителните закъснения в изготвянето на постановените в член 173 доклади и годишни доклади за мониторинг (които в някои случаи достигат закъснение от 16 месеца за докладите съгласно член 173 (46) и 7 месеца за годишните доклади за мониторинг в периода между 2002 и 2005 г.). Тъй като информацията редовно е предоставяна със закъснение, ползата от нея е ограничена.

Неефективен подход към набавянето на данни за оценка от участниците

| 76. | От 5РП насам Комисията систематично изисква от участниците, като залага това в техния договор, да предоставят данни, необходими за измерване на степента на осъществяване на програмните цели по отношение на крайните продукти, последиците и въздействията, както следва:






  — | в 5РП от участниците се изискваше да представят „план за техническо изпълнение“, заедно с окончателен доклад след приключването на проекта. Тези документи често са били с лошо качество или въобще не са представени; |
| --- | --- | --- |

76.

От 5РП насам Комисията систематично изисква от участниците, като залага това в техния договор, да предоставят данни, необходими за измерване на степента на осъществяване на програмните цели по отношение на крайните продукти, последиците и въздействията, както следва:

—

в 5РП от участниците се изискваше да представят „план за техническо изпълнение“, заедно с окончателен доклад след приключването на проекта. Тези документи често са били с лошо качество или въобще не са представени;

| — | в 6РП от тях се изисква да изготвят „план за разпространяване и използване на знанията“ и да попълнят стандартизиран въпросник относно социално-икономически въпроси при представянето на своите годишни технически отчети. |
| --- | --- |

—

в 6РП от тях се изисква да изготвят „план за разпространяване и използване на знанията“ и да попълнят стандартизиран въпросник относно социално-икономически въпроси при представянето на своите годишни технически отчети.

| 77. | Тези договорни изисквания за предоставяне на данни налагат ненужно административно натоварване за участниците. Така например, по отношение на годишния въпросник за 6РП, данните се събират много по-често отколкото е необходимо и от цялата популация на проектите, когато представителна извадка би била достатъчна. Има вероятност това да доведе до „загуба на интерес към оценяването“. Освен това, тази информация се събира по неподходящо време; голяма част от основните въпроси, за които се събира информация, са средно- или дългосрочни по същността си, така че събирането на данни по време на реализирането на проекта е преждевременно по дефиниция (47). Поради тази причина използването на информацията, предоставена чрез тези инструменти за оценка в рамките на 5РП и 6РП, на практика е ограничено. |
| --- | --- |

77.

Тези договорни изисквания за предоставяне на данни налагат ненужно административно натоварване за участниците. Така например, по отношение на годишния въпросник за 6РП, данните се събират много по-често отколкото е необходимо и от цялата популация на проектите, когато представителна извадка би била достатъчна. Има вероятност това да доведе до „загуба на интерес към оценяването“. Освен това, тази информация се събира по неподходящо време; голяма част от основните въпроси, за които се събира информация, са средно- или дългосрочни по същността си, така че събирането на данни по време на реализирането на проекта е преждевременно по дефиниция (47). Поради тази причина използването на информацията, предоставена чрез тези инструменти за оценка в рамките на 5РП и 6РП, на практика е ограничено.

| 78. | Нито една от въведените системи, обаче, не предвижда да бъде събирана информация по стандартизиран начин в края на (или малко след) времетраенето на проекта. Интервюираните заинтересовани страни отбелязаха, че тази информация може да включва осъществяването на целите на проекта, планираните (и непланираните) резултати и добавената стойност за Общността според участниците. Въз основа на посочената информация могат да се осъществяват външни проверки на изпълнените проекти (48). |
| --- | --- |

78.

Нито една от въведените системи, обаче, не предвижда да бъде събирана информация по стандартизиран начин в края на (или малко след) времетраенето на проекта. Интервюираните заинтересовани страни отбелязаха, че тази информация може да включва осъществяването на целите на проекта, планираните (и непланираните) резултати и добавената стойност за Общността според участниците. Въз основа на посочената информация могат да се осъществяват външни проверки на изпълнените проекти (48).

| 79. | Наред с по-широкото използване на научнометрични подходи (като напр. анализ на цитати) за оценка на резултатите от проектите (вж. точка 83), тази информация може да даде на Комисията база за възприемане на по-ориентирана към резултатите система за финансиране на НИТРД, съфинансирани от Общността (49). |
| --- | --- |

79.

Наред с по-широкото използване на научнометрични подходи (като напр. анализ на цитати) за оценка на резултатите от проектите (вж. точка 83), тази информация може да даде на Комисията база за възприемане на по-ориентирана към резултатите система за финансиране на НИТРД, съфинансирани от Общността (49).

Други източници на данни, използвани по неподходящ начин

| 80. | Съществуващите в рамките на Комисията и държавите-членки източници на данни не се използват достатъчно (напр. базите данни на националните програми в областта на НИТРД и финансиращите агенции, както и Информационната служба на Общността за научноизследователска и развойна дейност (CORDIS), която се управлява от службата за публикации на Комисията (50)). |
| --- | --- |

80.

Съществуващите в рамките на Комисията и държавите-членки източници на данни не се използват достатъчно (напр. базите данни на националните програми в областта на НИТРД и финансиращите агенции, както и Информационната служба на Общността за научноизследователска и развойна дейност (CORDIS), която се управлява от службата за публикации на Комисията (50)).

Оценъчни проучвания, извършени от Комисията

Доклади, проверени от Палатата

| 81. | Палатата провери 86 оценъчни проучвания, извършени от Комисията (или по нейна поръчка) от 2000 г. насам. Те включват всичките 36 проучвания, които са послужили за основа на оценката на петгодишен период, публикувана през 2004 г., и други 50 проучвания, приключени след тази дата. Измежду тях само 23 могат да се считат за истински оценки на РП и нейните програми (вж. фигура 5).
  Фигура 5
  Обзорен преглед на оценъчните проучвания, извършени от Комисията (или по нейна поръчка) в периода 2000—2006 г.








  Вид на проучванията | Брой | Описание |
| --- | --- | --- | --- |
| Оценки на дейностите по РП | 23 | Оценъчни проучвания






  — | базирани на общоприети методологии (51); |

81.

Палатата провери 86 оценъчни проучвания, извършени от Комисията (или по нейна поръчка) от 2000 г. насам. Те включват всичките 36 проучвания, които са послужили за основа на оценката на петгодишен период, публикувана през 2004 г., и други 50 проучвания, приключени след тази дата. Измежду тях само 23 могат да се считат за истински оценки на РП и нейните програми (вж. фигура 5).

Фигура 5

Обзорен преглед на оценъчните проучвания, извършени от Комисията (или по нейна поръчка) в периода 2000—2006 г.

Вид на проучванията

Брой

Описание

Оценки на дейностите по РП

23

Оценъчни проучвания

—

базирани на общоприети методологии (51);

| — | които изрично се позовават на целите на програмите и степента на постигането им. |
| --- | --- |

—

които изрично се позовават на целите на програмите и степента на постигането им.

Национални оценки на въздействието, предприети на равнище държави-членки

12

Реализирани от държавите-членки проучвания, които се отнасят по-скоро за националното ниво на участие, отколкото за формулиране на заключения по отношение на целите на програмите.

Методологични проучвания

5

Проучвания, организирани от Комисията с оглед да се подпомогне изготвянето на методологии за оценяване.

Проучвания на европейската ситуация в областта на научните изследвания и технологичното развитие

2

Проучвания относно контекстуални анализи на сектора на европейската научноизследователска дейност, но които не включват РП. По-специално няма изрично позоваване на въздействието на РП върху националните системи за научни изследвания и иновации.

Неаналитични описателни и статистически документи

33

Документи, които обикновено се отнасят за дейностите по РП по твърде непряк начин, като по-скоро описват, отколкото анализират дейностите.

Други документи

11

Документи, в които се третират въпроси от общ политически интерес, без да се проверяват РП в този контекст.

Оценките се концентрират върху въпросите, свързани с мониторинга, а не върху последиците и въздействията

| 82. | Извършеният от Палатата метаанализ на тези специфични оценъчни проучвания доведе до две основни констатации и оценки:






  — | Макар че много от проучванията се опитват да достигнат до заключения относно изпълнението на програмните цели, тези заключения са представени по неясен начин, така че читателят не остава убеден дали оценката наистина се е отнасяла до този въпрос. Това често е така, тъй като липсата на ясни програмни цели сериозно компрометира процеса на оценяване (вж. точка 28). |
| --- | --- | --- |

82.

Извършеният от Палатата метаанализ на тези специфични оценъчни проучвания доведе до две основни констатации и оценки:

—

Макар че много от проучванията се опитват да достигнат до заключения относно изпълнението на програмните цели, тези заключения са представени по неясен начин, така че читателят не остава убеден дали оценката наистина се е отнасяла до този въпрос. Това често е така, тъй като липсата на ясни програмни цели сериозно компрометира процеса на оценяване (вж. точка 28).

| — | Вместо да оценяват последиците и въздействията на РП или на специфичните им програми (и подпрограми), много от документите са описателни и, в най-добрия случай, са насочени към непосредствените резултати от проектите и към въпроси, свързани с тяхното управление. Тези доклади не могат да предоставят убедителни доказателства по отношение на последиците и въздействията. |
| --- | --- |

—

Вместо да оценяват последиците и въздействията на РП или на специфичните им програми (и подпрограми), много от документите са описателни и, в най-добрия случай, са насочени към непосредствените резултати от проектите и към въпроси, свързани с тяхното управление. Тези доклади не могат да предоставят убедителни доказателства по отношение на последиците и въздействията.

Разработването на иновационни методологии не е предмет на достатъчно внимание

| 83. | При оценките, извършени през периода 2000—2006 г., преобладава употребата на традиционните техники и методологии (по-специално анкети, документни проверки и интервюта) (вж. фигура 6). Освен това, известен брой сложни, но все пак добре установени методологии и техники на оценяване изобщо не са били използвани (или много рядко), а именно:






  — | научнометрични подходи (като анализ на цитати) (52); |
| --- | --- | --- |

83.

При оценките, извършени през периода 2000—2006 г., преобладава употребата на традиционните техники и методологии (по-специално анкети, документни проверки и интервюта) (вж. фигура 6). Освен това, известен брой сложни, но все пак добре установени методологии и техники на оценяване изобщо не са били използвани (или много рядко), а именно:

—

научнометрични подходи (като анализ на цитати) (52);

| — | количествени модели (като анализ на икономическата целесъобразност, разходната ефективност и анализ на съотношението разходи/ползи) (53); или |
| --- | --- |

—

количествени модели (като анализ на икономическата целесъобразност, разходната ефективност и анализ на съотношението разходи/ползи) (53); или

| — | модели на участниците (или поведението им), които са насочени към гледните точки на лицата, участващи в дадена интервенция, като например характеристиките на научноизследователските мрежи и промените, които ги засягат с течение на времето. |
| --- | --- |

—

модели на участниците (или поведението им), които са насочени към гледните точки на лицата, участващи в дадена интервенция, като например характеристиките на научноизследователските мрежи и промените, които ги засягат с течение на времето.

Image

| 84. | Оценъчни проучвания, които се опитват да се справят с някои от методологичните трудности при оценяването на публични интервенции в областта на научните изследвания (вж. приложение I), са били използвани само в ограничен брой случаи:






  — | наскоро са приключени две проучвания на тема логика на интервенцията (54); |
| --- | --- | --- |

84.

Оценъчни проучвания, които се опитват да се справят с някои от методологичните трудности при оценяването на публични интервенции в областта на научните изследвания (вж. приложение I), са били използвани само в ограничен брой случаи:

—

наскоро са приключени две проучвания на тема логика на интервенцията (54);

| — | идентифицирани са само три проучвания, при които е направен опит да се оцени въздействието на общностното финансиране върху дейността на научноизследователските организации на ниво общоевропейска мрежа (55), въпреки че хипотезата за положителното въздействие в мрежата е в същината на концепцията за Европейско научноизследователско пространство; |
| --- | --- |

—

идентифицирани са само три проучвания, при които е направен опит да се оцени въздействието на общностното финансиране върху дейността на научноизследователските организации на ниво общоевропейска мрежа (55), въпреки че хипотезата за положителното въздействие в мрежата е в същината на концепцията за Европейско научноизследователско пространство;

| — | само в един случай е имало опит да се достигне до заключения относно постигнатото въздействие на ниво програма (или подпрограма) чрез комбиниране на обединените анализи на оценките на ниво проекти и други техники на оценяване (56); и |
| --- | --- |

—

само в един случай е имало опит да се достигне до заключения относно постигнатото въздействие на ниво програма (или подпрограма) чрез комбиниране на обединените анализи на оценките на ниво проекти и други техники на оценяване (56); и

| — | не са констатирани елементи, доказващи използването на други методологии, като например „хипотетичния“ подход (подход „контролна група“). Това е подход, който би бил особено полезен с оглед илюстрирането на добавената стойност на програмите на нивото на Общността в сравнение със ситуация, при която не е имало интервенция (или интервенцията е била на национално или регионално ниво). |
| --- | --- |

—

не са констатирани елементи, доказващи използването на други методологии, като например „хипотетичния“ подход (подход „контролна група“). Това е подход, който би бил особено полезен с оглед илюстрирането на добавената стойност на програмите на нивото на Общността в сравнение със ситуация, при която не е имало интервенция (или интервенцията е била на национално или регионално ниво).

| 85. | Заинтересованите страни, с които Палатата е провела интервю, са били на мнение, че полезността и уместността на извършваните от Комисията оценки би могла да се повиши. Това показва нуждата от по-нататъшно разработване на методология, за да може системата за оценяване да се развива според променящия се характер на РП (вж. точка 7) (57). |
| --- | --- |

85.

Заинтересованите страни, с които Палатата е провела интервю, са били на мнение, че полезността и уместността на извършваните от Комисията оценки би могла да се повиши. Това показва нуждата от по-нататъшно разработване на методология, за да може системата за оценяване да се развива според променящия се характер на РП (вж. точка 7) (57).

Идентифицираните по време на оценките на петгодишен период предизвикателства не са могли да бъдат преодолени посредством специфичните оценъчни проучвания на Комисията

| 86. | Това е илюстрирано също така и от значителните проблеми, срещнати от комисията, отговорна за оценката на петгодишен период през 2004 г. (58), когато тя е отговаряла на въпросите за оценка, предложени в правилата за нейната работа. Много от тези въпроси изобщо не са могли да бъдат разгледани поради липсата на предварителни подходящи проучвания, извършени от Комисията (или по нейна поръчка), и невъзможността членовете на комисията да възложат своевременно подобни проучвания (вж. фигура 7).
  Фигура 7
  Разглеждане на въпросите в оценката на петгодишен период, извършена през 2004 г. | Оценъчен въпрос | Засегнат ли е в доклада? |
| --- | --- | --- | --- |
| ИЗПЪЛНЕНИЕ | Извършени ли са дейностите по ефикасен начин? | частично |
| Извършени ли са дейностите при добро съотношение разходи/ефективност? | частично |
| Представляваха ли дейностите най-добрия начин за постигане на фиксираните цели? | не |
| Бяха ли ясни, уместни и ефективни общата правна рамка (включително правилата за участие и договорите), политическите инструменти и правилата за прилагане? | не |
| Бяха ли адекватни нивото на финансиране и другите налични ресурси? | не |
| Успяха ли да реагират по подходящ начин заинтересованите индустриални и научноизследователски среди, включително МСП? | да |
| ПОСТИГНАТИ РЕЗУЛТАТИ | Успяха ли дейностите да постигнат съответните си цели и до каква степен е имало непредвидени резултати? | не |
| Кои са основните резултати особено по отношение на научните, технологичните и социално-икономическите постижения и постиженията в областта на околната среда, по отношение на международното сътрудничество, трансфера на знания и иновации, преднормативните дейности, достъпа, разпространяването и обработването на резултатите от научните изследвания, развитието на човешките ресурси, мобилността и обучението, както и по отношение на съдействието и подобряването на координацията на научноизследователските дейности? | не |
| Бяха ли резултатите и техните последици и въздействия като цяло задоволителни от гледна точка на преките и непреките бенефициери и заинтересовани страни? | не |
| Достатъчно внимание ли беше обърнато на заинтересованите индустриални и научноизследователски среди, включително МСП? | да |
| Как и до каква степен дейностите са допринесли за подобряването на международно ниво на конкурентоспособността на научните изследвания на ЕС? Успя ли научноизследователската дейност на ЕС да заеме лидерско място в някои специфични области? | частично |
| Как и до каква степен дейностите са допринесли за политиките на ЕС като цяло, както и за стратегията на ЕС за устойчиво развитие? | не |
| Съществуват ли доказателства за структурни промени, включващи по-специално работата в мрежи, интегрирането и координирането на научните изследвания на национално или международно равнище, възникнали в резултат на научноизследователските дейности на Общността? | не |
| Осигуряват ли програмите оптимизиране на ресурсите? Имат ли дейностите трайно въздействие? | не |
| НАПРЕДЪК И БЪДЕЩИ ПЕРСПЕКТИВИ | Как са се развили рамковите програми по отношение на обосновката, целите, тематичните приоритети, равновесието между приоритетите от най-ниското и най-високото ниво и между фундаменталните и приложните научни изследвания, инструментите, добавената стойност на равнище ЕС и други въздействия, по-специално във връзка с появата на концепцията за Европейско научноизследователско пространство (ЕНП), целите от Лисабон и основните международни икономически и научноизследователски референтни критерии? | да |
| По какъв начин рамковата програма е реализирала добавена стойност на равнище ЕС? | да |
| Възможно ли е добавената стойност на равнище ЕС да бъде реализирана чрез други международни или национални механизми? | не |
| Могат ли политическите цели, приоритетите, инструментите и жизненият цикъл на програмите да бъдат използвани в бъдеще? | да |

86.

Това е илюстрирано също така и от значителните проблеми, срещнати от комисията, отговорна за оценката на петгодишен период през 2004 г. (58), когато тя е отговаряла на въпросите за оценка, предложени в правилата за нейната работа. Много от тези въпроси изобщо не са могли да бъдат разгледани поради липсата на предварителни подходящи проучвания, извършени от Комисията (или по нейна поръчка), и невъзможността членовете на комисията да възложат своевременно подобни проучвания (вж. фигура 7).

Фигура 7

Разглеждане на въпросите в оценката на петгодишен период, извършена през 2004 г.

Оценъчен въпрос

Засегнат ли е в доклада?

ИЗПЪЛНЕНИЕ

Извършени ли са дейностите по ефикасен начин?

частично

Извършени ли са дейностите при добро съотношение разходи/ефективност?

частично

Представляваха ли дейностите най-добрия начин за постигане на фиксираните цели?

не

Бяха ли ясни, уместни и ефективни общата правна рамка (включително правилата за участие и договорите), политическите инструменти и правилата за прилагане?

не

Бяха ли адекватни нивото на финансиране и другите налични ресурси?

не

Успяха ли да реагират по подходящ начин заинтересованите индустриални и научноизследователски среди, включително МСП?

да

ПОСТИГНАТИ РЕЗУЛТАТИ

Успяха ли дейностите да постигнат съответните си цели и до каква степен е имало непредвидени резултати?

не

Кои са основните резултати особено по отношение на научните, технологичните и социално-икономическите постижения и постиженията в областта на околната среда, по отношение на международното сътрудничество, трансфера на знания и иновации, преднормативните дейности, достъпа, разпространяването и обработването на резултатите от научните изследвания, развитието на човешките ресурси, мобилността и обучението, както и по отношение на съдействието и подобряването на координацията на научноизследователските дейности?

не

Бяха ли резултатите и техните последици и въздействия като цяло задоволителни от гледна точка на преките и непреките бенефициери и заинтересовани страни?

не

Достатъчно внимание ли беше обърнато на заинтересованите индустриални и научноизследователски среди, включително МСП?

да

Как и до каква степен дейностите са допринесли за подобряването на международно ниво на конкурентоспособността на научните изследвания на ЕС? Успя ли научноизследователската дейност на ЕС да заеме лидерско място в някои специфични области?

частично

Как и до каква степен дейностите са допринесли за политиките на ЕС като цяло, както и за стратегията на ЕС за устойчиво развитие?

не

Съществуват ли доказателства за структурни промени, включващи по-специално работата в мрежи, интегрирането и координирането на научните изследвания на национално или международно равнище, възникнали в резултат на научноизследователските дейности на Общността?

не

Осигуряват ли програмите оптимизиране на ресурсите? Имат ли дейностите трайно въздействие?

не

НАПРЕДЪК И БЪДЕЩИ ПЕРСПЕКТИВИ

Как са се развили рамковите програми по отношение на обосновката, целите, тематичните приоритети, равновесието между приоритетите от най-ниското и най-високото ниво и между фундаменталните и приложните научни изследвания, инструментите, добавената стойност на равнище ЕС и други въздействия, по-специално във връзка с появата на концепцията за Европейско научноизследователско пространство (ЕНП), целите от Лисабон и основните международни икономически и научноизследователски референтни критерии?

да

По какъв начин рамковата програма е реализирала добавена стойност на равнище ЕС?

да

Възможно ли е добавената стойност на равнище ЕС да бъде реализирана чрез други международни или национални механизми?

не

Могат ли политическите цели, приоритетите, инструментите и жизненият цикъл на програмите да бъдат използвани в бъдеще?

да

| 87. | В допълнение беше констатирано, че членовете на комисията са били в състояние да отговорят на посочените в правилата за работа въпроси, само за случаите, при които в програмите са били определени ясни и измерими цели (като например брой на участващите малки и средни предприятия). |
| --- | --- |

87.

В допълнение беше констатирано, че членовете на комисията са били в състояние да отговорят на посочените в правилата за работа въпроси, само за случаите, при които в програмите са били определени ясни и измерими цели (като например брой на участващите малки и средни предприятия).

Оценки на рамкови програми, извършени на национално ниво

| 88. | Няколко държави-членки и асоциирани страни са реализирали собствени национални оценки на РП, в които от тяхна гледна точка се разглеждат уместни и интересни въпроси (59). През последните 8 години са били проведени 14 подобни проучвания за 9 държави-членки и една асоциирана страна. |
| --- | --- |

88.

Няколко държави-членки и асоциирани страни са реализирали собствени национални оценки на РП, в които от тяхна гледна точка се разглеждат уместни и интересни въпроси (59). През последните 8 години са били проведени 14 подобни проучвания за 9 държави-членки и една асоциирана страна.

| 89. | Докато Комисията насърчава стандартизираните подходи, където е възможно, тези национални проучвания на въздействието са били с разнороден характер (60). В резултат, тъй като те не прилагат хармонизирана методология, възможностите за обединяване, комбиниране или сравняване на резултатите са били ограничени. Още повече предвид националния им характер тези проучвания само частично могат да обхванат измерението на европейското сътрудничество. |
| --- | --- |

89.

Докато Комисията насърчава стандартизираните подходи, където е възможно, тези национални проучвания на въздействието са били с разнороден характер (60). В резултат, тъй като те не прилагат хармонизирана методология, възможностите за обединяване, комбиниране или сравняване на резултатите са били ограничени. Още повече предвид националния им характер тези проучвания само частично могат да обхванат измерението на европейското сътрудничество.

| 90. | В своята „Зелена книга“ за Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) за 2007 г. Комисията потвърждава значението на наличието на точни анализи на ниво ЕНП за въздействието и ефективността на научноизследователските дейности и политики, по-специално тези на държавите-членки и ЕС. Тя също така посочва, че настоящата уредба не е подходяща за преодоляване на това предизвикателство, тъй като на всяко ниво на интервенция се реализира независима от другите оценка (61). |
| --- | --- |

90.

В своята „Зелена книга“ за Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) за 2007 г. Комисията потвърждава значението на наличието на точни анализи на ниво ЕНП за въздействието и ефективността на научноизследователските дейности и политики, по-специално тези на държавите-членки и ЕС. Тя също така посочва, че настоящата уредба не е подходяща за преодоляване на това предизвикателство, тъй като на всяко ниво на интервенция се реализира независима от другите оценка (61).

Препоръки

91.

| 91. | Комисията следва да изготви ръководство за оценка на дейностите, финансирани от РП, като предостави определения за основните понятия и терминология, и посочи серия от подходящи методологии за някои дейности на оценяване. Това ръководство следва да се основава на съществуващи ръководства и указания и да бъде редовно актуализирано. |
| --- | --- |

Комисията следва да изготви ръководство за оценка на дейностите, финансирани от РП, като предостави определения за основните понятия и терминология, и посочи серия от подходящи методологии за някои дейности на оценяване. Това ръководство следва да се основава на съществуващи ръководства и указания и да бъде редовно актуализирано.

| 92. | Комисията следва да уточни нуждите си от информация, като има предвид необходимостта от ограничаване на административното натоварване на участниците. |
| --- | --- |

92.

Комисията следва да уточни нуждите си от информация, като има предвид необходимостта от ограничаване на административното натоварване на участниците.

| 93. | Комисията следва да предоставя своевременна информация от мониторинга по отношение на изпълнението на РП. Както е посочено в „Правилата за участие“ на 7РП, спешно трябва да се преодолеят проблемите, засягащи ИТ системите на Комисията за обработване на данни, свързани с управлението на програми и с участниците. |
| --- | --- |

93.

Комисията следва да предоставя своевременна информация от мониторинга по отношение на изпълнението на РП. Както е посочено в „Правилата за участие“ на 7РП, спешно трябва да се преодолеят проблемите, засягащи ИТ системите на Комисията за обработване на данни, свързани с управлението на програми и с участниците.

| 94. | Задълженията на участниците за отчитане пред Комисията следва да бъдат намалени значително, а проучванията да бъдат провеждани само на база на представителни извадки. Договорното задължение за предоставяне на данни за въздействието на база показатели за всеки проект следва да бъде заменено от кратка самооценка, извършена след приключване на проекта. |
| --- | --- |

94.

Задълженията на участниците за отчитане пред Комисията следва да бъдат намалени значително, а проучванията да бъдат провеждани само на база на представителни извадки. Договорното задължение за предоставяне на данни за въздействието на база показатели за всеки проект следва да бъде заменено от кратка самооценка, извършена след приключване на проекта.

| 95. | При извършването на оценки Комисията следва да използва по-често съществуващите допълнителни източници на подходящи данни (в рамките на Комисията и на държавите-членки). |
| --- | --- |

95.

При извършването на оценки Комисията следва да използва по-често съществуващите допълнителни източници на подходящи данни (в рамките на Комисията и на държавите-членки).

| 96. | Комисията следва да използва всички налични техники за оценка. Освен това, тя трябва да подкрепя разработването на иновационни подходи за преодоляване на методологичните трудности, присъщи на оценяването на публичната интервенция в областта на научните изследвания (вж. приложение I), и да използва тези подходи по време на собствените си оценки. |
| --- | --- |

96.

Комисията следва да използва всички налични техники за оценка. Освен това, тя трябва да подкрепя разработването на иновационни подходи за преодоляване на методологичните трудности, присъщи на оценяването на публичната интервенция в областта на научните изследвания (вж. приложение I), и да използва тези подходи по време на собствените си оценки.

| 97. | Комисията трябва да се консултира с държавите-членки за това как да оптимизира ползите от оценките на национално равнище на РП. |
| --- | --- |

97.

Комисията трябва да се консултира с държавите-членки за това как да оптимизира ползите от оценките на национално равнище на РП.

Разпространяване и използване на констатациите от оценките

| 98. | Оценяването следва да осигурява подходяща информация и анализ, които могат ефективно да бъдат използвани за управление на програмите и изготвяне на политики. По-специално и за да бъде с учебна цел, оценяването трябва да предоставя база за размисъл относно силните страни и недостатъците на публичната интервенция. Палатата провери до каква степен оценките са извършени в подходящ момент, доколко констатациите са били обявени и разпространени сред участниците извън Комисията, а препоръките взети предвид от Комисията при проверка на текущите програми („обучителни програми“). |
| --- | --- |

98.

Оценяването следва да осигурява подходяща информация и анализ, които могат ефективно да бъдат използвани за управление на програмите и изготвяне на политики. По-специално и за да бъде с учебна цел, оценяването трябва да предоставя база за размисъл относно силните страни и недостатъците на публичната интервенция. Палатата провери до каква степен оценките са извършени в подходящ момент, доколко констатациите са били обявени и разпространени сред участниците извън Комисията, а препоръките взети предвид от Комисията при проверка на текущите програми („обучителни програми“).

Планирането на оценките не е било съобразено с вида информация, която реално е можело да се очаква

| 99. | Палатата признава, че някои видове анализ изискват по-дългосрочна перспектива (например оценката на последиците и социално-икономическите въздействия) и че някои аспекти са свързани със специфичен програмен период (например програмните цели, дори в рамките на специфична научна област), докато други не са (вж. фигура 8). Въпреки това, по време на оценъчната си дейност, Комисията не е приела подход, който да се съобразява с всички тези времеви специфики. |
| --- | --- |

99.

Палатата признава, че някои видове анализ изискват по-дългосрочна перспектива (например оценката на последиците и социално-икономическите въздействия) и че някои аспекти са свързани със специфичен програмен период (например програмните цели, дори в рамките на специфична научна област), докато други не са (вж. фигура 8). Въпреки това, по време на оценъчната си дейност, Комисията не е приела подход, който да се съобразява с всички тези времеви специфики.

| 100. | В съответствие със законодателството, основните оценъчни дейности на Комисията са насочени изключително към петте години, предхождащи оценката на петгодишен период, като по този начин обхващат части от два различни програмни периода. По този начин, средносрочните и дългосрочните последици и въздействия не са били вземани често предвид. Вследствие на това често петгодишната оценка е била най-вече фокусирана върху мониторинга, въпросите във връзка с разработването на краткосрочните програми и общите наблюдения относно ориентацията на рамковите програми. Палатата приветства факта, че нормативната уредба за 7РП не изисква повече оценки на петгодишен период или други предварително определени периоди за обхват на оценката.
  Фигура 8
  Проблеми, свързани с мониторинга и оценката, според различните времеви рамки







  Мониторинг на изпълнението на програмата

  (текущ) | — | Проблеми, свързани с управлението на програмата (напр. срок за сключване на договорите, срок за плащане, размер на представените и приетите предложения, бюджетно изпълнение, размер на финансирането и т.н.) |
| --- | --- | --- | --- |

100.

В съответствие със законодателството, основните оценъчни дейности на Комисията са насочени изключително към петте години, предхождащи оценката на петгодишен период, като по този начин обхващат части от два различни програмни периода. По този начин, средносрочните и дългосрочните последици и въздействия не са били вземани често предвид. Вследствие на това често петгодишната оценка е била най-вече фокусирана върху мониторинга, въпросите във връзка с разработването на краткосрочните програми и общите наблюдения относно ориентацията на рамковите програми. Палатата приветства факта, че нормативната уредба за 7РП не изисква повече оценки на петгодишен период или други предварително определени периоди за обхват на оценката.

Фигура 8

Проблеми, свързани с мониторинга и оценката, според различните времеви рамки

Мониторинг на изпълнението на програмата

(текущ)

—

Проблеми, свързани с управлението на програмата (напр. срок за сключване на договорите, срок за плащане, размер на представените и приетите предложения, бюджетно изпълнение, размер на финансирането и т.н.)

Оценка

краткосрочна

(напр. най-рано след 1—2 години)

| — | Проблеми, свързани с управлението на програмата (напр. ефикасност на административните процедури) |
| --- | --- |

—

Проблеми, свързани с управлението на програмата (напр. ефикасност на административните процедури)

| — | Проблеми, свързани със създаването на програмата (напр. достъпност и гъвкавост на инструментите, пречки за участие, последици от неуспешен търг и т.н.) |
| --- | --- |

—

Проблеми, свързани със създаването на програмата (напр. достъпност и гъвкавост на инструментите, пречки за участие, последици от неуспешен търг и т.н.)

| — | Анализ на профила на участие (най-вече количествен на този етап) |
| --- | --- |

—

Анализ на профила на участие (най-вече количествен на този етап)

Оценка

средносрочна

(напр. след 7 години)

| — | Проблеми, свързани със създаването на програмата (напр. ефективност на инструментите) |
| --- | --- |

—

Проблеми, свързани със създаването на програмата (напр. ефективност на инструментите)

| — | Анализ на участието (комбиниращ количествени и качествени аспекти, напр. анализ на научноизследователските мрежи, въздействие върху поведението на изследователите и т.н.) |
| --- | --- |

—

Анализ на участието (комбиниращ количествени и качествени аспекти, напр. анализ на научноизследователските мрежи, въздействие върху поведението на изследователите и т.н.)

| — | Анализ на крайните продукти на проектите
   (62) (напр. публикации, статии, патенти, лицензи, прототипи, обучени изследователи и т.н.) |
| --- | --- |

—

Анализ на крайните продукти на проектите
   (62) (напр. публикации, статии, патенти, лицензи, прототипи, обучени изследователи и т.н.)

Оценка

дългосрочна

(напр. след повече от 10 години)

| — | Оценка на последиците и въздействията |
| --- | --- |

—

Оценка на последиците и въздействията

Източник: Европейска сметна палата

| 101. | Експертите на Комисията също отбелязват недостатъците на оценките на петгодишен период при оценяването на последиците и въздействията от РП:






  — | комисията, натоварена с оценката на петгодишен период за 2004 г., отбелязва, че „... оценяването трябва да обхваща и обръща достатъчно внимание на дългосрочните и краткосрочните аспекти“ и „...могат да бъдат отпуснати ресурси [...] които да позволят по-амбициозни дългосрочни оценъчни проучвания, при които могат да се изследват по-систематично структурните и по-общите социално-икономически аспекти“ (63). |
| --- | --- | --- |

101.

Експертите на Комисията също отбелязват недостатъците на оценките на петгодишен период при оценяването на последиците и въздействията от РП:

—

комисията, натоварена с оценката на петгодишен период за 2004 г., отбелязва, че „... оценяването трябва да обхваща и обръща достатъчно внимание на дългосрочните и краткосрочните аспекти“ и „...могат да бъдат отпуснати ресурси [...] които да позволят по-амбициозни дългосрочни оценъчни проучвания, при които могат да се изследват по-систематично структурните и по-общите социално-икономически аспекти“ (63).

| — | в рамките на проучване, възложено от ГД „Изследвания“, беше констатирано, че „...настоящите оценъчни практики на ЕС за НИТРД (които включват постоянен мониторинг, оценки на петгодишeн период и средносрочна оценка) се характеризират със значителното внимание, което отделят на мониторинга в сравнение с оценката на въздействието“ и „...с оглед да промени търсенето и очакването [...] към социално-икономическо въздействие, е необходима нова рамка за оценяване и мониторинг, която изисква по-голямо отчитане на въздействието в сравнение с мониторинга на последиците“ (64). |
| --- | --- |

—

в рамките на проучване, възложено от ГД „Изследвания“, беше констатирано, че „...настоящите оценъчни практики на ЕС за НИТРД (които включват постоянен мониторинг, оценки на петгодишeн период и средносрочна оценка) се характеризират със значителното внимание, което отделят на мониторинга в сравнение с оценката на въздействието“ и „...с оглед да промени търсенето и очакването [...] към социално-икономическо въздействие, е необходима нова рамка за оценяване и мониторинг, която изисква по-голямо отчитане на въздействието в сравнение с мониторинга на последиците“ (64).

| 102. | Проблемите, свързани със своевременността, също засягат специфичните оценки, наложени от законодателството. Например, докладът Marimón от 2004 г., в който са анализирани нововъведените инструменти в 6РП (2003—2006 г.), е поръчан твърде рано, и поради това е съществувал много малък или никакъв практически опит или емпирични доказателства, върху които да се базират заключенията (65). |
| --- | --- |

102.

Проблемите, свързани със своевременността, също засягат специфичните оценки, наложени от законодателството. Например, докладът Marimón от 2004 г., в който са анализирани нововъведените инструменти в 6РП (2003—2006 г.), е поръчан твърде рано, и поради това е съществувал много малък или никакъв практически опит или емпирични доказателства, върху които да се базират заключенията (65).

Комуникация и разпространение

| 103. | При условие че има одобрение от комитета на съответната програма, Комисията сама може да разработва и адаптира оперативни работни програми за краткосрочни периоди. Това може да бъде възможност за извършване на изменения в управлението на програмата, както и за преразпределяне на бюджета в рамките на подпрограмите. Не бяха открити доказателства, че Комисията използва тази възможност (вж. точка 107). |
| --- | --- |

103.

При условие че има одобрение от комитета на съответната програма, Комисията сама може да разработва и адаптира оперативни работни програми за краткосрочни периоди. Това може да бъде възможност за извършване на изменения в управлението на програмата, както и за преразпределяне на бюджета в рамките на подпрограмите. Не бяха открити доказателства, че Комисията използва тази възможност (вж. точка 107).

| 104. | Освен това, като се има предвид начинът, по който са разработени и приети РП, почти е невъзможно Комисията да направи значителни промени, като изменения на програмните цели или преразпределяне на бюджета между подпрограмите. Единствено законодателят може да постанови такива промени при преразглеждане на нормативната уредба на РП (което предстои през 2010 г. за 7РП) или при приемането на следващата РП. Поради тази причина, законодателството обикновено предвижда основните оценки да бъдат планирани така, че резултатите им да бъдат възможно най-пълноценно взети предвид при изготвянето на политиките. |
| --- | --- |

104.

Освен това, като се има предвид начинът, по който са разработени и приети РП, почти е невъзможно Комисията да направи значителни промени, като изменения на програмните цели или преразпределяне на бюджета между подпрограмите. Единствено законодателят може да постанови такива промени при преразглеждане на нормативната уредба на РП (което предстои през 2010 г. за 7РП) или при приемането на следващата РП. Поради тази причина, законодателството обикновено предвижда основните оценки да бъдат планирани така, че резултатите им да бъдат възможно най-пълноценно взети предвид при изготвянето на политиките.

| 105. | Ето защо „генералните дирекции за изследвания“ са едни от основните ползватели на оценките на Комисията (66). Законодателството относно РП също така изрично постановява оценките да бъдат предоставяни на Европейския парламент и на Съвета. |
| --- | --- |

105.

Ето защо „генералните дирекции за изследвания“ са едни от основните ползватели на оценките на Комисията (66). Законодателството относно РП също така изрично постановява оценките да бъдат предоставяни на Европейския парламент и на Съвета.

| 106. | Въпреки това, в рамките на проучване, проведено от Палатата в Комисията на Европейския парламент по промишленост, изследвания и енергетика (ITRE) и Комитета за научни и технически изследвания към Съвета (CREST), голяма част от анкетираните са посочили, че не се чувстват достатъчно информирани относно резултатите и изпълнението на РП (вж. фигура 9) (67). |
| --- | --- |

106.

Въпреки това, в рамките на проучване, проведено от Палатата в Комисията на Европейския парламент по промишленост, изследвания и енергетика (ITRE) и Комитета за научни и технически изследвания към Съвета (CREST), голяма част от анкетираните са посочили, че не се чувстват достатъчно информирани относно резултатите и изпълнението на РП (вж. фигура 9) (67).

Image

Проследяване на констатациите от оценките

| 107. | В своите годишни прегледи на извършените оценки Комисията предоставя обобщение на констатациите и действията, предприети въз основа на нейните оценки (68). По отношение на проследяването Комисията също така даде официални отговори на констатациите и препоръките, формулирани в оценките на петгодишен период и в специфичните оценки, изисквани от законодателството. Доколкото е възможно, тя също така взе необходимите мерки за преодоляване на идентифицираните в тези оценки слабости. Въпреки това, случаят не е такъв при голям брой други проверени оценъчни доклади и нищо не посочва, че констатациите и препоръките от тях са били взети предвид за измененията на работните програми. По подобен начин декларациите на генералните дирекции във връзка със съставянето на бюджета по дейности и годишните им отчети за дейността не посочват доколко са взети предвид съдържащите се в оценките констатации. |
| --- | --- |

107.

В своите годишни прегледи на извършените оценки Комисията предоставя обобщение на констатациите и действията, предприети въз основа на нейните оценки (68). По отношение на проследяването Комисията също така даде официални отговори на констатациите и препоръките, формулирани в оценките на петгодишен период и в специфичните оценки, изисквани от законодателството. Доколкото е възможно, тя също така взе необходимите мерки за преодоляване на идентифицираните в тези оценки слабости. Въпреки това, случаят не е такъв при голям брой други проверени оценъчни доклади и нищо не посочва, че констатациите и препоръките от тях са били взети предвид за измененията на работните програми. По подобен начин декларациите на генералните дирекции във връзка със съставянето на бюджета по дейности и годишните им отчети за дейността не посочват доколко са взети предвид съдържащите се в оценките констатации.

Препоръки

108.

| 108. | Комисията следва да определи вида и обхвата на оценката, която с основание може да бъде очаквана на посочените в законодателството дати (2008 г., 2010 г. и 2015 г.), да поясни начина, по който оценките могат да бъдат използвани при адаптиране на програмите („обучителни програми“), и да уточни какъв принос могат да имат оценките към политическите решения. По-специално, Комисията следва да поясни какъв подход смята да приеме във връзка с оценяването в дългосрочен план на резултатите от текущите и предходните РП, като се има предвид, че за реализирането на тези резултати понякога трябва да минат между 7 и 10 години (вж. фигура 8). |
| --- | --- |

Комисията следва да определи вида и обхвата на оценката, която с основание може да бъде очаквана на посочените в законодателството дати (2008 г., 2010 г. и 2015 г.), да поясни начина, по който оценките могат да бъдат използвани при адаптиране на програмите („обучителни програми“), и да уточни какъв принос могат да имат оценките към политическите решения. По-специално, Комисията следва да поясни какъв подход смята да приеме във връзка с оценяването в дългосрочен план на резултатите от текущите и предходните РП, като се има предвид, че за реализирането на тези резултати понякога трябва да минат между 7 и 10 години (вж. фигура 8).

| 109. | Комисията следва да преразгледа практиката си при комуникирането и разпространяването на констатациите, направени в рамките на нейните оценки така, че заинтересованите страни да могат да получат необходимата информация. По-специално, „генералните дирекции за изследвания“ трябва да предоставят официални отговори на всички оценки, както и да ги публикуват своевременно заедно със своите отговори. „Генералните дирекции за изследвания“ следва също така да предоставят информация за проследяването и използването на препоръките в декларациите си при съставянето на бюджета по дейности и годишните си отчети за дейността, когато актуализират работните програми и разработват бъдещи програми. |
| --- | --- |

109.

Комисията следва да преразгледа практиката си при комуникирането и разпространяването на констатациите, направени в рамките на нейните оценки така, че заинтересованите страни да могат да получат необходимата информация. По-специално, „генералните дирекции за изследвания“ трябва да предоставят официални отговори на всички оценки, както и да ги публикуват своевременно заедно със своите отговори. „Генералните дирекции за изследвания“ следва също така да предоставят информация за проследяването и използването на препоръките в декларациите си при съставянето на бюджета по дейности и годишните си отчети за дейността, когато актуализират работните програми и разработват бъдещи програми.

ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| 110. | Палатата приема, че оценяването на програмите в рамките на НИТРД и по-специално на дългосрочните им резултати представлява тежка по своето естество задача, а добрите практики е трудно да бъдат определени. |
| --- | --- |

110.

Палатата приема, че оценяването на програмите в рамките на НИТРД и по-специално на дългосрочните им резултати представлява тежка по своето естество задача, а добрите практики е трудно да бъдат определени.

| 111. | Палатата счита, че оценяването е от съществено значение за управлението на програмите, бъдещото планиране и изготвянето на политиките. Оценяването осигурява също така и база на задължението за отчетност. То предоставя ценна информация за това кои предвидени (или непредвидени) резултати са били постигнати, до каква степен са осъществени програмните цели, доколко програмите са подходящи и полезни и каква е била ефикасността и ефективността на прилагането им. Тъй като Европейският парламент и Съветът са институциите, които отговарят за общата насока, бюджетните решения и разработването на РП, необходима е прозрачна, надеждна и стабилна система за оценка, която да позволява да им се предоставя подходяща информация. |
| --- | --- |

111.

Палатата счита, че оценяването е от съществено значение за управлението на програмите, бъдещото планиране и изготвянето на политиките. Оценяването осигурява също така и база на задължението за отчетност. То предоставя ценна информация за това кои предвидени (или непредвидени) резултати са били постигнати, до каква степен са осъществени програмните цели, доколко програмите са подходящи и полезни и каква е била ефикасността и ефективността на прилагането им. Тъй като Европейският парламент и Съветът са институциите, които отговарят за общата насока, бюджетните решения и разработването на РП, необходима е прозрачна, надеждна и стабилна система за оценка, която да позволява да им се предоставя подходяща информация.

| 112. | През 2000 г. и 2002 г. Комисията въведе обща оценъчна рамка, която съществено измени през 2007 г. Макар че за одитирания от Палатата период не се наблюдават значителни подобрения в начина на планиране, разработване и изпълнение на оценките на РП и съставляващите ги програми, като цяло „генералните дирекции за изследвания“ са спазили общите формални изисквания на Комисията. |
| --- | --- |

112.

През 2000 г. и 2002 г. Комисията въведе обща оценъчна рамка, която съществено измени през 2007 г. Макар че за одитирания от Палатата период не се наблюдават значителни подобрения в начина на планиране, разработване и изпълнение на оценките на РП и съставляващите ги програми, като цяло „генералните дирекции за изследвания“ са спазили общите формални изисквания на Комисията.

| 113. | По време на разглеждания в настоящия доклад период „генералните дирекции за изследвания“ са разполагали със система за оценка в съответствие с нормативната уредба на РП. Поради тази причина Комисията е в състояние да представи не малък брой оценъчни проучвания. Въпреки това, факт е, че нищо или почти нищо не се знае за постигането на програмните цели и резултатите от РП. Това е така, тъй като оценките обикновено са насочени към въпроси, свързани с изпълнението на програмите в краткосрочен план. В резултат на това, оценките на Комисията не са били много полезни за създателите на политики, за заинтересованите страни или дори за самата Комисия. |
| --- | --- |

113.

По време на разглеждания в настоящия доклад период „генералните дирекции за изследвания“ са разполагали със система за оценка в съответствие с нормативната уредба на РП. Поради тази причина Комисията е в състояние да представи не малък брой оценъчни проучвания. Въпреки това, факт е, че нищо или почти нищо не се знае за постигането на програмните цели и резултатите от РП. Това е така, тъй като оценките обикновено са насочени към въпроси, свързани с изпълнението на програмите в краткосрочен план. В резултат на това, оценките на Комисията не са били много полезни за създателите на политики, за заинтересованите страни или дори за самата Комисия.

| 114. | Предвид значението на оценката за управлението на програмите и определянето на политики, е необходимо приетият от Комисията подход за оценяване на РП и съставляващите ги програми да бъде преразгледан с оглед на новите политически предизвикателства, нарасналото финансиране, разширяването на обхвата на общностната политика в областта на научните изследвания и скорошната реформа на Комисията. Това беше препоръчано и от EURAB в неговия доклад от 2007 г. |
| --- | --- |

114.

Предвид значението на оценката за управлението на програмите и определянето на политики, е необходимо приетият от Комисията подход за оценяване на РП и съставляващите ги програми да бъде преразгледан с оглед на новите политически предизвикателства, нарасналото финансиране, разширяването на обхвата на общностната политика в областта на научните изследвания и скорошната реформа на Комисията. Това беше препоръчано и от EURAB в неговия доклад от 2007 г.

| 115. | Палатата счита, че използването на ясно определена логика на интервенцията при разработването на РП в бъдеще ще доведе до по-добро ориентиране и структуриране на програмите. То ще допринесе също така и за политиката на Комисията за „по-добра нормативна уредба“, която цели да усъвършенства, да опрости и да направи по-ефективна и разбираема нормативната среда (69). |
| --- | --- |

115.

Палатата счита, че използването на ясно определена логика на интервенцията при разработването на РП в бъдеще ще доведе до по-добро ориентиране и структуриране на програмите. То ще допринесе също така и за политиката на Комисията за „по-добра нормативна уредба“, която цели да усъвършенства, да опрости и да направи по-ефективна и разбираема нормативната среда (69).

| 116. | Оценяването на РП и съставляващите ги програми би било по-ефективно, ако програмните цели и показатели са по-ясни още от самото начало, ако „генералните дирекции за изследвания“, които прилагат РП, се споразумеят за една стабилна стратегия за оценка, която обаче да не предписва прекалено строги правила, и ако се използват по-модерни методологии на оценяване, включително количествени подходи. |
| --- | --- |

116.

Оценяването на РП и съставляващите ги програми би било по-ефективно, ако програмните цели и показатели са по-ясни още от самото начало, ако „генералните дирекции за изследвания“, които прилагат РП, се споразумеят за една стабилна стратегия за оценка, която обаче да не предписва прекалено строги правила, и ако се използват по-модерни методологии на оценяване, включително количествени подходи.

| 117. | Палатата отбеляза също така, че за известен брой области Комисията е могла да преразгледа организационните си разпоредби за оценяване на РП. Може да се постигнат подобрения чрез:






  — | участие на оценъчните комисии от по-ранен етап в процеса на оценяване, като по този начин се оказва съдействие на Комисията по време на програмния период и след това, и повишаване нивото на специализация с въвеждането на експертни комисии за специалните програми, а при необходимост и за подпрограмите; |
| --- | --- | --- |

117.

Палатата отбеляза също така, че за известен брой области Комисията е могла да преразгледа организационните си разпоредби за оценяване на РП. Може да се постигнат подобрения чрез:

—

участие на оценъчните комисии от по-ранен етап в процеса на оценяване, като по този начин се оказва съдействие на Комисията по време на програмния период и след това, и повишаване нивото на специализация с въвеждането на експертни комисии за специалните програми, а при необходимост и за подпрограмите;

| — | добавяне към съществуващите отдели за оценка на всяка ГД на една съвместна служба за оценка, натоварена с координирането на оценките на РП. |
| --- | --- |

—

добавяне към съществуващите отдели за оценка на всяка ГД на една съвместна служба за оценка, натоварена с координирането на оценките на РП.

| 118. | Препоръките от настоящия доклад са направени на базата на съществуващите практики в рамките на Комисията или въз основа на международните добри практики. По отношение на ресурсите е ясно, че предложеният подход за оценяване на програмите ще доведе и до увеличаване на разходите. Въпреки това, Палатата счита, че е твърде вероятно това да има положителен финансов ефект поне със същата стойност. |
| --- | --- |

118.

Препоръките от настоящия доклад са направени на базата на съществуващите практики в рамките на Комисията или въз основа на международните добри практики. По отношение на ресурсите е ясно, че предложеният подход за оценяване на програмите ще доведе и до увеличаване на разходите. Въпреки това, Палатата счита, че е твърде вероятно това да има положителен финансов ефект поне със същата стойност.

Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 22 ноември 2007 г.

За Сметната палата

Hubert WEBER

Председател

---

(1)  Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) определя научните изследвания и развитието като „... систематично осъществявана творческа дейност, чиято цел е да се увеличи обемът на знанията, включително и знанията за човека, културата и обществото, и използването на този обем знания за изобретяване на нови приложения“ (вж. ОИСР, Frascati Manual — Proposed standard practice for surveys on research and experimental development (Предложение за стандартна практика за проучвания в областта на изследванията и експерименталното развитие), Париж, 2002 г., стр. 30). В контекста на Общността се използва съкращението НИТРД, което обхваща технологията, научните изследвания и развитието.

1

(2)  ГД „Изследвания“ е главната генерална дирекция, която управлява и координира РП. Още пет генерални дирекции управляват (части от) специфични програми, от които най-важна е ГД „Информационно общество и медии“ (останалите са: ГД „Енергетика и транспорт“, ГД „Предприятия и промишленост“, ГД „Рибарство и морско дело“ и Съвместният изследователски център на Комисията).

2

(3)  През 2000 г. Европейският съвет в Лисабон постави за цел до 2010 г. ЕС да се превърне в най-динамичната, конкурентна, устойчива икономика, базирана на знания, която се характеризира с пълна заетост и висока степен на икономическо и социално сближаване.

3

(4)  През 2002 г. по време на Европейския съвет беше постигнато съгласие, че общият бюджет за разходи в областта на НИТРД и иновациите в Европейския съюз трябва да бъде увеличен, като целта е до 2010 г. той да достигне 3 % от БВП. Освен това беше отбелязано, че две трети от тази нова инвестиция трябва да идват от частния сектор (вж. Европейска комисия, „Инвестиране в изследователска дейност: план за действие за Европа“; Съобщение от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, COM(2003) 226 окончателен, стр. 7).

4

(5)  При прякото управление Комисията извършва необходимите операции за провеждане на своите дейности по изпълнението на бюджета, без да ангажира държавите-членки или трети страни, в които пребивават получателите на финансиране.

5

(6)  Към 2006 г. само в 6РП са участвали повече от 22 000 публични и частни юридически лица, обикновено в консорциуми от множество партньори.

6

(7)  Това е метод на сътрудничество, базиран на принципа на доброволно междуправителствено сътрудничество. Той се основава главно на наличието на референтни критерии и обмена на знания и добри практики.

7

(8)  Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1), членове 27, 48, 59 и 60.

8

(9)  Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė в съгласие с председателя „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г.; Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Schreyer „Акцентиране върху резултатите: засилване на оценяването на дейностите на Комисията“, SEC(2000) 1051, 26 юли 2000 г.

9

(10)  Решение No 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) (ОВ L 412, 30.12.2006 г., стр. 1): член 7, параграф 1; информацията от мониторинга, която Комисията следва да предоставя на програмните комитети, се определя в решенията относно специфичните програми (вж. напр. Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ в изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) (ОВ L 400, 30.12.2006 г., стр. 86): член 8, параграф 4 и приложение V).

10

(11)  Европейска комисия, Съобщение до Съвета относно плана за действие на Общността, свързан с оценката на дейностите на Общността в областта на научните изследвания и развитието за годините 1987—1991, COM(86) 660 окончателен, 20 ноември 1986 г., в отговор на резолюцията на Съвета от 28 юни 1983 г.

11

(12)  Европейска комисия, „Петтодишна оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1992—1996 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Viscount Davignon (1997 г.); Европейска комисия, „оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1995—1999 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Joan Majó (юли 2000 г.); Европейска комисия, „оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1999—2003 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.).

12

(13)  Европейска комисия, „Оценка на ефективността на новите инструменти на Шеста рамкова програма“, 21 юни 2004 г., Доклад на комисията от висококвалифицирани експерти, председателствана от проф. Ramon Marimón.

13

(14)  Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Schreyer „Акцентиране върху резултатите: засилване на оценяването на дейностите на Комисията“, SEC(2000) 1051, 26 юли 2000 г.; Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от председателя и г-жа Schreyer „Стандарти за оценка и добри практики“, C(2002) 5267, 23.12.2002 г.

14

(15)  Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė в съгласие с председателя „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г.

15

(16)  Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, „Оценяване на въздействието и оценка ex ante“, SEC(2005) 430.

16

ex ante

(17)  Комисията на Европейския парламент по промишленост, изследвания и енергетика (ITRE) (по-специално) отговаря за политиката в областта на промишлеността и на научните изследвания (включително разпространението и използването на научните открития), космическата политика, дейностите на Съвместния изследователски център, Договора за създаване на Евратом, както и информационното общество и информационните технологии.

17

(18)  CREST (Комитет за научни и технически изследвания) е създаден с резолюция на Съвета от 14 януари 1974 г. и е съставен от представители на националните органи, отговарящи за политиките в областта на науката и технологиите на държавите-членки. CREST има съвещателни функции и информира Комисията и Съвета предимно относно въпроси, свързани с координирането на националните политики за научни изследвания и развитие, както и с мониторинга и оценката на РП.

18

(19)  Логическите модели, които показват как вложените в различните дейности средства водят до очакваните резултати, са най-подходящи за илюстриране на логиката на интервенцията. Тези модели дават ясно обяснение на хипотезите, върху които е построена една програма, и показват как общите цели са разделени на оперативни подцели.

19

(20)  Европейска комисия, ГД „Бюджет“, „Оценяване на дейностите на ЕС: практическо ръководство, предназначено за службите на Комисията“, юли 2004 г., стр. 87 и 106.

20

(21)  „Петгодишна оценка на рамковите програми на Европейския съюз за научни изследвания за периода 1999—2003 г.“, Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.): Раздел 6 „Оценяване на рамковата програма“, стр. 19.

21

(22)  От страните, получаващи външна помощ, се изисква да представят логически модели за финансирането от Общността (Европейска комисия, Методи за предоставяне на помощ, том 1, Указания за управление на проектен цикъл, март 2004 г., раздел 5: Логическа рамка).

22

(23)  Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002, член 27, параграф 3.

23

(24)  През 2006 г. областта „08 научни изследвания“ е структурирана въз основа на специфичните програми (и подпрограми) на текущия програмен период на 6РП (и впоследствие заменена с друга структура през 2007 г.), докато в областта „09 информационно общество“ текущите и предходните специфични програми са събрани заедно в една дейност от БД (Европейска комисия, ГД „Изследвания“, Дирекция A: Координиране на дейностите на Общността, планиране, изготвяне на програми, оценка, годишен план за управление за 2006 г., 20.12.2005 г.; Европейска комисия, ГД „Информационно общество и медии“, Годишен план за управление за 2006 г., 23.12.2005 г.).

24

(25)  При ГД „Изследвания“ целите на УД (и показателите, използвани за измерване на тяхното постигане) са се променяли всяка година. ГД „Информационно общество и медии“, от друга страна, е използвала многогодишни цели, които обаче не съвпадат с програмните цели (или посочените цели на ниво работна програма).

25

(26)  Европейска комисия, Служба за вътрешен одит, Проверка на ефективността и ефикасността на цикъла СПП/УД — генерален секретариат и ГД „Бюджет“, 2005 г., параграф 4.1, стр. 31.

26

(27)  Европейска комисия, „Съобщение от Комисията до Съвета относно план за действие на Общността във връзка с оценката на програмите за научни изследвания и развитие на Общността“, COM(83) 1 окончателен, 19 януари 1983 г.

27

(28)  Съобщение от Комисията до Съвета и Европейския парламент „Независим външен мониторинг и оценка на дейностите на Общността в областта на научните изследвания и технологичното развитие“, 22 май 1996 г. (COM(1996) 220 окончателен).

28

(29)  Всяка изпълняваща РП генерална дирекция документира своите запланувани оценки в (много)годишните планове за оценка. Не може да се каже обаче, че тези документи сами по себе си представляват стратегия за оценка.

29

(30)  Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002, член 27, параграф 4.

30

(31)  Loi de programme pour la recherche no 2006-450 от 18.4.2006 г. и Décret no 2006-1334 relatif à l'organisation et au fonctionnement de l'Agence d'évaluation de la recherche et de l'enseignement supérieur (AERES) от 3.11.2006 г.

31

o

o

(32)  Agencia Nacional de Evaluación y Prospectiva, Ministerio de Educación y Ciencia: Orden ECI/1252/2005 от 4.5.2005 г. за създаване на Comisión Asesora de Evaluación y Prospectivа (Консултативна комисия за оценка и прогнози).

32

(33)  През 2004 г. Deutsche Forschungsgemeinschaft (DFG) създава специализиран институт Institut für Forschungsinformation und Qualitätssicherung (IFQ), на който се възлага отговорността за разработване и стандартизиране на методологии за оценка, осигуряване на качество и извършване на оценки на дейностите в областта на НИТРД, финансирани от DFG.

33

(34)  В рамките на 7РП Комисията е създала 15 експертни консултативни групи, в сравнение с 12 при 6РП и 17 при 5РП. Тези групи консултират Комисията относно политиката и свързани с РП въпроси. Трябва да се отбележи обаче, че групите не отговарят изцяло на програмната структура на РП. С други думи, не всяка специфична програма (или подпрограма) разполага със съответна консултативна група.

34

(35)  В Канада почти към всички отдели на федералните власти са създадени постоянни комисии за оценка, включващи старши държавни служители и обикновено и външни заинтересовани страни, които да наблюдават системата за оценка (Канадски съвет за научни изследвания в областта на социалните и хуманитарните науки (Social Sciences and Humanities Research Council of Canada): Постоянна комисия за оценка — мандат и членство).

35

(36)  Европейска комисия, „Доклад за мониторинг за 2004 г.: изпълнение на дейностите в рамките на ЕО и Евратом и съответните специфични програми“, август 2005 г., стр. 5.

36

(37)  Европейска комисия, „Планиране и оптимизиране на човешките ресурси на Комисията с цел осъществяване на приоритетите на ЕС“, SEC(2007) 530, 24 април 2007 г.

37

(38)  Европейска комисия, Съобщение до Комисията от председателя и г-жа Schreyer „Стандарти за оценка и добри практики“, C(2002) 5267, 23.12.2002 г.; Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, „Оценяване на въздействието и оценка ex ante“, SEC(2005) 430, 6 април 2005 г., приложение 1, бележка под линия 209.

38

ex ante

(39)  През 2007 г. Европейският научноизследователски консултативен съвет (EURAB) също препоръча увеличаване на ресурсите, отделени за оценка на РП (EURAB, „Препоръки относно последващата оценка на въздействието“, юли 2007 г.).

39

(40)  Специален доклад No 1/2004 относно управлението на косвени дейности в областта на научните изследвания и технологичното развитие по Пета рамкова програма (5РП) за изследвания и технологично развитие (1998—2002 г.) (ОВ C 99, 23.4.2004 г.), точки 116 и 122.

40

(41)  Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė, съгласувано с председателя, „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г.; Европейска комисия, Съобщение до Комисията от председателя и г-жа Schreyer „Стандарти за оценка и добри практики“, C(2002) 5267, 23.12.2002 г.

41

(42)  14 генерални дирекции разполагат с подобни ръководства за оценка за политиките и програмите под тяхна отговорност (Европейска комисия, ГД „Бюджет“ — Отдел за оценки, „Обзорен преглед на ръководствата за оценка на Комисията“, октомври 2004 г.).

42

(43)  Fahrenkrog, G. et al, RTD Evaluation Toolbox — Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies, IPTS-JRC, 2002 г.; PREST et al.; Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme; University of Manchester; 2002 г.

43

(44)  Макар че Комисията обикновено разполага с такава информация за участниците, тя често не може да се използва за подробен анализ, тъй като данните по отношение на даден участник не се пазят на едно място, нито се записват в съвместими формати. Това затруднява проследяването на включването на участника за по-продължителен период от време, като например оценяването на причините за неучастие, както и на връзките между участниците, например с цел да се изследва ефектът от създаването на мрежи (вж. точка 84).

44

(45)  Годишен доклад за финансовата 2006 година, таблица 2.3; Годишен доклад за финансовата 2005 година, точка 7.13; Годишен доклад за финансовата 2004 година, точки 6.8 и 6.10; Годишен доклад за финансовата 2003 година, точки 6.9 и 6.70; Специален доклад No 1/2004, точки 105—108; Становище No 1/2006 относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правилата за участие на предприятия, изследователски центрове и университети в дейностите по Седма рамкова програма и за установяване на правила за разпространение на резултатите от изследванията (2007—2013 г.) (ОВ C 203, 25.8.2006 г.), точка 57.

45

(46)  Договор за създаване на Европейската общност, член 173: „В началото на всяка година Комисията изпраща доклад на Европейския парламент и на Съвета. Докладът включва информация относно осъществената дейност в областта на научните изследвания и технологичното развитие, както и на разпространяването на резултатите през предходната година, и работна програма за текущата година.“

46

(47)  Не е направен систематичен опит да се събират данни от участниците след приключването на проекта, с изключение на специфични проучвания в рамките на оценяването. Използването на проучвания е възпрепятствано от факта, че за разлика от няколко национални програми в областта на НИТРД (напр. в Германия), участниците не са правно задължени да предоставят подобни аналитични данни.

47

(48)  Специален доклад No 1/2004, точка 94; Становище No 1/2006, точка 56.

48

(49)  Годишен доклад за финансовата 2006 година, точка 7.33; Годишен доклад за финансовата 2005 година, точки 7.8 и 7.29; Становище No 1/2006, точки 58—61.

49

(50)  CORDIS е единствената база данни, която предоставя информация относно предложения, проекти и резултати общо за 7РП, обхващаща няколко програмни периода и достъпна извън рамките на Комисията. Въпреки това, данните в CORDIS за отделните проекти не се актуализират след одобряване на предложението. До 6РП включително участниците в рамковите програми от публичния и частния сектор не са задължени да оповестяват резултатите си (Европейски научноизследователски консултативен съвет (EURAB), „Научни публикации: политика на отворен достъп“, декември 2006 г.).

50

(51)  Hanne Foss Hansen, „Choosing evaluation models: A discussion on evaluation design“, Evaluation, Volume 11 No 4, 2005 г., стр. 447—462.

51

(52)  До 6РП включително участниците в рамковите програми от публичния и частния сектор не бяха задължени да публикуват резултатите от научните си изследвания. През декември 2006 г. Европейският научноизследователски консултативен съвет (EURAB) препоръча на Комисията да направи публикуването им задължително, така че да се гарантира на обществеността безплатен достъп до резултатите от финансираните от Общността научни изследвания. Комитетът предложи също така Комисията да създаде интернет архив за публикуваните резултати от проектите (вж. EURAB, „Научни публикации: политики на отворен достъп“, декември 2006 г.).

52

(53)  Следва да се отбележи, че подобни модели са били използвани, за да се предвидят микро- и макроикономическите ефекти от планираната 7РП (вж. Европейска комисия „Доклад за мониторинг за 2004 г.: изпълнение на дейностите в рамките на ЕС и Евратом и съответните специфични програми“, август 2005 г., стр. 23—25). Въпреки това не е доказано, че тази оценка на потенциалното икономическо въздействие на РП е свързана с план за последваща оценка.

53

(54)  ГД „Информационно общество и медии“, „Мониторинг и оценка на ТИО и НИТРД: резултати и показатели за въздействие (2003—2004 г.)“, 2005 г.; „Мрежи за иновации в развитието и разгръщането на информационното общество в Европа“, 2006 г.

54

(55)  ГД „Информационно общество и медии“, „ERAnets — оценка на мрежите за сътрудничество между участниците в научните изследвания по програма ТИО и развитието им към сътрудничество на ниво Европейско изследователско пространство“ (окончателен доклад), 2005 г.; „Оценка на напредъка в установяването на Европейско изследователско пространство за технологиите на информационното общество“, 2005 г.; „Мрежи за иновации в развитието и разгръщането на информационното общество в Европа“, 2006 г.

55

(56)  ГД „Информационно общество и медии“: „Рамково споразумение за оценки на въздействието на научните изследвания в областта на технологиите на информационното общество“.

56

(57)  EURAB, „Препоръки относно последващата оценка на въздействието“, юли 2007 г.

57

(58)  Европейска комисия, „Оценка на петгодишен период на рамковите програми на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1999—2003 г.“ Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.), приложение 1.

58

(59)  Европейска комисия, „Въздействието на политиката на ЕС в областта на НИТРД по отношение на европейската научна и технологична общност; Обобщение на окончателния доклад относно националните проучвания за въздействие“ (1995 г.).

59

(60)  Европейска комисия, „Създаване на хармонизирана методология за проучване на въздействието за рамковите програми на ЕС в областта на НИТРД“, 1992 г.

60

(61)  Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, „Европейско научноизследователско пространство: нови перспективи“, SEC(2007) 412/2, 4 април 2007 г., раздел 3.3.3 „ЕНП и насоките за мониторинг и оценка според данни и доказателства“, стр. 93.

61

(62)  Трябва да се отбележи, че споразуменията за безвъзмездно отпускане на средства за проекти се подписват по време на програмния период, като първите споразумения обикновено влизат в сила в края на първата година от изпълнението на програмата. Продължителността на тези споразумения обикновено е от три до пет години, в резултат на което крайните продукти може да се очакват най-рано след четири до шест години.

62

Източник: Европейска сметна палата

Източник:

(63)  Европейска комисия, „Петгодишна оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1999—2003 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.); раздел 6 „Оценяване на рамковата програма“, стр. 19.

63

(64)  Европейска комисия, „Инструмент за оценка — оценяване на социално-икономическото въздействие на политиките в областта на научните изследвания и технологичното развитие“, т. нар. „Инструмент EPUB“ (EPUB Toolbox), издание на Съвместния изследователски център (СИЦ) — Институт за бъдещи технологични науки (Institute for Prospective Technological Studies — IPTS) и Joannem Research (август 2002 г.), Обобщение, стр. 9 и 12.

64

(65)  Европейска комисия, „Оценка на ефективността на новите инструменти на Шеста рамкова програма“, 21 юни 2004 г., Доклад на комисията от висококвалифицирани експерти, председателствана от проф. Ramon Marimón, стр. 20.

65

(66)  Консорциум за оценка на европейските политики (EPEC) (European Policy Evaluation Consortium), Технополис Франция, „Изследване на използването на резултатите от оценките в Комисията: окончателен доклад“, досие No 1 Обобщителен доклад и приложения, май 2005 г.

66

(67)  По-високото ниво на удовлетвореност, отчетено при анкетираните от CREST, които често са и членове на програмните комитети, може да се дължи и на длъжностите, които заемат в рамките на мониторинга на прилагането на програмите.

67

(68)  Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, Годишен преглед на извършените оценки за 2004 г. — обзорен преглед на констатациите и дейностите по оценките на Комисията, SEC(2005) 587, 28 април 2005 г.

68

(69)  Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė, съгласувано с председателя, „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г., стр. 4.

69

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ИЗМЕРВАНЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО И РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ПУБЛИЧНАТА ИНТЕРВЕНЦИЯ В ОБЛАСТТА НА НИТРД

По-долу са представени някои от основните методологични трудности при определянето на въздействието и резултатите от публичната интервенция в областта на НИТРД:

| — | „Проблеми при определяне“: Проблемите при определяне се появяват при оценките и измерването на резултатите. Те са тясно свързани с въпроса за „допълващия характер“, с който се цели да се установи дали промените така или иначе са щели да настъпят. Трудността при определянето на резултатите от конкретна публична интервенция се дължи също така на големия брой външни фактори, които биха могли да оказват влияние (например въздействия на други политики и програми, промени в правната рамка, обществени промени и др.). Освен това, в областта на научните изследвания непостигането на очакваните резултати също може да представлява успех. Допълнително усложнение е очевидната трудност да се определи ясно на кои специфични аспекти от НИТРД или дори на кои отделни структури, участващи в научноизследователската дейност, се дължат продуктите от дейността, а още повече последиците и въздействията. |
| --- | --- |

—

„Проблеми при определяне“: Проблемите при определяне се появяват при оценките и измерването на резултатите. Те са тясно свързани с въпроса за „допълващия характер“, с който се цели да се установи дали промените така или иначе са щели да настъпят. Трудността при определянето на резултатите от конкретна публична интервенция се дължи също така на големия брой външни фактори, които биха могли да оказват влияние (например въздействия на други политики и програми, промени в правната рамка, обществени промени и др.). Освен това, в областта на научните изследвания непостигането на очакваните резултати също може да представлява успех. Допълнително усложнение е очевидната трудност да се определи ясно на кои специфични аспекти от НИТРД или дори на кои отделни структури, участващи в научноизследователската дейност, се дължат продуктите от дейността, а още повече последиците и въздействията.

| — | „Проблеми при измерване“:







  — | „Наличие на данни“: по принцип, по-голямата част от наличните данни, особено данните, събрани посредством системите за мониторинг, се отнася по-скоро за вложените средства и крайните продукти от дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие, отколкото за последиците или въздействията. |
| --- | --- | --- |

—

„Проблеми при измерване“:

—

„Наличие на данни“: по принцип, по-голямата част от наличните данни, особено данните, събрани посредством системите за мониторинг, се отнася по-скоро за вложените средства и крайните продукти от дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие, отколкото за последиците или въздействията.

| — | „Разбиране на динамиката“: предвид явната трудност да се приложи модел за причинно-следствената връзка между вложените средства и крайните продукти, вътрешното функциониране на научноизследователския процес остава неясно и при отсъствие на ясна логика на интервенцията самият процес често е окачествяван като „черна кутия“. |
| --- | --- |

—

„Разбиране на динамиката“: предвид явната трудност да се приложи модел за причинно-следствената връзка между вложените средства и крайните продукти, вътрешното функциониране на научноизследователския процес остава неясно и при отсъствие на ясна логика на интервенцията самият процес често е окачествяван като „черна кутия“.

| — | „Сравнимост на резултатите“: степента, до която може да бъде направено сравнение на резултатите между различните научни области, е ограничена, така че обикновено те трябва да се тълкуват в рамките на специфични програми и подпрограми. В допълнение, оценката на резултатите е по-трудна за базисните (или фундаменталните) научни изследвания, отколкото за приложните научни изследвания или технологичното развитие. Основната причина за това е, че базисните научни изследвания обикновено се състоят от единствени по рода си и невъзпроизведими процеси. Дори в областта на приложните научни изследвания резултатите се различават значително и поради това не могат лесно да бъдат сравнявани. |
| --- | --- |

—

„Сравнимост на резултатите“: степента, до която може да бъде направено сравнение на резултатите между различните научни области, е ограничена, така че обикновено те трябва да се тълкуват в рамките на специфични програми и подпрограми. В допълнение, оценката на резултатите е по-трудна за базисните (или фундаменталните) научни изследвания, отколкото за приложните научни изследвания или технологичното развитие. Основната причина за това е, че базисните научни изследвания обикновено се състоят от единствени по рода си и невъзпроизведими процеси. Дори в областта на приложните научни изследвания резултатите се различават значително и поради това не могат лесно да бъдат сравнявани.

| — | „Обединение“: извличането на заключения на по-високо ниво въз основа на резултатите от оценките по отношение на крайните продукти, ефектите и въздействията, постигнати на непосредствено по-ниското ниво, е проблематично (например при обединяването на резултатите от дадена програма да се започне най-напред от резултатите на ниво групи (клъстери) от проекти, след това в отделни области в рамките на програмата и накрая на нивото на самата програма). |
| --- | --- |

—

„Обединение“: извличането на заключения на по-високо ниво въз основа на резултатите от оценките по отношение на крайните продукти, ефектите и въздействията, постигнати на непосредствено по-ниското ниво, е проблематично (например при обединяването на резултатите от дадена програма да се започне най-напред от резултатите на ниво групи (клъстери) от проекти, след това в отделни области в рамките на програмата и накрая на нивото на самата програма).

| — | „Адекватност на показателите“: Друг въпрос е дали оценителите извършват оценка на правилния елемент. Показателите трябва да бъдат лесно измерими, да не могат лесно да се манипулират и да водят до правилното поведение. Един „измерим“ показател за крайни продукти, обаче, не винаги позволява да се извлекат заключения по отношение на последиците и въздействията. |
| --- | --- |

—

„Адекватност на показателите“: Друг въпрос е дали оценителите извършват оценка на правилния елемент. Показателите трябва да бъдат лесно измерими, да не могат лесно да се манипулират и да водят до правилното поведение. Един „измерим“ показател за крайни продукти, обаче, не винаги позволява да се извлекат заключения по отношение на последиците и въздействията.

| — | „Проблеми с времевата рамка“: Друга пречка при оценяването на въздействието е значителната времева разлика между научноизследователската дейност и реализирането на крайните продукти и последиците. Данните трябва да се събират през един дългосрочен период, за да могат да се направят ясни и обосновани заключения. Тези периоди за оценяване често не съответстват на очакванията и нуждите на създателите на политики и трябва да се направи компромис между ранното представяне на заключения за целите на формулирането на политики и изтичането на подходящия срок за появяването на ефектите. |
| --- | --- |

—

„Проблеми с времевата рамка“: Друга пречка при оценяването на въздействието е значителната времева разлика между научноизследователската дейност и реализирането на крайните продукти и последиците. Данните трябва да се събират през един дългосрочен период, за да могат да се направят ясни и обосновани заключения. Тези периоди за оценяване често не съответстват на очакванията и нуждите на създателите на политики и трябва да се направи компромис между ранното представяне на заключения за целите на формулирането на политики и изтичането на подходящия срок за появяването на ефектите.

| — | „Погрешни изводи по отношение на резултатите от проектите“: при оценяването на последиците и въздействията от отделните проекти в рамките на една програма трябва да се вземе предвид възможността технологичните и научните резултати да са получени въз основа на предишна работа, както се случва често. По същия начин, преди научните резултати от един проект да се публикуват и разработят, те могат да се използват в други дейности на участниците в проекта. Следователно проектът сам по себе си вероятно не е най-подходящата оценъчна рамка, особено по отношение на дългосрочните последици и въздействия. |
| --- | --- |

—

„Погрешни изводи по отношение на резултатите от проектите“: при оценяването на последиците и въздействията от отделните проекти в рамките на една програма трябва да се вземе предвид възможността технологичните и научните резултати да са получени въз основа на предишна работа, както се случва често. По същия начин, преди научните резултати от един проект да се публикуват и разработят, те могат да се използват в други дейности на участниците в проекта. Следователно проектът сам по себе си вероятно не е най-подходящата оценъчна рамка, особено по отношение на дългосрочните последици и въздействия.

| — | „Достоверност, интегритет и независимост“: Качеството на оценката зависи в голяма степен от отношението, което оценителите показват към предмета, като това налага баланс между разбиране и експертни знания, от една страна, и независимост и обективност, от друга страна. Качеството зависи също така и от хипотезите и интересите на създателите на политики, както и от обосновката и целите на оценката. |
| --- | --- |

—

„Достоверност, интегритет и независимост“: Качеството на оценката зависи в голяма степен от отношението, което оценителите показват към предмета, като това налага баланс между разбиране и експертни знания, от една страна, и независимост и обективност, от друга страна. Качеството зависи също така и от хипотезите и интересите на създателите на политики, както и от обосновката и целите на оценката.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО МОНИТОРИНГА И ОЦЕНКАТА В ЗАКОНОДАТЕЛНИТЕ РЕШЕНИЯ ЗА 4РП—7РП

| 4РП (1995—1998 г.)
   (1) | 5РП (1999—2002 г.)
   (2) | 6РП (2003—2006 г.)
   (3) | 7РП (2007—2013 г.)
   (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Решение за рамкова програма — Съвет и Европейски парламент |
| Решение No 1110/94/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 април 1994 г. относно Четвъртата рамкова програма (1994—1998 г.) за научни изследвания, технологично развитие и демонстрации: член 4 | Решение No 182/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 декември 1998 г. относно Петата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (1998—2002 г.): членове 5 и 6 | Решение No 1513/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2002 г. относно Шестата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрации, допринасящи за създаването на Европейско изследователско пространство и иновации (2002—2006 г.): съображение (20), членове 4 и 6, приложение III | Решение No 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.): член 7 |
| Мониторинг |
| — | с подходящо съдействие от страна на независими външни експерти, извършване на непрекъснат и системен мониторинг на напредъка по отношение на първоначалните цели (член 4, параграф 1) |

4РП (1995—1998 г.)
   (1)

5РП (1999—2002 г.)
   (2)

6РП (2003—2006 г.)
   (3)

7РП (2007—2013 г.)
   (4)

Решение за рамкова програма — Съвет и Европейски парламент

Решение No 1110/94/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 април 1994 г. относно Четвъртата рамкова програма (1994—1998 г.) за научни изследвания, технологично развитие и демонстрации: член 4

Решение No 182/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 декември 1998 г. относно Петата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (1998—2002 г.): членове 5 и 6

Решение No 1513/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2002 г. относно Шестата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрации, допринасящи за създаването на Европейско изследователско пространство и иновации (2002—2006 г.): съображение (20), членове 4 и 6, приложение III

Решение No 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.): член 7

Мониторинг

—

с подходящо съдействие от страна на независими външни експерти, извършване на непрекъснат и системен мониторинг на напредъка по отношение на първоначалните цели (член 4, параграф 1)

| — | с помощта на независими квалифицирани експерти, ежегодно извършване на непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на РП и на специфичните ѝ програми съобразно критериите, посочени в приложение I, и научните и технологичните цели, определени в приложение II (член 5, параграф 1) |
| --- | --- |

—

с помощта на независими квалифицирани експерти, ежегодно извършване на непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на РП и на специфичните ѝ програми съобразно критериите, посочени в приложение I, и научните и технологичните цели, определени в приложение II (член 5, параграф 1)

| — | с помощта на независими квалифицирани експерти, ежегодно извършване на непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на РП и на специфичните ѝ програми (член 4 и член 6, параграф 1) |
| --- | --- |

—

с помощта на независими квалифицирани експерти, ежегодно извършване на непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на РП и на специфичните ѝ програми (член 4 и член 6, параграф 1)

| — | извършване на непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на РП и на специфичните ѝ програми (член 7, параграф 1) |
| --- | --- |

—

извършване на непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на РП и на специфичните ѝ програми (член 7, параграф 1)

| — | оценяване дали целите, приоритетите и финансовите средства продължават да са адаптирани към изменящата се ситуация, и ако не, представяне на предложения за това как да се адаптира или допълни РП и/или специфичните програми (член 5, параграф 1) |
| --- | --- |

—

оценяване дали целите, приоритетите и финансовите средства продължават да са адаптирани към изменящата се ситуация, и ако не, представяне на предложения за това как да се адаптира или допълни РП и/или специфичните програми (член 5, параграф 1)

| — | редовна проверка на всички научноизследователски дейности, включваща по-специално мониторинг на нивото на висококачествените научни изследвания (приложение III, 1. Инструменти) |
| --- | --- |

—

редовна проверка на всички научноизследователски дейности, включваща по-специално мониторинг на нивото на висококачествените научни изследвания (приложение III, 1. Инструменти)

| — | редовно отчитане и разпространяване на резултатите от мониторинга (член 7, параграф 1) |
| --- | --- |

—

редовно отчитане и разпространяване на резултатите от мониторинга (член 7, параграф 1)

Член 173 — годишни доклади

| — | подробно отчитане на напредъка в изпълнението на РП и по-специално по отношение на осъществяването на целите и приоритетите, посочени под всяка рубрика в приложение I; включително информация за финансовите аспекти и използването на инструментите, в контекста на годишния доклад, който Комисията представя в съответствие с член 173 от Договора (член 4) |
| --- | --- |

—

подробно отчитане на напредъка в изпълнението на РП и по-специално по отношение на осъществяването на целите и приоритетите, посочени под всяка рубрика в приложение I; включително информация за финансовите аспекти и използването на инструментите, в контекста на годишния доклад, който Комисията представя в съответствие с член 173 от Договора (член 4)

Междинна оценка

| — | проверка на напредъка на програмата, по средата на периода на осъществяване на РП (член 6) |
| --- | --- |

—

проверка на напредъка на програмата, по средата на периода на осъществяване на РП (член 6)

| — | представяне на ЕП и на Съвета, въз основа на оценките на различните специфични програми, на съобщение, придружено, ако е необходимо, от предложение за адаптиране на това решение (член 6) |
| --- | --- |

—

представяне на ЕП и на Съвета, въз основа на оценките на различните специфични програми, на съобщение, придружено, ако е необходимо, от предложение за адаптиране на това решение (член 6)

| — | извършване не по-късно от 2010 г., с помощта на външни експерти, въз основата на доказателства, на междинна оценка на настоящата рамкова програма и на нейните специфични програми, на основата на последваща оценка на предишната рамкова програма. Тази оценка има за предмет качеството на текущите научноизследователски дейности, а така също и качеството на изпълнението и управлението, както и напредъка в посока поставените цели, (член 7, параграф 2) |
| --- | --- |

—

извършване не по-късно от 2010 г., с помощта на външни експерти, въз основата на доказателства, на междинна оценка на настоящата рамкова програма и на нейните специфични програми, на основата на последваща оценка на предишната рамкова програма. Тази оценка има за предмет качеството на текущите научноизследователски дейности, а така също и качеството на изпълнението и управлението, както и напредъка в посока поставените цели, (член 7, параграф 2)

| — | съобщаване на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите заключенията относно горното, придружени от забележките на Комисията, и ако е необходимо, от предложения за приспособяване на настоящата рамкова програма (член 7, параграф 2) |
| --- | --- |

—

съобщаване на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите заключенията относно горното, придружени от забележките на Комисията, и ако е необходимо, от предложения за приспособяване на настоящата рамкова програма (член 7, параграф 2)

| — | редовно информиране на Европейския парламент и на Съвета за цялостния напредък при изпълнението на РП и специфичните ѝ програми (член 5, параграф 4) |
| --- | --- |

—

редовно информиране на Европейския парламент и на Съвета за цялостния напредък при изпълнението на РП и специфичните ѝ програми (член 5, параграф 4)

| — | представяне на редовни доклади за напредъка на Европейския парламент и на Съвета за изпълнението на РП (съображение 20) |
| --- | --- |

—

представяне на редовни доклади за напредъка на Европейския парламент и на Съвета за изпълнението на РП (съображение 20)

| — | представяне на доклад за напредъка (предшестващ междинната оценка) веднага щом бъдат налице достатъчно данни, които да показват първоначалните сведения относно ефективността на новите действия, започнали в рамките на 7РП, и усилията, положени с оглед опростяване (член 7, параграф 2) |
| --- | --- |

—

представяне на доклад за напредъка (предшестващ междинната оценка) веднага щом бъдат налице достатъчно данни, които да показват първоначалните сведения относно ефективността на новите действия, започнали в рамките на 7РП, и усилията, положени с оглед опростяване (член 7, параграф 2)

| — | през 2004 г. извършване на оценка от независими експерти по отношение на ефективността на всеки от инструментите при изпълнението на тази програма (приложение III, 1. Инструменти) |
| --- | --- |

—

през 2004 г. извършване на оценка от независими експерти по отношение на ефективността на всеки от инструментите при изпълнението на тази програма (приложение III, 1. Инструменти)

Оценка на петгодишен период

| — | външна оценка, направена от независими квалифицирани експерти по отношение на управлението и напредъка на общностните дейности, извършени през петте години, предхождащи тази оценка (член 4, параграф 2) |
| --- | --- |

—

външна оценка, направена от независими квалифицирани експерти по отношение на управлението и напредъка на общностните дейности, извършени през петте години, предхождащи тази оценка (член 4, параграф 2)

| — | външна оценка, направена от независими високо квалифицирани експерти по отношение на изпълнението и постиженията по време на петгодишния период, предхождащ тази оценка съобразно критериите, посочени в приложение I, научните и технологичните цели, определени в приложение II (член 5, параграф 2) |
| --- | --- |

—

външна оценка, направена от независими високо квалифицирани експерти по отношение на изпълнението и постиженията по време на петгодишния период, предхождащ тази оценка съобразно критериите, посочени в приложение I, научните и технологичните цели, определени в приложение II (член 5, параграф 2)

| — | външна оценка, направена от независими високо квалифицирани експерти по отношение на изпълнението и постиженията по време на петгодишния период, предхождащ тази оценка (член 6, параграф 2) (съответно на изпълнението на предприетите дейности, като се има предвид приноса на 6РП за създаването на Европейското научноизследователско пространство (съображение 20) |
| --- | --- |

—

външна оценка, направена от независими високо квалифицирани експерти по отношение на изпълнението и постиженията по време на петгодишния период, предхождащ тази оценка (член 6, параграф 2) (съответно на изпълнението на предприетите дейности, като се има предвид приноса на 6РП за създаването на Европейското научноизследователско пространство (съображение 20)

| — | съобщаване на оценката, придружена от коментарите на Комисията, на Европейския парламент, на Съвета и на Икономическия и социален комитет, преди представяне на предложение за следващата РП (член 4, параграф 2) |
| --- | --- |

—

съобщаване на оценката, придружена от коментарите на Комисията, на Европейския парламент, на Съвета и на Икономическия и социален комитет, преди представяне на предложение за следващата РП (член 4, параграф 2)

| — | съобщаване на оценката, придружена от коментарите на Комисията, на Европейския парламент, на Съвета, на Икономическия и социален комитет и на Комитета на регионите, преди представяне на предложение за следващата РП (член 5, параграф 2) |
| --- | --- |

—

съобщаване на оценката, придружена от коментарите на Комисията, на Европейския парламент, на Съвета, на Икономическия и социален комитет и на Комитета на регионите, преди представяне на предложение за следващата РП (член 5, параграф 2)

| — | навременно съобщаване на заключенията от оценката, придружени от коментарите на Комисията, на Европейския парламент, на Съвета, на Икономическия и социален комитет и на Комитета на регионите, (член 6, параграф 2) преди представяне на предложение за следващата РП (съображение 20) |
| --- | --- |

—

навременно съобщаване на заключенията от оценката, придружени от коментарите на Комисията, на Европейския парламент, на Съвета, на Икономическия и социален комитет и на Комитета на регионите, (член 6, параграф 2) преди представяне на предложение за следващата РП (съображение 20)

Окончателна оценка

[вж. решението за специфичната програма]

| — | две години след завършването на 7РП (т.е. през 2015 г.) извършване на външна оценка от независими експерти относно нейната обосновка, изпълнение и постижения (член 7, параграф 3) |
| --- | --- |

—

две години след завършването на 7РП (т.е. през 2015 г.) извършване на външна оценка от независими експерти относно нейната обосновка, изпълнение и постижения (член 7, параграф 3)

| — | съобщаване на заключенията от горната оценка, придружени от забележките на Комисията на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите (член 7, параграф 3) |
| --- | --- |

—

съобщаване на заключенията от горната оценка, придружени от забележките на Комисията на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите (член 7, параграф 3)

Независими експерти

| — | по време на подбора на независимите експерти Комисията трябва да гарантира да бъдат взети предвид, по един балансиран начин, различните научни, индустриални и потребителски общности, както и да се публикуват имената и квалификациите на експертите след назначаването им (член 5, параграф 3)
  [за допълнителни разпоредби по отношение на независимите експерти, вж. Решение 1999/65/ЕО на Съвета, член 9] |
| --- | --- |

—

по време на подбора на независимите експерти Комисията трябва да гарантира да бъдат взети предвид, по един балансиран начин, различните научни, индустриални и потребителски общности, както и да се публикуват имената и квалификациите на експертите след назначаването им (член 5, параграф 3)

[за допълнителни разпоредби по отношение на независимите експерти, вж. Решение 1999/65/ЕО на Съвета, член 9]

| — | Комисията трябва да определи независими експерти, които да съдействат за извършване на оценяването, предвидено от 6РП и специфичните програми, както и за действията на подпомагане, посочени в член 10, параграф 6 и член 18, параграф 1, втора алинея. |
| --- | --- |

—

Комисията трябва да определи независими експерти, които да съдействат за извършване на оценяването, предвидено от 6РП и специфичните програми, както и за действията на подпомагане, посочени в член 10, параграф 6 и член 18, параграф 1, втора алинея.

| — | В допълнение Комисията може да формира групи от независими експерти, които да я съветват за изпълнението на научноизследователската политика на Общността |
| --- | --- |

—

В допълнение Комисията може да формира групи от независими експерти, които да я съветват за изпълнението на научноизследователската политика на Общността

| — | [за допълнителни разпоредби по отношение на независимите експерти, вж. Регламент (ЕО) No 2321/2002, член 11] |
| --- | --- |

—

[за допълнителни разпоредби по отношение на независимите експерти, вж. Регламент (ЕО) No 2321/2002, член 11]

Пример за едно решение относно специфична програма — Съвет

Решение 94/801/ЕО на Съвета от 23 ноември 1994 г.: член 4

Решение 1999/168/ЕО на Съвета от 25 януари 1999 г.: членове 4 и 6

Решения 2002/834/ЕО и 2002/835/ЕО
  на Съвета от 30 септември 2002 г. — член 8

Решение 2006/971/ЕО
  на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“: член 8

Мониторинг

| — | с подходящо съдействие от страна на независими външни експерти, Комисията извършва непрекъснат и системен мониторинг на напредъка в рамките на програмата (член 4, параграф 1) |
| --- | --- |

—

с подходящо съдействие от страна на независими външни експерти, Комисията извършва непрекъснат и системен мониторинг на напредъка в рамките на програмата (член 4, параграф 1)

| — | с подходящо съдействие от страна на независими външни експерти, Комисията извършва мониторинг на изпълнението на специфичната програма, и когато е уместно, представя предложения на Съвета за адаптирането ѝ, в съответствие с член 5, параграф 1 от решението за 5РП (член 4, буква a) |
| --- | --- |

—

с подходящо съдействие от страна на независими външни експерти, Комисията извършва мониторинг на изпълнението на специфичната програма, и когато е уместно, представя предложения на Съвета за адаптирането ѝ, в съответствие с член 5, параграф 1 от решението за 5РП (член 4, буква a)

| — | Комисията организира независимото наблюдение и независимата оценка по член 6 от рамковата програма на дейностите, извършени в областите, обхванати от конкретната програма (член 8, параграф 2) |
| --- | --- |

—

Комисията организира независимото наблюдение и независимата оценка по член 6 от рамковата програма на дейностите, извършени в областите, обхванати от конкретната програма (член 8, параграф 2)

| — | Комисията осигурява провеждането на независим мониторинг, оценка и преглед, предвидени в член 7 от рамковата програма, във връзка с дейностите, извършени в обхванатите от специфичната програма области (член 9) |
| --- | --- |

—

Комисията осигурява провеждането на независим мониторинг, оценка и преглед, предвидени в член 7 от рамковата програма, във връзка с дейностите, извършени в обхванатите от специфичната програма области (член 9)

| — | мониторинговата информация ̧ която Комисията предоставя на комитета, в съответствие с член 8, параграф 4, е посочена в приложение V |
| --- | --- |

—

мониторинговата информация ̧ която Комисията предоставя на комитета, в съответствие с член 8, параграф 4, е посочена в приложение V

Член 173 — годишен доклад

| — | Комисията редовно се отчита за напредъка при изпълнението на конкретната програма съгласно член 4 от решението за рамковата програма, като включва и данни за финансовите аспекти и за използването на инструментите (член 8, параграф 1) |
| --- | --- |

—

Комисията редовно се отчита за напредъка при изпълнението на конкретната програма съгласно член 4 от решението за рамковата програма, като включва и данни за финансовите аспекти и за използването на инструментите (член 8, параграф 1)

| — | Комисията ще включва основните резултати (съобразно инструмента за финансово споделяне на риска) в годишния отчет за дейностите във връзка с научните изследвания и технологичното развитие, който ще изпраща на Европейския парламент и на Съвета в съответствие с член 173 от Договора (приложение III) |
| --- | --- |

—

Комисията ще включва основните резултати (съобразно инструмента за финансово споделяне на риска) в годишния отчет за дейностите във връзка с научните изследвания и технологичното развитие, който ще изпраща на Европейския парламент и на Съвета в съответствие с член 173 от Договора (приложение III)

Оценка на петгодишен период

| — | външна оценка, направена от независими квалифицирани експерти на дейностите, обхванати от програмата, и тяхното управление през петте години, предхождащи тази оценка (член 4, параграф 2) |
| --- | --- |

—

външна оценка, направена от независими квалифицирани експерти на дейностите, обхванати от програмата, и тяхното управление през петте години, предхождащи тази оценка (член 4, параграф 2)

| — | външна оценка, предвидена в член 5, параграф 2 на решението за 5РП на дейностите, извършени в обхванатите от специфичната програма области (член 4, буква б) |
| --- | --- |

—

външна оценка, предвидена в член 5, параграф 2 на решението за 5РП на дейностите, извършени в обхванатите от специфичната програма области (член 4, буква б)

Окончателна оценка

| — | при приключване на всяка специфична програма, осигуряване на независима окончателна оценка на постигнатите резултати, сравнени с целите (член 4, параграф 3) |
| --- | --- |

—

при приключване на всяка специфична програма, осигуряване на независима окончателна оценка на постигнатите резултати, сравнени с целите (член 4, параграф 3)

| — | съобщаване на тази оценка на Европейския парламент, на Съвета и на Икономическия и социален комитет (член 4, параграф 3) |
| --- | --- |

—

съобщаване на тази оценка на Европейския парламент, на Съвета и на Икономическия и социален комитет (член 4, параграф 3)

Независими експерти

| — | установяване на правилата за прилагане на външната оценка, посочена в член 5, параграф 2 от решението за 5РП (член 6, параграф 2) |
| --- | --- |

—

установяване на правилата за прилагане на външната оценка, посочена в член 5, параграф 2 от решението за 5РП (член 6, параграф 2)

Основна информация за структурата на РП

| — | 4РП (ЕО): 7 специфични програми, състоящи се от 17 подпрограми и две групи (дваклъстера) дейности |
| --- | --- |

—

4РП (ЕО): 7 специфични програми, състоящи се от 17 подпрограми и две групи (дваклъстера) дейности

| — | 5РП (ЕО): 7 специфични програми, от които 4 са тематични, а 3 — хоризонтални |
| --- | --- |

—

5РП (ЕО): 7 специфични програми, от които 4 са тематични, а 3 — хоризонтални

| — | 6РП (ЕО): 20 програми, от които 10 са групирани по 7 тематични приоритети и 4 програми, които се отнасят за взаимосвързани научноизследователски дейности, в специфичната програма „Насочване и интегриране на изследванията в Общността“. Специфичната програма „Структуриране на Европейското научноизследователско пространство“ представлява 4 програми, а специфичната програма „Укрепване на основите на Европейското научноизследователско пространство“ групира 2 специфични програми |
| --- | --- |

—

6РП (ЕО): 20 програми, от които 10 са групирани по 7 тематични приоритети и 4 програми, които се отнасят за взаимосвързани научноизследователски дейности, в специфичната програма „Насочване и интегриране на изследванията в Общността“. Специфичната програма „Структуриране на Европейското научноизследователско пространство“ представлява 4 програми, а специфичната програма „Укрепване на основите на Европейското научноизследователско пространство“ групира 2 специфични програми

| — | 7РП (ЕО): 24 специфични подпрограми, от които 10 са групирани в специфична програма „Сътрудничество“, една се отнася до специфична програма „Идеи“, 5 подпрограми са в специфична програма „Хора“ и 8 подпрограми, които са свързани със специфична програма „Капацитети“ (от които една е предназначена за неядрените дейности на Съвместния изследователски център) |
| --- | --- |

—

7РП (ЕО): 24 специфични подпрограми, от които 10 са групирани в специфична програма „Сътрудничество“, една се отнася до специфична програма „Идеи“, 5 подпрограми са в специфична програма „Хора“ и 8 подпрограми, които са свързани със специфична програма „Капацитети“ (от които една е предназначена за неядрените дейности на Съвместния изследователски център)

| — | Общ бюджет (ЕО): 11 046 милиона евро (тоест 2 761 милиона евро на година) |
| --- | --- |

—

Общ бюджет (ЕО): 11 046 милиона евро (тоест 2 761 милиона евро на година)

| — | Общ бюджет (ЕО): 13 700 милиона евро (тоест 3 425 милиона евро на година; +24 %) |
| --- | --- |

—

Общ бюджет (ЕО): 13 700 милиона евро (тоест 3 425 милиона евро на година; +24 %)

| — | Общ бюджет (ЕО): 16 270 милиона евро (тоест 4 061 милиона евро на година; +19 %) след разширяването на ЕС на 25 държави-членки размерът е увеличен до |
| --- | --- |

—

Общ бюджет (ЕО): 16 270 милиона евро (тоест 4 061 милиона евро на година; +19 %) след разширяването на ЕС на 25 държави-членки размерът е увеличен до

| — | Общ бюджет (ЕО): 17 883 милиона евро (тоест 4 447 милиона евро на година; +10 %) |
| --- | --- |

—

Общ бюджет (ЕО): 17 883 милиона евро (тоест 4 447 милиона евро на година; +10 %)

| — | Общ бюджет (ЕО): 50 521 милиона евро (тоест 7 217 милиона евро на година; +62 %) |
| --- | --- |

—

Общ бюджет (ЕО): 50 521 милиона евро (тоест 7 217 милиона евро на година; +62 %)

| — | 7 генерални дирекции:„Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика“, „Транспорт“, „Рибарство и морско дело“, „Земеделие и развитие на селските райони“, „Предприятия и промишленост“ |
| --- | --- |

—

7 генерални дирекции:„Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика“, „Транспорт“, „Рибарство и морско дело“, „Земеделие и развитие на селските райони“, „Предприятия и промишленост“

| — | 5 генерални дирекции: „Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика и транспорт“, „Рибарство и морско дело“, „Предприятия и промишленост“ |
| --- | --- |

—

5 генерални дирекции: „Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика и транспорт“, „Рибарство и морско дело“, „Предприятия и промишленост“

| — | 4 генерални дирекции: „Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика и транспорт“, „Предприятия и промишленост“ |
| --- | --- |

—

4 генерални дирекции: „Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика и транспорт“, „Предприятия и промишленост“

| — | 5 генерални дирекции: „Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика и транспорт“, „Предприятия и промишленост“, Съвместен изследователски център; както и Европейски научноизследователски съвет (ЕНС) и изпълнителни агенции |
| --- | --- |

—

5 генерални дирекции: „Изследвания“, „Информационно общество и медии“, „Енергетика и транспорт“, „Предприятия и промишленост“, Съвместен изследователски център; както и Европейски научноизследователски съвет (ЕНС) и изпълнителни агенции

---

(1)  4РП: Информационни и комуникационни технологии (съвременни комуникационни технологии и услуги (ACTS); информационни технологии (ESPRIT); телематични приложения); индустриални технологии (индустриални технологии и технологии на материалите (BRITE/EURAM); стандарти, мерки и изпитвания (SMT)); околна среда (околна среда и климат, морски науки и технологии (MAST III)); технологии и науки за живота (Биотехнологии BIOTECH 2), биомедицина и здравеопазване (BIOMED 2), Земеделие и рибарство (FAIR), етични, правни и социални аспекти (ELSA); енергия (научни изследвания и развитие (JOULE), демонстрации (THERMIE); транспорт (научноизследователска програма в областта на транспорта), целеви обществено-икономически изследвания (TSER), Европейска мрежа за оценка на технологиите (ETAN); сътрудничество с трети страни и международни организации (международно сътрудничество (INCO); разпространяване и обработване на резултати (иновационна програма); поощряване на обучението и мобилността на научните изследователи (обучение и мобилност на научните изследователи (TMR), Marie Curie Fellowship Association).

(2)  5РП: 4 тематични програми (качество на живот и управление на биоресурсите (Quality of Life), леснодостъпно информационно общество (ТИО), конкурентно и устойчиво развитие (GROWTH), енергия, околна среда и устойчиво развитие (EESD); 3 хоризонтални програми (утвърждаване на международната роля на научните изследвания в Общността (INCO 2), насърчаване на иновациите и поощряване на участието на МСП (Innovation/SMEs), нарастване на човешкия потенциал за изследвания и подобряване на базата на социоикономическите познания (Improving).

(3)  6РП:„Насочване и интегриране на изследванията в Общността“

| — | 7 тематични приоритета, представени в 10 програми: Науки за живота, геномика и биотехнологии за здравето (включително напреднала геномика и нейните приложения за здравеопазването, борба срещу сериозните заболявания), Технологии на информационното общество, нанотехнологии и нанонауки, многофункционални материали на основата на знанието и нови производствени процеси и устройства, аеронавтика и космическо пространство, качество и безопасност на храните, устойчиво развитие, глобални промени и екосистеми (включително устойчиви енергийни системи, устойчив наземен транспорт, глобални промени и екосистеми), граждани и управление на общество, основано на знанието, |
| --- | --- |

—

7 тематични приоритета, представени в 10 програми: Науки за живота, геномика и биотехнологии за здравето (включително напреднала геномика и нейните приложения за здравеопазването, борба срещу сериозните заболявания), Технологии на информационното общество, нанотехнологии и нанонауки, многофункционални материали на основата на знанието и нови производствени процеси и устройства, аеронавтика и космическо пространство, качество и безопасност на храните, устойчиво развитие, глобални промени и екосистеми (включително устойчиви енергийни системи, устойчив наземен транспорт, глобални промени и екосистеми), граждани и управление на общество, основано на знанието,

| — | взаимосвързани дейности, които покриват по-широк спектър научни изследвания и са представени в 4 програми: научни изследвания в подкрепа на политиката и нови и нововъзникващи науки и технологии, хоризонтални научноизследователски дейности, включващи МСП, специфични дейности в подкрепа на международното сътрудничество; неядрени дейности на Съвместния изследователски център; — „Структуриране на Европейското научноизследователско пространство“ е представено от 4 програми: научни изследвания и иновации, човешки ресурси, научноизследователски структури, наука и общество — „Укрепване на основите на Европейското научноизследователско пространство“ съдържа 2 програми: подпомагане на координацията на дейности, подпомагане единното развитие на политиките. |
| --- | --- |

—

взаимосвързани дейности, които покриват по-широк спектър научни изследвания и са представени в 4 програми: научни изследвания в подкрепа на политиката и нови и нововъзникващи науки и технологии, хоризонтални научноизследователски дейности, включващи МСП, специфични дейности в подкрепа на международното сътрудничество; неядрени дейности на Съвместния изследователски център; — „Структуриране на Европейското научноизследователско пространство“ е представено от 4 програми: научни изследвания и иновации, човешки ресурси, научноизследователски структури, наука и общество — „Укрепване на основите на Европейското научноизследователско пространство“ съдържа 2 програми: подпомагане на координацията на дейности, подпомагане единното развитие на политиките.

(4)  7РП: специфична програма „Сътрудничество“ съдържа 10 подпрограми (здравеопазване; храни, земеделие и биотехнологии, информационни и комуникационни технологии; нанонауки, нанотехнологии, материали и нови производствени технологии; енергия; околна среда (включително климатичните промени); транспорт (включително аеронавтика); социално-икономически и хуманитарни науки; сигурност; космическо пространство), специфична програма „Идеи“ съдържа 1 подпрограма (Европейски научноизследователски съвет), специфична програма „Хора“ съдържа 5 подпрограми (начално обучение; обучение през целия живот; индустриално-академични партньорства; международно измерение; специфични дейности), специфична програма „Капацитети“ съдържа 8 подпрограми (научноизследователски инфраструктури; научни изследвания в полза на МСП; региони на знанието; потенциал за научни изследвания; науката в обществото; съгласувано развитие на научноизследователски политики; международно сътрудничество; „неядрени дейности на Съвместния изследователки център“).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ОСНОВНИ РАЗЛИКИ В ПОСЛЕДВАЩАТА ОЦЕНКА НА НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКИТЕ ПРОГРАМИ МЕЖДУ ЕС (4РП—6РП), САЩ И КАНАДА

| | ЕС (4РП—6РП) | САЩ | КАНАДА |
| --- | --- | --- | --- |
| Системни аспекти |
| Логика на интервенцията | не е ясно определена | в повечето случаи е формулирана, косвено се изисква от разпоредбите на PART (1) | изисква се от RMAF (2) като част от предложението за програмата |
| Стратегия за оценяване | не е цялостна | изисква се от PART (1) | изисква се от RMAF (2) като част от предложението за програмата |
| Отбелязване на очакваните резултати | не | изисква се от PART (1) (вкл. използването на количествено измерими показатели) | изисква се от RMAF (2) като част от предложението за програмата |
| Оценъчни въпроси, зададени от | Комисията в качеството си на мениджър на програмата | агенцията в качеството си на мениджър на програмата (оценяване в рамките на OMB) | агенцията в качеството си на мениджър на програмата
  (оценяване в рамките на TBS) |
| Организационни аспекти |
| Фаза на планиране | по време на програмния период | по време на програмния период | приключена преди стартиране на програмата |
| Използване на комисии | комисии ad hoc за специфични видове оценки | в зависимост от агенцията/програмата | постоянни групи експерти в качеството на постоянни комисии |
| Периодичност | фиксирани дати (свързани с програмния период, отнасящ се за предходните 5 години) | 2—3 годишен цикъл
  (свързан с приемането на бюджета) | при подновяване на програмата |

ЕС (4РП—6РП)

САЩ

КАНАДА

Системни аспекти

Логика на интервенцията

не е ясно определена

в повечето случаи е формулирана, косвено се изисква от разпоредбите на PART (1)

изисква се от RMAF (2) като част от предложението за програмата

Стратегия за оценяване

не е цялостна

изисква се от PART (1)

изисква се от RMAF (2) като част от предложението за програмата

Отбелязване на очакваните резултати

не

изисква се от PART (1) (вкл. използването на количествено измерими показатели)

изисква се от RMAF (2) като част от предложението за програмата

Оценъчни въпроси, зададени от

Комисията в качеството си на мениджър на програмата

агенцията в качеството си на мениджър на програмата (оценяване в рамките на OMB)

агенцията в качеството си на мениджър на програмата

(оценяване в рамките на TBS)

Организационни аспекти

Фаза на планиране

по време на програмния период

по време на програмния период

приключена преди стартиране на програмата

Използване на комисии

комисии ad hoc за специфични видове оценки

в зависимост от агенцията/програмата

постоянни групи експерти в качеството на постоянни комисии

Периодичност

фиксирани дати (свързани с програмния период, отнасящ се за предходните 5 години)

2—3 годишен цикъл

(свързан с приемането на бюджета)

при подновяване на програмата

---

(1)  Инструмент за оценяване на програма (PART) от 2002 г.: вж. Служба за управление и бюджет (Office of Management and Budget (OMB), Изпълнителна служба към президента (Executive Office of the President) САЩ.

(2)  Рамка на управление и отчетност на база резултати (RMAF): вж. Секретариат към Финансовия съвет на Канада (Treasury Board of Canada Secretariat (TBS).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

ВЪЗМОЖНА СТРУКТУРА НА КОМИСИЯТА ЗА ОЦЕНКА НА 7РП

Image

---

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| I. | През последните десетилетия рамковите програми на Общността за научни изследвания и технологично развитие (РП) се развиха в широкообхватна, но последователна система от механизми за подкрепа за изследователите в 27-те държави-членки на ЕС, асоциираните страни и други държави.
  Днес РП са най-голямата обществена мултинационална система за финансиране на изследователската дейност в света.
  Понастоящем РП представлява около 5 % от общия размер на средствата от ЕС за публично финансиране на изследователската дейност. От гледна точка на годишното финансово участие на Общността 7РП ще бъде с около 60 % по-голяма от 6РП.
  Оценяването на такава уникална схема представлява особено предизвикателство за всички участници в нея. Правилата за оценка и мониторинг претърпяха значителни промени през последните години, най-скоро със стартирането на 7РП през 2007 г.
  Въведената в Комисията система за оценка и мониторинг се основава на пряката отговорност на изпълнителните служби на Комисията. Там се намира и най-големият експертен опит.
  Оценките на равнище рамкова програма се извършват чрез координирани усилия във всички генерални дирекции (ГД). |
| --- | --- |

I.

През последните десетилетия рамковите програми на Общността за научни изследвания и технологично развитие (РП) се развиха в широкообхватна, но последователна система от механизми за подкрепа за изследователите в 27-те държави-членки на ЕС, асоциираните страни и други държави.

Днес РП са най-голямата обществена мултинационална система за финансиране на изследователската дейност в света.

Понастоящем РП представлява около 5 % от общия размер на средствата от ЕС за публично финансиране на изследователската дейност. От гледна точка на годишното финансово участие на Общността 7РП ще бъде с около 60 % по-голяма от 6РП.

Оценяването на такава уникална схема представлява особено предизвикателство за всички участници в нея. Правилата за оценка и мониторинг претърпяха значителни промени през последните години, най-скоро със стартирането на 7РП през 2007 г.

Въведената в Комисията система за оценка и мониторинг се основава на пряката отговорност на изпълнителните служби на Комисията. Там се намира и най-големият експертен опит.

Оценките на равнище рамкова програма се извършват чрез координирани усилия във всички генерални дирекции (ГД).

| IV. | Комисията приветства констатацията и оценката на Палатата, че ГД, изпълняващи РП („ГД по изследователската дейност“), са спазили изискванията на Комисията, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г.
  В оценяването на РП са въведени значителни промени, включително основно преструктуриране на 7РП.
  Комисията смята също, че






  i) | РП винаги са се базирали на здрава логика на интервенцията. В 7РП това е по-ясно формулирано, което допълнително ще укрепи системата за оценка и мониторинг на Комисията; |
| --- | --- | --- |

IV.

Комисията приветства констатацията и оценката на Палатата, че ГД, изпълняващи РП („ГД по изследователската дейност“), са спазили изискванията на Комисията, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г.

В оценяването на РП са въведени значителни промени, включително основно преструктуриране на 7РП.

Комисията смята също, че

i)

РП винаги са се базирали на здрава логика на интервенцията. В 7РП това е по-ясно формулирано, което допълнително ще укрепи системата за оценка и мониторинг на Комисията;

| ii) | главните стратегически елементи на подхода на Комисията към оценяването и мониторинга бяха дефинирани в последователните законодателни актове за РП от средата на 90-те години насам.
  След като Комисията прие последното си съобщение за оценяването на изследвания през 1996 г., започна процес на постоянно усъвършенстване на подхода на Комисията към оценяването на РП и бяха направени значителни промени в извършваните оценки.
  През одитирания от Палатата период, на всеки четири години бяха извършвани основни оценки на РП, т.нар. „оценки на петгодишни периоди“; |
| --- | --- |

ii)

главните стратегически елементи на подхода на Комисията към оценяването и мониторинга бяха дефинирани в последователните законодателни актове за РП от средата на 90-те години насам.

След като Комисията прие последното си съобщение за оценяването на изследвания през 1996 г., започна процес на постоянно усъвършенстване на подхода на Комисията към оценяването на РП и бяха направени значителни промени в извършваните оценки.

През одитирания от Палатата период, на всеки четири години бяха извършвани основни оценки на РП, т.нар. „оценки на петгодишни периоди“;

| iii) | РП се изпълняват съвместно от „ГД по изследователската дейност“, които действат независимо и при необходимост си сътрудничат. Централните служби на Комисията, и по-специално ГД „Бюджет“, участват активно в различните стъпки, свързани с процеса на оценяване.
  Предвид децентрализираната организация на Комисията и спецификите на всяка научна област, оценките трябва да се управляват от оперативните служби, на които са възложени.
  Вътрешната за Комисията „мрежа за оценка на НИТРД (научноизследователски и технологични развойни дейности)“ се оказа много полезна за координацията.
  Комисията е съгласна, че комисиите трябва да играят важна роля в оценяването, и приветства одитната констатация, че комисиите ѝ за „оценки на петгодишни периоди“ и за други основни оценки са възприети от заинтересованите страни на институционално ниво като гаранция за независимостта на подхода, следван от Комисията през одитирания период; |
| --- | --- |

iii)

РП се изпълняват съвместно от „ГД по изследователската дейност“, които действат независимо и при необходимост си сътрудничат. Централните служби на Комисията, и по-специално ГД „Бюджет“, участват активно в различните стъпки, свързани с процеса на оценяване.

Предвид децентрализираната организация на Комисията и спецификите на всяка научна област, оценките трябва да се управляват от оперативните служби, на които са възложени.

Вътрешната за Комисията „мрежа за оценка на НИТРД (научноизследователски и технологични развойни дейности)“ се оказа много полезна за координацията.

Комисията е съгласна, че комисиите трябва да играят важна роля в оценяването, и приветства одитната констатация, че комисиите ѝ за „оценки на петгодишни периоди“ и за други основни оценки са възприети от заинтересованите страни на институционално ниво като гаранция за независимостта на подхода, следван от Комисията през одитирания период;

| iv) | предоставянето на преки методологически указания за оценките се ограничава от необходимостта от запазване на независимостта на оценяващите. Комисията признава за наличието на трудности в миналото със събирането на данни и приема, че за по-дългосрочните последици и въздействия на РП се знае по-малко, което е вярно и за повечето оценки на публични интервенции в научноизследователската област и извън нея; |
| --- | --- |

iv)

предоставянето на преки методологически указания за оценките се ограничава от необходимостта от запазване на независимостта на оценяващите. Комисията признава за наличието на трудности в миналото със събирането на данни и приема, че за по-дългосрочните последици и въздействия на РП се знае по-малко, което е вярно и за повечето оценки на публични интервенции в научноизследователската област и извън нея;

| v) | планирането на повечето оценки е уточнено в законодателството за РП, прието от Европейския парламент и от Съвета. Като цяло Комисията смята своята система за оценка и мониторинг на РП за ефективна. Това мнение се споделяше от Европейския парламент и Съвета при приемането на скорошните законодателни предложения на Комисията за 7РП през 2006 г. |
| --- | --- |

v)

планирането на повечето оценки е уточнено в законодателството за РП, прието от Европейския парламент и от Съвета. Като цяло Комисията смята своята система за оценка и мониторинг на РП за ефективна. Това мнение се споделяше от Европейския парламент и Съвета при приемането на скорошните законодателни предложения на Комисията за 7РП през 2006 г.

| V. | С оглед на препоръките на Палатата Комисията






  i) | посочва по-ясната логика на интервенцията, включена в законодателството на 7РП (прието от Европейския парламент и от Съвета през 2006 г.), и ще засили използването на ясна логика на интервенцията в своите бъдещи законодателни предложения. Освен това Комисията възнамерява да разясни допълнително оперативните си цели за 7РП на равнище работни програми и да развие по-нататък своя подход към измерването на изпълнението; |
| --- | --- | --- |

V.

С оглед на препоръките на Палатата Комисията

i)

посочва по-ясната логика на интервенцията, включена в законодателството на 7РП (прието от Европейския парламент и от Съвета през 2006 г.), и ще засили използването на ясна логика на интервенцията в своите бъдещи законодателни предложения. Освен това Комисията възнамерява да разясни допълнително оперативните си цели за 7РП на равнище работни програми и да развие по-нататък своя подход към измерването на изпълнението;

| ii) | ще развие по-нататък своята стратегия за оценка на 7РП въз основа на предложенията в оценката на въздействието на 7РП. Ще се внимава да се гарантира подходяща степен на гъвкавост, за да може всяка оперативна служба да определи своите конкретни нужди във връзка с оценяването; |
| --- | --- |

ii)

ще развие по-нататък своята стратегия за оценка на 7РП въз основа на предложенията в оценката на въздействието на 7РП. Ще се внимава да се гарантира подходяща степен на гъвкавост, за да може всяка оперативна служба да определи своите конкретни нужди във връзка с оценяването;

| iii) | въпреки че не смята за необходимо да създаде съвместна служба за оценка, е съгласна да обмисли други възможности за подобряване на координацията.
  Възможно най-рано трябва да се свикват комисии, които да подпомагат конкретната оценка. Специалните комисии, свикани за конкретни цели, е по-вероятно обаче да донесат ползи що се отнася до яснота и насоченост; |
| --- | --- |

iii)

въпреки че не смята за необходимо да създаде съвместна служба за оценка, е съгласна да обмисли други възможности за подобряване на координацията.

Възможно най-рано трябва да се свикват комисии, които да подпомагат конкретната оценка. Специалните комисии, свикани за конкретни цели, е по-вероятно обаче да донесат ползи що се отнася до яснота и насоченост;

| iv) | вече предприе действие за по-добро използване на съществуващите и новите източници на данни за своите оценки.
  Изискванията за отчитане за 7РП бяха частично преработени въз основа на нуждите от оценяване и мониторинг.
  Освен това понастоящем Комисията разработва нова ИТ система за 7РП, предназначена да осигури по-здрава основа от гледна точка на данните за проектите.
  Комисията ще обмисли възможността за създаване на ново ръководство за оценка на РП, вземайки под внимание наскоро дадените примери; |
| --- | --- |

iv)

вече предприе действие за по-добро използване на съществуващите и новите източници на данни за своите оценки.

Изискванията за отчитане за 7РП бяха частично преработени въз основа на нуждите от оценяване и мониторинг.

Освен това понастоящем Комисията разработва нова ИТ система за 7РП, предназначена да осигури по-здрава основа от гледна точка на данните за проектите.

Комисията ще обмисли възможността за създаване на ново ръководство за оценка на РП, вземайки под внимание наскоро дадените примери;

| v) | Комисията възнамерява да развие и подсили своето планиране на оценките по 7РП, отразявайки възможните предимства за последователност, и вземане на мерки по констатациите. |
| --- | --- |

v)

Комисията възнамерява да развие и подсили своето планиране на оценките по 7РП, отразявайки възможните предимства за последователност, и вземане на мерки по констатациите.

| 1—13. | През последните десетилетия рамковите програми на Общността за научни изследвания и технологично развитие (РП) се развиха в широкообхватна, но последователна система от механизми за подкрепа за изследователите в 27-те държави-членки на ЕС, асоциираните страни и други държави.
  Днес РП са най-голямата мултинационална система за финансиране на изследователската дейност в света (вж. точка 6 от доклада на Палатата). От гледна точка на годишното финансово участие на Общността 7РП ще бъде с около 60 % по-голяма от 6РП (вж. фигура 1 от доклада на Палатата).
  Оценяването на такава уникална схема представлява особено предизвикателство за всички участници в нея. Начините на оценяване претърпяха значителни промени през последните години (вж. фигура 2 от доклада на Палатата), най-скоро със стартирането на 7РП през 2007 г. (вж. например отговорите по точки 23, 30, 41, 46, 72, 76—78, 93). |
| --- | --- |

1—13.

През последните десетилетия рамковите програми на Общността за научни изследвания и технологично развитие (РП) се развиха в широкообхватна, но последователна система от механизми за подкрепа за изследователите в 27-те държави-членки на ЕС, асоциираните страни и други държави.

Днес РП са най-голямата мултинационална система за финансиране на изследователската дейност в света (вж. точка 6 от доклада на Палатата). От гледна точка на годишното финансово участие на Общността 7РП ще бъде с около 60 % по-голяма от 6РП (вж. фигура 1 от доклада на Палатата).

Оценяването на такава уникална схема представлява особено предизвикателство за всички участници в нея. Начините на оценяване претърпяха значителни промени през последните години (вж. фигура 2 от доклада на Палатата), най-скоро със стартирането на 7РП през 2007 г. (вж. например отговорите по точки 23, 30, 41, 46, 72, 76—78, 93).

| 14. | ГД, които изпълняват РП за научни изследвания и технологично развитие („ГД по изследователската дейност“), официално са спазили изискванията на Комисията за оценяването, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г. (вж. точка 54 от доклада на Палатата). |
| --- | --- |

14.

ГД, които изпълняват РП за научни изследвания и технологично развитие („ГД по изследователската дейност“), официално са спазили изискванията на Комисията за оценяването, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г. (вж. точка 54 от доклада на Палатата).

| 22. | Комисията е съгласна с това, колко е важна здравата логика на интервенцията за разработването на програми и споделя мнението, че мандатът, посочен в член 163 от Договора, е ключов елемент в това отношение. Освен това приносът на финансираните от Комисията дейности, свързани с научните изследвания и технологичното развитие, към други политики и цели на Общността е от голямо значение. Напоследък становището на Комисията относно ролята на инвестициите на ЕС в научните изследвания и технологичното развитие бе представено подробно в обновените стратегия от Лисабон и стратегия за устойчиво развитие (1). |
| --- | --- |

22.

Комисията е съгласна с това, колко е важна здравата логика на интервенцията за разработването на програми и споделя мнението, че мандатът, посочен в член 163 от Договора, е ключов елемент в това отношение. Освен това приносът на финансираните от Комисията дейности, свързани с научните изследвания и технологичното развитие, към други политики и цели на Общността е от голямо значение. Напоследък становището на Комисията относно ролята на инвестициите на ЕС в научните изследвания и технологичното развитие бе представено подробно в обновените стратегия от Лисабон и стратегия за устойчиво развитие (1).

| 23. | РП винаги са се базирали на здрава логика на интервенцията. Това е по-ясно формулирано в 7РП (2), което допълнително ще укрепи системата за оценка и мониторинг на Комисията. |
| --- | --- |

23.

РП винаги са се базирали на здрава логика на интервенцията. Това е по-ясно формулирано в 7РП (2), което допълнително ще укрепи системата за оценка и мониторинг на Комисията.

| 25. | Редица държави, включително някои държави-членки, разработват този подход, но това в никакъв случай не е единен подход. Опитът на САЩ и Канада може да е по-труден за предаване, отколкото този на държави-членки на ЕС. |
| --- | --- |

25.

Редица държави, включително някои държави-членки, разработват този подход, но това в никакъв случай не е единен подход. Опитът на САЩ и Канада може да е по-труден за предаване, отколкото този на държави-членки на ЕС.

| 26. | Комисията смята, че през одитирания от Палатата период е разполагала с ефективна система за оценка и мониторинг (вж. също отговора по точка 23). |
| --- | --- |

26.

Комисията смята, че през одитирания от Палатата период е разполагала с ефективна система за оценка и мониторинг (вж. също отговора по точка 23).

| 28. | Да се гарантира, че всички цели се вместват точно в строгите дефиниции на критериите по отношение на това да са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани, представлява предизвикателство, особено като се има предвид несигурността в изследователската дейност. Всички работни програми по 7РП съдържат анализи на очакваното въздействие, които съответстват на целите, обосновката и дейностите, посочени в специфичните програми. |
| --- | --- |

28.

Да се гарантира, че всички цели се вместват точно в строгите дефиниции на критериите по отношение на това да са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани, представлява предизвикателство, особено като се има предвид несигурността в изследователската дейност. Всички работни програми по 7РП съдържат анализи на очакваното въздействие, които съответстват на целите, обосновката и дейностите, посочени в специфичните програми.

| 29. | Отделено бе по-голямо внимание на по-краткосрочните постижения през одитирания от Палатата период; целесъобразно би било извършването на повече дългосрочни анализи. |
| --- | --- |

29.

Отделено бе по-голямо внимание на по-краткосрочните постижения през одитирания от Палатата период; целесъобразно би било извършването на повече дългосрочни анализи.

| 30. | На равнище РП понастоящем Комисията разработва система за мониторинг за 7РП, насочена към осигуряването на по-последователно и систематично използване на показателите за изпълнение. В рамките на различните служби, изпълняващи 7РП, текат и няколко отделни инициативи за разработването на показатели за изпълнение. |
| --- | --- |

30.

На равнище РП понастоящем Комисията разработва система за мониторинг за 7РП, насочена към осигуряването на по-последователно и систематично използване на показателите за изпълнение. В рамките на различните служби, изпълняващи 7РП, текат и няколко отделни инициативи за разработването на показатели за изпълнение.

| 34. | Комисията вече се е ангажирала да гарантира по-голяма яснота в логиката на интервенцията на програмата, опирайки се на напредъка, въплътен в законодателството и оценката на въздействието на 7РП, и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за бъдещи законодателни предложения. |
| --- | --- |

34.

Комисията вече се е ангажирала да гарантира по-голяма яснота в логиката на интервенцията на програмата, опирайки се на напредъка, въплътен в законодателството и оценката на въздействието на 7РП, и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за бъдещи законодателни предложения.

| 35. | Комисията приветства препоръката на Палатата да внесе повече яснота по отношение на целите на програмите по 7РП и съблюдавайки ограниченията, наложени от съответните приети от Европейския парламент и Съвета основни актове, ще работи за изпълнението на тази задача. |
| --- | --- |

35.

Комисията приветства препоръката на Палатата да внесе повече яснота по отношение на целите на програмите по 7РП и съблюдавайки ограниченията, наложени от съответните приети от Европейския парламент и Съвета основни актове, ще работи за изпълнението на тази задача.

| 36—37. | Комисията приветства препоръките на Палатата и предприема инициативи за по-нататъшното развиване на измерването на изпълнението и за изменението на номенклатурата по отношение на УД/БД (управление по дейности/съставяне на бюджета по дейности). |
| --- | --- |

36—37.

Комисията приветства препоръките на Палатата и предприема инициативи за по-нататъшното развиване на измерването на изпълнението и за изменението на номенклатурата по отношение на УД/БД (управление по дейности/съставяне на бюджета по дейности).

| 38—39. | Комисията смята, че стратегията ѝ за оценка за РП трябва да установи общи принципи за организирането и развиването на оценката и мониторинга на РП. Стратегията трябва да посочи цел, да определи ключовите компоненти на системата, включително основните задачи, и да изгради визия за бъдещето. Трябва да остане насочена към стратегическото равнище с оглед на децентрализираната система за оценка на Комисията за РП. |
| --- | --- |

38—39.

Комисията смята, че стратегията ѝ за оценка за РП трябва да установи общи принципи за организирането и развиването на оценката и мониторинга на РП. Стратегията трябва да посочи цел, да определи ключовите компоненти на системата, включително основните задачи, и да изгради визия за бъдещето. Трябва да остане насочена към стратегическото равнище с оглед на децентрализираната система за оценка на Комисията за РП.

| 41. | Главните стратегически елементи на подхода на Комисията към оценяването и мониторинга бяха дефинирани в последователните основни актове за РП от средата на 90-те години насам (вж. приложение II).
  След като Комисията прие съобщението си за оценяването на изследвания през 1996 г., започна процес на постоянно усъвършенстване на нейния подход към оценяването на РП и бяха направени значителни промени в извършваните оценки (вж. фигура 2 от доклада на Палатата).
  За настоящия програмен период планираната стратегия за оценка на Комисията е изложена по-ясно в предварителната оценка на въздействието на 7РП (SEC(2005) 430). Тя включва разработването на системата за оценка, начина на нейното прилагане и подробен график на планираните оценки на равнище РП.
  Необходима е още работа, за да се превърне тази стратегия в конкретни планове, и Комисията ще използва специални координационни структури за тази цел. |
| --- | --- |

41.

Главните стратегически елементи на подхода на Комисията към оценяването и мониторинга бяха дефинирани в последователните основни актове за РП от средата на 90-те години насам (вж. приложение II).

След като Комисията прие съобщението си за оценяването на изследвания през 1996 г., започна процес на постоянно усъвършенстване на нейния подход към оценяването на РП и бяха направени значителни промени в извършваните оценки (вж. фигура 2 от доклада на Палатата).

За настоящия програмен период планираната стратегия за оценка на Комисията е изложена по-ясно в предварителната оценка на въздействието на 7РП (SEC(2005) 430). Тя включва разработването на системата за оценка, начина на нейното прилагане и подробен график на планираните оценки на равнище РП.

Необходима е още работа, за да се превърне тази стратегия в конкретни планове, и Комисията ще използва специални координационни структури за тази цел.

| 43. | Комисията приема констатацията и оценката на Палатата, но същевременно отбелязва, че ситуацията в САЩ и Канада има значително повече нюанси, отколкото могат да се представят с отделни стратегии за оценка. |
| --- | --- |

43.

Комисията приема констатацията и оценката на Палатата, но същевременно отбелязва, че ситуацията в САЩ и Канада има значително повече нюанси, отколкото могат да се представят с отделни стратегии за оценка.

| 44. | Различията в използването и подхода към оценяването на цялата РП отразяват децентрализираната система на Комисията, която свързва оценяването с вземането на решения. |
| --- | --- |

44.

Различията в използването и подхода към оценяването на цялата РП отразяват децентрализираната система на Комисията, която свързва оценяването с вземането на решения.

| 46. | Предвид децентрализираната организация на Комисията, въпросът за подходящото ниво за дейността по оценката трябва да получи отговор от отговорните оперативни служби (вж. също отговорите по точки 41 и 49).






  — | (второ тире) Оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.), координирана от ГД „Изследвания“, осигури оценка на равнище цялостна РП. Решението дали да се осъществяват отделни задачи на равнище програми отразяваха нуждите на участващите служби и различните контексти и мащаб на съответните дейности. |
| --- | --- | --- |

46.

Предвид децентрализираната организация на Комисията, въпросът за подходящото ниво за дейността по оценката трябва да получи отговор от отговорните оперативни служби (вж. също отговорите по точки 41 и 49).

—

(второ тире) Оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.), координирана от ГД „Изследвания“, осигури оценка на равнище цялостна РП. Решението дали да се осъществяват отделни задачи на равнище програми отразяваха нуждите на участващите служби и различните контексти и мащаб на съответните дейности.

| 47. | Оценката на петгодишен период през 2004 г. предостави координирана, всеобхватна, навременна оценка на равнище цялостна РП в съответствие с Финансовия регламент. Това бе осъществено от изтъкнати външни експерти, а резултатите бяха разпространени до широк кръг лица. |
| --- | --- |

47.

Оценката на петгодишен период през 2004 г. предостави координирана, всеобхватна, навременна оценка на равнище цялостна РП в съответствие с Финансовия регламент. Това бе осъществено от изтъкнати външни експерти, а резултатите бяха разпространени до широк кръг лица.

| 48. | Вж. отговорите по точки 41 и 46. |
| --- | --- |

48.

Вж. отговорите по точки 41 и 46.

| 49. | За настоящия програмен период планираната стратегия за оценка на Комисията е изложена в предварителната оценка на въздействието на 7РП (SEC(2005) 430). Тя включва разработването на системата за оценка, начина на нейното прилагане и подробен график на планираните оценки на равнище РП.
  Комисията приема, че е необходима още работа, за да се превърне тази стратегия в конкретни планове, и за целта ще използва специални координационни структури.
  Комисията смята обаче, че не може винаги да се определи минимално ниво на подробна оценка поради необходимостта от запазване на достатъчно гъвкавост, за да може управлението да установи подходящите нужди, свързани с оценката. |
| --- | --- |

49.

За настоящия програмен период планираната стратегия за оценка на Комисията е изложена в предварителната оценка на въздействието на 7РП (SEC(2005) 430). Тя включва разработването на системата за оценка, начина на нейното прилагане и подробен график на планираните оценки на равнище РП.

Комисията приема, че е необходима още работа, за да се превърне тази стратегия в конкретни планове, и за целта ще използва специални координационни структури.

Комисията смята обаче, че не може винаги да се определи минимално ниво на подробна оценка поради необходимостта от запазване на достатъчно гъвкавост, за да може управлението да установи подходящите нужди, свързани с оценката.

| 51. | РП се изпълняват съвместно от „ГД по изследователската дейност“, които действат независимо и при необходимост си сътрудничат. |
| --- | --- |

51.

РП се изпълняват съвместно от „ГД по изследователската дейност“, които действат независимо и при необходимост си сътрудничат.

| 52. | EuropeAid има оперативни и управленски отговорности, които упражнява в сътрудничество с делегациите на Комисията и изпълнителните органи в трети страни. Това затруднява разглеждането на тази част от Комисията като пример, тъй като не е сравнима с децентрализираната система от отговорности и роли в научноизследователската област. |
| --- | --- |

52.

EuropeAid има оперативни и управленски отговорности, които упражнява в сътрудничество с делегациите на Комисията и изпълнителните органи в трети страни. Това затруднява разглеждането на тази част от Комисията като пример, тъй като не е сравнима с децентрализираната система от отговорности и роли в научноизследователската област.

| 53. | Вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията предоставя неофициални начини за разработване на стратегия за оценка и за координиране на оценките на равнище РП. Този гъвкав механизъм се оказа много полезен. |
| --- | --- |

53.

Вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията предоставя неофициални начини за разработване на стратегия за оценка и за координиране на оценките на равнище РП. Този гъвкав механизъм се оказа много полезен.

| 55. | Скорошната преработка на стандартите за вътрешен контрол на Комисията, приета на 16 октомври 2007 г. (SEC(2007) 1341), обхваща 21 стандарта за оценяване и следователно съблюдаването на тези стандарти ще бъде включено в обхвата на годишните отчети за дейността на ГД.
  Централните служби на Комисията, по-специално ГД „Бюджет“, участват активно в различните стъпки, свързани с процеса на оценяване.
  Дейностите по оценката на службите може да бъдат одитирани от структурата за вътрешен одит и службата за вътрешен одит.
  В бъдеще оценката на изискванията за минимално качество ще използват наскоро изготвената Рамка за оценяване на качеството на Комисията (3). От 2007 г. контролът на качеството за бъдещите оценки на въздействието се подпомага от Съвета за оценка на въздействието към Комисията. |
| --- | --- |

55.

Скорошната преработка на стандартите за вътрешен контрол на Комисията, приета на 16 октомври 2007 г. (SEC(2007) 1341), обхваща 21 стандарта за оценяване и следователно съблюдаването на тези стандарти ще бъде включено в обхвата на годишните отчети за дейността на ГД.

Централните служби на Комисията, по-специално ГД „Бюджет“, участват активно в различните стъпки, свързани с процеса на оценяване.

Дейностите по оценката на службите може да бъдат одитирани от структурата за вътрешен одит и службата за вътрешен одит.

В бъдеще оценката на изискванията за минимално качество ще използват наскоро изготвената Рамка за оценяване на качеството на Комисията (3). От 2007 г. контролът на качеството за бъдещите оценки на въздействието се подпомага от Съвета за оценка на въздействието към Комисията.

| 56. | Сравнението в приложение III обхваща одитирания от Палатата период. Следователно то не отчита значителните подобрения по 7РП, по-конкретно по отношение на нова стратегия за оценка, по-ясна логика на интервенцията и ясно посочени очаквани резултати в работните програми.
  Палатата посочва някои държави-членки, в които отговорността за оценяването и тази за финансирането са отделни. Аналогично, съществуват и други примери (като Обединеното кралство), при които оценката е част от управлението на програмата (какъвто е случаят с Комисията). По ключовия въпрос за независимостта одитът на Палатата показа, че външните заинтересовани страни са доволни от работата на Комисията по тази точка (вж. точка 58 и фигура 4 от доклада на Палатата). |
| --- | --- |

56.

Сравнението в приложение III обхваща одитирания от Палатата период. Следователно то не отчита значителните подобрения по 7РП, по-конкретно по отношение на нова стратегия за оценка, по-ясна логика на интервенцията и ясно посочени очаквани резултати в работните програми.

Палатата посочва някои държави-членки, в които отговорността за оценяването и тази за финансирането са отделни. Аналогично, съществуват и други примери (като Обединеното кралство), при които оценката е част от управлението на програмата (какъвто е случаят с Комисията). По ключовия въпрос за независимостта одитът на Палатата показа, че външните заинтересовани страни са доволни от работата на Комисията по тази точка (вж. точка 58 и фигура 4 от доклада на Палатата).

| 59. | — | (първо тире) Трудно е да се гарантира съответно участие на висококвалифицираните членове на комисиите, свикани за дълги периоди от време. |
| --- | --- | --- |

59.

—

(първо тире) Трудно е да се гарантира съответно участие на висококвалифицираните членове на комисиите, свикани за дълги периоди от време.

| — | (второ тире) Компетенциите на комисиите на равнище РП се определят с решение на Комисията след обширно неофициално допитване до заинтересованите страни, включително официалното становище на програмните комитети по 7РП, съставени от представители на държавите-членки и асоциираните страни. Такъв ще бъде случаят и с предстоящата последваща оценка на 6РП през 2008 г. |
| --- | --- |

—

(второ тире) Компетенциите на комисиите на равнище РП се определят с решение на Комисията след обширно неофициално допитване до заинтересованите страни, включително официалното становище на програмните комитети по 7РП, съставени от представители на държавите-членки и асоциираните страни. Такъв ще бъде случаят и с предстоящата последваща оценка на 6РП през 2008 г.

| 62. | Комисията препоръчва средствата, заделени за оценка, да бъдат средно 0,5 % от бюджета на дадена програма. Реално отпуснатите средства зависят много от естеството на програмата. |
| --- | --- |

62.

Комисията препоръчва средствата, заделени за оценка, да бъдат средно 0,5 % от бюджета на дадена програма. Реално отпуснатите средства зависят много от естеството на програмата.

| 66. | Въпреки че Комисията не смята за необходимо да създаде съвместна служба за оценка, тя е съгласна да обмисли други възможности за подобряване на координацията.
  Връзката между оценяването и управленския процес на вземане на решения може най-добре да се осъществи чрез оценяващи функции във всяка ГД и чрез даване на нов тласък на съществуващата вътрешна „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията с подкрепата на централните служби. Това е в съответствие и със законодателния и бюджетния процес съгласно Финансовия регламент, съобщението на Комисията от 2007 г. за оценяването и процедурите в контекста на УД. |
| --- | --- |

66.

Въпреки че Комисията не смята за необходимо да създаде съвместна служба за оценка, тя е съгласна да обмисли други възможности за подобряване на координацията.

Връзката между оценяването и управленския процес на вземане на решения може най-добре да се осъществи чрез оценяващи функции във всяка ГД и чрез даване на нов тласък на съществуващата вътрешна „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията с подкрепата на централните служби. Това е в съответствие и със законодателния и бюджетния процес съгласно Финансовия регламент, съобщението на Комисията от 2007 г. за оценяването и процедурите в контекста на УД.

| 67. | Комисията е съгласна, че комисиите могат да играят важна роля при оценяването. Въпреки че е съгласна и че комисиите трябва да се свикват възможно най-рано, за да подпомогнат конкретна оценка, Комисията не смята за уместно да създава постоянни комисии през програмния период.
  Специална комисия, свикана за конкретна цел, е по-вероятно да донесе ползи що се отнася до яснота и насоченост. |
| --- | --- |

67.

Комисията е съгласна, че комисиите могат да играят важна роля при оценяването. Въпреки че е съгласна и че комисиите трябва да се свикват възможно най-рано, за да подпомогнат конкретна оценка, Комисията не смята за уместно да създава постоянни комисии през програмния период.

Специална комисия, свикана за конкретна цел, е по-вероятно да донесе ползи що се отнася до яснота и насоченост.

| 68. | Комисията внимателно ще прецени нуждите от ресурси за извършване на оценката на РП през следващите години. |
| --- | --- |

68.

Комисията внимателно ще прецени нуждите от ресурси за извършване на оценката на РП през следващите години.

| 70—71. | Методологически указания за оценяването, включително наличните инструменти и речник с термини, са предоставени с ръководството (4) на ГД „Бюджет“, което службите, включително „ГД по изследователската дейност“, в момента осъвременяват.
  Освен това през 2002 г. ГД „Предприятия“ изготви конкретни указания за оценяването, които обхващат всички дейности, за които отговаря тази ГД, включително РП.
  Допълнителни помощни инициативи ще бъдат обмислени за повторно стартираната „Европейска мрежа за оценка на НИТРД“ (съставена от експерти от държавите-членки и асоциираните страни) и вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията. Комисията ще продължи да подкрепя и независими проучвания и работни семинари върху оценъчните методологии. |
| --- | --- |

70—71.

Методологически указания за оценяването, включително наличните инструменти и речник с термини, са предоставени с ръководството (4) на ГД „Бюджет“, което службите, включително „ГД по изследователската дейност“, в момента осъвременяват.

Освен това през 2002 г. ГД „Предприятия“ изготви конкретни указания за оценяването, които обхващат всички дейности, за които отговаря тази ГД, включително РП.

Допълнителни помощни инициативи ще бъдат обмислени за повторно стартираната „Европейска мрежа за оценка на НИТРД“ (съставена от експерти от държавите-членки и асоциираните страни) и вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията. Комисията ще продължи да подкрепя и независими проучвания и работни семинари върху оценъчните методологии.

| 72. | Комисията е съгласна, че процесът на рутинно събиране на данни от проекти е само частично ефективен. Процедурите за отчитане по проектите бяха преработени в рамките на 6РП и ще бъдат допълнително усъвършенствани за 7РП (напр. периодичното отчитане ще бъде опростено; междинните въпросници са спрени; окончателното отчитане ще стане по-полезно, по-специално по отношение на събирането на данни за изпълнението на проектите и резултатите от тях). |
| --- | --- |

72.

Комисията е съгласна, че процесът на рутинно събиране на данни от проекти е само частично ефективен. Процедурите за отчитане по проектите бяха преработени в рамките на 6РП и ще бъдат допълнително усъвършенствани за 7РП (напр. периодичното отчитане ще бъде опростено; междинните въпросници са спрени; окончателното отчитане ще стане по-полезно, по-специално по отношение на събирането на данни за изпълнението на проектите и резултатите от тях).

| 74. | Понастоящем „ГД по изследователската дейност“ разработват нова ИТ система за 7РП с подкрепата на ГД „Информатика“. Тази подобрена ИТ подкрепа е насочена към осигуряване на по-здрава основа за оценяването и мониторинга. |
| --- | --- |

74.

Понастоящем „ГД по изследователската дейност“ разработват нова ИТ система за 7РП с подкрепата на ГД „Информатика“. Тази подобрена ИТ подкрепа е насочена към осигуряване на по-здрава основа за оценяването и мониторинга.

| 76—78. | През обхванатия от одита период набавянето на данни за оценка бе ефективно само частично. Комисията въвежда подобрения по 7РП (вж. отговора по точка 72). |
| --- | --- |

76—78.

През обхванатия от одита период набавянето на данни за оценка бе ефективно само частично. Комисията въвежда подобрения по 7РП (вж. отговора по точка 72).

| 79. | Комисията има за цел да насърчи предложените от Палатата видове количествени проучвания. |
| --- | --- |

79.

Комисията има за цел да насърчи предложените от Палатата видове количествени проучвания.

| 81. | Комисията е на мнение, че наскоро бяха извършени много методологично по-интересни оценки (вж. точка 84) и трябва да се прави разграничение между широкомащабните и по-рутинните оценки. |
| --- | --- |

81.

Комисията е на мнение, че наскоро бяха извършени много методологично по-интересни оценки (вж. точка 84) и трябва да се прави разграничение между широкомащабните и по-рутинните оценки.

| 82. | Комисията приема, че като цяло работата по оценяването отдели по-голямо внимание на по-краткосрочните постижения, и е съгласна, че би било целесъобразно да се извършват повече анализи по отношение на последиците и въздействията. При все това този подход изисква по-дългосрочна перспектива и поради това оценките на Комисията обикновено могат да се сравняват с подобна работа на друго място. |
| --- | --- |

82.

Комисията приема, че като цяло работата по оценяването отдели по-голямо внимание на по-краткосрочните постижения, и е съгласна, че би било целесъобразно да се извършват повече анализи по отношение на последиците и въздействията. При все това този подход изисква по-дългосрочна перспектива и поради това оценките на Комисията обикновено могат да се сравняват с подобна работа на друго място.

| 83. | Комисията иска да уважи независимостта на експертите по оценяване, по-специално по отношение на избора на подходящи методологии.
  За предстоящата последваща оценка на 6РП през 2008 г. се предлага да се направят проучвания на поведенческата добавъчност, анализа на мрежите и използването на научнометрични подходи. |
| --- | --- |

83.

Комисията иска да уважи независимостта на експертите по оценяване, по-специално по отношение на избора на подходящи методологии.

За предстоящата последваща оценка на 6РП през 2008 г. се предлага да се направят проучвания на поведенческата добавъчност, анализа на мрежите и използването на научнометрични подходи.

| 84. | Метаанализ на предишни оценъчни проучвания бе извършен от независим експерт за оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.) (5).






  — | (второ тире) Освен посочените от Палатата проучвания, през 2007 г. бяха започнати допълнителни основни проучвания (6). |
| --- | --- | --- |

84.

Метаанализ на предишни оценъчни проучвания бе извършен от независим експерт за оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.) (5).

—

(второ тире) Освен посочените от Палатата проучвания, през 2007 г. бяха започнати допълнителни основни проучвания (6).

| 85. | Комисията е съгласна, че съществува допълнителна нужда от разработване на нови методологически подходи за справяне с променящото се естество на РП. Комисията подкрепя и ще продължи да подкрепя тази методологическа разработка. |
| --- | --- |

85.

Комисията е съгласна, че съществува допълнителна нужда от разработване на нови методологически подходи за справяне с променящото се естество на РП. Комисията подкрепя и ще продължи да подкрепя тази методологическа разработка.

| 86. | Тъй като въпросите, посочени в правилата за работа за оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.), бяха само индикативни, комисията беше свободна да избере областите, върху които да се съсредоточи, и да определи работните си методи. Членовете на комисията отбелязаха задоволството си от високото качество на работата по оценяването (7). |
| --- | --- |

86.

Тъй като въпросите, посочени в правилата за работа за оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.), бяха само индикативни, комисията беше свободна да избере областите, върху които да се съсредоточи, и да определи работните си методи. Членовете на комисията отбелязаха задоволството си от високото качество на работата по оценяването (7).

| 87. | Самото естество на научноизследователска програма, в която има несигурност, означава, че степента, до която могат да бъдат посочени измеримите цели, е ограничена. |
| --- | --- |

87.

Самото естество на научноизследователска програма, в която има несигурност, означава, че степента, до която могат да бъдат посочени измеримите цели, е ограничена.

| 90. | През 2007 г. Комисията отново даде начало на своята „Европейска мрежа за оценка на НИТРД“, съставена от служители на държавите-членки и експерти по оценяване, която смята да използва за насърчаване на по-голяма последователност в дейностите на ЕС по оценяването на изследвания, по-специално с оглед на проучванията на въздействието на равнище държави-членки. |
| --- | --- |

90.

През 2007 г. Комисията отново даде начало на своята „Европейска мрежа за оценка на НИТРД“, съставена от служители на държавите-членки и експерти по оценяване, която смята да използва за насърчаване на по-голяма последователност в дейностите на ЕС по оценяването на изследвания, по-специално с оглед на проучванията на въздействието на равнище държави-членки.

| 91. | Комисията ще обмисли възможността за създаване на ново ръководство за оценка на РП, вземайки под внимание наскоро дадените примери (8). |
| --- | --- |

91.

Комисията ще обмисли възможността за създаване на ново ръководство за оценка на РП, вземайки под внимание наскоро дадените примери (8).

| 92. | Процедурите за отчитане по проектите бяха преработени в рамките на 6РП и ще бъдат допълнително усъвършенствани за 7РП (вж. отговора по точка 72). |
| --- | --- |

92.

Процедурите за отчитане по проектите бяха преработени в рамките на 6РП и ще бъдат допълнително усъвършенствани за 7РП (вж. отговора по точка 72).

| 93. | На равнище РП понастоящем Комисията разработва система за мониторинг за 7РП, насочена към осигуряването на по-последователно и систематично използване на показателите за изпълнение (вж. отговора по точка 30).
  Понастоящем „ГД по изследователската дейност“ разработват нова ИТ система за 7РП с подкрепата на ГД „Информатика“. Тази подобрена ИТ подкрепа е насочена към осигуряване на по-здрава основа за оценяването и мониторинга. |
| --- | --- |

93.

На равнище РП понастоящем Комисията разработва система за мониторинг за 7РП, насочена към осигуряването на по-последователно и систематично използване на показателите за изпълнение (вж. отговора по точка 30).

Понастоящем „ГД по изследователската дейност“ разработват нова ИТ система за 7РП с подкрепата на ГД „Информатика“. Тази подобрена ИТ подкрепа е насочена към осигуряване на по-здрава основа за оценяването и мониторинга.

| 94. | Комисията споделя опасенията на Палатата по отношение на проблема с тежестта на отчитането и специално го взе под внимание при уточняването на изискванията за отчитане за 7РП (вж. отговора по точка 72). |
| --- | --- |

94.

Комисията споделя опасенията на Палатата по отношение на проблема с тежестта на отчитането и специално го взе под внимание при уточняването на изискванията за отчитане за 7РП (вж. отговора по точка 72).

| 95. | Понастоящем Комисията полага усилия да използва съществуващите и новите източници на данни за оценяване и мониторинг (вж. отговора по точка 72). |
| --- | --- |

95.

Понастоящем Комисията полага усилия да използва съществуващите и новите източници на данни за оценяване и мониторинг (вж. отговора по точка 72).

| 96. | В рамките на 7РП в тема 8 има специална насока за действие (Социални и хуманитарни науки) за третиране на иновационните подходи към оценяването и мониторинга. |
| --- | --- |

96.

В рамките на 7РП в тема 8 има специална насока за действие (Социални и хуманитарни науки) за третиране на иновационните подходи към оценяването и мониторинга.

| 97. | През 2007 г. Комисията отново стартира своята Европейска мрежа за оценка на НИТРД (вж. отговорите по точки 70—71 и 90), която възнамерява да използва за насърчаване на по-голяма последователност в дейностите на ЕС по оценяването на изследвания, по-специално проучванията на въздействието на държавите-членки.
  Комисията възнамерява също да запази авангардната си позиция на подкрепа на работата в мрежа и обмена на практика, свързана с оценяването на изследвания, на международно равнище чрез работни семинари и други мероприятия. |
| --- | --- |

97.

През 2007 г. Комисията отново стартира своята Европейска мрежа за оценка на НИТРД (вж. отговорите по точки 70—71 и 90), която възнамерява да използва за насърчаване на по-голяма последователност в дейностите на ЕС по оценяването на изследвания, по-специално проучванията на въздействието на държавите-членки.

Комисията възнамерява също да запази авангардната си позиция на подкрепа на работата в мрежа и обмена на практика, свързана с оценяването на изследвания, на международно равнище чрез работни семинари и други мероприятия.

| 99. | Планирането на оценките се определя от изискванията, посочени в основните актове, приети от Европейския парламент и Съвета. Комисията приема, че за дългосрочните въздействия се знае по-малко, и е съгласна, че би било целесъобразно да се свърши още работа в тази област. |
| --- | --- |

99.

Планирането на оценките се определя от изискванията, посочени в основните актове, приети от Европейския парламент и Съвета. Комисията приема, че за дългосрочните въздействия се знае по-малко, и е съгласна, че би било целесъобразно да се свърши още работа в тази област.

| 100. | Комисията е съгласна, че оценките на петгодишни периоди са били съсредоточени повече върху по-краткосрочната оценка, отколкото върху дългосрочната перспектива. Това се обяснява с фактори, включващи интереса на външните заинтересовани страни, като Европейския парламент и Съвета, към бързата обратна информация за изпълнението на РП, предизвикателството, което представлява приписването на ефекти на изследователската дейност в дългосрочен план, и акцентът, избран от независимите комисии, извършващи оценките. Комисията приема обаче, че трябва да се отдели повече внимание на оценяването на по-дългосрочните ефекти. |
| --- | --- |

100.

Комисията е съгласна, че оценките на петгодишни периоди са били съсредоточени повече върху по-краткосрочната оценка, отколкото върху дългосрочната перспектива. Това се обяснява с фактори, включващи интереса на външните заинтересовани страни, като Европейския парламент и Съвета, към бързата обратна информация за изпълнението на РП, предизвикателството, което представлява приписването на ефекти на изследователската дейност в дългосрочен план, и акцентът, избран от независимите комисии, извършващи оценките. Комисията приема обаче, че трябва да се отдели повече внимание на оценяването на по-дългосрочните ефекти.

| 108. | Комисията е в процес на планиране на главните дейности по оценката съгласно 7РП и внимателно ще обмисли препоръката на Палатата. Комисията приема, че за дългосрочните въздействия се знае по-малко, и е съгласна, че би било целесъобразно да се свърши още работа в тази област. |
| --- | --- |

108.

Комисията е в процес на планиране на главните дейности по оценката съгласно 7РП и внимателно ще обмисли препоръката на Палатата. Комисията приема, че за дългосрочните въздействия се знае по-малко, и е съгласна, че би било целесъобразно да се свърши още работа в тази област.

| 109. | Както бе отбелязано от Палатата в точка 107, Комисията предоставя резюме на всички констатации и предприети действия за оценките на изследвания в своя годишен преглед на оценяването. Комисията се е ангажирала с пълна прозрачност на работата си по оценяването и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за преразглеждане на начините за комуникиране и разпространяване на констатациите. |
| --- | --- |

109.

Както бе отбелязано от Палатата в точка 107, Комисията предоставя резюме на всички констатации и предприети действия за оценките на изследвания в своя годишен преглед на оценяването. Комисията се е ангажирала с пълна прозрачност на работата си по оценяването и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за преразглеждане на начините за комуникиране и разпространяване на констатациите.

| 110—111. | Комисията е съгласна с Палатата, че оценяването на изследователската дейност, по-специално на всеобхватна програма като РП, представлява голямо предизвикателство.
  Тя отбелязва, че през последните 25 години са постигнати съществени подобрения в системата и че системата като цяло е била ефективна за създателите на политики, ръководителите в научноизследователската област и други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

110—111.

Комисията е съгласна с Палатата, че оценяването на изследователската дейност, по-специално на всеобхватна програма като РП, представлява голямо предизвикателство.

Тя отбелязва, че през последните 25 години са постигнати съществени подобрения в системата и че системата като цяло е била ефективна за създателите на политики, ръководителите в научноизследователската област и други заинтересовани страни.

| 112. | Комисията приветства констатацията и оценката на Палатата, че ГД, изпълняващи РП, са спазили изискванията на Комисията, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г.
  В оценяването на РП са внесени значителни промени, включително основно преструктуриране на 7РП, съгласно посоченото в стратегията, представена с оценката на въздействието (SEC(2005) 430). |
| --- | --- |

112.

Комисията приветства констатацията и оценката на Палатата, че ГД, изпълняващи РП, са спазили изискванията на Комисията, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г.

В оценяването на РП са внесени значителни промени, включително основно преструктуриране на 7РП, съгласно посоченото в стратегията, представена с оценката на въздействието (SEC(2005) 430).

| 113. | По отношение на уместността и полезността на оценяванията Комисията може да посочи получената от нея като цяло положителна обратна информация, по-конкретно със скорошните ключови оценки, като оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.). Констатациите от оценката на петгодишен период бяха разпространени до широк кръг лица, като бяха направени и презентации пред ключови органи, като Европейския парламент, Съвета, CREST (Комитета за научни и технически изследвания) и комитета на РП. Като се има предвид, че извършването на тази оценка преди предложението на Комисията за нова рамкова програма (в този случай 7РП) беше задължително изискване, цялостната ѝ приемливост се изразяваше в евентуалното приемане на 7РП.
  Това не значи, че не могат да бъдат направени подобрения, и Комисията напълно признава необходимостта от въвеждане на внимателно обмислени промени, които се опират на елементите на текущия подход, които вече действат добре. |
| --- | --- |

113.

По отношение на уместността и полезността на оценяванията Комисията може да посочи получената от нея като цяло положителна обратна информация, по-конкретно със скорошните ключови оценки, като оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.). Констатациите от оценката на петгодишен период бяха разпространени до широк кръг лица, като бяха направени и презентации пред ключови органи, като Европейския парламент, Съвета, CREST (Комитета за научни и технически изследвания) и комитета на РП. Като се има предвид, че извършването на тази оценка преди предложението на Комисията за нова рамкова програма (в този случай 7РП) беше задължително изискване, цялостната ѝ приемливост се изразяваше в евентуалното приемане на 7РП.

Това не значи, че не могат да бъдат направени подобрения, и Комисията напълно признава необходимостта от въвеждане на внимателно обмислени промени, които се опират на елементите на текущия подход, които вече действат добре.

| 114. | Комисията е признателна, че Палатата приема значението на оценяването и мониторинга, и опирайки се на вече направените значителни подобрения, ще продължи да актуализира по-нататък настоящите си практики предвид новите политически и практически реалности. |
| --- | --- |

114.

Комисията е признателна, че Палатата приема значението на оценяването и мониторинга, и опирайки се на вече направените значителни подобрения, ще продължи да актуализира по-нататък настоящите си практики предвид новите политически и практически реалности.

| 115. | Комисията вече се е ангажирала да гарантира по-голяма яснота в логиката на интервенцията на програмата, опирайки се на напредъка, въплътен в законодателството и оценките на въздействието на 7РП, и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за бъдещи законодателни предложения. |
| --- | --- |

115.

Комисията вече се е ангажирала да гарантира по-голяма яснота в логиката на интервенцията на програмата, опирайки се на напредъка, въплътен в законодателството и оценките на въздействието на 7РП, и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за бъдещи законодателни предложения.

| 116. | Опирайки се на вече направените значителни подобрения в оценяването на РП, Комисията е съгласна, че все още биха могли да се извършат подобрения, включително по-тясна координация на оперативно равнище между съответните служби. Комисията ще продължи усилията си в подкрепа на развитията на оценъчната методология. |
| --- | --- |

116.

Опирайки се на вече направените значителни подобрения в оценяването на РП, Комисията е съгласна, че все още биха могли да се извършат подобрения, включително по-тясна координация на оперативно равнище между съответните служби. Комисията ще продължи усилията си в подкрепа на развитията на оценъчната методология.

| 117. | По отношение на организационните разпоредби Комисията е на мнение, че






  — | (първо тире) възможно най-рано трябва да се свикват комисии, които да подпомагат конкретна оценка. Специалните комисии, свикани за конкретни цели, е по-вероятно обаче да донесат ползи що се отнася до яснота и насоченост; |
| --- | --- | --- |

117.

По отношение на организационните разпоредби Комисията е на мнение, че

—

(първо тире) възможно най-рано трябва да се свикват комисии, които да подпомагат конкретна оценка. Специалните комисии, свикани за конкретни цели, е по-вероятно обаче да донесат ползи що се отнася до яснота и насоченост;

| — | (второ тире) координацията между ГД, изпълняващи РП, се нуждае от подсилване. Освен чрез новата стратегия за оценка на 7РП, това ще бъде постигнато чрез използване на специални координационни структури с цел допълване на вътрешната за Комисията „мрежа за оценка на НИТРД“, а не чрез създаване на съвместна служба за оценка. |
| --- | --- |

—

(второ тире) координацията между ГД, изпълняващи РП, се нуждае от подсилване. Освен чрез новата стратегия за оценка на 7РП, това ще бъде постигнато чрез използване на специални координационни структури с цел допълване на вътрешната за Комисията „мрежа за оценка на НИТРД“, а не чрез създаване на съвместна служба за оценка.

---

(1)  Съобщение на Комисията, представено на пролетната сесия на Европейския съвет, „Прилагане на обновената Лисабонска стратегия за растеж и работни места“ (COM(2006) 816).

(2)  Например предложението на Комисията за 7РП бе изготвено въз основа на подробна предварителна оценка на въздействието, която включи иконометрично моделиране на потенциалните въздействия на изследователската дейност върху въпроси като икономически растеж и създаване на работни места (вж. Европейска комисия, работен документ на службите на Kомисията, „Оценка на въздействието и предварителна оценка на предложенията за решението на Съвета и Европейския парламент относно седмата рамкова програма (ЕО и Евратом)“, SEC(2005) 430). Решенията, свързани със 7РП, предоставят ясна структура, която свързва цели, обосновка и дейности. Освен това решенията за специфична програма по 7РП определят цели, подход и дейности.

(3)  Рамката за оценяване на качеството може да бъде намерена на адрес: http://ec.europa.eu/budget/documents/evaluation_en.htm.

(4)  Европейска комисия, ГД „Бюджет“, „Оценяване на дейностите на ЕС — практическо ръководство за службите на Комисията“, юли 2004 г., може да бъде намерено на адрес: http://ec.europa.eu/budget/publications/other_en.htm.

(5)  E. Arnold, „What the Evaluation Record tells us about the Framework Programme Performance“, 2004 г.

(6)  ГД „Изследвания“, „Structuring Effects of Community Research — The Impact of The Framework Programme on Research & Technological Development (RTD) Network Formation“, 2007 г.; ГД „Информационно общество и медии“, „Effectiveness of IST-RTD Impacts on the EU Innovation System“, 2007 г.

(7)  Вж. C. Mandl, „Evaluating Evaluations or The Case for Action Research“, Austrian Platform Newsletter, No 30, юни 2007 г.

(8)  Вж. например Европейска комисия, Съвместен изследователски център, „Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies“, (EPUB), 2002 г., и University of Manchester, „Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme“ (ASIF), 2002 г., които могат да бъдат намерени на адрес: http://circa.europa.eu/Public/irc/rtd/fiveyearasskb/library?l=/iii-knowledge_base/040-evaluation_methodolo&vm=detailed&sb=Title. Тези доклади са разпространени до широк кръг лица и бяха предоставени на изпълнителите и експертите, които извършват оценъчни проучвания от името на Комисията.

---