# Официален вестник L 134/2016

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 134 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5924 май 2016 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 134

Издание на български език

Законодателство

Година 5924 май 2016 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение (ЕС) 2016/788 на Комисията от 1 октомври 2014 година относно държавна помощ SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), приведена в действие от Германия, относно условията за финансирането на летище Франкфурт Хан, въведени в периода 2009—2011 г.
  (нотифицирано под номер С(2014) 6850)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Решение (ЕС) 2016/789 на Комисията от 1 октомври 2014 година относно държавна помощ SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), приведена в действие от Германия във връзка с финансирането на летище Франкфурт Хан и финансовите отношения между летището и Ryanair
  (нотифицирано под номер С(2014) 6853)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Делегирано решение (ЕС) 2016/790 на Комисията от 13 януари 2016 година за изменение на приложение V към Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета във връзка с удостоверенията за професионална квалификация и наименованията на курсовете на обучение
  (нотифицирано под номер С(2016) 1)

   (
  1
  ) | 135 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕШЕНИЯ

*

Решение (ЕС) 2016/788 на Комисията от 1 октомври 2014 година относно държавна помощ SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), приведена в действие от Германия, относно условията за финансирането на летище Франкфурт Хан, въведени в периода 2009—2011 г.
  (нотифицирано под номер С(2014) 6850)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2014) 6850)

1

1

*

Решение (ЕС) 2016/789 на Комисията от 1 октомври 2014 година относно държавна помощ SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), приведена в действие от Германия във връзка с финансирането на летище Франкфурт Хан и финансовите отношения между летището и Ryanair
  (нотифицирано под номер С(2014) 6853)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2014) 6853)

1

46

*

Делегирано решение (ЕС) 2016/790 на Комисията от 13 януари 2016 година за изменение на приложение V към Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета във връзка с удостоверенията за професионална квалификация и наименованията на курсовете на обучение
  (нотифицирано под номер С(2016) 1)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2016) 1)

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕШЕНИЯ

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 134/1

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2016/788 НА КОМИСИЯТА

от 1 октомври 2014 година

относно държавна помощ SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), приведена в действие от Германия, относно условията за финансирането на летище Франкфурт Хан, въведени в периода 2009—2011 г.

(нотифицирано под номер С(2014) 6850)

(само текстът на английски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 17 юни 2008 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на финансирането на Flughafen Frankfurt Hahn GmbH („FFHG“) — операторът на летище Франкфурт Хан, и финансовите му отношения с Ryanair. Официалната процедура по разследване беше регистрирана под номер SA.21121 (C 29/08). |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 17 юни 2008 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на финансирането на Flughafen Frankfurt Hahn GmbH („FFHG“) — операторът на летище Франкфурт Хан, и финансовите му отношения с Ryanair. Официалната процедура по разследване беше регистрирана под номер SA.21121 (C 29/08).

| (2) | С писмо от 4 март 2011 г. предприятие Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“) предостави допълнителна информация във връзка с продължаващата официална процедура по разследване по дело SA.21121 (C 29/08), като се позова на нови мерки за държавна помощ в полза на FFHG. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 4 март 2011 г. предприятие Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“) предостави допълнителна информация във връзка с продължаващата официална процедура по разследване по дело SA.21121 (C 29/08), като се позова на нови мерки за държавна помощ в полза на FFHG.

| (3) | С писмо от 18 март 2011 г. Комисията препрати тези коментари на Lufthansa на Германия и поиска допълнителна информация за предполагаемите нови мерки за държавна помощ. С писмо от 5 април 2011 г. Германия поиска удължаване на срока за предоставяне на тази информация до 15 юли 2011 г. С писмо от 11 април 2011 г. Комисията предостави удължаване на срока до 18 май 2011 г. за някои от въпросите и до 31 май 2011 г. за останалите въпроси. Германия отговори с писма от 19 май 2011 г. и 23 май 2011 г. |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 18 март 2011 г. Комисията препрати тези коментари на Lufthansa на Германия и поиска допълнителна информация за предполагаемите нови мерки за държавна помощ. С писмо от 5 април 2011 г. Германия поиска удължаване на срока за предоставяне на тази информация до 15 юли 2011 г. С писмо от 11 април 2011 г. Комисията предостави удължаване на срока до 18 май 2011 г. за някои от въпросите и до 31 май 2011 г. за останалите въпроси. Германия отговори с писма от 19 май 2011 г. и 23 май 2011 г.

| (4) | Тези отговори обаче бяха непълни. Ето защо с писмо от 6 юни 2011 г. Комисията изпрати напомняне в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (3). Германия отговори с писма от 14 юни 2011 г. и 16 юни 2011 г. |
| --- | --- |

(4)

Тези отговори обаче бяха непълни. Ето защо с писмо от 6 юни 2011 г. Комисията изпрати напомняне в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (3). Германия отговори с писма от 14 юни 2011 г. и 16 юни 2011 г.

3

| (5) | С писмо от 13 юли 2011 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на кредитната линия, предоставена на FFHG от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, заемът, предоставен на FFHG от Investitions- und Strukturbank на провинция Райнланд-Пфалц („ISB“), и гаранцията, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц на FFHG за заема от ISB („решението за откриване“). Официалната процедура по разследване относно тези аспекти беше регистрирана под номер SA.32833 (11/C). |
| --- | --- |

(5)

С писмо от 13 юли 2011 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на кредитната линия, предоставена на FFHG от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, заемът, предоставен на FFHG от Investitions- und Strukturbank на провинция Райнланд-Пфалц („ISB“), и гаранцията, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц на FFHG за заема от ISB („решението за откриване“). Официалната процедура по разследване относно тези аспекти беше регистрирана под номер SA.32833 (11/C).

| (6) | С писмо от 22 юли 2011 г. Германия поиска удължаване на срока, за да отговори на решението за откриване, което бе прието от Комисията на 26 юли 2011 г. Комисията получи мнението от Германия относно решението за откриване на 31 август 2011 г. |
| --- | --- |

(6)

С писмо от 22 юли 2011 г. Германия поиска удължаване на срока, за да отговори на решението за откриване, което бе прието от Комисията на 26 юли 2011 г. Комисията получи мнението от Германия относно решението за откриване на 31 август 2011 г.

| (7) | С писмо от 22 декември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. С писмо от 18 януари 2012 г. Германия поиска удължаване на срока, за да отговори, което бе уважено от Комисията още същия ден. Германия отговори на искането за допълнителна информация от 22 декември 2011 г. с писмо от 22 февруари 2012 г. |
| --- | --- |

(7)

С писмо от 22 декември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. С писмо от 18 януари 2012 г. Германия поиска удължаване на срока, за да отговори, което бе уважено от Комисията още същия ден. Германия отговори на искането за допълнителна информация от 22 декември 2011 г. с писмо от 22 февруари 2012 г.

| (8) | Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) на 21 юли 2012 г. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка в срок от един месец от датата на публикуване. |
| --- | --- |

(8)

Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) на 21 юли 2012 г. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка в срок от един месец от датата на публикуване.

Официален вестник на Европейския съюз

4

| (9) | С писмо от 4 септември 2012 г. Комисията получи едно становище от трета страна — провинция Райнланд-Пфалц. С писмо от 7 септември 2012 г. Комисията изпрати становището на Германия. На Германия бе дадена възможност да представи мнения по становището на третата страна в срок от един месец. Германия не представи никакви мнения. |
| --- | --- |

(9)

С писмо от 4 септември 2012 г. Комисията получи едно становище от трета страна — провинция Райнланд-Пфалц. С писмо от 7 септември 2012 г. Комисията изпрати становището на Германия. На Германия бе дадена възможност да представи мнения по становището на третата страна в срок от един месец. Германия не представи никакви мнения.

| (10) | С писмо от 10 април 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори с писмо от 17 юни 2013 г. |
| --- | --- |

(10)

С писмо от 10 април 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори с писмо от 17 юни 2013 г.

| (11) | С писмо от 25 февруари 2014 г. Комисията уведоми Германия за приемането на 20 февруари 2014 г. на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. (5) и за факта, че тези насоки ще бъдат приложими към разглеждания случай от момента на публикуването им в Официален вестник на Европейския съюз, като предостави на Германия възможност да представи мненията си относно насоките и прилагането им в срок от 20 работни дни от публикуването им в Официален вестник. |
| --- | --- |

(11)

С писмо от 25 февруари 2014 г. Комисията уведоми Германия за приемането на 20 февруари 2014 г. на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. (5) и за факта, че тези насоки ще бъдат приложими към разглеждания случай от момента на публикуването им в Официален вестник на Европейския съюз, като предостави на Германия възможност да представи мненията си относно насоките и прилагането им в срок от 20 работни дни от публикуването им в Официален вестник.

5

Официален вестник на Европейския съюз

| (12) | Насоките за въздухоплаването от 2014 г. бяха публикувани в Официален вестник на Европейския съюз на 4 април 2014 г. Те замениха Насоките за въздухоплаването от 1994 г. (6), както и Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (7). |
| --- | --- |

(12)

Насоките за въздухоплаването от 2014 г. бяха публикувани в Официален вестник на Европейския съюз на 4 април 2014 г. Те замениха Насоките за въздухоплаването от 1994 г. (6), както и Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (7).

Официален вестник на Европейския съюз

6

7

| (13) | На 15 април 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз бе публикувано известие, с което държавите членки и заинтересованите страни бяха приканени да представят мнения във връзка с прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. в този случай в срок от един месец от датата на публикуване (8). Lufthansa и Transport & Environment представиха коментари. С писмо от 21 август 2014 г. Комисията препрати тези коментари на Германия. С писмо от 29 август 2014 г. Германия уведоми Комисията, че няма да представи никакви коментари. |
| --- | --- |

(13)

На 15 април 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз бе публикувано известие, с което държавите членки и заинтересованите страни бяха приканени да представят мнения във връзка с прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. в този случай в срок от един месец от датата на публикуване (8). Lufthansa и Transport & Environment представиха коментари. С писмо от 21 август 2014 г. Комисията препрати тези коментари на Германия. С писмо от 29 август 2014 г. Германия уведоми Комисията, че няма да представи никакви коментари.

Официален вестник на Европейския съюз

8

| (14) | С писма от 23 март 2014 г. и 4 април 2014 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори с писма от 17 април 2014 г., 24 април 2014 г. и 9 май 2014 г. |
| --- | --- |

(14)

С писма от 23 март 2014 г. и 4 април 2014 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори с писма от 17 април 2014 г., 24 април 2014 г. и 9 май 2014 г.

| (15) | На 17 юни 2014 г. Германия уведоми Комисията, че по изключение приема това решение да бъде прието единствено на английски език. |
| --- | --- |

(15)

На 17 юни 2014 г. Германия уведоми Комисията, че по изключение приема това решение да бъде прието единствено на английски език.

2.   КОНТЕКСТ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО

КОНТЕКСТ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО

2.1.   Преобразуване на летището и на неговата структура на собственост

Преобразуване на летището и на неговата структура на собственост

| (16) | Летище Франкфурт Хан е разположено в провинция Райнланд-Пфалц, приблизително на 120 km западно от град Франкфурт на Майн. До 1992 г. летище Франкфурт Хан е военновъздушна база на САЩ. Впоследствие е превърнато в гражданско летище. То има лиценз за 24-часово опериране. |
| --- | --- |

(16)

Летище Франкфурт Хан е разположено в провинция Райнланд-Пфалц, приблизително на 120 km западно от град Франкфурт на Майн. До 1992 г. летище Франкфурт Хан е военновъздушна база на САЩ. Впоследствие е превърнато в гражданско летище. То има лиценз за 24-часово опериране.

| (17) | На 1 април 1995 г.Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (Holding Hahn), което представлява публично-частно партньорство между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц, придоби собствеността върху инфраструктурата на летище Франкфурт Хан от Германия. В периода 1995—1998 г. същото публично-частно партньорство развива летището с цел да го превърне в промишлена и търговска зона. Според Германия, след като партньорството между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц се е оказало неуспешно, на 1 януари 1998 г. в проекта се включва и Flughafen Frankfurt/Main GmbH (Fraport) (*1), което в крайна сметка поема експлоатацията на летището. |
| --- | --- |

(17)

На 1 април 1995 г.Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (Holding Hahn), което представлява публично-частно партньорство между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц, придоби собствеността върху инфраструктурата на летище Франкфурт Хан от Германия. В периода 1995—1998 г. същото публично-частно партньорство развива летището с цел да го превърне в промишлена и търговска зона. Според Германия, след като партньорството между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц се е оказало неуспешно, на 1 януари 1998 г. в проекта се включва и Flughafen Frankfurt/Main GmbH (Fraport) (*1), което в крайна сметка поема експлоатацията на летището.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

*1

| (18) | Fraport закупи 64,90 % от акциите на оператора Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) за сумата от [...] (9). Плащането на част от покупната цена в размер на ([...] EUR) бе дължимо на 31 декември 2007 г. и бе подчинено на определени условия (10). През август 1999 г. Fraport придоби 73,37 % от акциите на Holding Hahn и 74,90 % от акциите на основния му партньор Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH за сумата от [...] EUR. По този начин Fraport стана на практика новия партньор на провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(18)

Fraport закупи 64,90 % от акциите на оператора Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) за сумата от [...] (9). Плащането на част от покупната цена в размер на ([...] EUR) бе дължимо на 31 декември 2007 г. и бе подчинено на определени условия (10). През август 1999 г. Fraport придоби 73,37 % от акциите на Holding Hahn и 74,90 % от акциите на основния му партньор Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH за сумата от [...] EUR. По този начин Fraport стана на практика новия партньор на провинция Райнланд-Пфалц.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

9

10

Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (19) | По отношение на летище Франкфурт Хан Fraport постави акцент върху системното развитие на пътническия и товарния превоз на летището. В тази връзка Fraport бе едно от първите предприятия, започнали да прилагат бизнес модел, чиято основна цел бе привличането на нискотарифни авиокомпании. Въз основа на това Fraport се ангажира да сключи с Holding Hahn ново споразумение за прехвърляне на печалбите и загубите след превръщане на последното в германско дружество с ограничена отговорност (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Превръщането и сключването на споразумението бяха осъществени на 24 ноември 2000 г. |
| --- | --- |

(19)

По отношение на летище Франкфурт Хан Fraport постави акцент върху системното развитие на пътническия и товарния превоз на летището. В тази връзка Fraport бе едно от първите предприятия, започнали да прилагат бизнес модел, чиято основна цел бе привличането на нискотарифни авиокомпании. Въз основа на това Fraport се ангажира да сключи с Holding Hahn ново споразумение за прехвърляне на печалбите и загубите след превръщане на последното в германско дружество с ограничена отговорност (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Превръщането и сключването на споразумението бяха осъществени на 24 ноември 2000 г.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH

| (20) | Впоследствие Holding Hahn и FFHG се сляха, за да създадат Flughafen Hahn GmbH. Провинция Райнланд-Пфалц притежава 26,93 %, а Fraport притежава 73,07 % от акциите в новото дружество. През 2001 г. двата акционера, Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, вляха нов капитал във FFHG. |
| --- | --- |

(20)

Впоследствие Holding Hahn и FFHG се сляха, за да създадат Flughafen Hahn GmbH. Провинция Райнланд-Пфалц притежава 26,93 %, а Fraport притежава 73,07 % от акциите в новото дружество. През 2001 г. двата акционера, Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, вляха нов капитал във FFHG.

Flughafen Hahn GmbH

| (21) | До 11 юни 2001 г. 100 % от акциите на Fraport бяха притежание на публични акционери (11). На 11 юни Fraport започна да се котира на фондовата борса и 29,71 % от акциите му бяха продадени на частни акционери, като останалите 70,29 % от акциите продължиха да бъдат притежание на публични акционери. |
| --- | --- |

(21)

До 11 юни 2001 г. 100 % от акциите на Fraport бяха притежание на публични акционери (11). На 11 юни Fraport започна да се котира на фондовата борса и 29,71 % от акциите му бяха продадени на частни акционери, като останалите 70,29 % от акциите продължиха да бъдат притежание на публични акционери.

11

| (22) | През ноември 2002 г. провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесе, Fraport и FFHG сключиха споразумение за по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. Споразумението предвиждаше второ увеличение на регистрирания капитал. Във връзка с това провинция Хасе се присъедини към FFHG като трети акционер. Към въпросния момент 65 % от акциите бяха собственост на Fraport, а провинция Хесе и провинция Райнланд-Пфалц притежаваха по 17,5 % всяка. Тази структура на собствеността остана непроменена до 2009 г., когато Fraport продаде всички свои акции на провинция Райнланд-Пфалц, която от този момент нататък притежаваше мажоритарно участие от 82,5 %. Останалите 17,5 % продължават да са собственост на провинция Хесе. |
| --- | --- |

(22)

През ноември 2002 г. провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесе, Fraport и FFHG сключиха споразумение за по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. Споразумението предвиждаше второ увеличение на регистрирания капитал. Във връзка с това провинция Хасе се присъедини към FFHG като трети акционер. Към въпросния момент 65 % от акциите бяха собственост на Fraport, а провинция Хесе и провинция Райнланд-Пфалц притежаваха по 17,5 % всяка. Тази структура на собствеността остана непроменена до 2009 г., когато Fraport продаде всички свои акции на провинция Райнланд-Пфалц, която от този момент нататък притежаваше мажоритарно участие от 82,5 %. Останалите 17,5 % продължават да са собственост на провинция Хесе.

2.2.   Развитие на превоза на пътници и товари и намиращи се в близост летища

Развитие на превоза на пътници и товари и намиращи се в близост летища

| (23) | Пътникопотокът на летище Франкфурт Хан се е увеличил от 29 289 през 1998 г. до 4 милиона през 2007 г., след което е намалял до 2,7 милиона. през 2013 г. (вж. таблица 1). Понастоящем летището се обслужва от Ryanair (12), Wizz Air (13) и други авиокомпании. Делът на пътниците на Ryanair е приблизително [80—100 %].

  Таблица 1


  Развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.








  Година | Брой на пътниците | Брой на пътниците на Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 г. | 29 289 | 0 |
| 1999 г. | 140 706 | 89 129 |
| 2000 г. | 380 284 | 318 664 |
| 2001 г. | 447 142 | 397 593 |
| 2002 г. | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 г. | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 г. | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 г. | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 г. | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 г. | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 г. | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 г. | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 г. | 3 493 629 | [2 794 903 —3 493 629 ] |
| 2011 г. | 2 894 363 | [2 315 490 —2 894 363 ] |
| 2012 г. | 2 791 185 | [2 232 948 —2 791 185 ] |
| 2013 г. | 2 667 529 | [2 134 023 —2 667 529 ] |

(23)

Пътникопотокът на летище Франкфурт Хан се е увеличил от 29 289 през 1998 г. до 4 милиона през 2007 г., след което е намалял до 2,7 милиона. през 2013 г. (вж. таблица 1). Понастоящем летището се обслужва от Ryanair (12), Wizz Air (13) и други авиокомпании. Делът на пътниците на Ryanair е приблизително [80—100 %].

12

13

Таблица 1

Таблица 1

Развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.

Развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.

Година

Брой на пътниците

Брой на пътниците на Ryanair

1998 г.

29 289

0

1999 г.

140 706

89 129

2000 г.

380 284

318 664

2001 г.

447 142

397 593

2002 г.

1 457 527

1 231 790

2003 г.

2 431 783

2 341 784

2004 г.

2 760 379

2 668 713

2005 г.

3 079 528

2 856 109

2006 г.

3 705 088

3 319 772

2007 г.

4 015 155

3 808 062

2008 г.

3 940 585

3 821 850

2009 г.

3 793 958

3 682 050

2010 г.

3 493 629

[2 794 903 —3 493 629 ]

2011 г.

2 894 363

[2 315 490 —2 894 363 ]

2012 г.

2 791 185

[2 232 948 —2 791 185 ]

2013 г.

2 667 529

[2 134 023 —2 667 529 ]

| (24) | Летище Франкфурт Хан е отбелязало също така значителен растеж на товарния въздушен превоз. Въздушният превоз на товари на летището се е увеличил от 16 020 тона през 1998 г. до 286 416 тона през 2011 г. и е намалял отново до 152 503 тона през 2013 г. (вж. таблица 2). Общото количество на обслужените на летището товари през 2013 г., включително спедицията, възлиза на 446 608 тона.

  Таблица 2


  Развитие на превоза на товари на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2010 г.








  Година | Общо въздушен превоз на товари в тонове | Общо превоз на товари, включително спедиция, в тонове |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 г. | 16 020 | 134 920 |
| 1999 г. | 43 676 | 168 437 |
| 2000 г. | 75 547 | 191 001 |
| 2001 г. | 25 053 | 133 743 |
| 2002 г. | 23 736 | 138 131 |
| 2003 г. | 37 065 | 158 873 |
| 2004 г. | 66 097 | 191 117 |
| 2005 г. | 107 305 | 228 921 |
| 2006 г. | 123 165 | 266 174 |
| 2007 г. | 125 049 | 289 404 |
| 2008 г. | 179 375 | 338 490 |
| 2009 г. | 174 664 | 322 170 |
| 2010 г. | 228 547 | 466 429 |
| 2011 г. | 286 416 | 565 344 |
| 2012 г. | 207 520 | 503 995 |
| 2013 г. | 152 503 | 446 608 |

(24)

Летище Франкфурт Хан е отбелязало също така значителен растеж на товарния въздушен превоз. Въздушният превоз на товари на летището се е увеличил от 16 020 тона през 1998 г. до 286 416 тона през 2011 г. и е намалял отново до 152 503 тона през 2013 г. (вж. таблица 2). Общото количество на обслужените на летището товари през 2013 г., включително спедицията, възлиза на 446 608 тона.

Таблица 2

Таблица 2

Развитие на превоза на товари на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2010 г.

Развитие на превоза на товари на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2010 г.

Година

Общо въздушен превоз на товари в тонове

Общо превоз на товари, включително спедиция, в тонове

1998 г.

16 020

134 920

1999 г.

43 676

168 437

2000 г.

75 547

191 001

2001 г.

25 053

133 743

2002 г.

23 736

138 131

2003 г.

37 065

158 873

2004 г.

66 097

191 117

2005 г.

107 305

228 921

2006 г.

123 165

266 174

2007 г.

125 049

289 404

2008 г.

179 375

338 490

2009 г.

174 664

322 170

2010 г.

228 547

466 429

2011 г.

286 416

565 344

2012 г.

207 520

503 995

2013 г.

152 503

446 608

| (25) | В близост до летище Франкфурт Хан са разположени следните летища:






  i) | Летище Франкфурт на Майн (на приблизително 115 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 15 минути път с автомобил) е международен летищен център, обслужващ множество различни дестинации, включващи полети на къси разстояния и полети на дълги разстояния. То се обслужва предимно от мрежови превозвачи, които предлагат свързващи полети, въпреки че предлага и връзки от „точка до точка“ и чартърни полети. Освен пътникопотока (приблизително 58 милиона през 2013 г.), летище Франкфурт на Майн обслужва също и въздушен превоз на товари (приблизително 2 милиона тона през 2013 г.). На фигура 1 е показано развитието на трафика на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г. |
| --- | --- | --- |

(25)

В близост до летище Франкфурт Хан са разположени следните летища:

i)

Летище Франкфурт на Майн (на приблизително 115 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 15 минути път с автомобил) е международен летищен център, обслужващ множество различни дестинации, включващи полети на къси разстояния и полети на дълги разстояния. То се обслужва предимно от мрежови превозвачи, които предлагат свързващи полети, въпреки че предлага и връзки от „точка до точка“ и чартърни полети. Освен пътникопотока (приблизително 58 милиона през 2013 г.), летище Франкфурт на Майн обслужва също и въздушен превоз на товари (приблизително 2 милиона тона през 2013 г.). На фигура 1 е показано развитието на трафика на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г.

| ii) | Летище Люксембург (на приблизително 111 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 30 минути път с автомобил) е международно летище, което предлага голямо разнообразие от дестинации. Освен пътникопотока (приблизително 2,2 милиона) през 2013 г. то е обслужило и 673 500 тона въздушен превоз на товари. |
| --- | --- |

ii)

Летище Люксембург (на приблизително 111 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 30 минути път с автомобил) е международно летище, което предлага голямо разнообразие от дестинации. Освен пътникопотока (приблизително 2,2 милиона) през 2013 г. то е обслужило и 673 500 тона въздушен превоз на товари.

| iii) | Летище Цвайбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил). |
| --- | --- |

iii)

Летище Цвайбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил).

| iv) | Летище Саарбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил). |
| --- | --- |

iv)

Летище Саарбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил).

| v) | Летище Кьолн-Бон (на приблизително 175 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 44 минути път с автомобил). |
| --- | --- |

v)

Летище Кьолн-Бон (на приблизително 175 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 44 минути път с автомобил).

Фигура 1

Фигура 1

Развитие на пътникопотока на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г.

Развитие на пътникопотока на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г.

Франкфурт на Майн пътници

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

Year

Франкфурт Хан пътници

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Съотношение пътници на Франкфурт на Майн към пътници на Франкфурт Хан зa периода 2000—2012 г. в %

2.3.   Финансови резултати на летищата и преглед на направените инвестиции

Финансови резултати на летищата и преглед на направените инвестиции

| (26) | В таблица 3 се представя преглед на направените от FFHG инвестиции в периода 2001—2012 г. на обща стойност приблизително 216 милиона евро.

  Таблица 3


  Преглед на инвестициите, направени в периода 2001—2012 г.




















  В 1 000 EUR | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | Общо за периода 2001—2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Инвестиции в инфраструктура и оборудване |
| Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen |
| Провинция | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Терминал | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Товарен хангар | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Офис сграда | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Други инфраструктурни инвестиции | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Стоянка | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Друга инфраструктура | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Нематериални активи (напр. ИТ) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Оборудване | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Общо | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

В таблица 3 се представя преглед на направените от FFHG инвестиции в периода 2001—2012 г. на обща стойност приблизително 216 милиона евро.

Таблица 3

Таблица 3

Преглед на инвестициите, направени в периода 2001—2012 г.

Преглед на инвестициите, направени в периода 2001—2012 г.

В 1 000 EUR

В 1 000 EUR

2001 г.

2001 г.

2002 г.

2002 г.

2003 г.

2003 г.

2004 г.

2004 г.

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

2010 г.

2010 г.

2011 г.

2011 г.

2012 г.

2012 г.

Общо за периода 2001—2012 г.

Общо за периода 2001—2012 г.

Инвестиции в инфраструктура и оборудване

Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen

Провинция

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Терминал

2 519

3 310

251

Товарен хангар

3 850

3 222

Офис сграда

2 428

[...]

Други инфраструктурни инвестиции

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Стоянка

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Друга инфраструктура

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Нематериални активи (напр. ИТ)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Оборудване

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Общо

Общо

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | В таблица 4 се представя преглед на годишните финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

  Таблица 4


  Годишни финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.



















  В 1 000 EUR | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Отчет за приходите и разходите |
| Приходи | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Други приходи (включително компенсация за обхвата на държавната политика и продажбата на земя) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Общо приходи | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Разходи за материали | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Разходи за персонал | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Други разходи (включително маркетинг) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (без други приходи) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Амортизация | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Финансови резултати (получена лихва — платена лихва) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Извънредни приходи и разходи | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Данъци | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Покритие на загубите от Fraport чрез прехвърляне на приходи и загуби | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Годишен резултат (приходи/загуби) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

В таблица 4 се представя преглед на годишните финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

Таблица 4

Таблица 4

Годишни финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

Годишни финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

В 1 000 EUR

В 1 000 EUR

2001 г.

2001 г.

2002 г.

2002 г.

2003 г.

2003 г.

2004 г.

2004 г.

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

2010 г.

2010 г.

2011 г.

2011 г.

2012 г.

2012 г.

Отчет за приходите и разходите

Приходи

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Други приходи (включително компенсация за обхвата на държавната политика и продажбата на земя)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Общо приходи

Общо приходи

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Разходи за материали

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Разходи за персонал

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Други разходи (включително маркетинг)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (без други приходи)

EBITDA (без други приходи)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Амортизация

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Финансови резултати (получена лихва — платена лихва)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Извънредни приходи и разходи

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Данъци

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Покритие на загубите от Fraport чрез прехвърляне на приходи и загуби

Покритие на загубите от Fraport чрез прехвърляне на приходи и загуби

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Годишен резултат (приходи/загуби)

Годишен резултат (приходи/загуби)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   ОПИСАНИЕ НА ФАКТИТЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

ОПИСАНИЕ НА ФАКТИТЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

| (28) | Решението за откриване обхваща условията за финансирането, въведени в периода 2009—2011 г., и в него се поставят следните въпроси:






  i) | първо, дали кредитната линия, осигурена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, е била предоставена при пазарни условия и следователно не представлява държавна помощ или, ако представлява държавна помощ, дали такава държавна помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар; |
| --- | --- | --- |

(28)

Решението за откриване обхваща условията за финансирането, въведени в периода 2009—2011 г., и в него се поставят следните въпроси:

i)

първо, дали кредитната линия, осигурена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, е била предоставена при пазарни условия и следователно не представлява държавна помощ или, ако представлява държавна помощ, дали такава държавна помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар;

| ii) | второ, дали заемът, предоставен от ISB на FFHG, и свързаната с него гаранция, осигурена за FFHG от провинция Райнланд-Пфалц, са били предоставени при пазарни условия и следователно не представляват държавна помощ или, ако представляват държавна помощ, дали такава държавна помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

ii)

второ, дали заемът, предоставен от ISB на FFHG, и свързаната с него гаранция, осигурена за FFHG от провинция Райнланд-Пфалц, са били предоставени при пазарни условия и следователно не представляват държавна помощ или, ако представляват държавна помощ, дали такава държавна помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар.

3.1.   Кредитна линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц

Кредитна линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц

| (29) | От 19 февруари 2009 г. насам FFHG е включено в паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц. Целта на паричния фонд е да се оптимизира използването на ликвидността в рамките на различни холдингови дружества, фондации и публични предприятия на провинцията. |
| --- | --- |

(29)

От 19 февруари 2009 г. насам FFHG е включено в паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц. Целта на паричния фонд е да се оптимизира използването на ликвидността в рамките на различни холдингови дружества, фондации и публични предприятия на провинцията.

| (30) | Участието на различните предприятия и фондации в паричния фонд се основава на меморандум за разбирателство между съответното предприятие/фондация и Министерството на финансите на провинция Райнланд-Пфалц. В случай че търсенето на ликвидност надвишава наличните средства в паричния фонд, недостигът на ликвидност се финансира на краткосрочна основа от капиталовия пазар. |
| --- | --- |

(30)

Участието на различните предприятия и фондации в паричния фонд се основава на меморандум за разбирателство между съответното предприятие/фондация и Министерството на финансите на провинция Райнланд-Пфалц. В случай че търсенето на ликвидност надвишава наличните средства в паричния фонд, недостигът на ликвидност се финансира на краткосрочна основа от капиталовия пазар.

| (31) | Настоящата кредитна линия за FFHG в паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц е 45 милиона евро. До 25 март 2013 г. FFHG е използвало 100 % (45 милиона евро) от кредитната си линия. |
| --- | --- |

(31)

Настоящата кредитна линия за FFHG в паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц е 45 милиона евро. До 25 март 2013 г. FFHG е използвало 100 % (45 милиона евро) от кредитната си линия.

3.2.   Рефинансиране на заемите за FFHG от Investitions- und Strukturbank на провинция Райнланд-Пфалц

Рефинансиране на заемите за FFHG от Investitions- und Strukturbank на провинция Райнланд-Пфалц

| (32) | След като провинция Райнланд-Пфалц стана мажоритарен акционер в FFHG, през 2009 г. дългосрочните заеми на летището бяха рефинансирани от ISB. Три от заемите, а именно заеми No 1, 3 и 4 (вж. таблица 5), са предоставени при фиксиран лихвен процент за целия период на съответните заеми, докато заеми No 2 и 5 имат променлив лихвен процент. В таблица 5 се съдържа обобщение на условията по заемите, предоставени от ISB.

  Таблица 5


  Заеми за FFHG, предоставени от ISB











  No | Банка | Размер на заема в милиони евро | Срок | Лихвен процент | Лихвен суап |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | [приблизително 8 години] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 2 | ISB | 20,0 | [приблизително 5 години] | [< 12] месечен EURIBOR плюс [< 1 %] | [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | [приблизително 2 години] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 4 | ISB | 25,9 | [приблизително 7 години] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 5 | ISB | 6,8 | [приблизително 3 години] | [< 12] месечен EURIBOR плюс [< 1 %] | [...] |

(32)

След като провинция Райнланд-Пфалц стана мажоритарен акционер в FFHG, през 2009 г. дългосрочните заеми на летището бяха рефинансирани от ISB. Три от заемите, а именно заеми No 1, 3 и 4 (вж. таблица 5), са предоставени при фиксиран лихвен процент за целия период на съответните заеми, докато заеми No 2 и 5 имат променлив лихвен процент. В таблица 5 се съдържа обобщение на условията по заемите, предоставени от ISB.

Таблица 5

Таблица 5

Заеми за FFHG, предоставени от ISB

Заеми за FFHG, предоставени от ISB

No

Банка

Размер на заема в милиони евро

Срок

Лихвен процент

Лихвен суап

1

ISB

18,4

[приблизително 8 години]

[> 3 %; < 4,5 %]

2

ISB

20,0

[приблизително 5 години]

[< 12] месечен EURIBOR плюс [< 1 %]

[...]

3

ISB

2,5

[приблизително 2 години]

[> 3 %; < 4,5 %]

4

ISB

25,9

[приблизително 7 години]

[> 3 %; < 4,5 %]

5

ISB

6,8

[приблизително 3 години]

[< 12] месечен EURIBOR плюс [< 1 %]

[...]

| (33) | FFHG е подписало също така две споразумения за лихвен суап с IKB Corporate Lab. Споразуменията служат за хеджиране срещу колебанията на променливата част от лихвения процент по заеми No 2 и 5 (вж. таблица 5), а именно 6-месечен и съответно 3-месечен EURIBOR. Споразуменията за суаповете бяха подписани през 2004 г. и 2005 г. (във връзка с отпуснатите към онзи момент заеми, заменени от сегашното финансиране). |
| --- | --- |

(33)

FFHG е подписало също така две споразумения за лихвен суап с IKB Corporate Lab. Споразуменията служат за хеджиране срещу колебанията на променливата част от лихвения процент по заеми No 2 и 5 (вж. таблица 5), а именно 6-месечен и съответно 3-месечен EURIBOR. Споразуменията за суаповете бяха подписани през 2004 г. и 2005 г. (във връзка с отпуснатите към онзи момент заеми, заменени от сегашното финансиране).

| (34) | Условията за погасяване на различните заеми, отпуснати от ISB, се различават. Заеми No 1, 3, 4 и 5 са амортизируеми заеми, докато заем No 2 е заем с еднократно погасяване на главницата, който се изплаща на датата на падежа. В таблица 6 се съдържа обобщение на условията за погасяване на тези заеми.

  Таблица 6


  Условия за погасяване на заемите от ISB









  No | Банка | Размер на заема в милиони евро | Условия за погасяване/падеж |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | Погасяване на полугодишни вноски на 30 юни и на 30 декември всяка година, последен процент на погасяване, дължим на [...] |
| 2 | ISB | 20,0 | Заем с еднократно погасяване на главницата, дължим на [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | Погасяване на полугодишни вноски на 30 април и на 30 октомври всяка година, последен процент на погасяване, дължим на [...] |
| 4 | ISB | 25,9 | Погасяване на полугодишни вноски на 30 юни и на 30 декември всяка година, последен процент на погасяване, дължим на [...] |
| 5 | ISB | 6,8 | Погасяване на тримесечни вноски [...], последен процент на погасяване, дължим на [...] |

(34)

Условията за погасяване на различните заеми, отпуснати от ISB, се различават. Заеми No 1, 3, 4 и 5 са амортизируеми заеми, докато заем No 2 е заем с еднократно погасяване на главницата, който се изплаща на датата на падежа. В таблица 6 се съдържа обобщение на условията за погасяване на тези заеми.

Таблица 6

Таблица 6

Условия за погасяване на заемите от ISB

Условия за погасяване на заемите от ISB

No

Банка

Размер на заема в милиони евро

Условия за погасяване/падеж

1

ISB

18,4

Погасяване на полугодишни вноски на 30 юни и на 30 декември всяка година, последен процент на погасяване, дължим на [...]

2

ISB

20,0

Заем с еднократно погасяване на главницата, дължим на [...]

3

ISB

2,5

Погасяване на полугодишни вноски на 30 април и на 30 октомври всяка година, последен процент на погасяване, дължим на [...]

4

ISB

25,9

Погасяване на полугодишни вноски на 30 юни и на 30 декември всяка година, последен процент на погасяване, дължим на [...]

5

ISB

6,8

Погасяване на тримесечни вноски [...], последен процент на погасяване, дължим на [...]

| (35) | Всички заеми са 100 % гарантирани от провинция Райнланд-Пфалц. За предоставяне на гаранциите FFHG плаща на гаранта гаранционна премия в размер на [0,5 %—1,5 %] годишно. |
| --- | --- |

(35)

Всички заеми са 100 % гарантирани от провинция Райнланд-Пфалц. За предоставяне на гаранциите FFHG плаща на гаранта гаранционна премия в размер на [0,5 %—1,5 %] годишно.

3.3.   Съвместимост на евентуалната държавна помощ за FFHG

Съвместимост на евентуалната държавна помощ за FFHG

| (36) | В решението за откриване Комисията изрази съмнения дали посочената в раздел 3.1 кредитна линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, и посочените в раздел 3.2 заеми и гаранции са съвместими с вътрешния пазар при отсъствие на условията за съвместимост за оперативна помощ съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г., ако те представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(36)

В решението за откриване Комисията изрази съмнения дали посочената в раздел 3.1 кредитна линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, и посочените в раздел 3.2 заеми и гаранции са съвместими с вътрешния пазар при отсъствие на условията за съвместимост за оперативна помощ съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г., ако те представляват държавна помощ.

4.   МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ

МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ

| (37) | Като цяло Германия увери, че нито една от разглежданите в настоящата процедура две мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като за FFHG не е имало икономическо предимство, като се вземат предвид всички съответни обстоятелства. От друга страна Германия твърди, че ако Комисията счита, че тези мерки представляват държавна помощ по смисъла на Договора, то тогава помощта следва да се счита за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(37)

Като цяло Германия увери, че нито една от разглежданите в настоящата процедура две мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като за FFHG не е имало икономическо предимство, като се вземат предвид всички съответни обстоятелства. От друга страна Германия твърди, че ако Комисията счита, че тези мерки представляват държавна помощ по смисъла на Договора, то тогава помощта следва да се счита за съвместима с вътрешния пазар.

4.1.   Специфичното положение на летище Франкфурт Хан през 2009 г.

Специфичното положение на летище Франкфурт Хан през 2009 г.

| (38) | Германия счита, че при оценката на въпросните финансови мерки трябва да бъдат взети предвид специфичното положение на летището и основанието за тези финансови мерки. С оглед на това Германия се позовава на следните три обстоятелства: |
| --- | --- |

(38)

Германия счита, че при оценката на въпросните финансови мерки трябва да бъдат взети предвид специфичното положение на летището и основанието за тези финансови мерки. С оглед на това Германия се позовава на следните три обстоятелства:

| (39) | Първо, що се отнася до контекста на мерките, Германия посочи, че FFHG е финансирало по-голяма част от инвестиции си по време на и след превръщането на летището от военно в търговско летище чрез заеми. Следователно според Германия FFHG за разлика от другите летища е имало многобройни дългосрочни финансови задължения. |
| --- | --- |

(39)

Първо, що се отнася до контекста на мерките, Германия посочи, че FFHG е финансирало по-голяма част от инвестиции си по време на и след превръщането на летището от военно в търговско летище чрез заеми. Следователно според Германия FFHG за разлика от другите летища е имало многобройни дългосрочни финансови задължения.

| (40) | Второ, Германия твърди, че рефинансирането на заемите за FFHG е било неизбежно, тъй като Fraport e продало акциите си на провинция Райнланд-Пфалц, считано от 1 януари 2009 г. Преди продажбата съгласно споразумението за прехвърлянето на печалбите и загубите („Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag“, СППЗ) Fraport е било задължено да гарантира финансирането на дългосрочните дългове на FFHG и да покрива всички възможни загуби. Германия разясни също така, че след като провинция Райнланд-Пфалц е придобила акциите след края на СППЗ, е било необходимо да се рефинансират задълженията на FFHG. Според Германия с тези мерки провинция Райнланд-Пфалц е целяла единствено да поддържа финансово положение на FFHG. |
| --- | --- |

(40)

Второ, Германия твърди, че рефинансирането на заемите за FFHG е било неизбежно, тъй като Fraport e продало акциите си на провинция Райнланд-Пфалц, считано от 1 януари 2009 г. Преди продажбата съгласно споразумението за прехвърлянето на печалбите и загубите („Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag“, СППЗ) Fraport е било задължено да гарантира финансирането на дългосрочните дългове на FFHG и да покрива всички възможни загуби. Германия разясни също така, че след като провинция Райнланд-Пфалц е придобила акциите след края на СППЗ, е било необходимо да се рефинансират задълженията на FFHG. Според Германия с тези мерки провинция Райнланд-Пфалц е целяла единствено да поддържа финансово положение на FFHG.

Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag

| (41) | Трето, Германия подчерта факта, че дадено частно предприятие би финансирало FFHG при същите условия като тези за провинция Райнланд-Пфалц и че тези условия са в съответствие с принципа на кредитор в условията на пазарна икономика. Германия заяви, че Комисията трябва да вземе предвид търговската сделка като цяло и всички свързани с конкретния случай обстоятелства, по-специално факта, че провинцията притежава по-голямата част от акциите. |
| --- | --- |

(41)

Трето, Германия подчерта факта, че дадено частно предприятие би финансирало FFHG при същите условия като тези за провинция Райнланд-Пфалц и че тези условия са в съответствие с принципа на кредитор в условията на пазарна икономика. Германия заяви, че Комисията трябва да вземе предвид търговската сделка като цяло и всички свързани с конкретния случай обстоятелства, по-специално факта, че провинцията притежава по-голямата част от акциите.

4.2.   Характер на помощта, свързана с кредитната линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц

Характер на помощта, свързана с кредитната линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц

4.2.1.   Финансиране на паричния фонд

Финансиране на паричния фонд

| (42) | Германия посочи, че паричния фонд е финансов инструмент, създаден през 2002 г. от провинцията. В паричния фонд могат да участват институциите и фондациите на провинцията, както и всички частноправни предприятия, в които провинцията притежава повече от 50 %. Германия обясни, че ежедневното салдо по сметката на паричния фонд се управлява от „Landeshauptkasse“ на провинцията. |
| --- | --- |

(42)

Германия посочи, че паричния фонд е финансов инструмент, създаден през 2002 г. от провинцията. В паричния фонд могат да участват институциите и фондациите на провинцията, както и всички частноправни предприятия, в които провинцията притежава повече от 50 %. Германия обясни, че ежедневното салдо по сметката на паричния фонд се управлява от „Landeshauptkasse“ на провинцията.

| (43) | Германия счита, че паричният фонд не се финансира пряко от бюджета на провинцията, а от излишъка от парични средства на участниците. Тя също така обясни, че излишъкът от парични средства в паричния фонд е инвестиран на капиталовите пазари; по същия начин дефицитът се балансира от средствата, получени от капиталовия пазар. Поради това Германия увери, че всяка финансова помощ, получена от паричния фонд, няма да се предоставя чрез държавни ресурси и също така няма да бъде приписана на държавата. |
| --- | --- |

(43)

Германия счита, че паричният фонд не се финансира пряко от бюджета на провинцията, а от излишъка от парични средства на участниците. Тя също така обясни, че излишъкът от парични средства в паричния фонд е инвестиран на капиталовите пазари; по същия начин дефицитът се балансира от средствата, получени от капиталовия пазар. Поради това Германия увери, че всяка финансова помощ, получена от паричния фонд, няма да се предоставя чрез държавни ресурси и също така няма да бъде приписана на държавата.

| (44) | Германия предостави също така данни, за да покаже общия баланс (депозити от участващите предприятия и усвоените кредитни линии) на паричния фонд, както е обобщено на фигура 2.

  Фигура 2


  Общо развитие на финансирането на паричния фонд на провинцията през периода 2009—2013 г. (в милиони евро)




  Баланс на механизма за обединяване на средствата
  Общо депозити
  Общо усвоени кредитни линии
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800
  Jan-09
  Apr-09
  Jul-09
  Oct-09
  Jan-10
  Apr-10
  Jul-10
  Oct-10
  Jan-11
  Apr-11
  Jul-11
  Oct-11
  Jan-12
  Apr-12
  Jul-12
  Oct-12
  Jan-13
  Apr-13
  Jul-13
  Oct-13 |
| --- | --- |

(44)

Германия предостави също така данни, за да покаже общия баланс (депозити от участващите предприятия и усвоените кредитни линии) на паричния фонд, както е обобщено на фигура 2.

Фигура 2

Фигура 2

Общо развитие на финансирането на паричния фонд на провинцията през периода 2009—2013 г. (в милиони евро)

Общо развитие на финансирането на паричния фонд на провинцията през периода 2009—2013 г. (в милиони евро)

Баланс на механизма за обединяване на средствата

Общо депозити

Общо усвоени кредитни линии

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

Jan-09

Apr-09

Jul-09

Oct-09

Jan-10

Apr-10

Jul-10

Oct-10

Jan-11

Apr-11

Jul-11

Oct-11

Jan-12

Apr-12

Jul-12

Oct-12

Jan-13

Apr-13

Jul-13

Oct-13

4.2.2.   Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (45) | Германия твърди, че с включването на FFHG в паричния фонд на провинцията дружеството не е получило икономическо предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според Германия Съобщението за референтните лихвени проценти (14) не следва да се прилага стриктно, тъй като не се взема под внимание фактът, че провинция Райнланд-Пфалц притежава по-голямата част от акциите на FFHG. |
| --- | --- |

(45)

Германия твърди, че с включването на FFHG в паричния фонд на провинцията дружеството не е получило икономическо предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според Германия Съобщението за референтните лихвени проценти (14) не следва да се прилага стриктно, тъй като не се взема под внимание фактът, че провинция Райнланд-Пфалц притежава по-голямата част от акциите на FFHG.

Съобщението за референтните лихвени проценти

14

| (46) | Германия обясни, че въпреки че кредитната линия е предоставена за по-дълъг период от време, заемите по принцип са дължими на дневна база. Следователно според Германия кредитната линия съответства на краткосрочен заем. На фигура 3 е показано използването на кредитната линия от FFHG.

  Фигура 3


  Преглед на усвояването по кредитната линия на паричния фонд от FFHG в периода март 2009—август 2013 г. (в евро)




  1.3.2009 г.
  1.5.2009 г.
  1.7.2009 г.
  1.9.2009 г.
  1.11.2009 г.
  1.1.2010 г.
  1.3.2010 г.
  1.5.2010 г.
  1.7.2010 г.
  1.9.2010 г.
  1.11.2010 г.
  1.1.2011 г.
  1.3.2011 г.
  1.5.2011 г.
  1.7.2011 г.
  1.9.2011 г.
  1.11.2011 г.
  1.1.2012 г.
  1.3.2012 г.
  1.5.2012 г.
  1.7.2012 г.
  1.9.2012 г.
  1.11.2012 г.
  1.1.2013 г.
  1.3.2013 г.
  1.5.2013 г.
  1.7.2013 г.
  Усвоена кредитна линия
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000 |
| --- | --- |

(46)

Германия обясни, че въпреки че кредитната линия е предоставена за по-дълъг период от време, заемите по принцип са дължими на дневна база. Следователно според Германия кредитната линия съответства на краткосрочен заем. На фигура 3 е показано използването на кредитната линия от FFHG.

Фигура 3

Фигура 3

Преглед на усвояването по кредитната линия на паричния фонд от FFHG в периода март 2009—август 2013 г. (в евро)

Преглед на усвояването по кредитната линия на паричния фонд от FFHG в периода март 2009—август 2013 г. (в евро)

1.3.2009 г.

1.5.2009 г.

1.7.2009 г.

1.9.2009 г.

1.11.2009 г.

1.1.2010 г.

1.3.2010 г.

1.5.2010 г.

1.7.2010 г.

1.9.2010 г.

1.11.2010 г.

1.1.2011 г.

1.3.2011 г.

1.5.2011 г.

1.7.2011 г.

1.9.2011 г.

1.11.2011 г.

1.1.2012 г.

1.3.2012 г.

1.5.2012 г.

1.7.2012 г.

1.9.2012 г.

1.11.2012 г.

1.1.2013 г.

1.3.2013 г.

1.5.2013 г.

1.7.2013 г.

Усвоена кредитна линия

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

| (47) | Що се отнася до реда и обезпечеността на задълженията по паричния фонд Германия посочи, че задължението на FFHG по паричния фонд се намира на същото равнище, на което са и всичките му други задължения. Германия посочи, че въпреки че от възползващите се от паричния фонд предприятия не се изискват обезпечения, те са под надзора на провинцията и тя като мажоритарен акционер на FFHG винаги може да поиска да се обезпечат усвоените заеми. Освен това Германия посочи, че механизмите за обединяване на средствата са обичайна и често срещана пазарна практика. Според Германия целта, преследвана от паричния фонд, е балансирането на ликвидността сред притежаваните от провинцията дружества. |
| --- | --- |

(47)

Що се отнася до реда и обезпечеността на задълженията по паричния фонд Германия посочи, че задължението на FFHG по паричния фонд се намира на същото равнище, на което са и всичките му други задължения. Германия посочи, че въпреки че от възползващите се от паричния фонд предприятия не се изискват обезпечения, те са под надзора на провинцията и тя като мажоритарен акционер на FFHG винаги може да поиска да се обезпечат усвоените заеми. Освен това Германия посочи, че механизмите за обединяване на средствата са обичайна и често срещана пазарна практика. Според Германия целта, преследвана от паричния фонд, е балансирането на ликвидността сред притежаваните от провинцията дружества.

| (48) | По-специално по отношение на посочването в решението за откриване, че при липсата на рейтинг рисковият марж би следвало да се определи на 1 000 базисни пункта, Германия твърди, че според нея нито едно частно холдингово дружество, което преследва икономическите и структурните интереси на холдингово дружество, не би добавило 1 000 базисни пункта към основния лихвен процент за акционерен заем, предоставен на негово дъщерно дружество. Германия добави, че лихвеният процент за FFHG съответства приблизително на среднопретегления междубанков лихвен процент за еврото. На фигура 4 е показан дължимият от FFHG лихвен процент за използването на кредитната линия през 2012 г. и 2013 г.

  Фигура 4


  Развитие на лихвения процент за FFHG за усвояването по паричния фонд в периода януари 2012—август 2013 г.




  Лихвен процент
  1.1.2012 г.
  1.2.2012 г.
  1.3.2012 г.
  1.4.2012 г.
  1.5.2012 г.
  1.6.2012 г.
  1.7.2012 г.
  1.8.2012 г.
  1.9.2012 г.
  1.10.2012 г.
  1.11.2012 г.
  1.12.2012 г.
  1.1.2013 г.
  1.2.2013 г.
  1.3.2013 г.
  1.4.2013 г.
  1.5.2013 г.
  1.6.2013 г.
  1.7.2013 г.
  1.8.2013 г.
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

По-специално по отношение на посочването в решението за откриване, че при липсата на рейтинг рисковият марж би следвало да се определи на 1 000 базисни пункта, Германия твърди, че според нея нито едно частно холдингово дружество, което преследва икономическите и структурните интереси на холдингово дружество, не би добавило 1 000 базисни пункта към основния лихвен процент за акционерен заем, предоставен на негово дъщерно дружество. Германия добави, че лихвеният процент за FFHG съответства приблизително на среднопретегления междубанков лихвен процент за еврото. На фигура 4 е показан дължимият от FFHG лихвен процент за използването на кредитната линия през 2012 г. и 2013 г.

Фигура 4

Фигура 4

Развитие на лихвения процент за FFHG за усвояването по паричния фонд в периода януари 2012—август 2013 г.

Развитие на лихвения процент за FFHG за усвояването по паричния фонд в периода януари 2012—август 2013 г.

Лихвен процент

1.1.2012 г.

1.2.2012 г.

1.3.2012 г.

1.4.2012 г.

1.5.2012 г.

1.6.2012 г.

1.7.2012 г.

1.8.2012 г.

1.9.2012 г.

1.10.2012 г.

1.11.2012 г.

1.12.2012 г.

1.1.2013 г.

1.2.2013 г.

1.3.2013 г.

1.4.2013 г.

1.5.2013 г.

1.6.2013 г.

1.7.2013 г.

1.8.2013 г.

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | По отношението на посочването в решението за откриване, че рисковият марж обикновено се определя въз основа на оценката на вероятността от неизпълнение от страна на FFHG, Германия отбеляза, че с включването на FFHG в паричния фонд провинция Райнланд-Пфалц не е предоставила заем на трета страна, а е предложила акционерен заем на собственото си дъщерно дружество. Освен това Германия заяви, че като акционер провинцията е била добре запозната с вероятността от неизпълнение от страна на FFHG и не е изискала външна оценка, тъй като е притежавала цялата необходима информация. |
| --- | --- |

(49)

По отношението на посочването в решението за откриване, че рисковият марж обикновено се определя въз основа на оценката на вероятността от неизпълнение от страна на FFHG, Германия отбеляза, че с включването на FFHG в паричния фонд провинция Райнланд-Пфалц не е предоставила заем на трета страна, а е предложила акционерен заем на собственото си дъщерно дружество. Освен това Германия заяви, че като акционер провинцията е била добре запозната с вероятността от неизпълнение от страна на FFHG и не е изискала външна оценка, тъй като е притежавала цялата необходима информация.

| (50) | Германия предостави също така рейтингите на FFHG,определени въз основа на модела за кредитно оценяване на Moody's (15) за периода 2009—2014 г., както е обобщено в таблица 7 по-долу. Германия посочи, че тези рейтинги са определени въз основа на финансовите отчети на FFHG към 31 декември на предходната година и на наличните бизнес планове.

  Таблица 7


  Преглед на кредитните рейтинг на FFHG за периода 2009—2014 г.









  Период от време | Предполагаема продължителност (16) | Самостоятелен кредитен рейтинг на FFHG
  (рейтингова скала на Moody's) | Коригиран кредитен рейтинг (17)

  (рейтингова скала на Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 януари 2009 г.—31 декември 2010 г. | 2 години | [Ba1—B3] (18) | [Baa3—B2] (19) |
| 1 януари 2011 г.—31 декември 2011 г. | 1 година | [Ba1—B3] (18) | [Baa3—B2] (19) |
| 1 януари 2012 г.—31 декември 2012 г. | 1 година | [Ba1—B3] | [Baa3—B2] |
| 1 януари 2013 г.—31 декември 2014 г. | 2 години | [Ba1—B3] | [Baa3—B2] |
| Източник: Меморандум на KPMG от 7 юни 2013 г. |

(50)

Германия предостави също така рейтингите на FFHG,определени въз основа на модела за кредитно оценяване на Moody's (15) за периода 2009—2014 г., както е обобщено в таблица 7 по-долу. Германия посочи, че тези рейтинги са определени въз основа на финансовите отчети на FFHG към 31 декември на предходната година и на наличните бизнес планове.

15

Таблица 7

Таблица 7

Преглед на кредитните рейтинг на FFHG за периода 2009—2014 г.

Преглед на кредитните рейтинг на FFHG за периода 2009—2014 г.

Период от време

Предполагаема продължителност (16)

16

Самостоятелен кредитен рейтинг на FFHG

(рейтингова скала на Moody's)

Коригиран кредитен рейтинг (17)

17

(рейтингова скала на Moody's)

1 януари 2009 г.—31 декември 2010 г.

2 години

[Ba1—B3] (18)

18

[Baa3—B2] (19)

19

1 януари 2011 г.—31 декември 2011 г.

1 година

[Ba1—B3] (18)

18

[Baa3—B2] (19)

19

1 януари 2012 г.—31 декември 2012 г.

1 година

[Ba1—B3]

[Baa3—B2]

1 януари 2013 г.—31 декември 2014 г.

2 години

[Ba1—B3]

[Baa3—B2]

Източник: Меморандум на KPMG от 7 юни 2013 г.

Източник:

| (51) | Съответно Германия заяви, че с включването си в паричния фонд на провинцията FFHG не е получило икономическо предимство и следователно достъпът до паричния фонд не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(51)

Съответно Германия заяви, че с включването си в паричния фонд на провинцията FFHG не е получило икономическо предимство и следователно достъпът до паричния фонд не представлява държавна помощ.

4.3.   Характер на помощ на заемите и гаранцията, предоставени на FFHG

Характер на помощ на заемите и гаранцията, предоставени на FFHG

4.3.1.   Съответствие с пазара на заемите от ISB

Съответствие с пазара на заемите от ISB

| (52) | Германия посочи, че FFHG не е получило каквото и да е предимство от рефинансирането на заемите от ISB. Германия счита, че заемите от ISB са били съпоставими със заемите, предоставени от Nassauische Sparkasse през 2005 г. Според Германия обезпечеността на заемите от ISB също е било сравнима със заемите от Nassauische Sparkasse. |
| --- | --- |

(52)

Германия посочи, че FFHG не е получило каквото и да е предимство от рефинансирането на заемите от ISB. Германия счита, че заемите от ISB са били съпоставими със заемите, предоставени от Nassauische Sparkasse през 2005 г. Според Германия обезпечеността на заемите от ISB също е било сравнима със заемите от Nassauische Sparkasse.

| (53) | Германия посочи, че съгласно практиката на Съда (20) помощта се определя като интервенции, които облекчават разходите, които обичайно са включени в бюджета на дадено предприятие. Германия твърди, че ако тези разходи се запазят на същото равнище, не може да се касае за каквато и да е помощ. Германия подчерта, че лихвата, изплатена по рефинансираните от ISB заеми, е общо с [80 000—130 000 EUR] по-висока в сравнение с предходните условия за финансиране. Освен това Германия заяви, че FFHG е трябвало да плати премия от [300—340] и [340—410] базисни пункта към основната лихва по заемите. Германия посочи, че съгласно Съобщението за референтните лихвени проценти тези проценти отговарят на предприятие със задоволителен рейтинг ([от BB+ до BB-] по рейтинговата скала на Standard and Poor's) и ниско ниво на обезпеченост или слаб рейтинг ([от B+ до B-] по рейтинговата скала на Standard and Poor's) и нормално ниво на обезпеченост. |
| --- | --- |

(53)

Германия посочи, че съгласно практиката на Съда (20) помощта се определя като интервенции, които облекчават разходите, които обичайно са включени в бюджета на дадено предприятие. Германия твърди, че ако тези разходи се запазят на същото равнище, не може да се касае за каквато и да е помощ. Германия подчерта, че лихвата, изплатена по рефинансираните от ISB заеми, е общо с [80 000—130 000 EUR] по-висока в сравнение с предходните условия за финансиране. Освен това Германия заяви, че FFHG е трябвало да плати премия от [300—340] и [340—410] базисни пункта към основната лихва по заемите. Германия посочи, че съгласно Съобщението за референтните лихвени проценти тези проценти отговарят на предприятие със задоволителен рейтинг ([от BB+ до BB-] по рейтинговата скала на Standard and Poor's) и ниско ниво на обезпеченост или слаб рейтинг ([от B+ до B-] по рейтинговата скала на Standard and Poor's) и нормално ниво на обезпеченост.

20

| (54) | Германия подчерта, че при подготовката на новото финансиране през 2009 г. FFHG е възложило на Deutsche Bank да предостави показател за рисковия марж за рефинансиране на съществуващите му заеми. Германия представи оценката на Deutsche Bank (21), която е изготвена въз основа на трите последни годишни доклада (2006—2008 г.) на FFHG. Освен това Германия обясни, че в оценката не е взет под внимание бизнес планът на FFHG, тъй като към този момент е бил представен за преразглеждане. По отношение на оценката на Deutsche Bank Германия посочи, че въз основа на своя анализ Deutsche Bank поставя FFHG в рейтингова категория [<BBB+] (22), въпреки че не уточнява точния рейтинг на дружеството. |
| --- | --- |

(54)

Германия подчерта, че при подготовката на новото финансиране през 2009 г. FFHG е възложило на Deutsche Bank да предостави показател за рисковия марж за рефинансиране на съществуващите му заеми. Германия представи оценката на Deutsche Bank (21), която е изготвена въз основа на трите последни годишни доклада (2006—2008 г.) на FFHG. Освен това Германия обясни, че в оценката не е взет под внимание бизнес планът на FFHG, тъй като към този момент е бил представен за преразглеждане. По отношение на оценката на Deutsche Bank Германия посочи, че въз основа на своя анализ Deutsche Bank поставя FFHG в рейтингова категория [<BBB+] (22), въпреки че не уточнява точния рейтинг на дружеството.

21

22

| (55) | Германия поясни, че в анализа на Deutsche Bank са взети под внимание специфичните условия на собствеността на FFHG (като например това, че е собственост на публични органи, както и голямото значение на дружеството за местната икономика). Германия посочи, че според Deutsche Bank всеки кредитор ще вземе под внимание тези обстоятелства при предоставяне на заем на FFHG. Според Германия това означава, че независимо от факта, че самостоятелният рейтинг на FFHG е [<BBB+], неговият коригиран рейтинг (включващ специфичните условия на собствеността) ще бъде по-висок (23). |
| --- | --- |

(55)

Германия поясни, че в анализа на Deutsche Bank са взети под внимание специфичните условия на собствеността на FFHG (като например това, че е собственост на публични органи, както и голямото значение на дружеството за местната икономика). Германия посочи, че според Deutsche Bank всеки кредитор ще вземе под внимание тези обстоятелства при предоставяне на заем на FFHG. Според Германия това означава, че независимо от факта, че самостоятелният рейтинг на FFHG е [<BBB+], неговият коригиран рейтинг (включващ специфичните условия на собствеността) ще бъде по-висок (23).

23

| (56) | В тази връзка Германия поясни също, че Deutsche Bank е предоставила показател за приложимия рисков марж за две алтернативни структури за финансиране — една основана на коригирания рейтинг на FFHG (без обезпечение, т.е. въз основа на ситуация без изрична държавна гаранция, предоставена от основния акционер на FFHG — провинция Райнланд-Пфалц), и една със 100 %-ова гаранция, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц. Германия посочи, че анализът на Deutsche Bank показва, че в първия случай (без обезпечение, въз основа на коригирания кредитен рейтинг) приложимият рисков марж за 5-годишния заем ще бъде между [1,3 % и 2,05 %] годишно. Според Германия във втория случай (с гаранция, покриваща 100 % от заема) приложимия рисков марж ще бъде между [0,25 % и 0,7 %] годишно (24). |
| --- | --- |

(56)

В тази връзка Германия поясни също, че Deutsche Bank е предоставила показател за приложимия рисков марж за две алтернативни структури за финансиране — една основана на коригирания рейтинг на FFHG (без обезпечение, т.е. въз основа на ситуация без изрична държавна гаранция, предоставена от основния акционер на FFHG — провинция Райнланд-Пфалц), и една със 100 %-ова гаранция, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц. Германия посочи, че анализът на Deutsche Bank показва, че в първия случай (без обезпечение, въз основа на коригирания кредитен рейтинг) приложимият рисков марж за 5-годишния заем ще бъде между [1,3 % и 2,05 %] годишно. Според Германия във втория случай (с гаранция, покриваща 100 % от заема) приложимия рисков марж ще бъде между [0,25 % и 0,7 %] годишно (24).

24

| (57) | В подкрепа на извършените от Deutsche Bank анализи Германия предостави също така рейтинга за 2010 г., изготвен от Volksbank, която определя за FFHG рейтинг от [...] съгласно вътрешната си рейтингова скала (25). Освен това Германия обясни, че през 2011 г. Kreisspaarkasse Birkenfeld е определила за FFHG рейтинг от [...] според нейната рейтингова скала (26). |
| --- | --- |

(57)

В подкрепа на извършените от Deutsche Bank анализи Германия предостави също така рейтинга за 2010 г., изготвен от Volksbank, която определя за FFHG рейтинг от [...] съгласно вътрешната си рейтингова скала (25). Освен това Германия обясни, че през 2011 г. Kreisspaarkasse Birkenfeld е определила за FFHG рейтинг от [...] според нейната рейтингова скала (26).

25

26

| (58) | Германия предостави също така рейтингите на FFHG, определени въз основа на модела за кредитнo оценяване на Moody's към момента на предоставяне на заемите от ISB (вж. таблица 8).

  Таблица 8


  Преглед на кредитните рейтинги на FFHG към момента на предоставяне на заемите от ISB










  Банка | Срок | Продължителност в години | Самостоятелен кредитен рейтинг на FFHG
  (кредитна скала на Moody's) | Коригиран кредитен рейтинг (27)

  (кредитна скала на Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | [приблизително 8 години] | [приблизително 8 години] | [B2—Baa3] | [B1—Baa2] |
| ISB | [приблизително 5 години] | [приблизително 5 години] | [B2—Baa3] | [B1—Baa2] |
| ISB | [приблизително 2 години] | [приблизително 2 години] | [B2—Baa3] | [B1—Baa2] |
| ISB | [приблизително 7 години] | [приблизително 7 години] | [B2—Baa3] | [B1—Baa2] |
| ISB | [приблизително 3 години] | [приблизително 3 години] | [B2—Baa3] | [B1—Baa2] |
| Източник: Меморандум на KPMG от 7 юни 2013 г. |

(58)

Германия предостави също така рейтингите на FFHG, определени въз основа на модела за кредитнo оценяване на Moody's към момента на предоставяне на заемите от ISB (вж. таблица 8).

Таблица 8

Таблица 8

Преглед на кредитните рейтинги на FFHG към момента на предоставяне на заемите от ISB

Преглед на кредитните рейтинги на FFHG към момента на предоставяне на заемите от ISB

Банка

Срок

Продължителност в години

Самостоятелен кредитен рейтинг на FFHG

(кредитна скала на Moody's)

Коригиран кредитен рейтинг (27)

27

(кредитна скала на Moody's)

ISB

[приблизително 8 години]

[приблизително 8 години]

[B2—Baa3]

[B1—Baa2]

ISB

[приблизително 5 години]

[приблизително 5 години]

[B2—Baa3]

[B1—Baa2]

ISB

[приблизително 2 години]

[приблизително 2 години]

[B2—Baa3]

[B1—Baa2]

ISB

[приблизително 7 години]

[приблизително 7 години]

[B2—Baa3]

[B1—Baa2]

ISB

[приблизително 3 години]

[приблизително 3 години]

[B2—Baa3]

[B1—Baa2]

Източник: Меморандум на KPMG от 7 юни 2013 г.

Източник:

| (59) | Германия твърди, че FFHG трябва да се разглежда като предприятие с добър рейтинг, тъй като то е с високо ниво на обезпеченост (всички активи на FFHG могат да се използват като обезпечение) и добро съотношение на капитала от около 30 %, независимо от факта, че FFHG e било губещо, и тъй като провинция Райнланд-Пфалц в ролята си на акционер на FFHG предоставя гаранция за заема. |
| --- | --- |

(59)

Германия твърди, че FFHG трябва да се разглежда като предприятие с добър рейтинг, тъй като то е с високо ниво на обезпеченост (всички активи на FFHG могат да се използват като обезпечение) и добро съотношение на капитала от около 30 %, независимо от факта, че FFHG e било губещо, и тъй като провинция Райнланд-Пфалц в ролята си на акционер на FFHG предоставя гаранция за заема.

| (60) | Освен това Германия подчерта, че FFHG и ISB са договорили условията на заемите и че тези преговори не са повлияни от провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(60)

Освен това Германия подчерта, че FFHG и ISB са договорили условията на заемите и че тези преговори не са повлияни от провинция Райнланд-Пфалц.

| (61) | Съответно Германия е на мнение, че заемите за FFHG от ISB са предоставени при пазарни условия и следователно те не представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(61)

Съответно Германия е на мнение, че заемите за FFHG от ISB са предоставени при пазарни условия и следователно те не представляват държавна помощ.

4.3.2.   Съответствие с пазара на гаранцията, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц

Съответствие с пазара на гаранцията, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц

| (62) | Германия посочи, че често пъти холдинговите дружества гарантират финансовите задължения на своите дъщерни дружества. Освен това Германия твърди, че гаранцията от провинция Райнланд-Пфалц отговаря на изискванията от Известието относно гаранциите (28). Като признава, че гаранцията обезпечава 100 %, а не 80 % от размера на заема (съгласно изискването от Известието относно гаранциите), Германия посочва, че това се дължи на факта, че провинция Райнланд-Пфалц е поела гаранциите на Fraport, които също възлизат на 100 %. С оглед на това Германия посочи, че тъй като обезпечеността от 100 % е съществувала и преди това, с поемането на обезпечеността провинция Райнланд-Пфалц само поддържа статуквото. Следователно според Германия FFHG не е получило никакво икономическо предимство. |
| --- | --- |

(62)

Германия посочи, че често пъти холдинговите дружества гарантират финансовите задължения на своите дъщерни дружества. Освен това Германия твърди, че гаранцията от провинция Райнланд-Пфалц отговаря на изискванията от Известието относно гаранциите (28). Като признава, че гаранцията обезпечава 100 %, а не 80 % от размера на заема (съгласно изискването от Известието относно гаранциите), Германия посочва, че това се дължи на факта, че провинция Райнланд-Пфалц е поела гаранциите на Fraport, които също възлизат на 100 %. С оглед на това Германия посочи, че тъй като обезпечеността от 100 % е съществувала и преди това, с поемането на обезпечеността провинция Райнланд-Пфалц само поддържа статуквото. Следователно според Германия FFHG не е получило никакво икономическо предимство.

28

| (63) | Освен това според Германия FFHG е имало възможност да предложи други обезпечения (като например поземлени имоти, сгради и други дълготрайни активи), които не са били необходими, тъй като провинцията притежава по-голямата част от акциите на FFHG. Поради това Германия увери, че не е било необходимо условията по заема да се променят, при положение че провинцията не е предоставила гаранция. |
| --- | --- |

(63)

Освен това според Германия FFHG е имало възможност да предложи други обезпечения (като например поземлени имоти, сгради и други дълготрайни активи), които не са били необходими, тъй като провинцията притежава по-голямата част от акциите на FFHG. Поради това Германия увери, че не е било необходимо условията по заема да се променят, при положение че провинцията не е предоставила гаранция.

| (64) | В допълнение Германия посочи, че FFHG заплаща пазарна цена за гаранцията. В подкрепа на това Германия се позова на посоченото в съображение 56 проучване на Deutsche Bank. В този контекст Германия поясни, че Deutsche Bank е определила гаранционната такса да бъде между [0,5 % и 1,5 %] (29). Германия посочи, че тъй като към момента на предоставянето на гаранцията FFHG се е развивало добре, размерът на таксата е бил [от 0,5 % до 1,5 %]. Във връзка с това Германия посочи, че тъй като тази гаранционна такса е в рамките на определения от експертите на Deutsche Bank марж, тя трябва да се счита, че е в съответствие с пазара. |
| --- | --- |

(64)

В допълнение Германия посочи, че FFHG заплаща пазарна цена за гаранцията. В подкрепа на това Германия се позова на посоченото в съображение 56 проучване на Deutsche Bank. В този контекст Германия поясни, че Deutsche Bank е определила гаранционната такса да бъде между [0,5 % и 1,5 %] (29). Германия посочи, че тъй като към момента на предоставянето на гаранцията FFHG се е развивало добре, размерът на таксата е бил [от 0,5 % до 1,5 %]. Във връзка с това Германия посочи, че тъй като тази гаранционна такса е в рамките на определения от експертите на Deutsche Bank марж, тя трябва да се счита, че е в съответствие с пазара.

29

| (65) | В заключение Германия подчерта, че FFHG не е получило икономическо предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора нито чрез паричния фонд, нито чрез заемите от ISB или чрез свързаните с тях гаранции. |
| --- | --- |

(65)

В заключение Германия подчерта, че FFHG не е получило икономическо предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора нито чрез паричния фонд, нито чрез заемите от ISB или чрез свързаните с тях гаранции.

4.4.   Съвместимост на мерките с вътрешния пазар

Съвместимост на мерките с вътрешния пазар

4.4.1.   Оценка на съвместимостта на инвестиционната помощ

Оценка на съвместимостта на инвестиционната помощ

| (66) | Германия заяви, че дори финансирането, предоставено на FFHG, да представлява помощ, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(66)

Германия заяви, че дори финансирането, предоставено на FFHG, да представлява помощ, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

| (67) | По-специално по отношение на заемите от ISB и свързаните с тях гаранции Германия увери че със заемите от ISB са рефинансирани съществуващи споразумения за заем, които са сключени с помощта на мерките за финансиране на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан. Във връзка с това Германия заяви, че със заем No 1 от ISB е рефинансиран заем, предназначен за финансиране на инвестициите от 2007 г. и 2008 г. в оборудване за летище Франкфурт Хан, докато заем No 2 от ISB е бил предназначен за рефинансиране на заем, с който се финансират инвестиции, осъществени в летището през 2002 г. Според Германия със заем No 3 от ISB също така са рефинансирани инвестиции за превръщането на товарен хангар в терминал за пътници и други мерки за разширяване на инфраструктурата. В допълнение Германия заяви, че със заеми No 4 и 5 от ISB са рефинансирани и заеми, отпуснати за финансирането на инвестиции в периода 2004—2006 г. Следователно Германия твърди, че заемите не представляват оперативна помощ, а инвестиционна помощ, която отговаря на условията за съвместимост, определени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. В следващите съображения е включен анализ на съвместимостта на всяко едно от тези условия. |
| --- | --- |

(67)

По-специално по отношение на заемите от ISB и свързаните с тях гаранции Германия увери че със заемите от ISB са рефинансирани съществуващи споразумения за заем, които са сключени с помощта на мерките за финансиране на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан. Във връзка с това Германия заяви, че със заем No 1 от ISB е рефинансиран заем, предназначен за финансиране на инвестициите от 2007 г. и 2008 г. в оборудване за летище Франкфурт Хан, докато заем No 2 от ISB е бил предназначен за рефинансиране на заем, с който се финансират инвестиции, осъществени в летището през 2002 г. Според Германия със заем No 3 от ISB също така са рефинансирани инвестиции за превръщането на товарен хангар в терминал за пътници и други мерки за разширяване на инфраструктурата. В допълнение Германия заяви, че със заеми No 4 и 5 от ISB са рефинансирани и заеми, отпуснати за финансирането на инвестиции в периода 2004—2006 г. Следователно Германия твърди, че заемите не представляват оперативна помощ, а инвестиционна помощ, която отговаря на условията за съвместимост, определени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. В следващите съображения е включен анализ на съвместимостта на всяко едно от тези условия.

а)   Принос за ясно определена цел от общ интерес

| (68) | По отношение на условието, че мярката трябва да допринася за ясно определена цел от общ интерес, Германия заяви, че целта на финансирането на летищната инфраструктура на летище Франкфурт Хан винаги е била подобряването на икономическата структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк. |
| --- | --- |

(68)

По отношение на условието, че мярката трябва да допринася за ясно определена цел от общ интерес, Германия заяви, че целта на финансирането на летищната инфраструктура на летище Франкфурт Хан винаги е била подобряването на икономическата структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк.

| (69) | С оглед на това Германия посочи, че целта на подпомагането на FFHG е на първо място да се преодолее отслабената структурна икономика на региона Хунсрюк. Германия увери, че около летище Франкфурт Хан се намират редица райони, считани за региони, нуждаещи се от подкрепа в рамките на Gemeinschaftsaufgabe„Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (30), което е задача, споделена между федералните и местните власти. Във връзка с това Германия заяви, че четирите региона, които се намират около летището, а именно окръг Бернкастел-Витлич, Биркенфелд, Кохем-Зел и Рейн-Хунсрюк-Крайс, гъстота на населението е средно само наполовина спрямо тази в останалата част от провинция Райнланд-Пфалц. Германия посочи, че за тези райони, чиято икономика се формира от малките и средни предприятия, заетостта е основната опора срещу по-нататъшно понижаване на регионалната икономика, а летище Франкфурт Хан има важна роля като работодател и клиент. |
| --- | --- |

(69)

С оглед на това Германия посочи, че целта на подпомагането на FFHG е на първо място да се преодолее отслабената структурна икономика на региона Хунсрюк. Германия увери, че около летище Франкфурт Хан се намират редица райони, считани за региони, нуждаещи се от подкрепа в рамките на Gemeinschaftsaufgabe„Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (30), което е задача, споделена между федералните и местните власти. Във връзка с това Германия заяви, че четирите региона, които се намират около летището, а именно окръг Бернкастел-Витлич, Биркенфелд, Кохем-Зел и Рейн-Хунсрюк-Крайс, гъстота на населението е средно само наполовина спрямо тази в останалата част от провинция Райнланд-Пфалц. Германия посочи, че за тези райони, чиято икономика се формира от малките и средни предприятия, заетостта е основната опора срещу по-нататъшно понижаване на регионалната икономика, а летище Франкфурт Хан има важна роля като работодател и клиент.

Gemeinschaftsaufgabe

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

30

| (70) | Второ, Германия твърди, че летище Франкфурт Хан има важна роля за стратегическото развитие на входящия (приблизително 33 % от пътниците, отговарящи на приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) за провинция Райнланд-Пфалц. Германия заяви, че 88 % от пристигащите пътници остават в региона за няколко нощи. Според Германия пристигащите на летище Франкфурт Хан туристи са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки през 2005 г. (31). Според Германия броят на нощувките се е увеличил допълнително, като през 2011 г. провинция Райнланд-Пфалц е посрещнала 8,2 милиона гости, които са генерирали 21,5 милиона нощувки. Германия посочи, че броят на гостите, по-специално тези от държавите от Източна и Южна Европа, се е увеличил и че голям брой от полетите от тези държави се осъществяват до Франкфурт Хан. Това според Германия е довело до около 198 000 работни места, създадени от туризма в Райнланд-Пфалц. Според Германия привлечените приходи и въздействието върху заетостта произтичат по-специално от входящия туризъм, за който летище Франкфурт Хан има централна роля като входна точка за туристите в региона Хунсрюк, но и за Райнланд-Пфалц като цяло. Германия заяви, че в периода 1990—2001 г. за региона Хунсрюк броят на туристите се е увеличил със 70 %, а за Райнланд-Пфалц — с 35 %. Според Германия през същия период броят на туристите, идващи от чужбина в региона Хунсрюк, се е увеличил с 163 %. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават поне една нощ, а повече от 80 % от тях остават дори два или повече дни, това води до обща печалба от 133,7 милиона евро годишно. Освен това Германия твърди, че изходящият туризъм (67 %) също така генерира приходи за летище Франкфурт Хан чрез постъпления от невъздухоплавателни дейности. |
| --- | --- |

(70)

Второ, Германия твърди, че летище Франкфурт Хан има важна роля за стратегическото развитие на входящия (приблизително 33 % от пътниците, отговарящи на приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) за провинция Райнланд-Пфалц. Германия заяви, че 88 % от пристигащите пътници остават в региона за няколко нощи. Според Германия пристигащите на летище Франкфурт Хан туристи са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки през 2005 г. (31). Според Германия броят на нощувките се е увеличил допълнително, като през 2011 г. провинция Райнланд-Пфалц е посрещнала 8,2 милиона гости, които са генерирали 21,5 милиона нощувки. Германия посочи, че броят на гостите, по-специално тези от държавите от Източна и Южна Европа, се е увеличил и че голям брой от полетите от тези държави се осъществяват до Франкфурт Хан. Това според Германия е довело до около 198 000 работни места, създадени от туризма в Райнланд-Пфалц. Според Германия привлечените приходи и въздействието върху заетостта произтичат по-специално от входящия туризъм, за който летище Франкфурт Хан има централна роля като входна точка за туристите в региона Хунсрюк, но и за Райнланд-Пфалц като цяло. Германия заяви, че в периода 1990—2001 г. за региона Хунсрюк броят на туристите се е увеличил със 70 %, а за Райнланд-Пфалц — с 35 %. Според Германия през същия период броят на туристите, идващи от чужбина в региона Хунсрюк, се е увеличил с 163 %. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават поне една нощ, а повече от 80 % от тях остават дори два или повече дни, това води до обща печалба от 133,7 милиона евро годишно. Освен това Германия твърди, че изходящият туризъм (67 %) също така генерира приходи за летище Франкфурт Хан чрез постъпления от невъздухоплавателни дейности.

31

| (71) | Трето, Германия посочи, че при отчитане на всички летищни дейности през 2012 г. летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в регион Хунсрюк, от които 74 % са били на пълно работно време. Според Германия 90 % от тези служители живеят в региона. Германия твърди, че летище Франкфурт Хан спомага за предотвратяване на движението на младите квалифицирани служите към други региони, както и на икономическия и социален упадък на регионалните общности и тяхната инфраструктура. Освен това Германия посочи, че съществуването на летище Франкфурт Хан не само води до горепосочените преки въздействия върху пазара на труда, но също така има редица косвени, предизвикани и катализиращи въздействия чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. В това отношение Германия се позова на положителните вторични въздействия за региона, а именно по-малката безработица и повече данъкоплатци, като така се осигуряват повече парични средства за общините в регионите, с които да се подпомага местната икономика. Общо летището осигурява около 11 000 работни места посредством входящия туризъм за цялата провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(71)

Трето, Германия посочи, че при отчитане на всички летищни дейности през 2012 г. летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в регион Хунсрюк, от които 74 % са били на пълно работно време. Според Германия 90 % от тези служители живеят в региона. Германия твърди, че летище Франкфурт Хан спомага за предотвратяване на движението на младите квалифицирани служите към други региони, както и на икономическия и социален упадък на регионалните общности и тяхната инфраструктура. Освен това Германия посочи, че съществуването на летище Франкфурт Хан не само води до горепосочените преки въздействия върху пазара на труда, но също така има редица косвени, предизвикани и катализиращи въздействия чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. В това отношение Германия се позова на положителните вторични въздействия за региона, а именно по-малката безработица и повече данъкоплатци, като така се осигуряват повече парични средства за общините в регионите, с които да се подпомага местната икономика. Общо летището осигурява около 11 000 работни места посредством входящия туризъм за цялата провинция Райнланд-Пфалц.

| (72) | Германия твърди, че финансирането на инфраструктурата на летище Фракнфурт Хан е спомогнало за постигането на ясно определената цел от общ интерес за намаляване на натовареността на въздушния трафик на основните летища на Съюза. Във връзка с това Германия посочи факта, че ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато се превишават. Германия заяви, че по-специално с оглед на лиценза за 24-часово опериране летище Франкфурт Хан следователно служи за осигуряване на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(72)

Германия твърди, че финансирането на инфраструктурата на летище Фракнфурт Хан е спомогнало за постигането на ясно определената цел от общ интерес за намаляване на натовареността на въздушния трафик на основните летища на Съюза. Във връзка с това Германия посочи факта, че ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато се превишават. Германия заяви, че по-специално с оглед на лиценза за 24-часово опериране летище Франкфурт Хан следователно служи за осигуряване на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (73) | Освен това Германия твърди, че подпомагането на летище Франкфурт Хан служи също и на целта от общ интерес за увеличаване на мобилността на гражданите на Съюза. Във връзка с това Германия посочи, че летище Франкфурт Хан е единственото германско летище, което предлага директни полети до Каунас (Латвия), Кери (Ирландия), Кос (Гърция), Монпелие (Франция), Надор (Мароко), Пловдив (България), Пула (Хърватия), Родос (Гърция), Сантяго де Компостела (Испания) и Волос (Гърция). Също така според Германия летище Франкфурт Хан допринася за трудовата мобилност на младите хора, които могат да достигнат до регионите Хунсрюк и Райнланд-Пфалц на ниски цени. По подобен начин Германия посочи, че едни от най-добрите университети и институти за висше образование в Кобленц, Майнц, Кайзерслаутерн, Триер, Висбаден, Манхайм, Бон и др., в които по-голямата част от обучението е безплатно, понастоящем са леснодостъпни за студентите от Съюза. |
| --- | --- |

(73)

Освен това Германия твърди, че подпомагането на летище Франкфурт Хан служи също и на целта от общ интерес за увеличаване на мобилността на гражданите на Съюза. Във връзка с това Германия посочи, че летище Франкфурт Хан е единственото германско летище, което предлага директни полети до Каунас (Латвия), Кери (Ирландия), Кос (Гърция), Монпелие (Франция), Надор (Мароко), Пловдив (България), Пула (Хърватия), Родос (Гърция), Сантяго де Компостела (Испания) и Волос (Гърция). Също така според Германия летище Франкфурт Хан допринася за трудовата мобилност на младите хора, които могат да достигнат до регионите Хунсрюк и Райнланд-Пфалц на ниски цени. По подобен начин Германия посочи, че едни от най-добрите университети и институти за висше образование в Кобленц, Майнц, Кайзерслаутерн, Триер, Висбаден, Манхайм, Бон и др., в които по-голямата част от обучението е безплатно, понастоящем са леснодостъпни за студентите от Съюза.

| (74) | Освен това Германия твърди, че е от общ интерес регионът Хунсрюк и регионите, заобикалящи Райнланд-Пфалц, да са свързани с другите периферни региони, например Лимерик, което вече е било осъществено чрез градски партньорства. Тъй като е четвъртата по големина икономика в света, Германия посочи, че поставя акцент не само върху свързването с големите европейски летищни центрове, но и върху свързването на регионите помежду им. Според Германия това да бъде по-независим от големите летищни центрове като Хийтроу, Шарл де Гол, Шипол или Франкфурт на Майн е важно за Съюза, тъй като това означава не само по-преки връзки, но и по-голяма надеждност, особено за превоза на товари, тъй като при регионалните летища съществува по-малка вероятност за отмяна на полети поради климатични условия, стачки, тероризъм или отмяна на полети поради рисковете, водещи до отмяна на полети. |
| --- | --- |

(74)

Освен това Германия твърди, че е от общ интерес регионът Хунсрюк и регионите, заобикалящи Райнланд-Пфалц, да са свързани с другите периферни региони, например Лимерик, което вече е било осъществено чрез градски партньорства. Тъй като е четвъртата по големина икономика в света, Германия посочи, че поставя акцент не само върху свързването с големите европейски летищни центрове, но и върху свързването на регионите помежду им. Според Германия това да бъде по-независим от големите летищни центрове като Хийтроу, Шарл де Гол, Шипол или Франкфурт на Майн е важно за Съюза, тъй като това означава не само по-преки връзки, но и по-голяма надеждност, особено за превоза на товари, тъй като при регионалните летища съществува по-малка вероятност за отмяна на полети поради климатични условия, стачки, тероризъм или отмяна на полети поради рисковете, водещи до отмяна на полети.

| (75) | На последно място Германия като цяло подчерта, че близостта на летище Цвайбрюкен не води до дублиране на летищата за същия регион на обслужване поради разстоянието от 127 km между летище Франфурт Хан и летище Цвайбрюкен. Според Германия това разстояние, превърнато във време за път, е 1 час и 27 минути с автомобил и около 4 часа път с влак. Следователно Германия твърди, че няма причина работник, товарен превозвач или турист, чиято точка на заминаване се намира в региона Хунсрюк, да отиде до летище Цвайбрюкен вместо до летище Франкфурт Хан, за да достигне до крайното си местоназначение. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния превоз на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на заместване между летищата. Според Германия основните пазарни дялове на летище Франкфурт Хан са от регион Хунсрюк-Мозел-Нах (вж. фигура 5).

  Фигура 5


  Пазарни дялове в пътническия въздушен транспорт на летище Франкфурт Хан през 2013 г.
   (*2)




  ≼ 2 %
  ≽2 % до 5 %
  ≽5 % до 10 %
  ≽10 % до 20 %
  ≽ 20 %
  Летище
  Летище Франкфурт Хан
  Пазарни дялове 2013 г. |
| --- | --- |

(75)

На последно място Германия като цяло подчерта, че близостта на летище Цвайбрюкен не води до дублиране на летищата за същия регион на обслужване поради разстоянието от 127 km между летище Франфурт Хан и летище Цвайбрюкен. Според Германия това разстояние, превърнато във време за път, е 1 час и 27 минути с автомобил и около 4 часа път с влак. Следователно Германия твърди, че няма причина работник, товарен превозвач или турист, чиято точка на заминаване се намира в региона Хунсрюк, да отиде до летище Цвайбрюкен вместо до летище Франкфурт Хан, за да достигне до крайното си местоназначение. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния превоз на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на заместване между летищата. Според Германия основните пазарни дялове на летище Франкфурт Хан са от регион Хунсрюк-Мозел-Нах (вж. фигура 5).

Фигура 5

Фигура 5

Пазарни дялове в пътническия въздушен транспорт на летище Франкфурт Хан през 2013 г.
   (*2)

Пазарни дялове в пътническия въздушен транспорт на летище Франкфурт Хан през 2013 г.

*2

≼ 2 %

≽2 % до 5 %

≽5 % до 10 %

≽10 % до 20 %

≽ 20 %

Летище

Летище Франкфурт Хан

Пазарни дялове 2013 г.

б)   Инфраструктурата е необходима и пропорционална на целта

| (76) | Германия счита, че финансираните инвестиции са необходими и пропорционални на целта от общ интерес (вж. съображение 68 и следващите). Според Германия инвестициите са осъществени в съответствие с нуждите и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да се гарантира свързаност, с което да се даде възможност на областта да се развива и да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Германия посочи, че инфраструктурата не е непропорционална или твърде развита за нуждите на ползвателите на летището. Следователно Германия счита, че това условие за съвместимост е изпълнено. |
| --- | --- |

(76)

Германия счита, че финансираните инвестиции са необходими и пропорционални на целта от общ интерес (вж. съображение 68 и следващите). Според Германия инвестициите са осъществени в съответствие с нуждите и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да се гарантира свързаност, с което да се даде възможност на областта да се развива и да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Германия посочи, че инфраструктурата не е непропорционална или твърде развита за нуждите на ползвателите на летището. Следователно Германия счита, че това условие за съвместимост е изпълнено.

в)   За инфраструктурата са налице задоволителни средносрочни перспективи за използване

| (77) | Германия заяви, че преди да бъде взето решението за разширяването на летищната инфраструктура Fraport е възложило проучвания за прогнозиране на трафика, за да определи потенциала на трафика за летище Франкфурт Хан. Германия предостави тези проучвания, които са проведени от експерти в областта на авиацията от името на Fraport. На фигура 6 и фигура 8 е показано обобщение на резултати от едно от тези проучвания по отношение на очакваното развитие на превоза на пътници и товари на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2011 г.

  Фигура 6


  Общо потенциални пътници на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2010 г.




  Нискотарифни
  Low cost
  Общо потенциални пътници за летище Франкфурт Хан
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Пътници (млн.)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Чартърни
  Charter
  Източник: SH&E
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Фигура 7


  Потенциален нискотарифен превоз на пътници (съгласно допускането, чe Ryanair определя база, което означава, че тя ще базира/позиционира самолетите си на летището през нощта) на летище Франкфурт на Майн в периода 2001—2011 г.




  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Потенциален нискотарифен трафик
  Сценарий 2: Ryanair установява база на HHN
  Източник: SH&E
  Базирани
  Съществуващи
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Милиони пътници

  Фигура 8


  Общ потенциален превоз на товари на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2011 г.




  Въздушни
  Отклонени поради забрана
  Автомобилни
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Тонове (хиляди)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Потенциални товари нa летище Франкфурт Хан
  Източник: SH&E |
| --- | --- |

(77)

Германия заяви, че преди да бъде взето решението за разширяването на летищната инфраструктура Fraport е възложило проучвания за прогнозиране на трафика, за да определи потенциала на трафика за летище Франкфурт Хан. Германия предостави тези проучвания, които са проведени от експерти в областта на авиацията от името на Fraport. На фигура 6 и фигура 8 е показано обобщение на резултати от едно от тези проучвания по отношение на очакваното развитие на превоза на пътници и товари на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2011 г.

Фигура 6

Фигура 6

Общо потенциални пътници на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2010 г.

Общо потенциални пътници на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2010 г.

Нискотарифни

Low cost

Общо потенциални пътници за летище Франкфурт Хан

,

,

,

,

,

Пътници (млн.)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Чартърни

Charter

Източник: SH&E

,

,

,

,

,

,

Фигура 7

Фигура 7

Потенциален нискотарифен превоз на пътници (съгласно допускането, чe Ryanair определя база, което означава, че тя ще базира/позиционира самолетите си на летището през нощта) на летище Франкфурт на Майн в периода 2001—2011 г.

Потенциален нискотарифен превоз на пътници (съгласно допускането, чe Ryanair определя база, което означава, че тя ще базира/позиционира самолетите си на летището през нощта) на летище Франкфурт на Майн в периода 2001—2011 г.

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Потенциален нискотарифен трафик

Сценарий 2: Ryanair установява база на HHN

Източник: SH&E

Базирани

Съществуващи

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Милиони пътници

Фигура 8

Фигура 8

Общ потенциален превоз на товари на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2011 г.

Общ потенциален превоз на товари на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2011 г.

Въздушни

Отклонени поради забрана

Автомобилни

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Тонове (хиляди)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Потенциални товари нa летище Франкфурт Хан

Източник: SH&E

г)   Равен и недискриминационен достъп до инфраструктурата

| (78) | Според предоставената от Германия информация всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Германия твърди, че летищните такси, заплащани за използването на инфраструктурата, се основават на обосновано от търговска гледна точка разграничение и че списъкът с летищните такси е на разположение за всички потенциални ползватели по прозрачен и недискриминационен начин. |
| --- | --- |

(78)

Според предоставената от Германия информация всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Германия твърди, че летищните такси, заплащани за използването на инфраструктурата, се основават на обосновано от търговска гледна точка разграничение и че списъкът с летищните такси е на разположение за всички потенциални ползватели по прозрачен и недискриминационен начин.

д)   Търговията не е засегната по начин, който противоречи на общия интерес

| (79) | Първо, Германия заяви, че между летище Франкфурт Хан и други летища, намиращи се в региона на обслужване, като например летище Цвайбрюкен и летище Франкфурт на Майн, не са налице ефекти на заместване. Според Германия не са налице неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията за тези летища в резултат на предоставената на FFHG помощ нито във връзка с превоза на пътници, нито във връзка с превоза на товари. Германия заяви, че напротив, за летене с нискотарифни превозвачи пътниците използват по-скоро летищни центрове (като Кьолн/Бон или Франкфурт на Майн), отколкото регионални летища (като Франкфурт Хан). Германия твърди, че през последните години нискотарифните превозвачи е трябвало все по-често да осигуряват повече полети до големите летищни центрове, тъй като традиционните авиокомпании са понижили цените си и са започнали да навлизат на пазара на нискотарифни полети. С оглед на това Германия посочи, че понастоящем регионалните летища, като например Франкфурт Хан, са под голям натиск да се конкурират с летищните центрове за пътуващите с цел туризъм. Следователно Германия достига до заключението, че финансирането не е довело до каквито и да е неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията, а вместо това се е оказало подходящо за прехода на летището към стабилен бизнес модел в бъдеще. |
| --- | --- |

(79)

Първо, Германия заяви, че между летище Франкфурт Хан и други летища, намиращи се в региона на обслужване, като например летище Цвайбрюкен и летище Франкфурт на Майн, не са налице ефекти на заместване. Според Германия не са налице неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията за тези летища в резултат на предоставената на FFHG помощ нито във връзка с превоза на пътници, нито във връзка с превоза на товари. Германия заяви, че напротив, за летене с нискотарифни превозвачи пътниците използват по-скоро летищни центрове (като Кьолн/Бон или Франкфурт на Майн), отколкото регионални летища (като Франкфурт Хан). Германия твърди, че през последните години нискотарифните превозвачи е трябвало все по-често да осигуряват повече полети до големите летищни центрове, тъй като традиционните авиокомпании са понижили цените си и са започнали да навлизат на пазара на нискотарифни полети. С оглед на това Германия посочи, че понастоящем регионалните летища, като например Франкфурт Хан, са под голям натиск да се конкурират с летищните центрове за пътуващите с цел туризъм. Следователно Германия достига до заключението, че финансирането не е довело до каквито и да е неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията, а вместо това се е оказало подходящо за прехода на летището към стабилен бизнес модел в бъдеще.

| (80) | Второ, Германия твърди, че фактът, че преди да започне да управлява летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било летищен оператор Франкфурт на Майн, показва, че не се очакват никакви заместващи движения от летище Франкфурт на Майн към летище Франкфурт Хан. Вместо това Fraport е инвестирало във възможността да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн и използва допълнителната допълваща функция на летище Франкфурт Хан, тъй като в бъдеще се предвижда пренатоварване на капацитета на летищния център Франкфурт на Майн. Според Германия забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн е един от основните фактори за тази обосновка, тъй като летище Франкфурт Хан има лиценз за 24-часово опериране. |
| --- | --- |

(80)

Второ, Германия твърди, че фактът, че преди да започне да управлява летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било летищен оператор Франкфурт на Майн, показва, че не се очакват никакви заместващи движения от летище Франкфурт на Майн към летище Франкфурт Хан. Вместо това Fraport е инвестирало във възможността да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн и използва допълнителната допълваща функция на летище Франкфурт Хан, тъй като в бъдеще се предвижда пренатоварване на капацитета на летищния център Франкфурт на Майн. Според Германия забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн е един от основните фактори за тази обосновка, тъй като летище Франкфурт Хан има лиценз за 24-часово опериране.

| (81) | В заключение Германия твърди, че въздействията от финансирането в полза на FFHG са били ограничени до положителните регионални въздействия за региона Хунсрюк като цяло, като същевременно не са създадени неоправдани отрицателни ефекти във връзка с други летища, тъй като летище Франкфурт Хан е използвано, за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Освен това Германия посочи, че освен летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути време за пътуване (111 км) от летище Франкфурт Хан, няма други чуждестранни летища, с които то да се конкурира в същия регион на обслужване. Според Германия дори във връзка с летище Люксембург предоставената помощ няма отрицателно въздействие върху конкуренцията. |
| --- | --- |

(81)

В заключение Германия твърди, че въздействията от финансирането в полза на FFHG са били ограничени до положителните регионални въздействия за региона Хунсрюк като цяло, като същевременно не са създадени неоправдани отрицателни ефекти във връзка с други летища, тъй като летище Франкфурт Хан е използвано, за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Освен това Германия посочи, че освен летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути време за пътуване (111 км) от летище Франкфурт Хан, няма други чуждестранни летища, с които то да се конкурира в същия регион на обслужване. Според Германия дори във връзка с летище Люксембург предоставената помощ няма отрицателно въздействие върху конкуренцията.

е)   Стимулиращ ефект, необходимост и пропорционалност

| (82) | Германия посочи, че при липса на инвестиционна помощ равнището на стопанската дейност на летището ще намалее значително. Германия твърди, че помощта е необходима, тъй като тя компенсира само разходите за финансиране, и по-ниският ѝ размер ще доведе до по-ниски нива на инвестициите. |
| --- | --- |

(82)

Германия посочи, че при липса на инвестиционна помощ равнището на стопанската дейност на летището ще намалее значително. Германия твърди, че помощта е необходима, тъй като тя компенсира само разходите за финансиране, и по-ниският ѝ размер ще доведе до по-ниски нива на инвестициите.

4.4.2.   Оценка на съвместимостта на оперативната помощ

Оценка на съвместимостта на оперативната помощ

| (83) | На 17 април 2014 г. Германия представи становището си относно съвместимостта на мерките съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия твърди, че дори и паричният фонд, заемите и свързаните с тях гаранции да са представлявали оперативна помощ за FFHG, то тогава тази помощ е била съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора и раздел 5.1.2 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия изложи по-подробно аргументите си по отношение на съответните условия за съвместимост. |
| --- | --- |

(83)

На 17 април 2014 г. Германия представи становището си относно съвместимостта на мерките съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия твърди, че дори и паричният фонд, заемите и свързаните с тях гаранции да са представлявали оперативна помощ за FFHG, то тогава тази помощ е била съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора и раздел 5.1.2 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия изложи по-подробно аргументите си по отношение на съответните условия за съвместимост.

а)   Принос за ясно определена цел от общ интерес

| (84) | По отношение на изискването, че помощта трябва да допринася за постигане на ясно определена цел от общ интерес, Германия заяви, че покриването на оперативните разходи на FFHG винаги е било насочено към целта за подобряване на икономическата структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк. С оглед на това Германия използва същите доводи, като тези, използвани за оценката на съвместимостта на инвестиционната помощ за финансиране на инфраструктурата на летището (вж. раздел 4.4.1). |
| --- | --- |

(84)

По отношение на изискването, че помощта трябва да допринася за постигане на ясно определена цел от общ интерес, Германия заяви, че покриването на оперативните разходи на FFHG винаги е било насочено към целта за подобряване на икономическата структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк. С оглед на това Германия използва същите доводи, като тези, използвани за оценката на съвместимостта на инвестиционната помощ за финансиране на инфраструктурата на летището (вж. раздел 4.4.1).

б)   Необходимост от държавна намеса

| (85) | Германия обясни защо Франкфурт Хан понася оперативни загуби, които трябва да бъдат покрити. Германия посочи, че за летище като Франкфурт Хан, което обслужва 1—3 милиона пътници, е доста амбициозна цел то да стане рентабилно и да е в състояние да покрива собствените си оперативни разходи. Според Германия не е възможно тази амбициозна цел да се постигне в началните години (по отношение на периода от началото на търговския пътникопоток на летището до наши дни) на дейност на летище Франкфурт Хан, тъй като летището е било обременено от големите инфраструктурни инвестиции, които е финансирало самостоятелно от капиталовия пазар и за които е трябвало да заплати висока лихва. Освен това Германия посочи, че от началото на световната икономическа и финансова криза се наблюдава застой в превоза на пътници, и по-специално в превоза на товари. |
| --- | --- |

(85)

Германия обясни защо Франкфурт Хан понася оперативни загуби, които трябва да бъдат покрити. Германия посочи, че за летище като Франкфурт Хан, което обслужва 1—3 милиона пътници, е доста амбициозна цел то да стане рентабилно и да е в състояние да покрива собствените си оперативни разходи. Според Германия не е възможно тази амбициозна цел да се постигне в началните години (по отношение на периода от началото на търговския пътникопоток на летището до наши дни) на дейност на летище Франкфурт Хан, тъй като летището е било обременено от големите инфраструктурни инвестиции, които е финансирало самостоятелно от капиталовия пазар и за които е трябвало да заплати висока лихва. Освен това Германия посочи, че от началото на световната икономическа и финансова криза се наблюдава застой в превоза на пътници, и по-специално в превоза на товари.

| (86) | Германия заяви, че с оглед на тези обстоятелства е налице необходимост от държавна намеса за покриване на оперативните загуби, тъй като в противен случай FFHG ще изпадне в несъстоятелност. Според Германия това също така би довело до отнемане на лиценза за 24-часово опериране, което означава, че FFHG би трябвало да спре да обслужва всички полети, което от своя страна ще доведе до загуба на клиенти, като например авиокомпании и товарни превозвачи. Германия посочи, че в този случай би било много трудно да се намери нов оператор за летището. |
| --- | --- |

(86)

Германия заяви, че с оглед на тези обстоятелства е налице необходимост от държавна намеса за покриване на оперативните загуби, тъй като в противен случай FFHG ще изпадне в несъстоятелност. Според Германия това също така би довело до отнемане на лиценза за 24-часово опериране, което означава, че FFHG би трябвало да спре да обслужва всички полети, което от своя страна ще доведе до загуба на клиенти, като например авиокомпании и товарни превозвачи. Германия посочи, че в този случай би било много трудно да се намери нов оператор за летището.

в)   Целесъобразност на мерките за помощ като инструменти на политиката

| (87) | Германия твърди, че покриването на оперативните разходи е било подходяща мярка за постигане на поставената цел. В това отношение Германия твърди, че ако летище Франкфурт Хан е трябвало да спре работа и да изчезне от съответните пазари, то целите от общ интерес, преследвани с развитието на региона Хунсрюк и осъществяването на инвестиции за преобразуване, не биха били постигнати. С оглед на това Германия подчерта, че за разлика от частния инвеститор при разглеждането на алтернативните варианти на затварянето на летището, публичния инвеститор трябва да вземе под внимание тези цели. |
| --- | --- |

(87)

Германия твърди, че покриването на оперативните разходи е било подходяща мярка за постигане на поставената цел. В това отношение Германия твърди, че ако летище Франкфурт Хан е трябвало да спре работа и да изчезне от съответните пазари, то целите от общ интерес, преследвани с развитието на региона Хунсрюк и осъществяването на инвестиции за преобразуване, не биха били постигнати. С оглед на това Германия подчерта, че за разлика от частния инвеститор при разглеждането на алтернативните варианти на затварянето на летището, публичния инвеститор трябва да вземе под внимание тези цели.

г)   Наличие на стимулиращ ефект

| (88) | Германия заяви, че за да поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация, е било необходимо да покрие оперативните разходи, тъй като в противен случай FFHG би изпаднало в несъстоятелност. Германия твърди, че покриването на оперативните разходи от своя страна е основата за реализиране на целите от общ интерес, както е посочено в съображение 84 и следващите. Освен това Германия заяви, че без тази оперативна помощ предвидената от оператора финансова консолидация на летището към настоящия момент би била немислима, тъй като летището би натрупало все повече и повече дългове вместо да изплати собствените си дългове. Според Германия стимулиращият ефект на мерките вече е видим от факта, че FFHG продължава да постига напредък по отношение на рентабилността. |
| --- | --- |

(88)

Германия заяви, че за да поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация, е било необходимо да покрие оперативните разходи, тъй като в противен случай FFHG би изпаднало в несъстоятелност. Германия твърди, че покриването на оперативните разходи от своя страна е основата за реализиране на целите от общ интерес, както е посочено в съображение 84 и следващите. Освен това Германия заяви, че без тази оперативна помощ предвидената от оператора финансова консолидация на летището към настоящия момент би била немислима, тъй като летището би натрупало все повече и повече дългове вместо да изплати собствените си дългове. Според Германия стимулиращият ефект на мерките вече е видим от факта, че FFHG продължава да постига напредък по отношение на рентабилността.

д)   Пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до минимум)

| (89) | Германия твърди, че всеки елемент на помощта, включен в заемите, е бил ограничен до оперативните загуби на и представлява необходимия абсолютен минимум, за да се поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация и да се предотврати изпадането му в несъстоятелност. |
| --- | --- |

(89)

Германия твърди, че всеки елемент на помощта, включен в заемите, е бил ограничен до оперативните загуби на и представлява необходимия абсолютен минимум, за да се поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация и да се предотврати изпадането му в несъстоятелност.

е)   Избягване на неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки

| (90) | Германия счита, че не са налице неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки. В тази връзка Германия използва същите доводи, като тези за оценката на съвместимостта на инвестиционната помощ за финансиране на летищната инфраструктура (вж. раздел 4.4.1). |
| --- | --- |

(90)

Германия счита, че не са налице неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки. В тази връзка Германия използва същите доводи, като тези за оценката на съвместимостта на инвестиционната помощ за финансиране на летищната инфраструктура (вж. раздел 4.4.1).

5.   МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ

МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ

5.1.   Провинция Райнланд-Пфалц

Провинция Райнланд-Пфалц

| (91) | Комисията получи мнения относно решението за откриване единствено от провинция Райнланд-Пфалц. Тези мнения бяха в съответствие с мненията, получени от Германия. |
| --- | --- |

(91)

Комисията получи мнения относно решението за откриване единствено от провинция Райнланд-Пфалц. Тези мнения бяха в съответствие с мненията, получени от Германия.

| (92) | На първо място, провинция Райнланд-Пфалц посочи, че FFHG не е получило каквато и да е държавна помощ, тъй като не е получило икономическо предимство. Провинцията твърди, че предприетите от нея мерки биха били предприети от всеки частен инвеститор в същата ситуация. Тя категорично подчерта, че процедурата на Комисията ограничава потенциалното развитие на FFHG и неговата дейност. Провинция Райнланд-Пфалц подчерта значението на летище Франкфурт Хан за входящия туризъм и икономиката на провинцията. |
| --- | --- |

(92)

На първо място, провинция Райнланд-Пфалц посочи, че FFHG не е получило каквато и да е държавна помощ, тъй като не е получило икономическо предимство. Провинцията твърди, че предприетите от нея мерки биха били предприети от всеки частен инвеститор в същата ситуация. Тя категорично подчерта, че процедурата на Комисията ограничава потенциалното развитие на FFHG и неговата дейност. Провинция Райнланд-Пфалц подчерта значението на летище Франкфурт Хан за входящия туризъм и икономиката на провинцията.

| (93) | Според провинция Райнланд-Пфалц дори и ако на FFHG е била предоставена държавна помощ, то тази помощ е съвместима с вътрешния пазар. По мнение на провинцията финансирането е предназначено за развитие на летищната инфраструктура, което е от изключителен икономически интерес за провинцията. |
| --- | --- |

(93)

Според провинция Райнланд-Пфалц дори и ако на FFHG е била предоставена държавна помощ, то тази помощ е съвместима с вътрешния пазар. По мнение на провинцията финансирането е предназначено за развитие на летищната инфраструктура, което е от изключителен икономически интерес за провинцията.

| (94) | Поради това провинцията е на мнение, че дори Комисията да реши, че е налице държавна помощ, тя трябва да се разглежда като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и да се счита за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(94)

Поради това провинцията е на мнение, че дори Комисията да реши, че е налице държавна помощ, тя трябва да се разглежда като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и да се счита за съвместима с вътрешния пазар.

5.2.   Мнения относно прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. по отношение на разглеждания случай

Мнения относно прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. по отношение на разглеждания случай

5.2.1.   Lufthansa

Lufthansa

| (95) | Lufthansa твърди, че в този случай Комисията следва да прилага Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. (32). Според Lufthansa мерките включат постоянна неправомерна и несъвместима помощ за оздравяване, прилагана от провинция Райнланд-Пфалц в полза на FFHG. Lufthansa посочи, че летището от дълго време реализира годишни загуби и че без публична подкрепа е трябвало да напусне пазара. |
| --- | --- |

(95)

Lufthansa твърди, че в този случай Комисията следва да прилага Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. (32). Според Lufthansa мерките включат постоянна неправомерна и несъвместима помощ за оздравяване, прилагана от провинция Райнланд-Пфалц в полза на FFHG. Lufthansa посочи, че летището от дълго време реализира годишни загуби и че без публична подкрепа е трябвало да напусне пазара.

32

5.2.2.   Transport & Environment

Transport & Environment

| (96) | Тази неправителствена организация представи мнения, в които критикува Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и решенията на Комисията относно сектора на въздухоплаването до момента поради предполагаеми отрицателни въздействия върху околната среда. |
| --- | --- |

(96)

Тази неправителствена организация представи мнения, в които критикува Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и решенията на Комисията относно сектора на въздухоплаването до момента поради предполагаеми отрицателни въздействия върху околната среда.

6.   ОЦЕНКА

ОЦЕНКА

| (97) | Съгласно член 107, параграф 1 от Договора „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(97)

Съгласно член 107, параграф 1 от Договора „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

| (98) | Критериите, определени в член 107, параграф 1 от Договора, са кумулативни. Следователно, за да се определи дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. А именно, че финансовата помощ трябва:






  а) | да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси; |
| --- | --- | --- |

(98)

Критериите, определени в член 107, параграф 1 от Договора, са кумулативни. Следователно, за да се определи дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. А именно, че финансовата помощ трябва:

а)

да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;

| б) | да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки; |
| --- | --- |

б)

да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;

| в) | да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и |
| --- | --- |

в)

да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и

| г) | да засяга търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

г)

да засяга търговията между държавите членки.

6.1.   Характер на помощ на кредитната линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц

Характер на помощ на кредитната линия, предоставена от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц

6.1.1.   Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

| (99) | Съгласно установената съдебна практика Комисията трябва първо да определи дали FFHG е предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Понятието „предприятие“ обхваща всеки субект, извършващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина на финансиране (33). Всяка дейност, която се състои от предлагането на стоки или услуги на даден пазар, представлява стопанска дейност (34). |
| --- | --- |

(99)

Съгласно установената съдебна практика Комисията трябва първо да определи дали FFHG е предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Понятието „предприятие“ обхваща всеки субект, извършващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина на финансиране (33). Всяка дейност, която се състои от предлагането на стоки или услуги на даден пазар, представлява стопанска дейност (34).

33

34

| (100) | В своето решение по дело Leipzig/Halle Airport Общият съд потвърди, че експлоатацията на летище за търговски цели и изграждането на летищна инфраструктура представляват стопанска дейност (35). След като летищен оператор започне да осъществява стопански дейности чрез предлагане на летищни услуги срещу заплащане, независимо от неговия правен статут или начина на финансиране, той представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, поради което правилата на Договора, уреждащи държавните помощи, могат да се прилагат по отношение на предимства, предоставяни на този летищен оператор от държавата или чрез държавни ресурси (36). |
| --- | --- |

(100)

В своето решение по дело Leipzig/Halle Airport Общият съд потвърди, че експлоатацията на летище за търговски цели и изграждането на летищна инфраструктура представляват стопанска дейност (35). След като летищен оператор започне да осъществява стопански дейности чрез предлагане на летищни услуги срещу заплащане, независимо от неговия правен статут или начина на финансиране, той представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, поради което правилата на Договора, уреждащи държавните помощи, могат да се прилагат по отношение на предимства, предоставяни на този летищен оператор от държавата или чрез държавни ресурси (36).

Leipzig/Halle Airport

35

36

| (101) | Постепенното развитие на пазарните сили в летищния сектор не позволява да се определи точна дата, от която изграждането и експлоатацията на летище следва да се счита за стопанска дейност. Общият съд призна обаче промените в естеството на летищните дейности и в своето решение по дело Leipzig/Halle Airport той постанови, че от 2000 г. насам прилагането на правилата за държавна помощ за финансиране на летищната инфраструктура вече не може да се изключва. Следователно, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) (37), експлоатацията и изграждането на летищната инфраструктура трябва да се счита за стопанска дейност, която подлежи на контрола върху държавните помощи. |
| --- | --- |

(101)

Постепенното развитие на пазарните сили в летищния сектор не позволява да се определи точна дата, от която изграждането и експлоатацията на летище следва да се счита за стопанска дейност. Общият съд призна обаче промените в естеството на летищните дейности и в своето решение по дело Leipzig/Halle Airport той постанови, че от 2000 г. насам прилагането на правилата за държавна помощ за финансиране на летищната инфраструктура вече не може да се изключва. Следователно, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) (37), експлоатацията и изграждането на летищната инфраструктура трябва да се счита за стопанска дейност, която подлежи на контрола върху държавните помощи.

Leipzig/Halle Airport

Aéroports de Paris

37

| (102) | С оглед на това летището, което е предмет на настоящото решение, се управлява от FFHG — летищният оператор, на търговска основа. Управляващият летището орган, FFHG, таксува ползвателите за използването на тази инфраструктура. Следователно FFHG е предприятие за целите на правото на Съюза в областта на конкуренцията. |
| --- | --- |

(102)

С оглед на това летището, което е предмет на настоящото решение, се управлява от FFHG — летищният оператор, на търговска основа. Управляващият летището орган, FFHG, таксува ползвателите за използването на тази инфраструктура. Следователно FFHG е предприятие за целите на правото на Съюза в областта на конкуренцията.

6.1.2.   Държавни ресурси и приписване на държавата

Държавни ресурси и приписване на държавата

| (103) | За да бъде счетена за държавна помощ, въпросната мярка трябва да се финансира с държавни ресурси и решението за предоставяне на мярката трябва да може да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(103)

За да бъде счетена за държавна помощ, въпросната мярка трябва да се финансира с държавни ресурси и решението за предоставяне на мярката трябва да може да бъде приписано на държавата.

| (104) | Понятието за държавна помощ се прилага спрямо всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на представените му правомощия (38). За целите на прилагането на член 107 от Договора ресурсите от местни органи са държавните ресурси (39). |
| --- | --- |

(104)

Понятието за държавна помощ се прилага спрямо всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на представените му правомощия (38). За целите на прилагането на член 107 от Договора ресурсите от местни органи са държавните ресурси (39).

38

39

| (105) | Първо, Германия твърди, че паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц не е пряко финансирано от публичния бюджет на провинцията. Тя твърди, че всички средства в паричния фонд са с произход или от участващите предприятия, или са получени под формата на заеми от капиталовия пазар. В последващо свои коментари Германия твърди, че усвоените от FFHG средства от паричния фонд не се покриват от гаранцията на провинцията, тъй като средствата са предоставени пряко от ресурсите на провинцията (40). |
| --- | --- |

(105)

Първо, Германия твърди, че паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц не е пряко финансирано от публичния бюджет на провинцията. Тя твърди, че всички средства в паричния фонд са с произход или от участващите предприятия, или са получени под формата на заеми от капиталовия пазар. В последващо свои коментари Германия твърди, че усвоените от FFHG средства от паричния фонд не се покриват от гаранцията на провинцията, тъй като средствата са предоставени пряко от ресурсите на провинцията (40).

40

| (106) | Комисията счита, че във всеки един съществен момент в разглеждания случай, държавата е упражнила пряк или косвен контрол върху ресурсите в паричния фонд, в резултат на което те представляват държавни ресурси. Първо, самата Германия твърди, че кредитната линия, предоставена от паричния фонд, е била финансирана пряко от ресурсите на провинция Райнланд-Пфалц. Следователно разглежданата мярка е била финансирана с държавни ресурси. |
| --- | --- |

(106)

Комисията счита, че във всеки един съществен момент в разглеждания случай, държавата е упражнила пряк или косвен контрол върху ресурсите в паричния фонд, в резултат на което те представляват държавни ресурси. Първо, самата Германия твърди, че кредитната линия, предоставена от паричния фонд, е била финансирана пряко от ресурсите на провинция Райнланд-Пфалц. Следователно разглежданата мярка е била финансирана с държавни ресурси.

| (107) | Второ, в паричния фонд могат да участват единствено предприятия, в които мажоритарен собственик е провинция Райнланд-Пфалц (поне 50 % собственост). Поради мажоритарната публична собственост участващите предприятия очевидно са публични предприятия по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията (41). Тъй като всички участващи предприятия следователно са публични предприятия, техните ресурси представляват държавни ресурси. Този факт показва сам по себе си, че средствата от паричния фонд, доколкото те са съставени от депозити от участващите предприятия, представляват държавни ресурси. |
| --- | --- |

(107)

Второ, в паричния фонд могат да участват единствено предприятия, в които мажоритарен собственик е провинция Райнланд-Пфалц (поне 50 % собственост). Поради мажоритарната публична собственост участващите предприятия очевидно са публични предприятия по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията (41). Тъй като всички участващи предприятия следователно са публични предприятия, техните ресурси представляват държавни ресурси. Този факт показва сам по себе си, че средствата от паричния фонд, доколкото те са съставени от депозити от участващите предприятия, представляват държавни ресурси.

41

| (108) | Трето, в случай че депозитите на участващите в паричния фонд предприятия са недостатъчни да задоволят нуждата от ликвидност на даден участник, провинция Райнланд-Пфалц получава краткосрочно финансиране от финансовите пазари от свое име и предава тези средства на предприятията, участващи в паричния фонд. Тъй като провинцията сключва необходимите заеми от свое име, трябва да се счита, че получените по този начин средства също представляват държавни ресурси. Както се вижда на фигура 2, в периода 2009—2013 г. (с изключение на август 2012 г. и септември 2013 г.) депозитите на участващите в паричния фонд предприятия са били недостатъчни, за да задоволят нуждите от ликвидност на всички участници и провинцията е трябвало да сключи необходимите заеми от свое име. |
| --- | --- |

(108)

Трето, в случай че депозитите на участващите в паричния фонд предприятия са недостатъчни да задоволят нуждата от ликвидност на даден участник, провинция Райнланд-Пфалц получава краткосрочно финансиране от финансовите пазари от свое име и предава тези средства на предприятията, участващи в паричния фонд. Тъй като провинцията сключва необходимите заеми от свое име, трябва да се счита, че получените по този начин средства също представляват държавни ресурси. Както се вижда на фигура 2, в периода 2009—2013 г. (с изключение на август 2012 г. и септември 2013 г.) депозитите на участващите в паричния фонд предприятия са били недостатъчни, за да задоволят нуждите от ликвидност на всички участници и провинцията е трябвало да сключи необходимите заеми от свое име.

| (109) | Поради това Комисията счита, че средствата, предоставени от паричния фонд, са финансирани от държавни ресурси, като и депозитите от участващите предприятия, и заемите, сключени от провинцията за преодоляване на недостига на ликвидност в паричния фонд, представляват държавни ресурси. |
| --- | --- |

(109)

Поради това Комисията счита, че средствата, предоставени от паричния фонд, са финансирани от държавни ресурси, като и депозитите от участващите предприятия, и заемите, сключени от провинцията за преодоляване на недостига на ликвидност в паричния фонд, представляват държавни ресурси.

| (110) | Освен това е ясно, че провинцията е упражнявала широкообхватен контрол върху функционирането на паричния фонд, вследствие на което предоставеното на участващите предприятия финансиране се приписва на държавата. Споразумението за участие в обединяването на ресурсите е сключено между провинцията и участващите предприятия. Следователно решението, с което на дадено предприятие се позволява да участва в паричния фонд, се взема пряко от провинцията. Провинцията също така взема решението относно максималния размер, който дадено участващо предприятие може да усвои от паричния фонд под формата на кредитна линия. Освен това провинция Райнланд-Пфалц управлява пряко ежедневните операции, свързани с паричния фонд, чрез „Landeshauptkasse“, която е институция на Министерството на финансите на провинция Райнланд-Пфалц. „Landeshauptkasse“ също така представлява официално провинцията при получаване на средства от пазара за преодоляване на недостига на ликвидност в паричния фонд. |
| --- | --- |

(110)

Освен това е ясно, че провинцията е упражнявала широкообхватен контрол върху функционирането на паричния фонд, вследствие на което предоставеното на участващите предприятия финансиране се приписва на държавата. Споразумението за участие в обединяването на ресурсите е сключено между провинцията и участващите предприятия. Следователно решението, с което на дадено предприятие се позволява да участва в паричния фонд, се взема пряко от провинцията. Провинцията също така взема решението относно максималния размер, който дадено участващо предприятие може да усвои от паричния фонд под формата на кредитна линия. Освен това провинция Райнланд-Пфалц управлява пряко ежедневните операции, свързани с паричния фонд, чрез „Landeshauptkasse“, която е институция на Министерството на финансите на провинция Райнланд-Пфалц. „Landeshauptkasse“ също така представлява официално провинцията при получаване на средства от пазара за преодоляване на недостига на ликвидност в паричния фонд.

Landeshauptkasse

Landeshauptkasse

| (111) | Въз основа на тези елементи Комисията счита, че държавата има възможност пряко да контролира дейностите, свързани с паричния фонд, най-вече въпросите относно това кое предприятие може да участва и индивидуалната кредитна линия, предоставена на всяко от участващите предприятия. Следователно решенията относно участието в паричния фонд и размера на участието могат да бъдат приписани на държавата. |
| --- | --- |

(111)

Въз основа на тези елементи Комисията счита, че държавата има възможност пряко да контролира дейностите, свързани с паричния фонд, най-вече въпросите относно това кое предприятие може да участва и индивидуалната кредитна линия, предоставена на всяко от участващите предприятия. Следователно решенията относно участието в паричния фонд и размера на участието могат да бъдат приписани на държавата.

6.1.3.   Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (112) | По смисъла на член 107, параграф 1 от Договора предимство е всяка икономическа полза, която дадено предприятие не би получило при нормални пазарни условия, т.е. в отсъствието на държавна намеса (42). Единствено въздействието на мярката върху предприятието е от значение, а не причината за или целта на държавната намеса (43). |
| --- | --- |

(112)

По смисъла на член 107, параграф 1 от Договора предимство е всяка икономическа полза, която дадено предприятие не би получило при нормални пазарни условия, т.е. в отсъствието на държавна намеса (42). Единствено въздействието на мярката върху предприятието е от значение, а не причината за или целта на държавната намеса (43).

42

43

| (113) | Когато финансовото положение на предприятието се е подобрило вследствие на държавната намеса, тогава е налице предимство. И обратно, „капитал, предоставен пряко или непряко от държавата на предприятие при обстоятелства, които съответстват на обичайните пазарни условия, не може да бъде разглеждан като държавна помощ“ (44). |
| --- | --- |

(113)

Когато финансовото положение на предприятието се е подобрило вследствие на държавната намеса, тогава е налице предимство. И обратно, „капитал, предоставен пряко или непряко от държавата на предприятие при обстоятелства, които съответстват на обичайните пазарни условия, не може да бъде разглеждан като държавна помощ“ (44).

капитал, предоставен пряко или непряко от държавата на предприятие при обстоятелства, които съответстват на обичайните пазарни условия, не може да бъде разглеждан като държавна помощ

44

| (114) | За да провери дали дадено предприятие се е ползвало от икономическо предимство вследствие на отпускането на заем или всяка друга форма на финансиране на дълга, Комисията прилага критерия за „принципа на кредитор в условията на пазарна икономика“. Следователно Комисията трябва да оцени дали условията за паричния фонд, осигурено за FFHG, са довели до икономическо предимство, което предприятието получател не би получило при нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(114)

За да провери дали дадено предприятие се е ползвало от икономическо предимство вследствие на отпускането на заем или всяка друга форма на финансиране на дълга, Комисията прилага критерия за „принципа на кредитор в условията на пазарна икономика“. Следователно Комисията трябва да оцени дали условията за паричния фонд, осигурено за FFHG, са довели до икономическо предимство, което предприятието получател не би получило при нормални пазарни условия.

принципа на кредитор в условията на пазарна икономика

| (115) | Германия твърди, че принципът на кредитор в условията на пазарна икономика е спазен изцяло, тъй като паричния фонд осигурява финансиране при пазарни условия. По отношение на участието на FFHG в паричния фонд Германия обясни, че то функционира по следния начин: FFHG иска средства от обединяването, за да гарантира ликвидността си, а провинцията осигурява тези средства от паричния фонд. Начислените на FFHG лихвени проценти представляват пазарно обусловени и платими при поискване лихвени проценти (45) на равнище, което е достъпно за самата провинция, както е показано на фигура 4. |
| --- | --- |

(115)

Германия твърди, че принципът на кредитор в условията на пазарна икономика е спазен изцяло, тъй като паричния фонд осигурява финансиране при пазарни условия. По отношение на участието на FFHG в паричния фонд Германия обясни, че то функционира по следния начин: FFHG иска средства от обединяването, за да гарантира ликвидността си, а провинцията осигурява тези средства от паричния фонд. Начислените на FFHG лихвени проценти представляват пазарно обусловени и платими при поискване лихвени проценти (45) на равнище, което е достъпно за самата провинция, както е показано на фигура 4.

принципът на кредитор в условията на пазарна икономика

45

| (116) | Когато депозитите от участващите предприятия са недостатъчни, за да покрият искането, провинцията допълва паричния фонд, като сключва заеми от свое име. Германия допълнително поясни, че провинцията прехвърля по същество условията, които тя получава на капиталовия пазар, на участниците в паричния фонд, в резултат на което позволява на участниците — предприятията на провинцията, чийто мажоритарен собственик е провинцията — да се рефинансират при същите условия като самата провинция, без оглед на тяхната кредитоспособност. Освен това предприятията имат достъп до финансирането за неопределен период от време. |
| --- | --- |

(116)

Когато депозитите от участващите предприятия са недостатъчни, за да покрият искането, провинцията допълва паричния фонд, като сключва заеми от свое име. Германия допълнително поясни, че провинцията прехвърля по същество условията, които тя получава на капиталовия пазар, на участниците в паричния фонд, в резултат на което позволява на участниците — предприятията на провинцията, чийто мажоритарен собственик е провинцията — да се рефинансират при същите условия като самата провинция, без оглед на тяхната кредитоспособност. Освен това предприятията имат достъп до финансирането за неопределен период от време.

| (117) | С оглед на този механизъм на FFHG се предоставя предимство, когато условията, при които провинцията предоставя заеми от паричния фонд, са по-благоприятни от тези, които иначе са достъпни за FFHG на пазара. Условията за получаването на заеми от паричния фонд са същите като тези, от които се ползва провинцията, за да се рефинансира. Като се има предвид, че в ролята си на публичен орган провинцията е в състояние да получава заеми при много изгодни лихвени проценти (тъй като на практика не е налице риск от неизпълнение и кредитният рейтинг на провинцията отговаря на AAA (46)), Комисията счита, че лихвеният процент, при който FFHG може да получи заем от паричния фонд, е по-благоприятен от този, който иначе е достъпен за него. Това се подкрепя допълнително от предоставените от Германия кредитни рейтинги на FFHG за периода 2009—2014 г. и е обобщено в таблица 7, която показва, че кредитният рейтинг на FFHG варира между [...]. Следователно заемите от паричния фонд са достъпни при по-добри условия от тези, които са налични с оглед на кредитоспособността на FFHG. Освен това FFHG не трябва да осигурява обезпечение за тези заеми. Следователно като позволява на FFHG да участва в паричния фонд и като отпуска заемите по кредитна линия, провинцията предоставя икономическо предимство (47). |
| --- | --- |

(117)

С оглед на този механизъм на FFHG се предоставя предимство, когато условията, при които провинцията предоставя заеми от паричния фонд, са по-благоприятни от тези, които иначе са достъпни за FFHG на пазара. Условията за получаването на заеми от паричния фонд са същите като тези, от които се ползва провинцията, за да се рефинансира. Като се има предвид, че в ролята си на публичен орган провинцията е в състояние да получава заеми при много изгодни лихвени проценти (тъй като на практика не е налице риск от неизпълнение и кредитният рейтинг на провинцията отговаря на AAA (46)), Комисията счита, че лихвеният процент, при който FFHG може да получи заем от паричния фонд, е по-благоприятен от този, който иначе е достъпен за него. Това се подкрепя допълнително от предоставените от Германия кредитни рейтинги на FFHG за периода 2009—2014 г. и е обобщено в таблица 7, която показва, че кредитният рейтинг на FFHG варира между [...]. Следователно заемите от паричния фонд са достъпни при по-добри условия от тези, които са налични с оглед на кредитоспособността на FFHG. Освен това FFHG не трябва да осигурява обезпечение за тези заеми. Следователно като позволява на FFHG да участва в паричния фонд и като отпуска заемите по кредитна линия, провинцията предоставя икономическо предимство (47).

,

46

47

6.1.4.   Избирателност

Избирателност

| (118) | Съгласно член 107, параграф 1 от Договора, за да се определи дадена мярка като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положени „определени предприятия или производството на някои стоки“. |
| --- | --- |

(118)

Съгласно член 107, параграф 1 от Договора, за да се определи дадена мярка като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положени „определени предприятия или производството на някои стоки“.

определени предприятия или производството на някои стоки

| (119) | Тъй като правото на участие в паричния фонд е предоставено единствено на FFHG (и на други предприятия, в които провинцията притежава голямата част от акциите), мярката е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(119)

Тъй като правото на участие в паричния фонд е предоставено единствено на FFHG (и на други предприятия, в които провинцията притежава голямата част от акциите), мярката е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

6.1.5.   Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията

Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията

| (120) | Когато предоставена от държава членка помощ укрепва позицията на едно предприятие спрямо други конкурентни предприятия в търговията в рамките на Съюза, се счита, че последните са засегнати от помощта. Съгласно установената съдебна практика (48), за да бъде счетено, че дадена мярка нарушава конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на отворени за конкуренция пазари. |
| --- | --- |

(120)

Когато предоставена от държава членка помощ укрепва позицията на едно предприятие спрямо други конкурентни предприятия в търговията в рамките на Съюза, се счита, че последните са засегнати от помощта. Съгласно установената съдебна практика (48), за да бъде счетено, че дадена мярка нарушава конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на отворени за конкуренция пазари.

48

| (121) | Както беше посочено в съображение 102 и следващите, експлоатацията на летище представлява стопанска дейност. Съществува конкуренция, от една страна, между летищата за привличане на авиокомпании и съответния въздушен трафик (пътнически и товарен), и от друга страна, между управляващите летищата органи, които могат да се конкурират помежду си да им бъде възложено управлението на дадено летище. Освен това, по-специално по отношение на нискотарифните превозвачи и оператори на чартърни полети, летищата, които не се намират в една и съща зона на обслужване и дори в различни държави членки, също могат да се конкурират помежду си, за да привлекат тези авиокомпании. |
| --- | --- |

(121)

Както беше посочено в съображение 102 и следващите, експлоатацията на летище представлява стопанска дейност. Съществува конкуренция, от една страна, между летищата за привличане на авиокомпании и съответния въздушен трафик (пътнически и товарен), и от друга страна, между управляващите летищата органи, които могат да се конкурират помежду си да им бъде възложено управлението на дадено летище. Освен това, по-специално по отношение на нискотарифните превозвачи и оператори на чартърни полети, летищата, които не се намират в една и съща зона на обслужване и дори в различни държави членки, също могат да се конкурират помежду си, за да привлекат тези авиокомпании.

| (122) | Размерът на летище Франкфурт Хан (между 2,7 и 3,8 милиона пътници в рамките на разглеждания период, вж. таблица 1) и неговата близост до други летища на Съюза, по-специално летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург, летище Цвайбрюкен, летище Саарбрюкен и летище Кьолн-Бон (49), позволява да се направи изводът, че финансирането може да наруши конкуренцията и да окаже въздействие върху търговията между държавите членки. Както е посочено в съображение 73, от летище Франкфурт Хан излитат международни полети до редица международни дестинации. Пистата на летище Франкфурт Хан е с достатъчна дължина (3 800 m), за да може да се използва от по-големи самолети и да позволява на авиокомпаниите да обслужват международни дестинации на средни и дори на дълги разстояния. |
| --- | --- |

(122)

Размерът на летище Франкфурт Хан (между 2,7 и 3,8 милиона пътници в рамките на разглеждания период, вж. таблица 1) и неговата близост до други летища на Съюза, по-специално летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург, летище Цвайбрюкен, летище Саарбрюкен и летище Кьолн-Бон (49), позволява да се направи изводът, че финансирането може да наруши конкуренцията и да окаже въздействие върху търговията между държавите членки. Както е посочено в съображение 73, от летище Франкфурт Хан излитат международни полети до редица международни дестинации. Пистата на летище Франкфурт Хан е с достатъчна дължина (3 800 m), за да може да се използва от по-големи самолети и да позволява на авиокомпаниите да обслужват международни дестинации на средни и дори на дълги разстояния.

49

| (123) | Освен това летище Франкфурт Хан функционира и като товарно летище, обслужващо годишно общо около 200 000 тона въздушни товари и 500 000 тона товари, включително товарен превоз (вж. таблица 2). По отношение на конкуренцията за въздушния превоз на товар, Комисията отбелязва, че товарният транспорт обикновено е по-мобилен от пътническия транспорт (50). Като цяло се счита, че зоната на обслужване за товарните летища е с радиус от поне 200 километра и 2 часа време за пътуване. Въз основа на информация, с която Комисията разполага. участниците в сектора обикновено считат, че зоната на обслужване на товарните летища може да бъде дори по-голяма, например до половин ден път с камион (т.е. до 12 часа пътуване с камион), което по принцип би било приемливо за спедиторите, за да използва летището с цел да превозят товарите си (51). По тази причина, тъй като товарните летища могат да бъдат по-лесно заменени отколкото пътническите летища поради факта, че за въздушния превоз на товари е достатъчно товарите да бъдат доставени в определен район, след което да бъдат препратени чрез спедитори посредством шосеен или железопътен транспорт до крайната си дестинация, Комисията счита, че е налице висок риск от нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(123)

Освен това летище Франкфурт Хан функционира и като товарно летище, обслужващо годишно общо около 200 000 тона въздушни товари и 500 000 тона товари, включително товарен превоз (вж. таблица 2). По отношение на конкуренцията за въздушния превоз на товар, Комисията отбелязва, че товарният транспорт обикновено е по-мобилен от пътническия транспорт (50). Като цяло се счита, че зоната на обслужване за товарните летища е с радиус от поне 200 километра и 2 часа време за пътуване. Въз основа на информация, с която Комисията разполага. участниците в сектора обикновено считат, че зоната на обслужване на товарните летища може да бъде дори по-голяма, например до половин ден път с камион (т.е. до 12 часа пътуване с камион), което по принцип би било приемливо за спедиторите, за да използва летището с цел да превозят товарите си (51). По тази причина, тъй като товарните летища могат да бъдат по-лесно заменени отколкото пътническите летища поради факта, че за въздушния превоз на товари е достатъчно товарите да бъдат доставени в определен район, след което да бъдат препратени чрез спедитори посредством шосеен или железопътен транспорт до крайната си дестинация, Комисията счита, че е налице висок риск от нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите членки.

50

51

| (124) | Въз основа на представените аргументи в съображения 120—123 икономическото предимство, което FFHG получава, укрепва позицията му спрямо конкурентите му на пазара на Съюза за предоставяне на летищни услуги. С оглед на топва, трябва да се счита, че предоставеното на FFHG предимство чрез участието му в паричния фонд на провинцията е в състояние да наруши конкуренцията и оказва въздействие върху търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(124)

Въз основа на представените аргументи в съображения 120—123 икономическото предимство, което FFHG получава, укрепва позицията му спрямо конкурентите му на пазара на Съюза за предоставяне на летищни услуги. С оглед на топва, трябва да се счита, че предоставеното на FFHG предимство чрез участието му в паричния фонд на провинцията е в състояние да наруши конкуренцията и оказва въздействие върху търговията между държавите членки.

6.1.6.   Заключение

Заключение

| (125) | В контекста на изложеното в съображения 99—124 Комисията счита, че кредитната линия, предоставена на FFHG от паричния фонд на провинцията, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(125)

В контекста на изложеното в съображения 99—124 Комисията счита, че кредитната линия, предоставена на FFHG от паричния фонд на провинцията, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

6.2.   Характер на помощ на 100 %-овата гаранция за заемите от ISB, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц за FFHG

Характер на помощ на 100 %-овата гаранция за заемите от ISB, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц за FFHG

| (126) | Оценените в раздел 6.3 заеми от ISB са гарантирани от провинция Райнланд-Пфалц (гарант), която в същото време е и основният акционер (82,5 %) във FFHG. Всеки един от петте заема от ISB е бил обезпечен с гаранция, покриваща 100 % от вземанията на банката. За предоставянето на гаранциите FFHG плаща на гаранта гаранционна премия в размер на [0,5 %—1,5 %] годишно. |
| --- | --- |

(126)

Оценените в раздел 6.3 заеми от ISB са гарантирани от провинция Райнланд-Пфалц (гарант), която в същото време е и основният акционер (82,5 %) във FFHG. Всеки един от петте заема от ISB е бил обезпечен с гаранция, покриваща 100 % от вземанията на банката. За предоставянето на гаранциите FFHG плаща на гаранта гаранционна премия в размер на [0,5 %—1,5 %] годишно.

6.2.1.   Приложимост на правилата за държавна помощ по отношение на финансирането на летищната инфраструктура

Приложимост на правилата за държавна помощ по отношение на финансирането на летищната инфраструктура

| (127) | Поради причините, посочени в съображение 99 и следващите, FFHG трябва да се разглежда като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(127)

Поради причините, посочени в съображение 99 и следващите, FFHG трябва да се разглежда като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора.

6.2.2.   Държавни ресурси и приписване

Държавни ресурси и приписване

| (128) | За да бъде счетена за държавна помощ, въпросната мярка трябва да се финансира с държавни ресурси, а решението за предоставянето на мярката трябва да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(128)

За да бъде счетена за държавна помощ, въпросната мярка трябва да се финансира с държавни ресурси, а решението за предоставянето на мярката трябва да бъде приписано на държавата.

| (129) | Понятието за държавна помощ се прилага спрямо всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на представените му правомощия (52). За целите на прилагането на член 107 от Договора ресурсите от местни органи са държавните ресурси (53). |
| --- | --- |

(129)

Понятието за държавна помощ се прилага спрямо всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на представените му правомощия (52). За целите на прилагането на член 107 от Договора ресурсите от местни органи са държавните ресурси (53).

52

53

| (130) | Всяка публична гаранция включва потенциална загуба на ресурси от държавата. Тъй като 100 %-овата държавна гаранция е осигурена директно от провинция Райнланд-Пфалц, тя е предоставена чрез държавни ресурси и може да бъде приписана на държавата. |
| --- | --- |

(130)

Всяка публична гаранция включва потенциална загуба на ресурси от държавата. Тъй като 100 %-овата държавна гаранция е осигурена директно от провинция Райнланд-Пфалц, тя е предоставена чрез държавни ресурси и може да бъде приписана на държавата.

6.2.3.   Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (131) | Съгласно точка 3.2 от Известието относно гаранциите, индивидуалната държавната гаранция не е помощ, ако са изпълнени следните кумулативни условия: „а) Заемополучателят не е във финансово затруднение [...], б) размерът на гаранцията може да бъде надлежно изчислен в момента на предоставянето. [...] в) не покрива повече от 80 % от неизплатения остатък от заема или от друго финансово задължение [...], г) за гаранцията е платена цена, ориентирана спрямо пазара [...]“. |
| --- | --- |

(131)

Съгласно точка 3.2 от Известието относно гаранциите, индивидуалната държавната гаранция не е помощ, ако са изпълнени следните кумулативни условия: „а) Заемополучателят не е във финансово затруднение [...], б) размерът на гаранцията може да бъде надлежно изчислен в момента на предоставянето. [...] в) не покрива повече от 80 % от неизплатения остатък от заема или от друго финансово задължение [...], г) за гаранцията е платена цена, ориентирана спрямо пазара [...]“.

| (132) | В този случай провинция Райнланд-Пфалц предоставя 100 % гаранция за обезпечаване на заемите, отпуснати от ISB в полза на FFHG. Следователно гаранцията надвишава прага от 80 % за неизплатения заем. |
| --- | --- |

(132)

В този случай провинция Райнланд-Пфалц предоставя 100 % гаранция за обезпечаване на заемите, отпуснати от ISB в полза на FFHG. Следователно гаранцията надвишава прага от 80 % за неизплатения заем.

| (133) | Германия твърди, че въпреки че заемите са били обезпечени със 100 % държавна гаранция, FFHG плаща пазарната цена за гаранцията и следователно не получава предимство. В подкрепа на това Германия предоставя оценка, изготвена от Deutsche Bank. Както беше посочено в съображение 153, Deutsche Bank определя за FFHG рейтинг [<BBB+]. Тази оценка беше потвърдена от две други банки и от рейтинга, определен по модела за кредитно оценява на Moody's (вж. съображения (157) и (158). Deutsche Bank прогнозира обаче, че приложимият рисков марж за 5-годишен заем ще бъде между [1,30 % и 2,05 %] годишно. Както беше разяснено в раздел 6.3.2, приложимият рисков марж за заеми, обезпечени със 100 % държавна гаранция, ще бъде между [0,25 % и 0,7 %] годишно. Според Германия разликата в маржовете между двете ситуации предоставя показател за цената на 100 %-овата държавна гаранция. Съответно тази разлика се изчислява от Deutsche Bank в диапазона от [0,6 % до 1,8 %] годишно (54). |
| --- | --- |

(133)

Германия твърди, че въпреки че заемите са били обезпечени със 100 % държавна гаранция, FFHG плаща пазарната цена за гаранцията и следователно не получава предимство. В подкрепа на това Германия предоставя оценка, изготвена от Deutsche Bank. Както беше посочено в съображение 153, Deutsche Bank определя за FFHG рейтинг [<BBB+]. Тази оценка беше потвърдена от две други банки и от рейтинга, определен по модела за кредитно оценява на Moody's (вж. съображения (157) и (158). Deutsche Bank прогнозира обаче, че приложимият рисков марж за 5-годишен заем ще бъде между [1,30 % и 2,05 %] годишно. Както беше разяснено в раздел 6.3.2, приложимият рисков марж за заеми, обезпечени със 100 % държавна гаранция, ще бъде между [0,25 % и 0,7 %] годишно. Според Германия разликата в маржовете между двете ситуации предоставя показател за цената на 100 %-овата държавна гаранция. Съответно тази разлика се изчислява от Deutsche Bank в диапазона от [0,6 % до 1,8 %] годишно (54).

54

| (134) | Съгласно точка 4.2, втора алинея от Известието относно гаранциите предимството може да се изчислява като разликата между специфичния пазарен лихвен процент, който FFHG би трябвало да плати без гаранция, и получения благодарение на държавната гаранция лихвен процент, след като се отчетат всички направени изплащания на премии. |
| --- | --- |

(134)

Съгласно точка 4.2, втора алинея от Известието относно гаранциите предимството може да се изчислява като разликата между специфичния пазарен лихвен процент, който FFHG би трябвало да плати без гаранция, и получения благодарение на държавната гаранция лихвен процент, след като се отчетат всички направени изплащания на премии.

| (135) | В съответствие със Съобщението за референтните лихвени проценти за дружество, попадащо в рейтингова категория слаб (B) и с нормалната обезпеченост (55) се прилага рисков марж от 4 % годишно. Разликата между рисковия марж, приложим съгласно Съобщението за референтните лихвени проценти, и рисковия марж, определен за заемите от ISB, заедно с действително начисления от провинцията гаранционен лихвен процент, са показател за предимството, получено от FFHG вследствие на 100 %-овата държавна гаранция. Размерът на разликата за заеми No 2 и 5 възлиза на [1,5 % до 3,5 %] годишно (56) и съответно на [1,5 % до 3,5 %] годишно (57), а за заеми No 1, 3 и 4 — на [1,5 % до 3,5 %] годишно (58). Освен това FFHG не е плащало никаква банкова такса (обикновено между [5 до 30] базисни пункта (59)). Ясно е, че при нормални пазарни условия FFHG би трябвало да плати такава гаранционна премия (която е [от 0,5 % до 1,5 %] годишно), за да получи гаранция по заемите си от трета страна. Следователно гаранцията очевидно включва предимство. |
| --- | --- |

(135)

В съответствие със Съобщението за референтните лихвени проценти за дружество, попадащо в рейтингова категория слаб (B) и с нормалната обезпеченост (55) се прилага рисков марж от 4 % годишно. Разликата между рисковия марж, приложим съгласно Съобщението за референтните лихвени проценти, и рисковия марж, определен за заемите от ISB, заедно с действително начисления от провинцията гаранционен лихвен процент, са показател за предимството, получено от FFHG вследствие на 100 %-овата държавна гаранция. Размерът на разликата за заеми No 2 и 5 възлиза на [1,5 % до 3,5 %] годишно (56) и съответно на [1,5 % до 3,5 %] годишно (57), а за заеми No 1, 3 и 4 — на [1,5 % до 3,5 %] годишно (58). Освен това FFHG не е плащало никаква банкова такса (обикновено между [5 до 30] базисни пункта (59)). Ясно е, че при нормални пазарни условия FFHG би трябвало да плати такава гаранционна премия (която е [от 0,5 % до 1,5 %] годишно), за да получи гаранция по заемите си от трета страна. Следователно гаранцията очевидно включва предимство.

55

56

57

58

59

| (136) | Тъй като предоставената от провинцията гаранция покрива 100 % от неизплатения заем и FFHG заплаща премия, която е под пазарната цена, то получава икономическо предимство, което не би получило по друг начин на пазара. Размерът на това предимство е равен на разликата между рисковия марж, приложим съгласно Съобщението за референтните лихвени проценти, и рисковия марж, определен за заемите от ISB, заедно с действително определения от провинцията гаранционен лихвен процент и банкова такса. |
| --- | --- |

(136)

Тъй като предоставената от провинцията гаранция покрива 100 % от неизплатения заем и FFHG заплаща премия, която е под пазарната цена, то получава икономическо предимство, което не би получило по друг начин на пазара. Размерът на това предимство е равен на разликата между рисковия марж, приложим съгласно Съобщението за референтните лихвени проценти, и рисковия марж, определен за заемите от ISB, заедно с действително определения от провинцията гаранционен лихвен процент и банкова такса.

6.2.4.   Избирателност

Избирателност

| (137) | Тъй като единствено на FFHG е предоставена 100 % държавна гаранция, мярката трябва да се квалифицира като имаща избирателен характер. |
| --- | --- |

(137)

Тъй като единствено на FFHG е предоставена 100 % държавна гаранция, мярката трябва да се квалифицира като имаща избирателен характер.

6.2.5.   Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията

Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията

| (138) | Поради същите причини като посочените в съображение 120 и следващите Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(138)

Поради същите причини като посочените в съображение 120 и следващите Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки.

6.2.6.   Заключение

Заключение

| (139) | С оглед на изложеното в съображения 127—138 Комисията счита, че издадената от провинция Райнланд-Пфалц държавна гаранция, обезпечаваща 100 % от непогасените заеми от ISB, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(139)

С оглед на изложеното в съображения 127—138 Комисията счита, че издадената от провинция Райнланд-Пфалц държавна гаранция, обезпечаваща 100 % от непогасените заеми от ISB, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

6.3.   Характер на помощ на заемите, предоставени на FFHG от ISB

Характер на помощ на заемите, предоставени на FFHG от ISB

6.3.1.   Приложимост на правилата за държавна помощ по отношение на финансирането на летищната инфраструктура

Приложимост на правилата за държавна помощ по отношение на финансирането на летищната инфраструктура

| (140) | Поради причините, посочени в съображение 99 и следващите, FFHG трябва да се разглежда като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(140)

Поради причините, посочени в съображение 99 и следващите, FFHG трябва да се разглежда като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора.

6.3.2.   Държавни ресурси и приписване на държавата

Държавни ресурси и приписване на държавата

| (141) | ISB се притежава изцяло от провинция Райнланд-Пфалц. Поради тази причина банката представлява публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО и заемите, предоставени от нея, могат да се считат за финансирани с държавни ресурси. |
| --- | --- |

(141)

ISB се притежава изцяло от провинция Райнланд-Пфалц. Поради тази причина банката представлява публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО и заемите, предоставени от нея, могат да се считат за финансирани с държавни ресурси.

| (142) | Очевидно е, че провинцията упражнява широкообхватен контрол върху дейността на ISB, в резултат на което заемите, предоставени от нея, се приписват на държавата. ISB е банката за развитие на провинция Райнланд-Пфалц и има основна роля в политиката за регионално развитие. Според член 3, параграф 1 от устава на банката ролята на ISB е да подпомага провинцията в нейната финансова, икономическа, регионална и транспортна политика и политиката в областта на околната среда и заетостта. В този случай заемите от ISB са рефинансирали по-ранни заеми, отпуснати на FFHG за финансиране на инфраструктурни мерки на летището. |
| --- | --- |

(142)

Очевидно е, че провинцията упражнява широкообхватен контрол върху дейността на ISB, в резултат на което заемите, предоставени от нея, се приписват на държавата. ISB е банката за развитие на провинция Райнланд-Пфалц и има основна роля в политиката за регионално развитие. Според член 3, параграф 1 от устава на банката ролята на ISB е да подпомага провинцията в нейната финансова, икономическа, регионална и транспортна политика и политиката в областта на околната среда и заетостта. В този случай заемите от ISB са рефинансирали по-ранни заеми, отпуснати на FFHG за финансиране на инфраструктурни мерки на летището.

| (143) | Също така, в допълнение към двамата представители на Камарата на занаятчиите, както и на Търговската промишлена плата, надзорният съвет на ISB („Verwaltungsrat“) се състои от петима представители на публични органи (включително два държавни секретариата в Министерството на финансите на провинция Райнланд-Пфалц и съответно Министерството на икономиката, транспорта, селското стопанство и лозарството на провинция Райнланд-Пфалц), като той гарантира надзора на дейностите на ISB от страна на държавата. Неговият консултативен съвет („Beirat“) се състои също от представители на публични органи. |
| --- | --- |

(143)

Също така, в допълнение към двамата представители на Камарата на занаятчиите, както и на Търговската промишлена плата, надзорният съвет на ISB („Verwaltungsrat“) се състои от петима представители на публични органи (включително два държавни секретариата в Министерството на финансите на провинция Райнланд-Пфалц и съответно Министерството на икономиката, транспорта, селското стопанство и лозарството на провинция Райнланд-Пфалц), като той гарантира надзора на дейностите на ISB от страна на държавата. Неговият консултативен съвет („Beirat“) се състои също от представители на публични органи.

| (144) | Освен това заемите от ISB са обезпечени със 100 % държавна гаранция, предоставена от провинцията (вж. раздел 6.2). |
| --- | --- |

(144)

Освен това заемите от ISB са обезпечени със 100 % държавна гаранция, предоставена от провинцията (вж. раздел 6.2).

| (145) | Въз основа на тези елементи Комисията счита, че държавата е имала възможност да контролира дейностите на ISB, и не може да се приеме, че не е участвала във вземането на важни решения относно финансирането на летищната инфраструктура. Следователно Комисията счита, че решението за рефинансиране на първоначалните заеми на FFHG чрез заеми от ISB може да бъде приписано на публичните органи. |
| --- | --- |

(145)

Въз основа на тези елементи Комисията счита, че държавата е имала възможност да контролира дейностите на ISB, и не може да се приеме, че не е участвала във вземането на важни решения относно финансирането на летищната инфраструктура. Следователно Комисията счита, че решението за рефинансиране на първоначалните заеми на FFHG чрез заеми от ISB може да бъде приписано на публичните органи.

6.3.3.   Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (146) | За да провери дали дадено предприятие се е ползвало от икономическо предимство вследствие на отпускането на заем Комисията прилага критерия за „принципа на кредитор в условията на пазарна икономика“. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество от държавата пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните пазарни условия, не следва да се определя като държавна помощ (60). |
| --- | --- |

(146)

За да провери дали дадено предприятие се е ползвало от икономическо предимство вследствие на отпускането на заем Комисията прилага критерия за „принципа на кредитор в условията на пазарна икономика“. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество от държавата пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните пазарни условия, не следва да се определя като държавна помощ (60).

принципа на кредитор в условията на пазарна икономика

60

| (147) | С принципа на кредитор в условията на пазарна икономика се определя какво би направило частно дружество със съпоставим размер при подобни обстоятелства. Той цели да се идентифицират и разграничат тези финансовите мерки, предприети от държавата, които не биха били предприети от частен инвеститор, от онези, които са финансово обосновани и следователно биха били предприети от частен инвеститор, за да се определи дали представляват икономическо предимство. |
| --- | --- |

(147)

С принципа на кредитор в условията на пазарна икономика се определя какво би направило частно дружество със съпоставим размер при подобни обстоятелства. Той цели да се идентифицират и разграничат тези финансовите мерки, предприети от държавата, които не биха били предприети от частен инвеститор, от онези, които са финансово обосновани и следователно биха били предприети от частен инвеститор, за да се определи дали представляват икономическо предимство.

| (148) | За да оцени дали въпросните средства за финансиране са отпуснати при преференциални условия, при липса на други показатели за сравнение Комисията може да провери съгласно своята практика на вземане на решения (61) дали лихвеният процент за въпросния заем съответства на референтния лихвен процент, определен в Съобщението за референтните лихвени проценти. |
| --- | --- |

(148)

За да оцени дали въпросните средства за финансиране са отпуснати при преференциални условия, при липса на други показатели за сравнение Комисията може да провери съгласно своята практика на вземане на решения (61) дали лихвеният процент за въпросния заем съответства на референтния лихвен процент, определен в Съобщението за референтните лихвени проценти.

61

| (149) | В Съобщението за референтните лихвени проценти се установява методът за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти, които се използват като приближение на пазарния лихвен процент. При все това, тъй като лихвените проценти в Съобщението за референтните лихвени проценти представляват приближение, когато Комисията в конкретен случай разполага с други показатели за лихвения процент, който заемополучателя може да получи на пазара, тя може да базира своята оценка на тези показатели. |
| --- | --- |

(149)

В Съобщението за референтните лихвени проценти се установява методът за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти, които се използват като приближение на пазарния лихвен процент. При все това, тъй като лихвените проценти в Съобщението за референтните лихвени проценти представляват приближение, когато Комисията в конкретен случай разполага с други показатели за лихвения процент, който заемополучателя може да получи на пазара, тя може да базира своята оценка на тези показатели.

приближение

| (150) | В този случай Комисията трябва да оцени дали условията по заемите от ISB (обобщени в таблица 5 и обезпечени със 100 % държавна гаранция) предоставят на FFHG допълнително икономическо предимство, което предприятието получател не би получило при нормални пазарни условия. В раздел 6.2 е представена оценката на съответствието с пазара на условията за 100 %-овата държавна гаранция, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(150)

В този случай Комисията трябва да оцени дали условията по заемите от ISB (обобщени в таблица 5 и обезпечени със 100 % държавна гаранция) предоставят на FFHG допълнително икономическо предимство, което предприятието получател не би получило при нормални пазарни условия. В раздел 6.2 е представена оценката на съответствието с пазара на условията за 100 %-овата държавна гаранция, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц.

| (151) | Германия твърди, че заемите от ISB са сключени при пазарни условия сравними с тези за заемите, които те рефинансират (вж. съображение 52 и следващите). В това отношение Германия твърди, че условията по заемите от ISB са били сравними със заемите, предоставени през 2005 г. от Nassauische Sparkasse, обезпечени по начин, сравним със заемите от ISB. Следователно Германия увери, че тъй като лихвата, дължима по заемите от ISB, е била същата като лихвата по заемите, които се рефинансират от заемите от ISB, те не предоставят предимство в полза на FFHG. |
| --- | --- |

(151)

Германия твърди, че заемите от ISB са сключени при пазарни условия сравними с тези за заемите, които те рефинансират (вж. съображение 52 и следващите). В това отношение Германия твърди, че условията по заемите от ISB са били сравними със заемите, предоставени през 2005 г. от Nassauische Sparkasse, обезпечени по начин, сравним със заемите от ISB. Следователно Германия увери, че тъй като лихвата, дължима по заемите от ISB, е била същата като лихвата по заемите, които се рефинансират от заемите от ISB, те не предоставят предимство в полза на FFHG.

| (152) | Освен това Германия обясни, че при подготовката на новото финансиране през 2009 г. FFHG е възложило на Deutsche Bank да предостави показател за рисковия марж за рефинансиране на съществуващите му заеми, като се вземе предвид предоставена от провинция Райнланд-Пфалц 100 %-ова гаранция. |
| --- | --- |

(152)

Освен това Германия обясни, че при подготовката на новото финансиране през 2009 г. FFHG е възложило на Deutsche Bank да предостави показател за рисковия марж за рефинансиране на съществуващите му заеми, като се вземе предвид предоставена от провинция Райнланд-Пфалц 100 %-ова гаранция.

| (153) | В съответствие с методологията, изложена в Съобщението за референтните лихвени проценти, Комисията счита, че може да се приеме, че лихвените проценти по заемите отговарят на пазарните условия, когато заемите са отпуснати при лихвен процент, който съответства поне на един от референтните лихвени проценти, изчислени по следната формула:
  Референтен лихвен процент = основен лихвен процент + рисков марж + такса |
| --- | --- |

(153)

В съответствие с методологията, изложена в Съобщението за референтните лихвени проценти, Комисията счита, че може да се приеме, че лихвените проценти по заемите отговарят на пазарните условия, когато заемите са отпуснати при лихвен процент, който съответства поне на един от референтните лихвени проценти, изчислени по следната формула:

Референтен лихвен процент = основен лихвен процент + рисков марж + такса

| (154) | Основният лихвен процент съответства на разходите на банките за осигуряване на ликвидност (разходи за финансиране). В случай на финансиране при фиксиран лихвен процент (т.е. когато лихвеният процент се определя за цялата продължителност на заема) е целесъобразно основният лихвен процент да се определя на основата на суапови лихвени проценти (62), които отговарят по своята продължителност и валута на съответните задължения. Рисковият марж представлява възнаграждението на заемодателя за рисковете, свързани със съответното финансиране, по-специално за кредитния риск. Рисковият марж може да бъде определен посредством подходяща извадка от CDS-спредове (63), свързани с референтни активи, чийто рейтинг е сравним. И накрая, изглежда подходящо да бъдат добавени 10—20 базисни пункта като приблизителна стойност за банковите такси, които по принцип дружествата трябва да плащат (64). |
| --- | --- |

(154)

Основният лихвен процент съответства на разходите на банките за осигуряване на ликвидност (разходи за финансиране). В случай на финансиране при фиксиран лихвен процент (т.е. когато лихвеният процент се определя за цялата продължителност на заема) е целесъобразно основният лихвен процент да се определя на основата на суапови лихвени проценти (62), които отговарят по своята продължителност и валута на съответните задължения. Рисковият марж представлява възнаграждението на заемодателя за рисковете, свързани със съответното финансиране, по-специално за кредитния риск. Рисковият марж може да бъде определен посредством подходяща извадка от CDS-спредове (63), свързани с референтни активи, чийто рейтинг е сравним. И накрая, изглежда подходящо да бъдат добавени 10—20 базисни пункта като приблизителна стойност за банковите такси, които по принцип дружествата трябва да плащат (64).

62

63

64

Целесъобразност на рисковите маржове в зависимост от рейтинга

| (155) | За да се оцени дали към основния лихвен процент е добавена подходяща рискова премия, трябва да се определи рейтингът на предприятието. FFHG не е подлагано на оценка от агенция за кредитен рейтинг. Германия обаче твърди, че в показателя за рисковия марж на Deutsche Bank банката е оценила и кредитоспособността на FFHG. Въз основа на анализа на Deutsche Bank на финансовите доклади на FFHG за периода 2006—2008 г. тя поставя Германия в рейтингова категория [<BBB+]. Тя обаче не определя точния рейтинг на дружеството. |
| --- | --- |

(155)

За да се оцени дали към основния лихвен процент е добавена подходяща рискова премия, трябва да се определи рейтингът на предприятието. FFHG не е подлагано на оценка от агенция за кредитен рейтинг. Германия обаче твърди, че в показателя за рисковия марж на Deutsche Bank банката е оценила и кредитоспособността на FFHG. Въз основа на анализа на Deutsche Bank на финансовите доклади на FFHG за периода 2006—2008 г. тя поставя Германия в рейтингова категория [<BBB+]. Тя обаче не определя точния рейтинг на дружеството.

| (156) | Комисията отбелязва, че в рейтингова категория [<BBB+] се включват всички рейтинги, които са под [BBB+]. Следователно рейтингът от [<BBB+] на FFHG според Deutsche Bank би могъл да се тълкува като всеки рейтинг под [BBB+] по рейтинговата скала на Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(156)

Комисията отбелязва, че в рейтингова категория [<BBB+] се включват всички рейтинги, които са под [BBB+]. Следователно рейтингът от [<BBB+] на FFHG според Deutsche Bank би могъл да се тълкува като всеки рейтинг под [BBB+] по рейтинговата скала на Standard & Poor's.

| (157) | Освен анализа на Deutsche Bank Германия представи и данни за рейтинга на FFHG, изготвени от две други банки. Комисията посочва, че тези банки също определят за FFHG рейтингова категория [<BBB+]. През 2010 г. Volksbank определя за FFHG съгласно вътрешната си рейтингова скала рейтинг от [...] (този рейтинг отговаря на [от B до BB] по рейтинговата скала на Standard & Poor's). През 2011 г. Kreissparkasse Birkenfeld определя за FFHG съгласно вътрешната си рейтингова скала рейтинг от [...] (този рейтинг отговаря на [от B- до BB] по рейтинговата скала на Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(157)

Освен анализа на Deutsche Bank Германия представи и данни за рейтинга на FFHG, изготвени от две други банки. Комисията посочва, че тези банки също определят за FFHG рейтингова категория [<BBB+]. През 2010 г. Volksbank определя за FFHG съгласно вътрешната си рейтингова скала рейтинг от [...] (този рейтинг отговаря на [от B до BB] по рейтинговата скала на Standard & Poor's). През 2011 г. Kreissparkasse Birkenfeld определя за FFHG съгласно вътрешната си рейтингова скала рейтинг от [...] (този рейтинг отговаря на [от B- до BB] по рейтинговата скала на Standard & Poor's).

| (158) | Накрая, Германия представи рейтинги за FFHG, определени съгласно модела за кредитно оценяване на Moody's, който се основава на наличните данни към момента на предоставяне на заемите от ISB (вж. таблица 8). Тези рейтинги потвърждават рейтинга [<BBB+], определен от Deutsche Bank, и варират между [B2] по рейтинговата скала на Moody's (това е [B] по рейтинговата скала на Standard & Poor's) и [Baa3] по рейтинговата скала на Moody's (това е [BBB-] по рейтинговата скала на Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(158)

Накрая, Германия представи рейтинги за FFHG, определени съгласно модела за кредитно оценяване на Moody's, който се основава на наличните данни към момента на предоставяне на заемите от ISB (вж. таблица 8). Тези рейтинги потвърждават рейтинга [<BBB+], определен от Deutsche Bank, и варират между [B2] по рейтинговата скала на Moody's (това е [B] по рейтинговата скала на Standard & Poor's) и [Baa3] по рейтинговата скала на Moody's (това е [BBB-] по рейтинговата скала на Standard & Poor's).

| (159) | В контекста на изложеното в съображения (153)—(158), Комисията счита, че рейтингът на FFHG отговаря на рейтинг, не по-висок от [BBB-] по рейтинговата скала на Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(159)

В контекста на изложеното в съображения (153)—(158), Комисията счита, че рейтингът на FFHG отговаря на рейтинг, не по-висок от [BBB-] по рейтинговата скала на Standard & Poor's.

| (160) | За да се определи обаче дали в допълнение към всяко възможно предимство, предоставено чрез 100 %-овата държавна гаранция (вж. раздел 6.2), заемите от ISB предоставят на FFHG някакво предимство, трябва да се вземе предвид рейтингът на емитента на 100 %-овата държавна гаранция (това е рейтингът на провинция Райнланд-Пфалц), тъй като в противен случай предимството, произтичащо от държавната гаранция, ще бъде отчетено два пъти. Съгласно съображение 117 провинция Райнланд-Пфалц има рейтинг AAA. |
| --- | --- |

(160)

За да се определи обаче дали в допълнение към всяко възможно предимство, предоставено чрез 100 %-овата държавна гаранция (вж. раздел 6.2), заемите от ISB предоставят на FFHG някакво предимство, трябва да се вземе предвид рейтингът на емитента на 100 %-овата държавна гаранция (това е рейтингът на провинция Райнланд-Пфалц), тъй като в противен случай предимството, произтичащо от държавната гаранция, ще бъде отчетено два пъти. Съгласно съображение 117 провинция Райнланд-Пфалц има рейтинг AAA.

| (161) | Следователно предвид факта, че заемите от ISB са предоставени в контекста на държавна гаранция, Комисията счита че е целесъобразно рисковият марж да се определи въз основа на 5-годишни облигации в евро на German Länder (в размер на [5—25] базисни пункта). Освен това Комисията отбелязва, че в анализа си Deutsche Bank е добавила рискова премия от [5—25] базисни пункта поради факта, че заемите не са предоставени пряко на провинцията, а само са били обезпечени със 100 % държавна гаранция, както и допълнителна премия от [5—25] базисни пункта за ограниченото търгуване на дълга. Комисията счита, че това са разумни предположения и че произтичащият рисков марж между [20 базисни пункта и 70] базисни пункта е подходящ предвид кредитоспособността на емитента на гаранцията. |
| --- | --- |

(161)

Следователно предвид факта, че заемите от ISB са предоставени в контекста на държавна гаранция, Комисията счита че е целесъобразно рисковият марж да се определи въз основа на 5-годишни облигации в евро на German Länder (в размер на [5—25] базисни пункта). Освен това Комисията отбелязва, че в анализа си Deutsche Bank е добавила рискова премия от [5—25] базисни пункта поради факта, че заемите не са предоставени пряко на провинцията, а само са били обезпечени със 100 % държавна гаранция, както и допълнителна премия от [5—25] базисни пункта за ограниченото търгуване на дълга. Комисията счита, че това са разумни предположения и че произтичащият рисков марж между [20 базисни пункта и 70] базисни пункта е подходящ предвид кредитоспособността на емитента на гаранцията.

Съвместимост на заеми No 2 и 5 от ISB с вътрешния пазар

| (162) | По отношение на заеми No 2 и 5 от ISB, които имат променлив лихвен процент, действителния лихвен процент е EURIBOR плюс рисков марж от [0,35 %—0,55 %] годишно и съответно [0,25 %—0,45 %] годишно. Рисковият марж за заем No 2 от ISB е бил в рамките на диапазона, определен от Deutsche Bank, докато рисковият марж за заем No 5 от ISB е бил с 4 базисни пункта под определената от Deutsche Bank рискова премия. Върху нито един от заемите от ISB не са начислени банкови такси. Следователно Комисията счита, че лихвеният процент, начислен за предоставянето на двата заема, предоставя (макар и малък) елемент на предимство (лихвеният процент, изплатен по заем No 2, е между [10 и 30] базисни пункта под референтния лихвен процент, а за заем No 5 — между [5 и 25] базисни пункта). |
| --- | --- |

(162)

По отношение на заеми No 2 и 5 от ISB, които имат променлив лихвен процент, действителния лихвен процент е EURIBOR плюс рисков марж от [0,35 %—0,55 %] годишно и съответно [0,25 %—0,45 %] годишно. Рисковият марж за заем No 2 от ISB е бил в рамките на диапазона, определен от Deutsche Bank, докато рисковият марж за заем No 5 от ISB е бил с 4 базисни пункта под определената от Deutsche Bank рискова премия. Върху нито един от заемите от ISB не са начислени банкови такси. Следователно Комисията счита, че лихвеният процент, начислен за предоставянето на двата заема, предоставя (макар и малък) елемент на предимство (лихвеният процент, изплатен по заем No 2, е между [10 и 30] базисни пункта под референтния лихвен процент, а за заем No 5 — между [5 и 25] базисни пункта).

Съвместимост на заеми No 1,3 и 4 от ISB с вътрешния пазар

| (163) | Комисията отбелязва, че лихвеният процент по заеми No 1, 3 и 4 от ISB е фиксиран. Тъй като и трите заема са амортизируеми, при определянето на подходящия падеж на разглежданите заеми трябва да се вземе предвид погасяването на заемите. |
| --- | --- |

(163)

Комисията отбелязва, че лихвеният процент по заеми No 1, 3 и 4 от ISB е фиксиран. Тъй като и трите заема са амортизируеми, при определянето на подходящия падеж на разглежданите заеми трябва да се вземе предвид погасяването на заемите.

| (164) | За тази цел Комисията изчисли среднопретеглената продължителност на заемите, която показва средния брой години, през които всяко евро остава дължимо. Среднопретеглената продължителност на заем No 1 беше изчислена на 3,92 години, среднопретеглената продължителност на заем No 3 — на 1,17 години, а на заем No 4 — на 3,29 години. |
| --- | --- |

(164)

За тази цел Комисията изчисли среднопретеглената продължителност на заемите, която показва средния брой години, през които всяко евро остава дължимо. Среднопретеглената продължителност на заем No 1 беше изчислена на 3,92 години, среднопретеглената продължителност на заем No 3 — на 1,17 години, а на заем No 4 — на 3,29 години.

| (165) | Тъй като среднопретеглената продължителност на заем No 1 e 3,92 години, за да определи основния му лихвен процент, Комисията използва като приближение суаповия лихвен процент за еврото за матуритет от четири години (65). За заем No 3 се използва суаповият лихвен процент за еврото за матуритет от една година (66) като най-близко приближение за неговата среднопретеглена продължителност от 1,17 години. За заем No 4 се използва суаповият лихвен процент за матуритет от три години (67) като приближение за неговата среднопретеглена продължителност от 3,29 години. Съответните суапови лихвени проценти са предоставени от Bloomberg и са за деня, в който са предоставени заемите (68). Съответният суапов лихвен процент възлиза на: [2 %—3 %] за заем No 1, [1 %—1,5 %] за заем No 3 и [1,5 %—2,5 %] за заем No 4 (69). |
| --- | --- |

(165)

Тъй като среднопретеглената продължителност на заем No 1 e 3,92 години, за да определи основния му лихвен процент, Комисията използва като приближение суаповия лихвен процент за еврото за матуритет от четири години (65). За заем No 3 се използва суаповият лихвен процент за еврото за матуритет от една година (66) като най-близко приближение за неговата среднопретеглена продължителност от 1,17 години. За заем No 4 се използва суаповият лихвен процент за матуритет от три години (67) като приближение за неговата среднопретеглена продължителност от 3,29 години. Съответните суапови лихвени проценти са предоставени от Bloomberg и са за деня, в който са предоставени заемите (68). Съответният суапов лихвен процент възлиза на: [2 %—3 %] за заем No 1, [1 %—1,5 %] за заем No 3 и [1,5 %—2,5 %] за заем No 4 (69).

65

66

67

68

69

| (166) | Използването на този подход води до определяне на референтен лихвен процент за заем No 1 (със 100 % държавна гаранция) от [2,5 %—4,5 %] (70), за заем No 3 (със 100 % държавна гаранция) от [1,5 %—3 %] (71) и за заем No 4 (със 100 % държавна гаранция) от [2 %—3,5 %] (72). |
| --- | --- |

(166)

Използването на този подход води до определяне на референтен лихвен процент за заем No 1 (със 100 % държавна гаранция) от [2,5 %—4,5 %] (70), за заем No 3 (със 100 % държавна гаранция) от [1,5 %—3 %] (71) и за заем No 4 (със 100 % държавна гаранция) от [2 %—3,5 %] (72).

70

71

72

| (167) | Заеми No 1, 3 и 4 са предоставени при лихвени проценти, значително надхвърлящи изчислените референтни лихвени проценти (заем No 1 при [> 3 %;< 4,5 %], заем No 3 при [> 3 %;< 4,5 %] и заем No 4 при [> 3 %;< 4,5 %]), от който факт според Комисията може да се заключи, че заемите в действителност съответстват на пазарните условия, като по този начин се изключва наличието на предимство. |
| --- | --- |

(167)

Заеми No 1, 3 и 4 са предоставени при лихвени проценти, значително надхвърлящи изчислените референтни лихвени проценти (заем No 1 при [> 3 %;< 4,5 %], заем No 3 при [> 3 %;< 4,5 %] и заем No 4 при [> 3 %;< 4,5 %]), от който факт според Комисията може да се заключи, че заемите в действителност съответстват на пазарните условия, като по този начин се изключва наличието на предимство.

6.3.4.   Избирателност

Избирателност

| (168) | Тъй като заеми с No 2 и 5 от ISB са предоставени при преференциални условия само на FFHG, мерките трябва да се определят като избирателни по своята същност. |
| --- | --- |

(168)

Тъй като заеми с No 2 и 5 от ISB са предоставени при преференциални условия само на FFHG, мерките трябва да се определят като избирателни по своята същност.

6.3.5.   Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията

Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията

| (169) | Поради причините, посочени в съображение 120 и следващите, Комисията счита, че всяко предоставено на FFHG избирателно икономическо предимство е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(169)

Поради причините, посочени в съображение 120 и следващите, Комисията счита, че всяко предоставено на FFHG избирателно икономическо предимство е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки.

6.3.6.   Заключение

Заключение

| (170) | С оглед съображения 140—169 по-горе Комисията достига до заключението, че заеми No 1, 3 и 4 от ISB са представени при лихвени проценти, за които може да се счита, че са в съответствие с пазарните условия, поради което се изключва наличието на предимство. Следователно предвид неизпълнението на кумулативните критерии в член 107, параграф 1 от Договора Комисията счита, че тези заеми от ISB не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(170)

С оглед съображения 140—169 по-горе Комисията достига до заключението, че заеми No 1, 3 и 4 от ISB са представени при лихвени проценти, за които може да се счита, че са в съответствие с пазарните условия, поради което се изключва наличието на предимство. Следователно предвид неизпълнението на кумулативните критерии в член 107, параграф 1 от Договора Комисията счита, че тези заеми от ISB не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (171) | С оглед на съображения 140—169 Комисията достига до заключението, че заеми No 2 и 5 от ISB са предоставени под референтния лихвен процент. Следователно, тъй като останалите критерии, включени в член 107, параграф 1 от Договора са изпълнени, Комисията счита, че тези заеми от ISB представляват държавна помощ (макар и в малък размер). |
| --- | --- |

(171)

С оглед на съображения 140—169 Комисията достига до заключението, че заеми No 2 и 5 от ISB са предоставени под референтния лихвен процент. Следователно, тъй като останалите критерии, включени в член 107, параграф 1 от Договора са изпълнени, Комисията счита, че тези заеми от ISB представляват държавна помощ (макар и в малък размер).

6.4.   Правомерност на помощта

Правомерност на помощта

| (172) | Съгласно член 108, параграф 3 от Договора държавите членки трябва да информират за всякакви планове за предоставянето или изменението на помощта и не трябва да прилагат предложените мерки, докато уведомителната процедура не приключи с постановяването на окончателно решение. |
| --- | --- |

(172)

Съгласно член 108, параграф 3 от Договора държавите членки трябва да информират за всякакви планове за предоставянето или изменението на помощта и не трябва да прилагат предложените мерки, докато уведомителната процедура не приключи с постановяването на окончателно решение.

| (173) | Тъй като средствата, предоставени от паричния фонд при привилегировани условия, заеми No 2 и 5 от ISB и 100 %-вата държавна гаранция вече са били предоставени на FFHG, Комисията счита, че Германия не е спазила изискванията по член 108, параграф 3 от Договора (73). |
| --- | --- |

(173)

Тъй като средствата, предоставени от паричния фонд при привилегировани условия, заеми No 2 и 5 от ISB и 100 %-вата държавна гаранция вече са били предоставени на FFHG, Комисията счита, че Германия не е спазила изискванията по член 108, параграф 3 от Договора (73).

73

6.5.   Съвместимост

Съвместимост

6.5.1.   Приложимост на Насоките за оздравяване и преструктуриране

Приложимост на Насоките за оздравяване и преструктуриране

| (174) | Lufthansa счита, че при оценката на разглежданите мерки за държавна помощ Комисията следва да прилага Насоките за оздравяване и преструктуриране. |
| --- | --- |

(174)

Lufthansa счита, че при оценката на разглежданите мерки за държавна помощ Комисията следва да прилага Насоките за оздравяване и преструктуриране.

| (175) | В Насоките за въздухоплаването се съдържат специфични и подробни правила за публичното финансиране на летищата, включително оперативната помощ. Както е посочено в точка 117 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., по-малките летища могат да изпитват затруднения да осигурят финансиране за своята дейност без публични средства поради високите постоянни разходи (недостиг на финансиране). |
| --- | --- |

(175)

В Насоките за въздухоплаването се съдържат специфични и подробни правила за публичното финансиране на летищата, включително оперативната помощ. Както е посочено в точка 117 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., по-малките летища могат да изпитват затруднения да осигурят финансиране за своята дейност без публични средства поради високите постоянни разходи (недостиг на финансиране).

| (176) | Дори и в някои случаи на помощ за летище при все това да е необходимо да се прилагат Насоките за оздравяване и преструктуриране, в този случай те не са приложими, тъй като FFHG не е предприятие в затруднено положение. |
| --- | --- |

(176)

Дори и в някои случаи на помощ за летище при все това да е необходимо да се прилагат Насоките за оздравяване и преструктуриране, в този случай те не са приложими, тъй като FFHG не е предприятие в затруднено положение.

| (177) | Според Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2014 г. (74) Комисията ще извършва проверката в съответствие с насоките, които са били приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като в този случай помощта е била предоставена в периода 2009—2011 г. (това е доста преди публикуването на Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2014 г. в Официален вестник), Комисията ще прецени дали FFHG може да се разглежда като предприятие в затруднено положение въз основа на Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. (т.е. насоките, които са се прилагали към момента на предоставяне на помощта). |
| --- | --- |

(177)

Според Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2014 г. (74) Комисията ще извършва проверката в съответствие с насоките, които са били приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като в този случай помощта е била предоставена в периода 2009—2011 г. (това е доста преди публикуването на Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2014 г. в Официален вестник), Комисията ще прецени дали FFHG може да се разглежда като предприятие в затруднено положение въз основа на Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. (т.е. насоките, които са се прилагали към момента на предоставяне на помощта).

74

| (178) | Според точка 10 от Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. едно предприятие се счита за предприятие в затруднено положение, когато в случай на дружество с ограничена отговорност първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитала е била загубена през предходните 12 месеца или когато предприятието отговаря на критериите на вътрешното право за прилагане на процедура по обявяване в колективна несъстоятелност. |
| --- | --- |

(178)

Според точка 10 от Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. едно предприятие се счита за предприятие в затруднено положение, когато в случай на дружество с ограничена отговорност първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитала е била загубена през предходните 12 месеца или когато предприятието отговаря на критериите на вътрешното право за прилагане на процедура по обявяване в колективна несъстоятелност.

| (179) | В този случай към момента на предоставянето на помощта не е изпълнено нито едно от двете условия. Регистрирания капитал на FFHG, което е дружество с ограничена отговорност, е останал стабилен в периода 2007—2010 г. на равнище от 50 милиона евро и е показал леко намаление от 50 милиона евро до 44 милиона евро през 2011 г. и 38 милиона евро през 2012 г. Освен това FFHG не отговаря на критериите на вътрешното право за прилагане на процедура по обявяване в колективна несъстоятелност. |
| --- | --- |

(179)

В този случай към момента на предоставянето на помощта не е изпълнено нито едно от двете условия. Регистрирания капитал на FFHG, което е дружество с ограничена отговорност, е останал стабилен в периода 2007—2010 г. на равнище от 50 милиона евро и е показал леко намаление от 50 милиона евро до 44 милиона евро през 2011 г. и 38 милиона евро през 2012 г. Освен това FFHG не отговаря на критериите на вътрешното право за прилагане на процедура по обявяване в колективна несъстоятелност.

| (180) | Обобщените в таблица 4 финансови резултати не предполагат, че FFHG следва да се разглежда като предприятие в затруднено положение. С оглед на това съгласно точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. едно предприятие може да се счита, че се намира в затруднено положение, дори и когато не са изпълнени условията по точка 10, по-специално когато не са налице обичайните признаци, че дадено предприятие е в затруднено положение, като например увеличаване на загубите, намаляващ оборот, намаляващ паричен поток, нарастващ дълг, повишаване на лихвите и т.н. В този случай обаче въпреки намаляването на броя на пътниците поради финансовата и икономическата криза финансовите резултати на FFHG показват, че то отбелязва напредък към постигане на рентабилност. |
| --- | --- |

(180)

Обобщените в таблица 4 финансови резултати не предполагат, че FFHG следва да се разглежда като предприятие в затруднено положение. С оглед на това съгласно точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. едно предприятие може да се счита, че се намира в затруднено положение, дори и когато не са изпълнени условията по точка 10, по-специално когато не са налице обичайните признаци, че дадено предприятие е в затруднено положение, като например увеличаване на загубите, намаляващ оборот, намаляващ паричен поток, нарастващ дълг, повишаване на лихвите и т.н. В този случай обаче въпреки намаляването на броя на пътниците поради финансовата и икономическата криза финансовите резултати на FFHG показват, че то отбелязва напредък към постигане на рентабилност.

| (181) | С оглед на изложеното в съображение 175 и следващите Комисията счита, че към момента на предоставянето на помощта FFHG не може да се счита за предприятие в затруднено положение и следователно не могат да се прилагат Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г. |
| --- | --- |

(181)

С оглед на изложеното в съображение 175 и следващите Комисията счита, че към момента на предоставянето на помощта FFHG не може да се счита за предприятие в затруднено положение и следователно не могат да се прилагат Насоките за оздравяване и преструктуриране от 2004 г.

6.5.2.   Приложимост на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и 2005 г.

Приложимост на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и 2005 г.

| (182) | В член 107, параграф 3 от Договора се предвиждат някои изключения от общото правило, определено в член 107, параграф 1 от Договора, че държавната помощ не е съвместима с вътрешния пазар. Въпросната помощ може да бъде оценена въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който гласи, че: „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“, може да се считат за съвместими с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(182)

В член 107, параграф 3 от Договора се предвиждат някои изключения от общото правило, определено в член 107, параграф 1 от Договора, че държавната помощ не е съвместима с вътрешния пазар. Въпросната помощ може да бъде оценена въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който гласи, че: „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“, може да се считат за съвместими с вътрешния пазар.

| (183) | С оглед на това в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. се предоставя рамка за преценка на съвместимостта на помощта за летищата съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(183)

С оглед на това в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. се предоставя рамка за преценка на съвместимостта на помощта за летищата съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

| (184) | Съгласно Насоките за въздухоплаването 2014 г. Комисията счита, че „Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ“ (75) се прилага по отношение на неправомерната инвестиционна помощ в полза на летища. Във връзка с това, ако неправомерна инвестиционна помощ е била предоставена преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага правилата за съвместимост, които са били в сила към момента на предоставяне на неправомерната инвестиционна помощ. Следователно, в случай че неправомерната инвестиционна помощ за летищата е била отпусната преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага принципите, определени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (76). |
| --- | --- |

(184)

Съгласно Насоките за въздухоплаването 2014 г. Комисията счита, че „Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ“ (75) се прилага по отношение на неправомерната инвестиционна помощ в полза на летища. Във връзка с това, ако неправомерна инвестиционна помощ е била предоставена преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага правилата за съвместимост, които са били в сила към момента на предоставяне на неправомерната инвестиционна помощ. Следователно, в случай че неправомерната инвестиционна помощ за летищата е била отпусната преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага принципите, определени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (76).

75

76

| (185) | И обратно, в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., Комисията посочва, че „Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ“ не трябва да се прилага към нерешени дела за неправомерна оперативна помощ за летища, отпусната преди 4 април 2014 г. Вместо това Комисията ще прилага изложените в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. принципи по отношение на всички случаи на оперативна помощ (помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление) за летища дори когато помощта е била предоставена преди 4 април 2014 г. и преди началото на преходния период (77). |
| --- | --- |

(185)

И обратно, в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., Комисията посочва, че „Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ“ не трябва да се прилага към нерешени дела за неправомерна оперативна помощ за летища, отпусната преди 4 април 2014 г. Вместо това Комисията ще прилага изложените в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. принципи по отношение на всички случаи на оперативна помощ (помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление) за летища дори когато помощта е била предоставена преди 4 април 2014 г. и преди началото на преходния период (77).

77

| (186) | В съображение 173 Комисията вече е достигнала до заключението, че мерките, които подлежат на оценка, представляват неправомерна държавна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г. |
| --- | --- |

(186)

В съображение 173 Комисията вече е достигнала до заключението, че мерките, които подлежат на оценка, представляват неправомерна държавна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г.

6.5.3.   Разграничение между инвестиционна и оперативна помощ

Разграничение между инвестиционна и оперативна помощ

| (187) | С оглед на разпоредбите на Насоките за въздухоплаването от 2014 г., посочени в съображения 184 и 185, Комисията трябва да определи дали въпросните мерки представляват неправомерна инвестиционна или оперативна помощ. |
| --- | --- |

(187)

С оглед на разпоредбите на Насоките за въздухоплаването от 2014 г., посочени в съображения 184 и 185, Комисията трябва да определи дали въпросните мерки представляват неправомерна инвестиционна или оперативна помощ.

| (188) | Съгласно точка 25, подточка 18 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. инвестиционната помощ се определя като „помощ за финансирането на дълготрайни капиталови активи, по-конкретно за покриване на недостига на финансиране на капиталови разходи“. Освен това съгласно точка 25, буква с) от Насоките инвестиционната помощ може да се отнася както за авансово плащане (тоест за покриване на първоначални инвестиционни разходи), така и за помощ, изплатена под формата на периодични вноски (за покриване на капиталовите разходи, изразени в годишна амортизация и разходи за финансиране). |
| --- | --- |

(188)

Съгласно точка 25, подточка 18 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. инвестиционната помощ се определя като „помощ за финансирането на дълготрайни капиталови активи, по-конкретно за покриване на недостига на финансиране на капиталови разходи“. Освен това съгласно точка 25, буква с) от Насоките инвестиционната помощ може да се отнася както за авансово плащане (тоест за покриване на първоначални инвестиционни разходи), така и за помощ, изплатена под формата на периодични вноски (за покриване на капиталовите разходи, изразени в годишна амортизация и разходи за финансиране).

| (189) | От друга страна оперативната помощ означава, помощ, която покрива всички или част от оперативните разходи на дадено летище, определени като „разходите (...) по отношение предоставянето на летищни услуги, включително категории разходи като разходите за персонал, услугите, поверени на външен изпълнител, комуникациите, управлението на отпадъци, енергията, поддръжката, наемите и администрацията и т.н., но от тях се изключват капиталовите разходи, подкрепата за търговска реализация и други стимули, предоставени на авиокомпаниите от летището, както и разходите за дейности, свързани с изпълнението на задача на публичната власт“ (78). |
| --- | --- |

(189)

От друга страна оперативната помощ означава, помощ, която покрива всички или част от оперативните разходи на дадено летище, определени като „разходите (...) по отношение предоставянето на летищни услуги, включително категории разходи като разходите за персонал, услугите, поверени на външен изпълнител, комуникациите, управлението на отпадъци, енергията, поддръжката, наемите и администрацията и т.н., но от тях се изключват капиталовите разходи, подкрепата за търговска реализация и други стимули, предоставени на авиокомпаниите от летището, както и разходите за дейности, свързани с изпълнението на задача на публичната власт“ (78).

78

| (190) | Във връзка с тези определения Комисията счита, че 100 %-овата държавна гаранция за заемите от ISB, предоставени при привилегировани условия, и заемите No 2 и 5 от ISB представляват инвестиционна помощ в полза на FFHG. Всички тези средства са свързани с рефинансирането на заемите, които от своя страна финансират определен инфраструктурен инвестиционен проект (вж. таблица 9). Освен това размерът на заемите от ISB е равен на или по-нисък от съответните осъществени инвестиции.

  Таблица 9


  Сравнителен преглед на размера на заемите от ISB и тяхното предназначение
   (79)








  Заем от ISB No | Размер на заема в милиони евро | Цел на заема |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18,4 | [...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...] |
| 2 | 20,0 | [...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...] |
| 3 | 2,5 | [...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...] |
| 4 | 25,9 | [...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...] |
| 5 | 6,8 | [...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...] |

(190)

Във връзка с тези определения Комисията счита, че 100 %-овата държавна гаранция за заемите от ISB, предоставени при привилегировани условия, и заемите No 2 и 5 от ISB представляват инвестиционна помощ в полза на FFHG. Всички тези средства са свързани с рефинансирането на заемите, които от своя страна финансират определен инфраструктурен инвестиционен проект (вж. таблица 9). Освен това размерът на заемите от ISB е равен на или по-нисък от съответните осъществени инвестиции.

Таблица 9

Таблица 9

Сравнителен преглед на размера на заемите от ISB и тяхното предназначение
   (79)

Сравнителен преглед на размера на заемите от ISB и тяхното предназначение

79

Заем от ISB No

Размер на заема в милиони евро

Цел на заема

1

18,4

[...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...]

2

20,0

[...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...]

3

2,5

[...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...]

4

25,9

[...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...]

5

6,8

[...] инфраструктурни инвестиции, възлизащи на [...]

| (191) | Поради това Комисията преценява, че 100 %-овата държавна гаранция за заемите от ISB и заемите от ISB No 2 и 5 представляват неправомерна инвестиционна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г., съвместимостта на която трябва да бъде оценена съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(191)

Поради това Комисията преценява, че 100 %-овата държавна гаранция за заемите от ISB и заемите от ISB No 2 и 5 представляват неправомерна инвестиционна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г., съвместимостта на която трябва да бъде оценена съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

| (192) | По отношение на средствата, предоставени при привилегировани условия от паричния фонд, Германия счита, че тези средства също са използвани за финансиране на инфраструктурни инвестиции в периода 2009—2012 г. |
| --- | --- |

(192)

По отношение на средствата, предоставени при привилегировани условия от паричния фонд, Германия счита, че тези средства също са използвани за финансиране на инфраструктурни инвестиции в периода 2009—2012 г.

| (193) | В периода 2009—2012 г. на летище Франкфурт Хан са осъществени инвестиции, възлизащи на 46 милиона евро (вж. таблица 3). Размерът на тези инвестиции е равен приблизително на средствата, усвоени от паричния фонд в рамките на същия период. Освен това в периода 2009—2012 г. оперативните резултати (80) (включително извънредни приходи, т.е. приходи, различни от приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности на летището и приходи от продажба на земя или собственост) са положителни (вж. таблица 4). Това предполага, че летището е било в състояние да покрие ежедневните си оперативни разходи, а средствата, предоставени от паричния фонд, са били използвани за финансиране на инвестициите в летищната инфраструктура. Следователно средствата, предоставени от паричния фонд, представляват неправомерна инвестиционна помощ, отпусната преди 4 април 2014 г., съвместимостта на която трябва да се прецени съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г. С оглед на това се прилагат и съображенията, изложени в раздел 6.5.3. По-специално, тъй като размерът на усвоените средства е по-малък от общия размер на инвестициите, помощта може да се счита за пропорционална и необходима. |
| --- | --- |

(193)

В периода 2009—2012 г. на летище Франкфурт Хан са осъществени инвестиции, възлизащи на 46 милиона евро (вж. таблица 3). Размерът на тези инвестиции е равен приблизително на средствата, усвоени от паричния фонд в рамките на същия период. Освен това в периода 2009—2012 г. оперативните резултати (80) (включително извънредни приходи, т.е. приходи, различни от приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности на летището и приходи от продажба на земя или собственост) са положителни (вж. таблица 4). Това предполага, че летището е било в състояние да покрие ежедневните си оперативни разходи, а средствата, предоставени от паричния фонд, са били използвани за финансиране на инвестициите в летищната инфраструктура. Следователно средствата, предоставени от паричния фонд, представляват неправомерна инвестиционна помощ, отпусната преди 4 април 2014 г., съвместимостта на която трябва да се прецени съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г. С оглед на това се прилагат и съображенията, изложени в раздел 6.5.3. По-специално, тъй като размерът на усвоените средства е по-малък от общия размер на инвестициите, помощта може да се счита за пропорционална и необходима.

80

| (194) | Следва да се отбележи обаче, че средствата, усвоени от паричния фонд, не са били предназначени за конкретна цел. Освен това оперативните резултати (с изключение на извънредните приходи, т.е. приходи, различни от приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности на летището и приходи от продажба на земя или собственост) са отрицателни в рамките на разглеждания периода (вж. таблица 4). Това може да означава, че приходите от обичайната дейност на летището не са били достатъчни за покриване на оперативните разходи. Освен това Германия не посочи механизма, чрез който тя гарантира, че средствата от паричния фонд няма да бъдат използвани за финансиране на ежедневните операции на летището. |
| --- | --- |

(194)

Следва да се отбележи обаче, че средствата, усвоени от паричния фонд, не са били предназначени за конкретна цел. Освен това оперативните резултати (с изключение на извънредните приходи, т.е. приходи, различни от приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности на летището и приходи от продажба на земя или собственост) са отрицателни в рамките на разглеждания периода (вж. таблица 4). Това може да означава, че приходите от обичайната дейност на летището не са били достатъчни за покриване на оперативните разходи. Освен това Германия не посочи механизма, чрез който тя гарантира, че средствата от паричния фонд няма да бъдат използвани за финансиране на ежедневните операции на летището.

| (195) | Предвид тези обстоятелства не може да се изключи, че средствата от паричния фонд са били използвани за предпазване на FFHG от намаляване на ликвидността, което би довело до намаляване на инвестициите от страна на оператора на летището или превръщането му в предприятие в затруднено положение. Следователно може да се счита, че средствата, предоставени от паричния фонд, представляват неправомерна оперативна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г., съвместимостта на която трябва да бъде оценена съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г. Тази оценка се извършва в раздел 6.5.4 по-долу. |
| --- | --- |

(195)

Предвид тези обстоятелства не може да се изключи, че средствата от паричния фонд са били използвани за предпазване на FFHG от намаляване на ликвидността, което би довело до намаляване на инвестициите от страна на оператора на летището или превръщането му в предприятие в затруднено положение. Следователно може да се счита, че средствата, предоставени от паричния фонд, представляват неправомерна оперативна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г., съвместимостта на която трябва да бъде оценена съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г. Тази оценка се извършва в раздел 6.5.4 по-долу.

6.5.4.   Съвместимост на инвестиционната помощ съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

Съвместимост на инвестиционната помощ съгласно Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

| (196) | Съгласно точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. Комисията трябва да разгледа дали са спазени следните кумулативни условия:






  а) | изграждането и експлоатацията на инфраструктурата са в съответствие с ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и т.н.); |
| --- | --- | --- |

(196)

Съгласно точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. Комисията трябва да разгледа дали са спазени следните кумулативни условия:

а)

изграждането и експлоатацията на инфраструктурата са в съответствие с ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и т.н.);

| б) | инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел; |
| --- | --- |

б)

инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел;

| в) | инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, особено по отношение на използване на съществуващата инфраструктура; |
| --- | --- |

в)

инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, особено по отношение на използване на съществуващата инфраструктура;

| г) | всички потенциални ползватели имат равен и недискриминационен достъп до нея; и |
| --- | --- |

г)

всички потенциални ползватели имат равен и недискриминационен достъп до нея; и

| д) | развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на интереса на Съюза. |
| --- | --- |

д)

развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на интереса на Съюза.

| (197) | Освен това, за да бъде съвместима, държавната помощ за летища — като всяка друга мярка за държавна помощ — трябва да има стимулиращ ефект и да бъде необходима и пропорционална на поставената легитимна цел. |
| --- | --- |

(197)

Освен това, за да бъде съвместима, държавната помощ за летища — като всяка друга мярка за държавна помощ — трябва да има стимулиращ ефект и да бъде необходима и пропорционална на поставената легитимна цел.

| (198) | Германия твърди, че инвестиционната помощ в полза на FFHG отговаря на всички критерии за съвместимост, включени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(198)

Германия твърди, че инвестиционната помощ в полза на FFHG отговаря на всички критерии за съвместимост, включени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

а)   Помощта допринася за ясно определена цел от общ интерес

| (199) | Инвестиционната помощ в полза на FFHG има за цел да бъде финансирано по-нататъшното превръщане на бившата военна база на САЩ в гражданско летище и значителното развитие на инфраструктурата на летището. Тези мерки осигуряват значителен принос за регионалното развитие и свързаността на региона Хунсрюк и за създаването на нови работни места в областта, която е икономически засегната от затварянето на военната база на САЩ, както и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(199)

Инвестиционната помощ в полза на FFHG има за цел да бъде финансирано по-нататъшното превръщане на бившата военна база на САЩ в гражданско летище и значителното развитие на инфраструктурата на летището. Тези мерки осигуряват значителен принос за регионалното развитие и свързаността на региона Хунсрюк и за създаването на нови работни места в областта, която е икономически засегната от затварянето на военната база на САЩ, както и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (200) | Както беше посочено от Германия, регионът Хунсрюк е заобиколен от редица области (като окръг Биркенфелд), отбелязани като региони, нуждаещи се от подкрепа в рамките на „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. В действителност в рамките на разглеждания период Ландкрайс Биркенфелд е считан, поне отчасти, за един от регионите с брутен вътрешен продукт (БВП) под средния за Съюза (81). |
| --- | --- |

(200)

Както беше посочено от Германия, регионът Хунсрюк е заобиколен от редица области (като окръг Биркенфелд), отбелязани като региони, нуждаещи се от подкрепа в рамките на „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. В действителност в рамките на разглеждания период Ландкрайс Биркенфелд е считан, поне отчасти, за един от регионите с брутен вътрешен продукт (БВП) под средния за Съюза (81).

81

| (201) | Комисията счита, че развитието на летище Франкфурт Хан е допринесло значително и за създаването на нови работни места в регион Хунсрюк. Както беше посочено от Германия, при отчитане на всички летищни дейности летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в региона Хунсрюк, като 74 % от тях са позиции на пълен работен ден, а 90 % от тези служители живеят в този регион. |
| --- | --- |

(201)

Комисията счита, че развитието на летище Франкфурт Хан е допринесло значително и за създаването на нови работни места в регион Хунсрюк. Както беше посочено от Германия, при отчитане на всички летищни дейности летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в региона Хунсрюк, като 74 % от тях са позиции на пълен работен ден, а 90 % от тези служители живеят в този регион.

| (202) | Освен това развитието на летище Франкфурт Хан има също така положителни косвени, предизвикани и катализиращи въздействия по отношение на създаването на работни места в региона, както и по отношение на регионалното развитие като цяло чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. Според предоставената от Германия информация летище Франкфурт Хан допринася значително за развитието на входящия (приблизително 33 % от пътниците, отговарящи на приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) в провинция Райнланд-Пфалц. Както беше посочено от Германия, 88 % от пристигащите пътници остават в региона поне за една нощ и те са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки и през 2005 г. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават поне за една нощ и повече от 80 % от тях остават от два до десет дни, те генерират общ оборот от 133,7 милиона евро годишно. Освен това входящият туризъм е довел до откриването на приблизително 11 000 работни места в Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(202)

Освен това развитието на летище Франкфурт Хан има също така положителни косвени, предизвикани и катализиращи въздействия по отношение на създаването на работни места в региона, както и по отношение на регионалното развитие като цяло чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. Според предоставената от Германия информация летище Франкфурт Хан допринася значително за развитието на входящия (приблизително 33 % от пътниците, отговарящи на приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) в провинция Райнланд-Пфалц. Както беше посочено от Германия, 88 % от пристигащите пътници остават в региона поне за една нощ и те са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки и през 2005 г. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават поне за една нощ и повече от 80 % от тях остават от два до десет дни, те генерират общ оборот от 133,7 милиона евро годишно. Освен това входящият туризъм е довел до откриването на приблизително 11 000 работни места в Райнланд-Пфалц.

| (203) | Въпросните финансирани инвестиции спомагат също така за подобряване на достъпността на региона. Увеличаването на броя на нерентабилни летища (или създаването на допълнителен неизползван капацитет) не допринася обаче за постигането на цел от общ интерес. В този случай Комисията преценява, че инвестиционната помощ не води до такова увеличаване на броя, което би намалило средносрочните перспективи за използването на съществуващата инфраструктура на други намиращи се в съседство летища. Действително в радиус от 100 километра или 60 минути време за пътуване от летище Франкфурт Хан няма други летища. Най-близко разположените до Франкфурт Хан летища са летище Франкфурт на Майн, което се намира на 115 километра разстояние или 1 час и 15 минути път с автомобил, и летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути време за пътуване (111 километра). |
| --- | --- |

(203)

Въпросните финансирани инвестиции спомагат също така за подобряване на достъпността на региона. Увеличаването на броя на нерентабилни летища (или създаването на допълнителен неизползван капацитет) не допринася обаче за постигането на цел от общ интерес. В този случай Комисията преценява, че инвестиционната помощ не води до такова увеличаване на броя, което би намалило средносрочните перспективи за използването на съществуващата инфраструктура на други намиращи се в съседство летища. Действително в радиус от 100 километра или 60 минути време за пътуване от летище Франкфурт Хан няма други летища. Най-близко разположените до Франкфурт Хан летища са летище Франкфурт на Майн, което се намира на 115 километра разстояние или 1 час и 15 минути път с автомобил, и летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути време за пътуване (111 километра).

| (204) | Летище Франкфурт на Майн е международен летищен център с голямо разнообразие от дестинации и се обслужва предимно от мрежови превозвачи, предлагащи свързващи полети, докато летище Франкфурт Хан обслужва нискобюджетни полети от точка до точка. От 2000 г. насам трафикът на летище Франкфурт на Майн постепенно се е увеличавал от 49,4 милиона пътници през 2000 г. до приблизително 58 милиона през 2012 г. В рамките на този период обаче ръстът е бил засегнат от проблеми, свързани с натовареността и ограниченията на капацитета. Както бе посочено от Германия, ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато се превишават. Поради това според Германия, и по-специално във връзка с лиценза за 24-часово опериране, летище Франкфурт Хан има важна роля за предоставянето на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. Действително до 2009 г. Fraport бе мажоритарен акционер във FFHG, оператор на летище Франкфурт Хан (2,7 милиона пътници през 2013 г., около 4 милиона пътници в пиковия период през 2007 г.) и оператор на летище Франкфурт на Майн (58 милиона пътници и 2,1 милиона товари) и като такъв следваше стратегията на диверсификация. |
| --- | --- |

(204)

Летище Франкфурт на Майн е международен летищен център с голямо разнообразие от дестинации и се обслужва предимно от мрежови превозвачи, предлагащи свързващи полети, докато летище Франкфурт Хан обслужва нискобюджетни полети от точка до точка. От 2000 г. насам трафикът на летище Франкфурт на Майн постепенно се е увеличавал от 49,4 милиона пътници през 2000 г. до приблизително 58 милиона през 2012 г. В рамките на този период обаче ръстът е бил засегнат от проблеми, свързани с натовареността и ограниченията на капацитета. Както бе посочено от Германия, ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато се превишават. Поради това според Германия, и по-специално във връзка с лиценза за 24-часово опериране, летище Франкфурт Хан има важна роля за предоставянето на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. Действително до 2009 г. Fraport бе мажоритарен акционер във FFHG, оператор на летище Франкфурт Хан (2,7 милиона пътници през 2013 г., около 4 милиона пътници в пиковия период през 2007 г.) и оператор на летище Франкфурт на Майн (58 милиона пътници и 2,1 милиона товари) и като такъв следваше стратегията на диверсификация.

| (205) | Летище Люксембург, което е най-близко намиращото се летище до Франкфурт Хан, но въпреки това на разстояние около 111 километра или 1 час и 30 минути път с автомобил, е имало през 2008 г. около 1,7 милиона пътници и е отбелязало бързо увеличение до 2,2 милиона през 2013 г. Въпреки че по отношение на пътникопотока летище Люксембург е малко по-малко от летище Франкфурт Хан, неговата дейност по превоз на товари е значително по-голяма — 674 000 тона през 2013 г. То предлага разнообразие от редовни полети до европейските столици и чартърни полети до дестинации за отдих. Този избор на дестинации отговаря до голяма степен на нуждите на служителите на намиращите се в Люксембург финансови и международни институции. |
| --- | --- |

(205)

Летище Люксембург, което е най-близко намиращото се летище до Франкфурт Хан, но въпреки това на разстояние около 111 километра или 1 час и 30 минути път с автомобил, е имало през 2008 г. около 1,7 милиона пътници и е отбелязало бързо увеличение до 2,2 милиона през 2013 г. Въпреки че по отношение на пътникопотока летище Люксембург е малко по-малко от летище Франкфурт Хан, неговата дейност по превоз на товари е значително по-голяма — 674 000 тона през 2013 г. То предлага разнообразие от редовни полети до европейските столици и чартърни полети до дестинации за отдих. Този избор на дестинации отговаря до голяма степен на нуждите на служителите на намиращите се в Люксембург финансови и международни институции.

| (206) | Летище Саарбрюкен е разположено на около 128 километра от летище Фракнфурт Хан, което се равнява на повече от 2 часа път с автомобил. Освен това Франкфурт Хаан е обслужвано главно от нискотарифните превозвачи (Ryanair), а превозът на товари представлява доста важен елемент в неговия стопански модел, докато летище Саарбрюкен предлага предимно редовни полети до вътрешни за Германия дестинации и въздушният товарен транспорт на него е ограничен. |
| --- | --- |

(206)

Летище Саарбрюкен е разположено на около 128 километра от летище Фракнфурт Хан, което се равнява на повече от 2 часа път с автомобил. Освен това Франкфурт Хаан е обслужвано главно от нискотарифните превозвачи (Ryanair), а превозът на товари представлява доста важен елемент в неговия стопански модел, докато летище Саарбрюкен предлага предимно редовни полети до вътрешни за Германия дестинации и въздушният товарен транспорт на него е ограничен.

| (207) | По отношение на летище Цвайбрюкен Германия подчерта, че разстоянието от 127 километра до летище Франкфурт Хан се превръща във време за пътуване от 1 час и 27 минути с автомобил или около 4 часа с влак. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния превоз на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на заместване между летищата. |
| --- | --- |

(207)

По отношение на летище Цвайбрюкен Германия подчерта, че разстоянието от 127 километра до летище Франкфурт Хан се превръща във време за пътуване от 1 час и 27 минути с автомобил или около 4 часа с влак. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния превоз на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на заместване между летищата.

| (208) | Комисията отбелязва, че е налице известно припокриване на дейностите на летищата Франкфурт Хан и Цвайбрюкен, тъй като последното летище участва и при обслужването на въздушния превоз на товари, а обслужваните от летище Цвайбрюкен дестинации са предимно за чартърен трафик. В тази връзка Комисията отбелязва, че превозът на товари обикновено е много по-мобилен от превоза на пътници. (82) Като цяло се счита, че зоната на обслужване на товарните летища обхваща радиус от поне 200 километра или 2 време за пътуване. Въз основа на мнения от сектора се предполага, че пътуване с камион до половин ден (т.е. около 12 часа пътуване с камион) би било приемливо като цяло за спедиторите, за да транспортират стоките си (83). Освен това чартърният превоз е също така по-малко чувствителен като цяло и при него може да се приеме до 2 часа пътуване с автомобил. |
| --- | --- |

(208)

Комисията отбелязва, че е налице известно припокриване на дейностите на летищата Франкфурт Хан и Цвайбрюкен, тъй като последното летище участва и при обслужването на въздушния превоз на товари, а обслужваните от летище Цвайбрюкен дестинации са предимно за чартърен трафик. В тази връзка Комисията отбелязва, че превозът на товари обикновено е много по-мобилен от превоза на пътници. (82) Като цяло се счита, че зоната на обслужване на товарните летища обхваща радиус от поне 200 километра или 2 време за пътуване. Въз основа на мнения от сектора се предполага, че пътуване с камион до половин ден (т.е. около 12 часа пътуване с камион) би било приемливо като цяло за спедиторите, за да транспортират стоките си (83). Освен това чартърният превоз е също така по-малко чувствителен като цяло и при него може да се приеме до 2 часа пътуване с автомобил.

82

83

| (209) | Същевременно следва да се отбележи, че преди навлизането на пазара на Цвайбрюкен през 2006 г., летище Франкфурт Хан вече е било добре устроено летище с повече от 3 милиона пътници и разпределяни 123 000 тона товари. С оглед на историческото развитие на двете летища, тяхното географско разположение и наличния свободен капацитет на летище Франкфурт Хан към момента на навлизане на летище Цвайбрюкен на търговския авиационен пазар през 2006 г., Комисията заключава, че по-скоро отварянето на летище Цвайбрюкен представлява ненужно дублиране на инфраструктурата. |
| --- | --- |

(209)

Същевременно следва да се отбележи, че преди навлизането на пазара на Цвайбрюкен през 2006 г., летище Франкфурт Хан вече е било добре устроено летище с повече от 3 милиона пътници и разпределяни 123 000 тона товари. С оглед на историческото развитие на двете летища, тяхното географско разположение и наличния свободен капацитет на летище Франкфурт Хан към момента на навлизане на летище Цвайбрюкен на търговския авиационен пазар през 2006 г., Комисията заключава, че по-скоро отварянето на летище Цвайбрюкен представлява ненужно дублиране на инфраструктурата.

| (210) | Поради това Комисията заключава, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не представляват дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура. Дори напротив, летище Франкфурт Хан е имало важна роля за намаляването на натовареността на летище Франкфурт на Майн, без да се ограничават плановете за разширяване на последното. Без инвестициите на летище Франкфурт Хан е бил налице действителен риск от това регионът да не бъде обслужван в достатъчна степен с оглед на неговите транспортни нужди. |
| --- | --- |

(210)

Поради това Комисията заключава, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не представляват дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура. Дори напротив, летище Франкфурт Хан е имало важна роля за намаляването на натовареността на летище Франкфурт на Майн, без да се ограничават плановете за разширяване на последното. Без инвестициите на летище Франкфурт Хан е бил налице действителен риск от това регионът да не бъде обслужван в достатъчна степен с оглед на неговите транспортни нужди.

| (211) | В контекста на изложеното в съображения 199—210 Комисията достига да заключението, че инвестиционната помощ, насочена към изграждането и експлоатацията на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан, отговаря на ясно определената цел от общ интерес, а именно регионалното икономическо развитие, създаването на работни места и подобряването на достъпността на региона. |
| --- | --- |

(211)

В контекста на изложеното в съображения 199—210 Комисията достига да заключението, че инвестиционната помощ, насочена към изграждането и експлоатацията на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан, отговаря на ясно определената цел от общ интерес, а именно регионалното икономическо развитие, създаването на работни места и подобряването на достъпността на региона.

б)   Инфраструктурата е необходима и пропорционална на целта

| (212) | Според Германия инвестициите са предприети в съответствие с нуждите (и поради това са пропорционални) и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона и за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(212)

Според Германия инвестициите са предприети в съответствие с нуждите (и поради това са пропорционални) и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона и за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (213) | Въз основа на предоставената от Германия информация Комисията се съгласява, че финансираните инвестиции са били необходими и пропорционални на целта от общ интерес (вж. съображение 68 и следващите). В действителност без тези инвестиции превръщането на бившата база на САЩ в напълно функциониращо гражданско летище не би могло да бъде завършено. Изграждането на съоръжения за пътниците и товарите и на стоянки и модернизацията на пътеките за рулиране е било необходимо, за да продължи развитието свързаните с граждански полети операции. Следователно изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона. |
| --- | --- |

(213)

Въз основа на предоставената от Германия информация Комисията се съгласява, че финансираните инвестиции са били необходими и пропорционални на целта от общ интерес (вж. съображение 68 и следващите). В действителност без тези инвестиции превръщането на бившата база на САЩ в напълно функциониращо гражданско летище не би могло да бъде завършено. Изграждането на съоръжения за пътниците и товарите и на стоянки и модернизацията на пътеките за рулиране е било необходимо, за да продължи развитието свързаните с граждански полети операции. Следователно изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона.

| (214) | Също така инфраструктурният проект е осъществен само до степен, необходима за постигане на поставените цели; въпреки че инфраструктурата е била изградена за максимален пътникопоток от около 4—5 милиона пътници и 500 000 тона товари, статистическите данни за трафика, представени в таблица 1 и таблица 2, показват постоянно увеличение на пътникопотока до 2007 г., за да достигне рекордната стойност от 4 милиона пътници (след спад до 2,7 милиона през 2013 г. поради описаните в съображение (219) причини), а обемът на товарите се е увеличил до повече от 500 000 тона товари през 2011 г. Това означава, че очакваното търсене по отношение на трафика като цяло е отговорило на действителното търсене и че инвестициите не са били непропорционално големи. |
| --- | --- |

(214)

Също така инфраструктурният проект е осъществен само до степен, необходима за постигане на поставените цели; въпреки че инфраструктурата е била изградена за максимален пътникопоток от около 4—5 милиона пътници и 500 000 тона товари, статистическите данни за трафика, представени в таблица 1 и таблица 2, показват постоянно увеличение на пътникопотока до 2007 г., за да достигне рекордната стойност от 4 милиона пътници (след спад до 2,7 милиона през 2013 г. поради описаните в съображение (219) причини), а обемът на товарите се е увеличил до повече от 500 000 тона товари през 2011 г. Това означава, че очакваното търсене по отношение на трафика като цяло е отговорило на действителното търсене и че инвестициите не са били непропорционално големи.

| (215) | Въпреки че е важно да се избегне инвестиране, което води до дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура, настоящият случай не е такъв. Както вече бе посочено в съображения 203—210, на разстояние 100 километра и време за пътуване 60 минути няма други летища, а дори да бъде взета предвид по-голям зона на обслужване, няма да са налице ефекти на дублиране. Най-близкото летище е летище Франкфурт на Майн, чиято натовареност трябваше да бъде намалена от летище Франкфурт Хан. |
| --- | --- |

(215)

Въпреки че е важно да се избегне инвестиране, което води до дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура, настоящият случай не е такъв. Както вече бе посочено в съображения 203—210, на разстояние 100 километра и време за пътуване 60 минути няма други летища, а дори да бъде взета предвид по-голям зона на обслужване, няма да са налице ефекти на дублиране. Най-близкото летище е летище Франкфурт на Майн, чиято натовареност трябваше да бъде намалена от летище Франкфурт Хан.

| (216) | С оглед на тези обстоятелства Комисията счита, че това условие за съвместимост е изпълнено. |
| --- | --- |

(216)

С оглед на тези обстоятелства Комисията счита, че това условие за съвместимост е изпълнено.

в)   За инфраструктурата са налице задоволителни средносрочни перспективи за използване

| (217) | Германия твърди, че преди вземането на решението за допълнителното развитие на летищната инфраструктура външни експерти са извършили прогнозни проучвания за трафика, за да се определи потенциалът на трафика за летище Франкфурт Хан. |
| --- | --- |

(217)

Германия твърди, че преди вземането на решението за допълнителното развитие на летищната инфраструктура външни експерти са извършили прогнозни проучвания за трафика, за да се определи потенциалът на трафика за летище Франкфурт Хан.

| (218) | Предоставената информация показва, че към онзи момент външните експерти за прогнозирали значителен ръст от 0,3 милиона пътници през 2000 г. до 3,8 милиона пътници до 2010 г. (вж. фигура 6 и фигура 7). По отношение на развитието на превоза на товари експертите са прогнозирали развитие от 150 000 тона през 2001 г. до 386 000 тона през 2010 г. (вж. фигура 8) с ръст на превоза на товари между 2006 г. и 2010 г. в резултат на товарните полети, отклонени от летище Франкфурт на Майн поради забрана за нощни полети. Тези прогнози обаче биха могли да бъдат изпълнени само ако инвестициите са били осъществени в планирания размер. |
| --- | --- |

(218)

Предоставената информация показва, че към онзи момент външните експерти за прогнозирали значителен ръст от 0,3 милиона пътници през 2000 г. до 3,8 милиона пътници до 2010 г. (вж. фигура 6 и фигура 7). По отношение на развитието на превоза на товари експертите са прогнозирали развитие от 150 000 тона през 2001 г. до 386 000 тона през 2010 г. (вж. фигура 8) с ръст на превоза на товари между 2006 г. и 2010 г. в резултат на товарните полети, отклонени от летище Франкфурт на Майн поради забрана за нощни полети. Тези прогнози обаче биха могли да бъдат изпълнени само ако инвестициите са били осъществени в планирания размер.

| (219) | Комисията отбелязва, че тези прогнози за трафика (вж. съображение (218) са били потвърдени от реалното развитие на трафика на летище Франкфурт Хан (вж. таблица 1 и таблица 2). През 2007 г. летище Франкфурт Хан е обслужило около 4 милиона пътници. След период на значителен растеж, през последните години въздушният трафик в Германия и в Съюза беше неблагоприятно засегнат от икономическата и финансовата криза през 2008—2009 г., което е довело до намаляване на въздушния превоз на пътници в Германия през 2009 г. Развитието на пътникопотока на летище Франкфурт Хан е повлияно допълнително от въвеждането през 2011 г. на данъчно облагане на пътниците във въздушния транспорт в Германия. Понастоящем летище Франкфурт Хан обслужва около 2,7 милиона пътници годишно. По отношение на товарните превози през 2011 г. летище Франкфурт Хан е обслужило 564 000 тона товари. Поради обявяване в несъстоятелност на един от клиентите му летището е обслужило само 447 000 тона през 2013 г. |
| --- | --- |

(219)

Комисията отбелязва, че тези прогнози за трафика (вж. съображение (218) са били потвърдени от реалното развитие на трафика на летище Франкфурт Хан (вж. таблица 1 и таблица 2). През 2007 г. летище Франкфурт Хан е обслужило около 4 милиона пътници. След период на значителен растеж, през последните години въздушният трафик в Германия и в Съюза беше неблагоприятно засегнат от икономическата и финансовата криза през 2008—2009 г., което е довело до намаляване на въздушния превоз на пътници в Германия през 2009 г. Развитието на пътникопотока на летище Франкфурт Хан е повлияно допълнително от въвеждането през 2011 г. на данъчно облагане на пътниците във въздушния транспорт в Германия. Понастоящем летище Франкфурт Хан обслужва около 2,7 милиона пътници годишно. По отношение на товарните превози през 2011 г. летище Франкфурт Хан е обслужило 564 000 тона товари. Поради обявяване в несъстоятелност на един от клиентите му летището е обслужило само 447 000 тона през 2013 г.

| (220) | С оглед на тези факти следователно може да се заключи, че летище Франкфурт Хан вече използва по-голямата част от капацитета си и че средносрочните перспективи за използването на капацитета са задоволителни. |
| --- | --- |

(220)

С оглед на тези факти следователно може да се заключи, че летище Франкфурт Хан вече използва по-голямата част от капацитета си и че средносрочните перспективи за използването на капацитета са задоволителни.

г)   Достъп до инфраструктурата по равен и недискриминационен начин

| (221) | Всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Наистина приложимия за летище Франкфурт Хан списък на летищните такси е публично достъпен и явен за всички потенциални и настоящи ползватели на летището по прозрачен и недискриминационен начин. Всички разлики в реално заплатените летищни такси за използване на инфраструктурата се базират на търговски оправдана диференциация (84). |
| --- | --- |

(221)

Всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Наистина приложимия за летище Франкфурт Хан списък на летищните такси е публично достъпен и явен за всички потенциални и настоящи ползватели на летището по прозрачен и недискриминационен начин. Всички разлики в реално заплатените летищни такси за използване на инфраструктурата се базират на търговски оправдана диференциация (84).

84

| (222) | Поради това Комисията счита, че условието е изпълнено. |
| --- | --- |

(222)

Поради това Комисията счита, че условието е изпълнено.

д)   Търговията не е засегната, така че да противоречи на общия интерес

| (223) | Съгласно точка 39 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. категорията на летището може да укаже степента, до която летищата се конкурират едно с друго, и следователно и степента, до която публичното финансиране на летището може да наруши конкуренцията. |
| --- | --- |

(223)

Съгласно точка 39 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. категорията на летището може да укаже степента, до която летищата се конкурират едно с друго, и следователно и степента, до която публичното финансиране на летището може да наруши конкуренцията.

| (224) | В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или разстояние от 100 километра) няма други летища, експлоатирани за търговски цели. Дори при желание от страна на някой да разшири зоната на обслужване Комисията счита, че тази помощ не създава неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(224)

В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или разстояние от 100 километра) няма други летища, експлоатирани за търговски цели. Дори при желание от страна на някой да разшири зоната на обслужване Комисията счита, че тази помощ не създава неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки.

| (225) | Доколкото това засяга летище Франкфурт на Майн (най-близкото летище е на разстояние около 115 километра и 1 час и 15 минути време за пътуване), инвестициите на летище Франкфурт Хан не са довели до отрицателни заместващи ефекти. Всъщност преди да се ангажира с летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било летищен оператор на Франкфурт на Майн, но все пак инвестира в летище Франкфурт Хан с оглед да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн, тъй като за този летищен център се предвижда бъдещо претоварване на капацитета. По-специално един от основните фактори, които е трябвало да бъдат взети под внимание, е била забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн, като летище Франкфурт Хан е имало лиценз за 24-часово опериране. |
| --- | --- |

(225)

Доколкото това засяга летище Франкфурт на Майн (най-близкото летище е на разстояние около 115 километра и 1 час и 15 минути време за пътуване), инвестициите на летище Франкфурт Хан не са довели до отрицателни заместващи ефекти. Всъщност преди да се ангажира с летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било летищен оператор на Франкфурт на Майн, но все пак инвестира в летище Франкфурт Хан с оглед да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн, тъй като за този летищен център се предвижда бъдещо претоварване на капацитета. По-специално един от основните фактори, които е трябвало да бъдат взети под внимание, е била забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн, като летище Франкфурт Хан е имало лиценз за 24-часово опериране.

| (226) | Въпреки че през периода 2000—2007 г. Франкфурт Хан е отбелязало значителен ръст, на фигура 1 се вижда, че в сравнение с Франкфурт на Майн делът на трафика продължава да бъде много ограничен. През периода 2000—2003 г. летище Франкфурт на Майн е отбелязало стабилен ръст на пътниците от 48 милиона през 2000 г. до 54,2 милиона през 2007 г. Поради икономическата криза Франкфурт на Майн отбелязва значителен спад до 50,9 милиона през 2009 г., последван от бързо увеличение до 58 милиона По отношение на товарните дейности при летище Франкфурт на Майн се наблюдава стабилно нарастване от 1,6 до 2,2 милиона тона през 2013 г. |
| --- | --- |

(226)

Въпреки че през периода 2000—2007 г. Франкфурт Хан е отбелязало значителен ръст, на фигура 1 се вижда, че в сравнение с Франкфурт на Майн делът на трафика продължава да бъде много ограничен. През периода 2000—2003 г. летище Франкфурт на Майн е отбелязало стабилен ръст на пътниците от 48 милиона през 2000 г. до 54,2 милиона през 2007 г. Поради икономическата криза Франкфурт на Майн отбелязва значителен спад до 50,9 милиона през 2009 г., последван от бързо увеличение до 58 милиона По отношение на товарните дейности при летище Франкфурт на Майн се наблюдава стабилно нарастване от 1,6 до 2,2 милиона тона през 2013 г.

| (227) | По отношение на другите летища Комисията вече обясни, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не са оказали значително въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите членки (85). Това се отнася и за летище Цвайбрюкен предвид факта, че по-скоро последното представлява ненужно дублиране на инфраструктура (и поради това е отговорно за всяко нарушаване на конкуренцията). |
| --- | --- |

(227)

По отношение на другите летища Комисията вече обясни, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не са оказали значително въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите членки (85). Това се отнася и за летище Цвайбрюкен предвид факта, че по-скоро последното представлява ненужно дублиране на инфраструктура (и поради това е отговорно за всяко нарушаване на конкуренцията).

85

| (228) | Освен това за разлика от летищата Франкфурт на Майн и Люксембург летище Франкфурт Хан не се обслужва от железопътна връзка. Като цяло не може да се очаква ефект на заместване по отношение на железопътния транспорт. |
| --- | --- |

(228)

Освен това за разлика от летищата Франкфурт на Майн и Люксембург летище Франкфурт Хан не се обслужва от железопътна връзка. Като цяло не може да се очаква ефект на заместване по отношение на железопътния транспорт.

| (229) | В контекста на изложеното в съображения 223—228 Комисията счита, че неоправданите отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки са сведени до минимум. |
| --- | --- |

(229)

В контекста на изложеното в съображения 223—228 Комисията счита, че неоправданите отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки са сведени до минимум.

е)   Стимулиращ ефект, необходимост и пропорционалност

| (230) | Комисията трябва да установи дали предоставената за летище Франкфурт Хан държавна помощ е променила поведението на получателя, така че той да започне дейност, допринасяща за постигането на цел от общ интерес, която i) не би осъществявал без помощта или ii) би я осъществявал по по-ограничен или различен начин. Освен това помощта се счита за пропорционална само ако същият резултат не би могъл да се постигне с по-малък размер на помощта или нарушаване на конкуренцията в по-слаба степен. Това означава, че размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат ограничени до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност. |
| --- | --- |

(230)

Комисията трябва да установи дали предоставената за летище Франкфурт Хан държавна помощ е променила поведението на получателя, така че той да започне дейност, допринасяща за постигането на цел от общ интерес, която i) не би осъществявал без помощта или ii) би я осъществявал по по-ограничен или различен начин. Освен това помощта се счита за пропорционална само ако същият резултат не би могъл да се постигне с по-малък размер на помощта или нарушаване на конкуренцията в по-слаба степен. Това означава, че размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат ограничени до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност.

| (231) | Според предоставената от Германия информация инвестицията не би могла да бъде реализирана без помощта. Германия твърди, че помощта е била необходима, защото тя компенсира само разходите за финансиране, и по-малък размер би довел до по-ниски равнища на инвестиции. |
| --- | --- |

(231)

Според предоставената от Германия информация инвестицията не би могла да бъде реализирана без помощта. Германия твърди, че помощта е била необходима, защото тя компенсира само разходите за финансиране, и по-малък размер би довел до по-ниски равнища на инвестиции.

| (232) | В действителност според обобщените в таблица 3 и таблица 4 финансови резултати летището все още реализира загуби и не е способно да финансира собствените си инвестиционни разходи. Поради това може да се направи заключение, че помощта е била необходима, за да се осъществят инвестиции с цел да се намали натовареността на летищната инфраструктура и да се изпълнят настоящите изисквания за модерна летищна инфраструктура. Без тази помощ летище Франкфурт Хан не би могло да отговори на очакваното търсене от страна на авиокомпаниите, пътниците и спедиторите и равнището на стопанската дейност на летището би било намалено. |
| --- | --- |

(232)

В действителност според обобщените в таблица 3 и таблица 4 финансови резултати летището все още реализира загуби и не е способно да финансира собствените си инвестиционни разходи. Поради това може да се направи заключение, че помощта е била необходима, за да се осъществят инвестиции с цел да се намали натовареността на летищната инфраструктура и да се изпълнят настоящите изисквания за модерна летищна инфраструктура. Без тази помощ летище Франкфурт Хан не би могло да отговори на очакваното търсене от страна на авиокомпаниите, пътниците и спедиторите и равнището на стопанската дейност на летището би било намалено.

| (233) | Следва да се отбележи, че публичната подкрепа е предоставена в периода, в който FFHG реализира значителни инвестиции в инфраструктурата (повече от 220 милиона евро през периода 2001—2012 г.). От тях 46 милиона евро са инвестирани в рамките на разглеждания период (2009—2012 г.). От това следва, че инвестиционната помощ покрива само част от общите инвестиционни разходи и е ограничена до разликата между лихвения процент, изплатен за средствата, и пазарния лихвен процент, при който FFHG е трябвало да получи тези средства на пазара. Също така разглежданата инвестиционна помощ е предоставена под формата на 100 % държавна гаранция и средства при преференциални условия, а не под формата на преки безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

(233)

Следва да се отбележи, че публичната подкрепа е предоставена в периода, в който FFHG реализира значителни инвестиции в инфраструктурата (повече от 220 милиона евро през периода 2001—2012 г.). От тях 46 милиона евро са инвестирани в рамките на разглеждания период (2009—2012 г.). От това следва, че инвестиционната помощ покрива само част от общите инвестиционни разходи и е ограничена до разликата между лихвения процент, изплатен за средствата, и пазарния лихвен процент, при който FFHG е трябвало да получи тези средства на пазара. Също така разглежданата инвестиционна помощ е предоставена под формата на 100 % държавна гаранция и средства при преференциални условия, а не под формата на преки безвъзмездни средства.

| (234) | Поради това Комисията счита, че разглежданата мярка за помощ е имала стимулиращ ефект и че размерът на помощта е ограничен до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност, и следователно е пропорционален. |
| --- | --- |

(234)

Поради това Комисията счита, че разглежданата мярка за помощ е имала стимулиращ ефект и че размерът на помощта е ограничен до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност, и следователно е пропорционален.

Заключение

| (235) | Въз основа на горепосоченото Комисията достига до заключението, че инвестиционната помощ, предоставена на летище Франкфурт Хан, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора и отговаря на условията за съвместимост, заложени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(235)

Въз основа на горепосоченото Комисията достига до заключението, че инвестиционната помощ, предоставена на летище Франкфурт Хан, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора и отговаря на условията за съвместимост, заложени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

6.5.5.   Съвместимост на оперативната помощ съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

Съвместимост на оперативната помощ съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

| (236) | В раздел 5.1 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. са определени критериите, които Комисията ще прилага при оценяването на съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора. В съответствие с точка 172 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията ще прилага тези критерии спрямо всички случаи на оперативна помощ, включително помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление. |
| --- | --- |

(236)

В раздел 5.1 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. са определени критериите, които Комисията ще прилага при оценяването на съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора. В съответствие с точка 172 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията ще прилага тези критерии спрямо всички случаи на оперативна помощ, включително помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление.

| (237) | Съгласно точка 137 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. неправомерна оперативна помощ, предоставена преди датата на публикуване на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. — например предоставените средства от паричния фонд, тъй като те могат да се считат за оперативна помощ (вж. съображения 185 и 186) — може да бъде обявена за съвместими с вътрешния пазар до пълния размер на непокритите оперативни разходи стига да са спазени следните кумулативни условия:






  а) | принос за ясно определена цел от общ интерес: това условие е изпълнено inter alia, ако помощта увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите или улеснява регионалното развитие (86); |
| --- | --- | --- |

(237)

Съгласно точка 137 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. неправомерна оперативна помощ, предоставена преди датата на публикуване на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. — например предоставените средства от паричния фонд, тъй като те могат да се считат за оперативна помощ (вж. съображения 185 и 186) — може да бъде обявена за съвместими с вътрешния пазар до пълния размер на непокритите оперативни разходи стига да са спазени следните кумулативни условия:

а)

принос за ясно определена цел от общ интерес: това условие е изпълнено inter alia, ако помощта увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите или улеснява регионалното развитие (86);

принос за ясно определена цел от общ интерес

inter alia

86

| б) | необходимост от държавна намеса: помощта трябва да е насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар (87); |
| --- | --- |

б)

необходимост от държавна намеса: помощта трябва да е насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар (87);

необходимост от държавна намеса

87

| в) | наличие на стимулиращ ефект: това условие е изпълнено, когато при липса на оперативна помощ и предвид на вероятното наличие на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока, има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее (88); |
| --- | --- |

в)

наличие на стимулиращ ефект: това условие е изпълнено, когато при липса на оперативна помощ и предвид на вероятното наличие на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока, има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее (88);

наличие на стимулиращ ефект

88

| г) | пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до необходимия минимум): за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност (89); |
| --- | --- |

г)

пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до необходимия минимум): за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност (89);

пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до необходимия минимум)

89

| д) | избягване на неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията (90). |
| --- | --- |

д)

избягване на неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията (90).

избягване на неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията

90

а)   Принос за ясно определена цел от общ интерес

| (238) | Съгласно раздел 5.1.2, буква а) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., с цел да се даде на летищата време да се приспособят към новите пазарни реалности и за да се избегне прекъсването на въздушното движение и свързаността на регионите, оперативната помощ за летища ще бъде считана за допринасяща за постигането на цел от общ интерес, ако тя: i) увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като създава места за достъп до вътрешни за Съюза полети; ii) намалява натовареността на въздушния трафик на възловите летища на Съюза; или iii) улеснява регионалното развитие. |
| --- | --- |

(238)

Съгласно раздел 5.1.2, буква а) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., с цел да се даде на летищата време да се приспособят към новите пазарни реалности и за да се избегне прекъсването на въздушното движение и свързаността на регионите, оперативната помощ за летища ще бъде считана за допринасяща за постигането на цел от общ интерес, ако тя: i) увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като създава места за достъп до вътрешни за Съюза полети; ii) намалява натовареността на въздушния трафик на възловите летища на Съюза; или iii) улеснява регионалното развитие.

| (239) | В контекста на изложеното в съображения 199—204 Комисията счита, че продължаването на експлоатацията на летище Франкфурт Хан увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като създава места за достъп до вътрешни за Съюза полети в региона Хунсрюк. В допълнение продължаването на експлоатацията на летището улеснява регионалното развитие на региона Хунсрюк и създаването на нови работни места. Освен това експлоатацията и развитието на летище Франкфурт Хан съдействат и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(239)

В контекста на изложеното в съображения 199—204 Комисията счита, че продължаването на експлоатацията на летище Франкфурт Хан увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като създава места за достъп до вътрешни за Съюза полети в региона Хунсрюк. В допълнение продължаването на експлоатацията на летището улеснява регионалното развитие на региона Хунсрюк и създаването на нови работни места. Освен това експлоатацията и развитието на летище Франкфурт Хан съдействат и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (240) | Поради това Комисията достига до заключението, че разглежданата мярка отговаря на ясно определена цел от общ интерес. |
| --- | --- |

(240)

Поради това Комисията достига до заключението, че разглежданата мярка отговаря на ясно определена цел от общ интерес.

б)   Необходимост от държавна намеса

| (241) | Съгласно раздел 5.1.2, буква б) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да се оцени дали държавната помощ действително постига целта от общ интерес, е необходимо да бъде открит проблемът, който трябва да бъде решен. В това отношение всяка държавна помощ за летището трябва да бъде насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар. |
| --- | --- |

(241)

Съгласно раздел 5.1.2, буква б) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да се оцени дали държавната помощ действително постига целта от общ интерес, е необходимо да бъде открит проблемът, който трябва да бъде решен. В това отношение всяка държавна помощ за летището трябва да бъде насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар.

| (242) | Комисията отбелязва, че летище Франкфурт Хан е регионално летище с приблизително 2,7 милиона пътници годишно. При него са налице високи постоянни оперативни разходи и при настоящите пазарни условия то няма възможност да покрие собствените си оперативни разходи. Следователно е необходима държавна намеса (вж. точка 89 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.). |
| --- | --- |

(242)

Комисията отбелязва, че летище Франкфурт Хан е регионално летище с приблизително 2,7 милиона пътници годишно. При него са налице високи постоянни оперативни разходи и при настоящите пазарни условия то няма възможност да покрие собствените си оперативни разходи. Следователно е необходима държавна намеса (вж. точка 89 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.).

в)   Целесъобразност на мерките за помощ

| (243) | Съгласно раздел 5.1.2, буква в) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. всяка мярка за помощ за летище трябва да е подходящ инструмент на политиката за постигането на целта от общ интерес. Следователно държавите членки трябва да докажат, че не са налице други инструменти на политиката или инструменти за помощ, нарушаващи конкуренцията в по-малка степен, които биха позволили да се постигне същата цел. |
| --- | --- |

(243)

Съгласно раздел 5.1.2, буква в) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. всяка мярка за помощ за летище трябва да е подходящ инструмент на политиката за постигането на целта от общ интерес. Следователно държавите членки трябва да докажат, че не са налице други инструменти на политиката или инструменти за помощ, нарушаващи конкуренцията в по-малка степен, които биха позволили да се постигне същата цел.

| (244) | Според Германия въпросните мерки за помощ са подходящи за постигането на преследваната цел от общ интерес, която не би могла да бъде постигната чрез друг инструмент на политиката, който нарушава конкуренцията в по-малка степен. |
| --- | --- |

(244)

Според Германия въпросните мерки за помощ са подходящи за постигането на преследваната цел от общ интерес, която не би могла да бъде постигната чрез друг инструмент на политиката, който нарушава конкуренцията в по-малка степен.

| (245) | В настоящия случай размерът на помощта (разликата между пазарния лихвен процент за средствата, предоставени от паричния фонд, и действителния лихвен процент) е под действително направените непокрити оперативни загуби (вж. таблица 4, EBITDA, с изключение на извънредните приходи на летището) и е бил ограничен до необходимия минимум, тъй като помощта е била предоставена под формата на възстановим заем, а не като безвъзмездни средства. Не съществува друга мярка на политиката, която би позволила да летището да продължи дейността си. Следователно компенсирането на загубите е ограничено до минимум и не осигурява никакви печалби. |
| --- | --- |

(245)

В настоящия случай размерът на помощта (разликата между пазарния лихвен процент за средствата, предоставени от паричния фонд, и действителния лихвен процент) е под действително направените непокрити оперативни загуби (вж. таблица 4, EBITDA, с изключение на извънредните приходи на летището) и е бил ограничен до необходимия минимум, тъй като помощта е била предоставена под формата на възстановим заем, а не като безвъзмездни средства. Не съществува друга мярка на политиката, която би позволила да летището да продължи дейността си. Следователно компенсирането на загубите е ограничено до минимум и не осигурява никакви печалби.

| (246) | С оглед на съображения 244 и 245 Комисията счита, че разглежданите мерки са подходящи средства за постигане на желаната цел от общ интерес. |
| --- | --- |

(246)

С оглед на съображения 244 и 245 Комисията счита, че разглежданите мерки са подходящи средства за постигане на желаната цел от общ интерес.

г)   Наличие на стимулиращ ефект

| (247) | Съгласно раздел 5.1.2. буква г) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. стимулиращ ефект от оперативната помощ е налице, когато при липса на оперативна помощ има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее. В тази оценка трябва да се вземе предвид наличието на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока. |
| --- | --- |

(247)

Съгласно раздел 5.1.2. буква г) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. стимулиращ ефект от оперативната помощ е налице, когато при липса на оперативна помощ има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее. В тази оценка трябва да се вземе предвид наличието на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока.

| (248) | Без помощта мащабът на операциите на летище Франкфурт Хан би бил сериозно засегнат и намален, което в крайна сметка ще доведе до напускане на пазара от страна на летището поради непокрити оперативни загуби. |
| --- | --- |

(248)

Без помощта мащабът на операциите на летище Франкфурт Хан би бил сериозно засегнат и намален, което в крайна сметка ще доведе до напускане на пазара от страна на летището поради непокрити оперативни загуби.

| (249) | С оглед на горепосоченото Комисията счита, че разглежданите мерки за помощ имат стимулиращ ефект. |
| --- | --- |

(249)

С оглед на горепосоченото Комисията счита, че разглежданите мерки за помощ имат стимулиращ ефект.

д)   Пропорционалност на размера на помощ (ограничаване на помощта до минимум)

| (250) | Съгласно раздел 5.1.2, буква д) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност. |
| --- | --- |

(250)

Съгласно раздел 5.1.2, буква д) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност.

| (251) | В настоящия случай размерът на помощта е ограничен до размера на непокрития оперативен разход за капитала, тъй като тя компенсира само действително направените разходи. |
| --- | --- |

(251)

В настоящия случай размерът на помощта е ограничен до размера на непокрития оперативен разход за капитала, тъй като тя компенсира само действително направените разходи.

| (252) | Поради това Комисията счита, че размерът на оперативната помощ в този случай е пропорционален и ограничен до минимума, необходим за осъществяване на подпомаганата дейност. |
| --- | --- |

(252)

Поради това Комисията счита, че размерът на оперативната помощ в този случай е пропорционален и ограничен до минимума, необходим за осъществяване на подпомаганата дейност.

е)   Избягване на неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки

| (253) | Съгласно раздел 5.1.2, буква е) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. при оценяване на съвместимостта на оперативната помощ ще се вземат предвид нарушенията на конкуренцията и въздействието върху търговията. |
| --- | --- |

(253)

Съгласно раздел 5.1.2, буква е) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. при оценяване на съвместимостта на оперативната помощ ще се вземат предвид нарушенията на конкуренцията и въздействието върху търговията.

| (254) | В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или 100 километра разстояние) няма летища, експлоатирани за търговски цели. Дори и ако тази стандартна зона на обслужване бъде допълнително разширена към други летища, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан, както е посочено в съображения 224—228, не са налице неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията между летищата, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан (а именно летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург и летище Саарбрюкен). |
| --- | --- |

(254)

В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или 100 километра разстояние) няма летища, експлоатирани за търговски цели. Дори и ако тази стандартна зона на обслужване бъде допълнително разширена към други летища, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан, както е посочено в съображения 224—228, не са налице неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията между летищата, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан (а именно летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург и летище Саарбрюкен).

| (255) | С оглед на горепосоченото Комисията счита, че всички неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки вследствие на оперативната помощ, предоставена в полза на FFHG, са ограничени до минимум. |
| --- | --- |

(255)

С оглед на горепосоченото Комисията счита, че всички неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки вследствие на оперативната помощ, предоставена в полза на FFHG, са ограничени до минимум.

Заключение

| (256) | В контекста на изложеното в съображения 238—255 Комисията достига до заключението, че мерките са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(256)

В контекста на изложеното в съображения 238—255 Комисията достига до заключението, че мерките са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

7.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (257) | В контекста на изложеното в съображения 99—124 Комисията счита, че кредитната линия, предоставена на FFGH от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(257)

В контекста на изложеното в съображения 99—124 Комисията счита, че кредитната линия, предоставена на FFGH от паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (258) | В контекста на изложеното в съображения от 127 до 138 Комисията счита, че държавната гаранция, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц, осигуряваща 100 % от непогасените суми по заемите от ISB представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(258)

В контекста на изложеното в съображения от 127 до 138 Комисията счита, че държавната гаранция, предоставена от провинция Райнланд-Пфалц, осигуряваща 100 % от непогасените суми по заемите от ISB представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (259) | В контекста на изложеното в съображения 140—169 Комисията достига до заключението, че заеми No 1, 3 и 4 от ISB са били предоставени при лихвени проценти, които отговарят на пазарните условия. Следователно предвид факта, че кумулативните критерии в член 107, параграф 1 от Договора не са изпълнени, Комисията счита, че тези заеми не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(259)

В контекста на изложеното в съображения 140—169 Комисията достига до заключението, че заеми No 1, 3 и 4 от ISB са били предоставени при лихвени проценти, които отговарят на пазарните условия. Следователно предвид факта, че кумулативните критерии в член 107, параграф 1 от Договора не са изпълнени, Комисията счита, че тези заеми не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (260) | В контекста на изложеното в съображения 140—169 по-горе Комисията достига до заключението, че заеми No 2 и 5 от ISB са предоставени под референтния лихвен процент. Тъй като останалите критерии по член 107, параграф 1 от Договора също са изпълнени, заемите представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(260)

В контекста на изложеното в съображения 140—169 по-горе Комисията достига до заключението, че заеми No 2 и 5 от ISB са предоставени под референтния лихвен процент. Тъй като останалите критерии по член 107, параграф 1 от Договора също са изпълнени, заемите представляват държавна помощ.

| (261) | Тъй като кредитната линия и средствата, предоставени от паричния фонд, 100 %-овата държавна гаранция и заемите No 2 и 5 от ISB вече са били предоставени на FFHG, Комисията счита, че Германия не е спазила забраната по член 108, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(261)

Тъй като кредитната линия и средствата, предоставени от паричния фонд, 100 %-овата държавна гаранция и заемите No 2 и 5 от ISB вече са били предоставени на FFHG, Комисията счита, че Германия не е спазила забраната по член 108, параграф 3 от Договора.

| (262) | В контекста на изложеното в съображения 199—232 Комисията заключава, че предоставената на летище Франкфурт Хан инвестиционна помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, тъй като отговаря на условията за съвместимост, определени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(262)

В контекста на изложеното в съображения 199—232 Комисията заключава, че предоставената на летище Франкфурт Хан инвестиционна помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, тъй като отговаря на условията за съвместимост, определени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

| (263) | В контекста на изложеното в съображения 238—255 Комисията достига до заключението, че средствата, предоставени от паричния фонд при привилегировани условия, отговарят на условията за съвместимост за оперативна помощ, посочени в точка 137 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., и са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(263)

В контекста на изложеното в съображения 238—255 Комисията достига до заключението, че средствата, предоставени от паричния фонд при привилегировани условия, отговарят на условията за съвместимост за оперативна помощ, посочени в точка 137 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., и са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

| (264) | Комисията отбелязва, че Германия е съгласна с приемането на решението на английски език, |
| --- | --- |

(264)

Комисията отбелязва, че Германия е съгласна с приемането на решението на английски език,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ, неправомерно приведената в действие от Германия в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора в полза на Flughafen Frankfurt Hahn GmbH в периода 2009—2012 г. посредством отпускането на 100 %-ова гаранция за заеми, предоставени от Investitions- und Strukturbank на Райнланд-Пфалц, заемите, предоставени от Investitions- und Strukturbank на провинция Райнланд-Пфалц на 31 август 2009 г., възлизащи на 20,0 милиона евро, и на 30 септември 2009 г., възлизащи на 6,8 милиона, както и разрешението Flughafen Frankfurt Hahn GmbH да участва в паричния фонд на провинция Райнланд-Пфалц и да усвои заеми в размер до 45 милиона евро при привилегировани условия от този паричен фонд, е съвместима с вътрешния пазар.

Член 2

Заемите, предоставени от Investitions- und Strukturbank на Райнланд-Пфалц на Flughafen Frankfurt Hahn GmbH между 15 юли 2007 г. и 30 септември 2009 г. в размер на общо 46,8 милиона евро, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Член 3

Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.

Съставено в Брюксел на 1 октомври 2014 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Заместник-председател

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г., членове 87 и 88 от Договора за ЕО станаха съответно членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз („Договорът“). Двете групи от членове са по същество еднакви. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от Договора следва да се разбират като позовавания на членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно. С Договора се въвеждат също някои промени в терминологията, като например „Общност“ се заменя със „Съюз“, а „общ пазар“ се заменя с „вътрешен пазар“. В настоящото решение ще бъде използвана терминологията от Договора.

1

(2)  
  ОВ C 216, 21.7.2012 г., стр. 1.

2

(3)  Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1).

3

(4)  Вж. бележка под линия 2.

4

(5)  Съобщение на Комисията — Насоки относно държавните помощи за летища и авиокомпании (ОВ C 99, 4.4.2014 г., стр. 3).

5

(6)  Прилагане на членове 92 и 93 от Договора за ЕО и член 61 от Споразумението за ЕИП спрямо държаните помощи в авиационния сектор (ОВ C 350, 10.12.1994 г., стр. 5).

6

(7)  Насоки на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища (ОВ C 312, 9.12.2005 г., стр. 1).

7

(8)  
  ОВ C 113, 15.4.2014 г., стр. 30.

8

(*1)  
  Поверителна информация

*1

Поверителна информация

(9)  По-долу в настоящото решение терминът „Fraport“ се използва за обозначаване както на „FAG“ преди промяната на търговското наименование, така и на „Fraport AG“ след промяната.

9

(10)  Съгласно раздел 7, параграф 3 от споразумението за закупуване тази сума може да бъде намалена, например в случай че разходите на FFHG за защита от шума надхвърлят определен таван.

10

(11)  Провинция Хесе притежава 45,24 % от акциите на Fraport, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (100 % собственост на община Франкфурт на Майн) притежава 28,89 %, а Федерална република Германия притежава 25,87 %.

11

(12)  
  Ryanair е ирландска авиокомпания, която е член на Европейското сдружение на нискотарифните авиокомпании. Дейността на авиокомпанията е свързана с вторични регионални летища. Понастоящем авиокомпанията обслужва приблизително 160 европейски дестинации. Ryanair има хомогенен флот, състоящ се от самолети Boeing 737-800 със 189 места.

12

Ryanair

(13)  
  Wizz Air е унгарска авиокомпания, която е член на Европейското сдружение на нискотарифните авиокомпании. Wizz Air group се състои от три осъществяващи дейност дружества, а именно Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria и Wizz Air Ukraine. Бизнес моделът на авиокомпанията е свързан с вторични регионални летища. Понастоящем авиокомпанията обслужва приблизително 150 европейски дестинации. Wizz Air има хомогенен флот, който се състои от самолети Airbus A 320 със 180 места.

13

Wizz Air

(14)  Съобщение на Комисията от 12 декември 2007 г. относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (ОВ C 14, 19.1.2008 г., стр. 6).

14

(15)  KMV Riskcalc 3.1 за Германия; този модел се използва за оценка на кредитния рейтинг на нетъргувани дружества въз основа на техните финансови данни. С KMV RiskCalc 3.1 на Moody's за Германия се изчислява очакваната честота на неизпълнението (или вероятност от неизпълнение) за предприятия, които не се търгуват на фондовата борса, въз основа на данни от финансовите отчети.

15

(16)  С оглед на обясненията в съображение (46) за кредитните рейтинги се взема предвид краткосрочната продължителност на заемите, предоставени от паричния фонд.

16

(17)  Отчитане на структурата на собствеността.

17

(18)  Това отговаря на рейтинг от [BB+ до B-] по рейтинговата скала на Standard & Poor's. Тази рейтингова категория означава, че заемополучателят е [...].

18

(19)  Това отговаря на рейтинг от [BBB- до B] по рейтинговата скала на Standard & Poor's. Тази рейтингова категория означава, че заемополучателят е [...].

19

(20)  В това отношение Германия се позовава на решение на Съда от 23 февруари 1961 г. по дело De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Висш орган, C-30/59, Recueil 00003, стр. 3, точка 43.

20

De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Висш орган

(21)  Deutsche Bank, „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung“, 3 септември 2009 г.

21

(22)  Точка 3.2.1 от Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung: „..., gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]
  “. Рейтингова категория [<BBB+] включва всички рейтинги, които са под [BBB+] от рейтинговата скала на Standard and Poor.

22

, gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]

(23)  Deutsche Bank обаче не е предоставила коригирания рейтинг за FFHG.

23

(24)  Този лихвен процент се изчислява, както следва: [от 5 до 25] базисни пункта — рисков марж, изплатен по 5-годишни облигации в евро на German Länder, [от 5 до 25] базисни пункта — в допълнение към горепосочения марж вследствие на косвен риск поради държавно предприятие, [от 5 до 25] базисни пункта — поради ограничената търгуемост на дълга.

24

(25)  Рейтинг Ergebnis FFHG от Volksbank Hunsrück-Nahe eG. Този рейтинг отговаря на [от B до BB] по рейтинговата скала на Standard and Poor's (вж. Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010 г., стр. 18).

25

(26)  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. Този рейтинг отговаря на [от B- до BB-] по рейтингова скала на Standard and Poor's (вж. Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010 г., стр. 18).

26

(27)  Отчитане на структурата на собствеността.

27

(28)  Известие на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (ОВ C 155, 20.6.2008 г., стр. 10).

28

(29)  Deutsche Bank оценява два алтернативни варианта за финансиране на FFHG — един без обезпеченост и един със 100 % държавна гаранция. Тя прогнозира, че в първия случай (без обезпечение) приложимият рисков марж за 5-годишен заем ще бъде между [1,30 % и 2,05 %] годишно. Във втория случай (с гаранция, покриваща 100 % от исковете) приложимият рисков марж ще бъде между [0,25 % и 0,7 %] годишно. Разликата в маржовете между двата случая може да осигури показател за размера на гаранцията. Изчислената от Deutsche Bank разлика е в диапазона от [0,6 % до 1,8 %] годишно ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % и 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

29

(30)  Gemeinschaftsaufgabe „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  “ от 6 октомври 1969 г. (BGBl. I S. 1861 г.), последно изменен с член 8 от Закона от 7 септември 2007 г. (BGBl. I, стр. 2, 246).

30

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(31)  Flughafen Frankfurt Hahn — Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, март 2007 г.

31

(*2)  Коментари, представени от Германия, септември 2014 г.

*2

(32)  Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2).

32

(33)  Решение от 18 юни 1998 г. по дело Комисия/Италианска република, C-35/96, Recueil, стр. I-3851; Решение от 23 април 1991 г. по дело Höfner и Elser, Recueil, C-41/90, стр. I-1979; Решение от 16 ноември 1995 г. по дело Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, Recueil, стр. I-4013; Решение от 11 декември 1997 г. по дело Job Centre, C-55/96, Recueil, стр. I-7119.

33

Комисия/Италианска република

Höfner и Elser

Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

(34)  Решение от 16 юни 1987 г. по дело Комисия/Италианска република, C-118/85, Recueil, стр. 2599; Решение от 18 юни 1998 г. по дело Комисия/Италианска република, C-35/96, Recueil, стр. I-3851.

34

Комисия/Италианска република

Комисия/Италианска република

(35)  Решение по дело Leipzig/Halle, по специално точки 93—94; потвърдено с решение от 19 декември 2012 г. по дело Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle/Комисия, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821; вж. също решението от 12 декември 2000 г. по дело Aéroports de Paris/Комисия, T-128/98, Recueil, стр. II-3929, потвърдено с решение от 21 февруари 2002 г. по дело Aéroports de Paris/Комисия, C-82/01 P, Recueil, стр. I-9297 и решение от 17 декември 2008 г. по дело Ryanair/Комисия (решението на Съда по дело Charleroi), T-196/04, Сборник, стр. II-3643.

35

Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle/Комисия

Aéroports de Paris/Комисия

Aéroports de Paris/Комисия

Ryanair/Комисия (решението на Съда по дело Charleroi

(36)  Решение от 17 февруари 1993 г. по съединени дела Poucet/AGV и Pistre/Cancave, C-159/91 и C-160/91, Recueil, стр. I-637.

36

Poucet/AGV и Pistre/Cancave

(37)  Решение по дело Leipzig-Halle, точки 42—43.

37

Leipzig-Halle

(38)  Решение на Съда от 16 май 2002 г. по дело Френска република/Комисия („
  Stardust Marine
  “), C-482/99, Recueil, стр. I-4397.

38

Френска република/Комисия

Stardust Marine

(39)  Решение от 12 май 2011 г. по съединени дела Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 и T-279/08, Сборник, стр. II-01999, точка 108.

39

Nord-Pas-de-Calais

(40)  Коментари, представени от Германия на 24 април 2014 г. в отговор на въпрос 4, точка 3.

40

(41)  Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (ОВ L 318, 17.11.2006 г., стр. 17).

41

(42)  Решение от 11 юли 1996 г. по дело Syndicat français de l'Express international (SFEI) и други/La Poste и други, C-39/94, Recueil, стр. I-3547, точка 60 и решение от 29 април 1999 г. по дело, Кралство Испания/Комисия на Европейските общности, C-342/96, Recueil, стр. I-2459, точка 41

42

Syndicat français de l'Express international (SFEI) и други/La Poste и други

Кралство Испания/Комисия на Европейските общности

(43)  Решение от 2 юли 1977 г. по дело Италианска република/Комисия на Европейските общности, 173/73, Recueil, стр. 709, точка 13.

43

Италианска република/Комисия на Европейските общности

(44)  Решение от 16 май 2002 г. по дело Френска република/Комисия („
  Stardust Marine
  “), C-482/99, Recueil, стр.I-4397, точка 69.

44

Френска република/Комисия

Stardust Marine

(45)  Според Германия лихвения процент отговаря приблизително на среднопретегления междубанков лихвен процент за еврото.

45

(46)  Докладът за цялостния рейтинг на провинция Райнланд-Пфалц (включително рейтинговата история на провинцията от 1990 г. насам) от рейтингова агенция Fitch, юли 2014 г., достъпен на http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf, показва, че провинцията е имала постоянен рейтинг от AAA по рейтинговата скала.

46

(47)  Провинцията поема риска от неизпълнение на FFHG, без да получава компенсаторни плащания в замяна.

47

(48)  Решение от 30 април 1998 г. по дело Het Vlaamse Gewest/Комисия, T-214/95, Recueil, стр. II-717.

48

(49)  Вж. раздел 2.1.

49

(50)  Така например летище Лайпциг/Хале се е конкурирало с летище Ватри (Франция) за създаването на европейски център за DHL. Вж. решението по дело Leipzig/Halle, точка 93.

50

Вж. решението по дело Leipzig/Halle

(51)  Отговор на летище Лиеж по отношение на обществената консултация относно Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

51

(52)  Вж. бележка под линия 33.

52

(53)  Вж. бележка под линия 34.

53

(54)  [1,3 % – 0,7 % = 0,6 % и 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]

54

(55)  Загуба при неизпълнение (LGD) между 30 % и 60 %.

55

(56)  [...]

56

(57)  [...]

57

(58)  [...]

58

(59)  Вж. например Oxera, Estimating the cost of capital for Dutch water companies, 2011 г. (стр. 3). Вж. също данните на Bloomberg относно таксите за записване при емисии на дълг.

59

(60)  Съобщение от Комисията до държавите членки: Прилагане на членове 92 и 93 от Договора за ЕИО и член 5 от Директива (ЕИО) No 80/723 на Комисията по отношение на публичните предприятия в производствения сектор (ОВ C 307, 13.11.1993 г., стр. 3, параграф 11). Това съобщение се отнася специално за производствения сектор, но по принцип важи и за други стопански сектори. Вж. също Решение от 30 април 1998 г. по дело Cityflyer/Комисия, T-16/96, Recueil, стр. II-757, точка 51.

60

(61)  Решение 2013/693/ЕС на Комисията от 3 октомври 2012 година относно държавна помощ SA.23600 — C 38/08 (ex NN 53/07) — Германия — Финансиране на терминал 2 на летище Мюнхен (ОВ L 319, 29.11.2013 г., стр. 8); и Решение (ЕС) 2015/1469 на Комисията от 23 юли 2014 година относно държавна помощ No SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) — Германия — Финансиране на инфраструктурни проекти на летище Лайпциг/Хале (2) (ОВ L 232, 4.9.2015 г., стр. 1).)

61

(62)  Суаповият процент е по-дългият падеж, равен на междубанковия лихвен процент (IBOR). Използва се на финансовите пазари като референтен лихвен процент за установяване на размера на финансирането.

62

(63)  Суапът за кредитно неизпълнение (CDS) е (търгуем) договор за кредитен дериват, който се сключва между предоставящия кредитна защита и получателя на кредитна защита и с който кредитният риск на една присъща референтна единица се прехвърля от получателя на кредитна защита към предоставящия защита. До изтичането на договорите за CDS или до настъпването на кредитно събитие, свързано с референтна единица и определено предварително (което от събитията настъпи първо), получателят на кредитна защита заплаща премия на предоставящия защитата през равни периоди от време. Тази премия, изплащана през равни интервали от време от получателя на кредитна защита (изразен като проценти или базисни пунктове от обезпечената сума, „номиналната стойност“), се нарича CDS-спред. CDS-спредовете могат да се използват като адекватна референтна стойност за цената на кредитния риск.

63

(64)  Вж. бележка под линия 54.

64

(65)  Код на Bloomberg „EUSA4“.

65

(66)  Код на Bloomberg „EUSA1“.

66

(67)  Код на Bloomberg „EUSA3“.

67

(68)  Заем No 1 е предоставен на 14 юли 2009 г., заем No 3 е предоставен на 28 август 2009 г., а заем No 4 е предоставен на 8 септември 2009 г.

68

(69)  Източник: Bloomberg.

69

(70)  [...]

70

(71)  [...]

71

(72)  [...]

72

(73)  Решение от 14 януари 2004 г. по дело Fleuren Compost/Комисия (T-109/01, Recueil, стр. II-127).

73

Fleuren Compost/Комисия

(74)  Насоки за държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на нефинансови предприятия в затруднено положение (ОВ C 249, 31.7.2014 г., стр. 1).

74

(75)  
  ОВ C 119, 22.5.2002 г., стр. 22.

75

(76)  Точка 173 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

76

(77)  Точка 172 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

77

(78)  Точка 25, подточка 22 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

78

(79)  Прегледът се основава на показателите в споразуменията за заем на ISB по отношение на целта на съответните заеми и инвестиционни суми.

79

(80)  Изразени като печалба преди лихви, данъци, обезценка и амортизация („EBITDA“).

80

(81)  Решение на Комисията от 8 ноември 2006 г. по дело за държавна помощ N459/2006 — Германия — Карта за регионални помощи за Германия за 2007—2013 г. (ОВ C 295, 5.12.2006 г., стр. 6).

81

(82)  Вж. бележка под линия 45.

82

(83)  Вж. бележка под линия 46.

83

(84)  Решение на Комисията от 1 октомври 2014 г. относно дело за държавна помощ SA.21211 — Германия — летище Франкфурт Хан и Ryanair, все още не е публикувано в ОВ.

84

(85)  По отношение на летище Франкфурт на Майн и Люксембург Комисията също така отбелязва, че сегментът на бизнес пътуванията заема значителна част от пазарния дял на тези летища, докато на летище Франкфурт Хан той представлява само сравнително ограничен дял.

85

(86)  Точки 137, 113 и 114 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

86

(87)  Точки 137 и 116 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

87

(88)  Точки 137 и 124 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

88

(89)  Точки 137 и 125 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

89

(90)  Точки 137 и 131 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

90

---

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 134/46

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2016/789 НА КОМИСИЯТА

от 1 октомври 2014 година

относно държавна помощ SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), приведена в действие от Германия във връзка с финансирането на летище Франкфурт Хан и финансовите отношения между летището и Ryanair

(нотифицирано под номер С(2014) 6853)

(само текстът на английски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

| (1) | В периода между 2003 и 2006 г. Комисията получи жалби от различни страни, в които се твърди, че на Ryanair plc („Ryanair“ (3)), както и на оператора на летище Франкфурт Хан Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (по-нататък наричан „FFHG“), е била отпусната неправомерна държавна помощ от предприятието Fraport AG и от федералните провинции (Länder) Райнланд-Пфалц и Хесен. Жалбоподателят предостави допълнителна информация на 22 септември 2003 г. и на 1 юни 2006 г. |
| --- | --- |

(1)

В периода между 2003 и 2006 г. Комисията получи жалби от различни страни, в които се твърди, че на Ryanair plc („Ryanair“ (3)), както и на оператора на летище Франкфурт Хан Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (по-нататък наричан „FFHG“), е била отпусната неправомерна държавна помощ от предприятието Fraport AG и от федералните провинции (Länder) Райнланд-Пфалц и Хесен. Жалбоподателят предостави допълнителна информация на 22 септември 2003 г. и на 1 юни 2006 г.

Ryanair plc

3

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Fraport AG

Länder

| (2) | С писма от 25 септември 2006 г. и 9 февруари 2007 г. Комисията поиска информация от Германия. Германия отговори с писма съответно от 20 декември 2006 г. и 29 юни 2007 г. |
| --- | --- |

(2)

С писма от 25 септември 2006 г. и 9 февруари 2007 г. Комисията поиска информация от Германия. Германия отговори с писма съответно от 20 декември 2006 г. и 29 юни 2007 г.

| (3) | С писмо от 17 юни 2008 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на финансирането на FFHG и неговите финансови отношения с Ryanair („решението за откриване на процедурата от 2008 г.“). Германия представи мненията си на 27 октомври 2008 г. |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 17 юни 2008 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на финансирането на FFHG и неговите финансови отношения с Ryanair („решението за откриване на процедурата от 2008 г.“). Германия представи мненията си на 27 октомври 2008 г.

| (4) | Решението за откриване на процедурата от 2008 г. е регистрирано под номер SA.21121 (C29/08). Решението за откриване на процедурата от 2008 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) на 17 януари 2009 г. Комисията призова заинтересованите страни да представят мненията си в срок един месец от датата на публикуване. |
| --- | --- |

(4)

Решението за откриване на процедурата от 2008 г. е регистрирано под номер SA.21121 (C29/08). Решението за откриване на процедурата от 2008 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) на 17 януари 2009 г. Комисията призова заинтересованите страни да представят мненията си в срок един месец от датата на публикуване.

Официален вестник на Европейския съюз

4

| (5) | Комисията получи мнения от Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“), Федералната асоциация на германските въздушни превозвачи (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, „BDF“), Ryanair, Société Air France SA („Air France“) и Асоциацията на европейските авиокомпании (Association of European Airlines, „AEA“). С писмо от 16 април 2009 г. тя препрати тези мнения на Германия. На Германия бе предоставена възможност да отговори в срок от един месец и тя предаде своите мнения и допълнителна информация на 1 юли 2009 г. |
| --- | --- |

(5)

Комисията получи мнения от Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“), Федералната асоциация на германските въздушни превозвачи (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, „BDF“), Ryanair, Société Air France SA („Air France“) и Асоциацията на европейските авиокомпании (Association of European Airlines, „AEA“). С писмо от 16 април 2009 г. тя препрати тези мнения на Германия. На Германия бе предоставена възможност да отговори в срок от един месец и тя предаде своите мнения и допълнителна информация на 1 юли 2009 г.

| (6) | С писмо от 4 март 2011 г. Lufthansa предостави допълнителна информация във връзка с решението за откриване на процедурата от 2008 г., като разгледа нови предполагаеми мерки за държавна помощ. |
| --- | --- |

(6)

С писмо от 4 март 2011 г. Lufthansa предостави допълнителна информация във връзка с решението за откриване на процедурата от 2008 г., като разгледа нови предполагаеми мерки за държавна помощ.

| (7) | С писмо от 18 март 2011 г. Комисията препрати жалбата на Германия и поиска допълнителна информация за новите твърдения относно мерки за държавна помощ. Германия отговори с писма от 19 май 2011 г. и 23 май 2011 г. |
| --- | --- |

(7)

С писмо от 18 март 2011 г. Комисията препрати жалбата на Германия и поиска допълнителна информация за новите твърдения относно мерки за държавна помощ. Германия отговори с писма от 19 май 2011 г. и 23 май 2011 г.

| (8) | Тези отговори обаче бяха непълни. Ето защо с писмо от 6 юни 2011 г. Комисията изпрати напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (5). Германия отговори с писма от 14 юни 2011 г. и 16 юни 2011 г. |
| --- | --- |

(8)

Тези отговори обаче бяха непълни. Ето защо с писмо от 6 юни 2011 г. Комисията изпрати напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (5). Германия отговори с писма от 14 юни 2011 г. и 16 юни 2011 г.

5

| (9) | С писмо от 13 юли 2011 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на кредитната линия, предоставена на FFHG от механизма за обединяване на парични средства на провинция Райнланд-Пфалц, заема, предоставен на FFHG от Investitions- und Strukturbank на провинция Райнланд-Пфалц („ISB“), и гаранцията за заема от ISB, предоставена на FFHG от провинция Райнланд-Пфалц („решението за откриване на процедурата от 2011 г.“). Решението за откриване на процедурата от 2011 г. е регистрирано под номер SA.32833 (2011/C). Решението за откриване на процедурата от 2011 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 21 юли 2012 г. (6) |
| --- | --- |

(9)

С писмо от 13 юли 2011 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на кредитната линия, предоставена на FFHG от механизма за обединяване на парични средства на провинция Райнланд-Пфалц, заема, предоставен на FFHG от Investitions- und Strukturbank на провинция Райнланд-Пфалц („ISB“), и гаранцията за заема от ISB, предоставена на FFHG от провинция Райнланд-Пфалц („решението за откриване на процедурата от 2011 г.“). Решението за откриване на процедурата от 2011 г. е регистрирано под номер SA.32833 (2011/C). Решението за откриване на процедурата от 2011 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 21 юли 2012 г. (6)

Официален вестник на Европейския съюз

6

| (10) | С писмо от 20 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация във връзка с решението за откриване на процедурата от 2008 г. Германия отговори с писмо от 16 април 2012 г. С писмо от 27 юли 2012 г. Комисията отново поиска допълнителна информация. Германия отговори с писмо от 4 септември 2012 г. |
| --- | --- |

(10)

С писмо от 20 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация във връзка с решението за откриване на процедурата от 2008 г. Германия отговори с писмо от 16 април 2012 г. С писмо от 27 юли 2012 г. Комисията отново поиска допълнителна информация. Германия отговори с писмо от 4 септември 2012 г.

| (11) | С писмо от 25 февруари 2014 г. Комисията информира Германия за приемането на своите Насоки относно държавните помощи за летища и авиокомпании (7) („Насоките за въздухоплаването от 2014 г.“) на 20 февруари 2014 г. Комисията информира Германия, че тези насоки ще започнат да се прилагат от датата на публикуването им в Официален вестник на Европейския съюз. Тя предостави на Германия възможност да даде мнението си по тези насоки и евентуалното им прилагане спрямо настоящия случай в рамките на 20 работни дни. С писмо от 17 март 2014 г. Комисията припомни на Германия, че ако не получи мнения в рамките на срока от 20 работни дни, Комисията ще счита, че Германия няма мнение. |
| --- | --- |

(11)

С писмо от 25 февруари 2014 г. Комисията информира Германия за приемането на своите Насоки относно държавните помощи за летища и авиокомпании (7) („Насоките за въздухоплаването от 2014 г.“) на 20 февруари 2014 г. Комисията информира Германия, че тези насоки ще започнат да се прилагат от датата на публикуването им в Официален вестник на Европейския съюз. Тя предостави на Германия възможност да даде мнението си по тези насоки и евентуалното им прилагане спрямо настоящия случай в рамките на 20 работни дни. С писмо от 17 март 2014 г. Комисията припомни на Германия, че ако не получи мнения в рамките на срока от 20 работни дни, Комисията ще счита, че Германия няма мнение.

7

Официален вестник на Европейския съюз.

| (12) | С писма от 23 март 2014 г. и 4 април 2014 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори с писма от 17 и 24 април 2014 г. и 9 май 2014 г. |
| --- | --- |

(12)

С писма от 23 март 2014 г. и 4 април 2014 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори с писма от 17 и 24 април 2014 г. и 9 май 2014 г.

| (13) | Насоките за въздухоплаването от 2014 г. бяха публикувани в Официален вестник на Европейския съюз на 4 април 2014 г. Те замениха Насоките за въздухоплаването от 1994 г. (8), както и Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (9). |
| --- | --- |

(13)

Насоките за въздухоплаването от 2014 г. бяха публикувани в Официален вестник на Европейския съюз на 4 април 2014 г. Те замениха Насоките за въздухоплаването от 1994 г. (8), както и Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (9).

Официален вестник на Европейския съюз

8

9

| (14) | На 15 април 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувано известие, с което държавите членки и заинтересованите страни бяха приканени да представят мненията си относно прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. в разглеждания случай в срок от един месец от датата им на публикуване. (10) Lufthansa и Transport & Environment представиха становища. С писмо от 26 август 2014 г. Комисията препрати тези становища на Германия. С писмо от 3 септември 2014 г. Германия информира Комисията, че няма становище по този въпрос. |
| --- | --- |

(14)

На 15 април 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувано известие, с което държавите членки и заинтересованите страни бяха приканени да представят мненията си относно прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. в разглеждания случай в срок от един месец от датата им на публикуване. (10) Lufthansa и Transport & Environment представиха становища. С писмо от 26 август 2014 г. Комисията препрати тези становища на Германия. С писмо от 3 септември 2014 г. Германия информира Комисията, че няма становище по този въпрос.

Официален вестник на Европейския съюз

10

| (15) | С писмо от 17 юни 2014 г. Германия се съгласи по изключение това решение да бъде прието и нотифицирано само на английски език. |
| --- | --- |

(15)

С писмо от 17 юни 2014 г. Германия се съгласи по изключение това решение да бъде прието и нотифицирано само на английски език.

2.   КОНТЕКСТ НА МЕРКИТЕ

КОНТЕКСТ НА МЕРКИТЕ

2.1.   ПРЕОБРАЗУВАНЕ НА ЛЕТИЩЕТО И СТРУКТУРАТА НА СОБСТВЕНОСТТА МУ

ПРЕОБРАЗУВАНЕ НА ЛЕТИЩЕТО И СТРУКТУРАТА НА СОБСТВЕНОСТТА МУ

| (16) | Летище Франкфурт Хан е разположено в провинция Райнланд-Пфалц, на приблизително 120 километра западно от град Франкфурт на Майн. До 1992 г. летище Франкфурт Хан е военновъздушна база на САЩ. Впоследствие е превърнато в гражданско летище. То има лиценз за 24-часово опериране. |
| --- | --- |

(16)

Летище Франкфурт Хан е разположено в провинция Райнланд-Пфалц, на приблизително 120 километра западно от град Франкфурт на Майн. До 1992 г. летище Франкфурт Хан е военновъздушна база на САЩ. Впоследствие е превърнато в гражданско летище. То има лиценз за 24-часово опериране.

| (17) | На 1 април 1995 г.Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG („Holding Hahn“), което представлява публично-частно партньорство между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц, придобива собствеността върху инфраструктурата на летище Франкфурт Хан от Германия. В периода 1995—1998 г. същото публично-частно партньорство развива летището с цел там да бъде изградена промишлена и търговска зона. Според Германия, след като партньорството между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц се е оказало неуспешно, на 1 януари 1998 г. в проекта се включва и Flughafen Frankfurt/Main GmbH („Fraport“) (11), което в крайна сметка поема експлоатацията на летището. |
| --- | --- |

(17)

На 1 април 1995 г.Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG („Holding Hahn“), което представлява публично-частно партньорство между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц, придобива собствеността върху инфраструктурата на летище Франкфурт Хан от Германия. В периода 1995—1998 г. същото публично-частно партньорство развива летището с цел там да бъде изградена промишлена и търговска зона. Според Германия, след като партньорството между Wayss & Freytag и провинция Райнланд-Пфалц се е оказало неуспешно, на 1 януари 1998 г. в проекта се включва и Flughafen Frankfurt/Main GmbH („Fraport“) (11), което в крайна сметка поема експлоатацията на летището.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

11

| (18) | Според Германия Fraport, което вече е експлоатирало и управлявало международното летище Франкфурт на Майн, разположено на приблизително 115 километра от летище Франкфурт Хан, се е включило по няколко стратегически причини. На първо място, Германия посочва, че летище Франкфурт Хан е било единственото летище в близост до летище Франкфурт на Майн, което е имало потенциал да се превърне в напълно развито международно летище. Тъй като по това време летище Франкфурт на Майн вече е достигнало пълния си капацитет, е съществувал потенциал за второ рентабилно летище в региона. На второ място, по това време летище Франкфурт Хан е било единственото германско летище с лиценз за 24-часово опериране, особено полезен за товарни полети. На трето място, пистата е била напълно оборудвана и е можело да се използва при всякакви метеорологични условия. Освен това Германия твърди, че собствениците на летище Schiphol също са обмисляли придобиването на летище Франкфурт Хан и по този начин, с поемането на дейността на летище Франкфурт Хан, Fraport е успяло да предотврати навлизането на нежелан конкурент. |
| --- | --- |

(18)

Според Германия Fraport, което вече е експлоатирало и управлявало международното летище Франкфурт на Майн, разположено на приблизително 115 километра от летище Франкфурт Хан, се е включило по няколко стратегически причини. На първо място, Германия посочва, че летище Франкфурт Хан е било единственото летище в близост до летище Франкфурт на Майн, което е имало потенциал да се превърне в напълно развито международно летище. Тъй като по това време летище Франкфурт на Майн вече е достигнало пълния си капацитет, е съществувал потенциал за второ рентабилно летище в региона. На второ място, по това време летище Франкфурт Хан е било единственото германско летище с лиценз за 24-часово опериране, особено полезен за товарни полети. На трето място, пистата е била напълно оборудвана и е можело да се използва при всякакви метеорологични условия. Освен това Германия твърди, че собствениците на летище Schiphol също са обмисляли придобиването на летище Франкфурт Хан и по този начин, с поемането на дейността на летище Франкфурт Хан, Fraport е успяло да предотврати навлизането на нежелан конкурент.

| (19) | Fraport е закупило 64,90 % от акциите на оператора Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen („FFHG & Co KG“) за сумата от [...] (*1) евро. Плащането на част от покупната цена ([...] EUR) е било дължимо на 31 декември 2007 г. при спазване на определени условия (12). През август 1999 г. Fraport е придобило 73,37 % от акциите на Holding Hahn и 74,90 % от акциите на основния му партньор Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH за сумата от [...] EUR. По този начин Fraport на практика става новият партньор на провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(19)

Fraport е закупило 64,90 % от акциите на оператора Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen („FFHG & Co KG“) за сумата от [...] (*1) евро. Плащането на част от покупната цена ([...] EUR) е било дължимо на 31 декември 2007 г. при спазване на определени условия (12). През август 1999 г. Fraport е придобило 73,37 % от акциите на Holding Hahn и 74,90 % от акциите на основния му партньор Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH за сумата от [...] EUR. По този начин Fraport на практика става новият партньор на провинция Райнланд-Пфалц.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen („FFHG & Co KG“)

*1

12

Holding Hahn

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (20) | По отношение на летище Франкфурт Хан Fraport поставя акцент върху системното развитие на пътническия и товарния превоз на летището. В тази връзка Fraport е едно от първите предприятия, започнали да прилагат бизнес модел, чиято основна цел е привличането на нискотарифни авиокомпании. Въз основа на това Fraport е сключило с Holding Hahn ново споразумение за прехвърляне на печалбите и загубите след преобразуването на Holding Hahn в германско дружество с ограничена отговорност (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, „GmbH“). Преобразуването и сключването на споразумението са осъществени на 24 ноември 2000 г. |
| --- | --- |

(20)

По отношение на летище Франкфурт Хан Fraport поставя акцент върху системното развитие на пътническия и товарния превоз на летището. В тази връзка Fraport е едно от първите предприятия, започнали да прилагат бизнес модел, чиято основна цел е привличането на нискотарифни авиокомпании. Въз основа на това Fraport е сключило с Holding Hahn ново споразумение за прехвърляне на печалбите и загубите след преобразуването на Holding Hahn в германско дружество с ограничена отговорност (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, „GmbH“). Преобразуването и сключването на споразумението са осъществени на 24 ноември 2000 г.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung

GmbH

| (21) | Впоследствие Holding Hahn и FFHG & Co KG се сливат и се формира Flughafen Hahn GmbH. Провинция Райнланд-Пфалц притежава 26,93 %, а Fraport притежава 73,07 % от акциите в новото дружество. По-късно търговското наименование на дружеството отново е променено на Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH („FFHG“). През 2001 г. двата акционера, Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, вливат нов капитал във FFHG (вж. подробно описание в раздел 3). |
| --- | --- |

(21)

Впоследствие Holding Hahn и FFHG & Co KG се сливат и се формира Flughafen Hahn GmbH. Провинция Райнланд-Пфалц притежава 26,93 %, а Fraport притежава 73,07 % от акциите в новото дружество. По-късно търговското наименование на дружеството отново е променено на Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH („FFHG“). През 2001 г. двата акционера, Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, вливат нов капитал във FFHG (вж. подробно описание в раздел 3).

Flughafen Hahn GmbH

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

| (22) | До 11 юни 2001 г. 100 % от акциите на Fraport са били държани от публични акционери. (13) На 11 юни Fraport започва да се котира на фондовата борса и 29,71 % от акциите му биват продадени на частни акционери, като останалите 70,29 % от акциите остават притежание на публични акционери. |
| --- | --- |

(22)

До 11 юни 2001 г. 100 % от акциите на Fraport са били държани от публични акционери. (13) На 11 юни Fraport започва да се котира на фондовата борса и 29,71 % от акциите му биват продадени на частни акционери, като останалите 70,29 % от акциите остават притежание на публични акционери.

13

| (23) | През ноември 2002 г. провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесен, Fraport и FFHG сключват споразумение за по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. В споразумението се предвижда второ увеличение на уставния капитал. Във връзка с това провинция Хесен се присъединява към FFHG като трети акционер. Към въпросния момент 65 % от акциите са собственост на Fraport, а провинция Хесен и провинция Райнланд-Пфалц притежават по 17,5 % всяка. Тази структура на собствеността остава непроменена до 2009 г., когато Fraport продава всички свои акции на провинция Райнланд-Пфалц, която от този момент нататък притежава мажоритарно участие от 82,5 %. Останалите 17,5 % продължават да са собственост на провинция Хесен. |
| --- | --- |

(23)

През ноември 2002 г. провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесен, Fraport и FFHG сключват споразумение за по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. В споразумението се предвижда второ увеличение на уставния капитал. Във връзка с това провинция Хесен се присъединява към FFHG като трети акционер. Към въпросния момент 65 % от акциите са собственост на Fraport, а провинция Хесен и провинция Райнланд-Пфалц притежават по 17,5 % всяка. Тази структура на собствеността остава непроменена до 2009 г., когато Fraport продава всички свои акции на провинция Райнланд-Пфалц, която от този момент нататък притежава мажоритарно участие от 82,5 %. Останалите 17,5 % продължават да са собственост на провинция Хесен.

2.2.   РАЗВИТИЕ НА ПРЕВОЗА НА ПЪТНИЦИ И ТОВАРИ И НАМИРАЩИ СЕ В БЛИЗОСТ ЛЕТИЩА

РАЗВИТИЕ НА ПРЕВОЗА НА ПЪТНИЦИ И ТОВАРИ И НАМИРАЩИ СЕ В БЛИЗОСТ ЛЕТИЩА

| (24) | Пътникопотокът на летището се е увеличил от 29 289 през 1998 г. до 4 милиона през 2007 г. и е намалял до около 2,7 милиона през 2013 г. (вж. таблица 1). Понастоящем летището се обслужва от Ryanair, Wizz Air (14) и други въздушни превозвачи. През 2013 г. делът на пътниците на Ryanair е приблизително [80—100 %].

  Таблица 1


  Развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.








  Година | Брой пътници | Брой на пътниците на Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 г. | 29 289 | 0 |
| 1999 г. | 140 706 | 89 129 |
| 2000 г. | 380 284 | 318 664 |
| 2001 г. | 447 142 | 397 593 |
| 2002 г. | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 г. | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 г. | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 г. | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 г. | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 г. | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 г. | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 г. | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 г. | 3 457 540 | [2 766 032 —3 457 540 ] |
| 2011 г. | 2 894 363 | [2 315 490 —2 894 363 ] |
| 2012 г. | 2 791 185 | [2 232 948 —2 791 185 ] |
| 2013 г. | 2 667 529 | [2 134 023 —2 667 529 ] |

(24)

Пътникопотокът на летището се е увеличил от 29 289 през 1998 г. до 4 милиона през 2007 г. и е намалял до около 2,7 милиона през 2013 г. (вж. таблица 1). Понастоящем летището се обслужва от Ryanair, Wizz Air (14) и други въздушни превозвачи. През 2013 г. делът на пътниците на Ryanair е приблизително [80—100 %].

14

Таблица 1

Таблица 1

Развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.

Развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.

Година

Брой пътници

Брой на пътниците на Ryanair

1998 г.

29 289

0

1999 г.

140 706

89 129

2000 г.

380 284

318 664

2001 г.

447 142

397 593

2002 г.

1 457 527

1 231 790

2003 г.

2 431 783

2 341 784

2004 г.

2 760 379

2 668 713

2005 г.

3 079 528

2 856 109

2006 г.

3 705 088

3 319 772

2007 г.

4 015 155

3 808 062

2008 г.

3 940 585

3 821 850

2009 г.

3 793 958

3 682 050

2010 г.

3 457 540

[2 766 032 —3 457 540 ]

2011 г.

2 894 363

[2 315 490 —2 894 363 ]

2012 г.

2 791 185

[2 232 948 —2 791 185 ]

2013 г.

2 667 529

[2 134 023 —2 667 529 ]

| (25) | Летище Франкфурт Хан е отбелязало ръст и при въздушния превоз на товари. Въздушният превоз на товари на летището се е увеличил от приблизително 16 000 тона през 1998 г. до приблизително 286 000 тона в пиковия период през 2011 г. и впоследствие е намалял до приблизително 151 000 тона през 2013 г. (вж. таблица 2). Общото количество на обслужените на летището товари през 2013 г., включително спедицията, възлиза на приблизително 447 000 тона.

  Таблица 2


  Развитие на превоза на товари на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.








  Година | Общо въздушен превоз на товари в тонове | Общо превоз на товари, включително спедиция, в тонове |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 г. | 16 020 | 134 920 |
| 1999 г. | 43 676 | 168 437 |
| 2000 г. | 75 547 | 191 001 |
| 2001 г. | 25 053 | 133 743 |
| 2002 г. | 23 736 | 138 131 |
| 2003 г. | 37 065 | 158 873 |
| 2004 г. | 66 097 | 191 117 |
| 2005 г. | 107 305 | 228 921 |
| 2006 г. | 123 165 | 266 174 |
| 2007 г. | 125 049 | 289 404 |
| 2008 г. | 179 375 | 338 490 |
| 2009 г. | 174 664 | 322 170 |
| 2010 г. | 228 547 | 466 429 |
| 2011 г. | 286 416 | 565 344 |
| 2012 г. | 207 520 | 503 995 |
| 2013 г. | 152 503 | 446 608 |

(25)

Летище Франкфурт Хан е отбелязало ръст и при въздушния превоз на товари. Въздушният превоз на товари на летището се е увеличил от приблизително 16 000 тона през 1998 г. до приблизително 286 000 тона в пиковия период през 2011 г. и впоследствие е намалял до приблизително 151 000 тона през 2013 г. (вж. таблица 2). Общото количество на обслужените на летището товари през 2013 г., включително спедицията, възлиза на приблизително 447 000 тона.

Таблица 2

Таблица 2

Развитие на превоза на товари на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.

Развитие на превоза на товари на летище Франкфурт Хан в периода 1998—2013 г.

Година

Общо въздушен превоз на товари в тонове

Общо превоз на товари, включително спедиция, в тонове

1998 г.

16 020

134 920

1999 г.

43 676

168 437

2000 г.

75 547

191 001

2001 г.

25 053

133 743

2002 г.

23 736

138 131

2003 г.

37 065

158 873

2004 г.

66 097

191 117

2005 г.

107 305

228 921

2006 г.

123 165

266 174

2007 г.

125 049

289 404

2008 г.

179 375

338 490

2009 г.

174 664

322 170

2010 г.

228 547

466 429

2011 г.

286 416

565 344

2012 г.

207 520

503 995

2013 г.

152 503

446 608

| (26) | В близост до летище Франкфурт Хан са разположени следните летища:






  i. | Летище Франкфурт на Майн (на приблизително 115 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 15 минути път с автомобил) е международен летищен център, обслужващ множество различни дестинации, включващи полети на къси разстояния и полети на дълги разстояния. То се обслужва предимно от мрежови превозвачи, които предлагат свързващи полети, въпреки че предлага и връзки от „точка до точка“ и чартърни полети. Освен пътникопотока (приблизително 58 милиона през 2013 г.), летище Франкфурт на Майн обслужва също и въздушен превоз на товари (приблизително 2 милиона тона през 2013 г.). На фигура 1 е показано развитието на трафика на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г. |
| --- | --- | --- |

(26)

В близост до летище Франкфурт Хан са разположени следните летища:

i.

Летище Франкфурт на Майн (на приблизително 115 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 15 минути път с автомобил) е международен летищен център, обслужващ множество различни дестинации, включващи полети на къси разстояния и полети на дълги разстояния. То се обслужва предимно от мрежови превозвачи, които предлагат свързващи полети, въпреки че предлага и връзки от „точка до точка“ и чартърни полети. Освен пътникопотока (приблизително 58 милиона през 2013 г.), летище Франкфурт на Майн обслужва също и въздушен превоз на товари (приблизително 2 милиона тона през 2013 г.). На фигура 1 е показано развитието на трафика на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г.

| ii. | Летище Люксембург (на приблизително 111 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 30 минути път с автомобил) е международно летище, което обслужва голямо разнообразие от дестинации. Освен пътникопотока (приблизително 2,2 милиона през 2013 г.) то е обслужило и 673 500 тона въздушен превоз на товари. |
| --- | --- |

ii.

Летище Люксембург (на приблизително 111 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 30 минути път с автомобил) е международно летище, което обслужва голямо разнообразие от дестинации. Освен пътникопотока (приблизително 2,2 милиона през 2013 г.) то е обслужило и 673 500 тона въздушен превоз на товари.

| iii. | Летище Цвайбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил). |
| --- | --- |

iii.

Летище Цвайбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил).

| iv. | Летище Саарбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил). |
| --- | --- |

iv.

Летище Саарбрюкен (на приблизително 128 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 35 минути път с автомобил).

| v. | Летище Кьолн-Бон (на приблизително 175 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 44 минути път с автомобил). |
| --- | --- |

v.

Летище Кьолн-Бон (на приблизително 175 километра от летище Франкфурт Хан, приблизително 1 час и 44 минути път с автомобил).

Фигура 1

Фигура 1

Развитие на пътникопотока на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г.

Развитие на пътникопотока на летища Франкфурт на Майн и Франкфурт Хан в периода 2000—2012 г.

Франкфурт Хан пътници

Франкфурт на Майн пътници

Year

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Съотношение пътници на Франкфурт на Майн към пътници на Франкфурт Хан за периода 2000—2012 г. в %

2.3.   ПРЕГЛЕД НА ИНВЕСТИЦИИТЕ, ПРЕДПРИЕТИ ОТ FFHG, И НА НЕГОВИТЕ ФИНАНСОВИ РЕЗУЛТАТИ

ПРЕГЛЕД НА ИНВЕСТИЦИИТЕ, ПРЕДПРИЕТИ ОТ FFHG, И НА НЕГОВИТЕ ФИНАНСОВИ РЕЗУЛТАТИ

| (27) | В таблица 3 е представен преглед на направените от FFHG инвестиции в периода 2001—2012 г. на обща стойност приблизително 216 милиона евро.

  Таблица 3


  Преглед на инвестициите, направени в периода 2001—2012 г.




















  В хил. евро | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | Общо 2001—2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Инвестиции в инфраструктура и оборудване |
| Постъпили активи вкл. преосчетоводени |
| Земя | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Терминал | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Карго хангар | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Офис сграда | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Инвестиции в друга инфраструктура | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Перон | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Друга инфраструктура | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Нематериални дълготрайни активи (напр. ИТ) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Оборудване | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Общо | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

В таблица 3 е представен преглед на направените от FFHG инвестиции в периода 2001—2012 г. на обща стойност приблизително 216 милиона евро.

Таблица 3

Таблица 3

Преглед на инвестициите, направени в периода 2001—2012 г.

Преглед на инвестициите, направени в периода 2001—2012 г.

В хил. евро

В хил. евро

2001 г.

2001 г.

2002 г.

2002 г.

2003 г.

2003 г.

2004 г.

2004 г.

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

2010 г.

2010 г.

2011 г.

2011 г.

2012 г.

2012 г.

Общо 2001—2012 г.

Общо 2001—2012 г.

Инвестиции в инфраструктура и оборудване

Постъпили активи вкл. преосчетоводени

Земя

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Терминал

2 519

3 310

251

Карго хангар

3 850

3 222

Офис сграда

2 428

[...]

Инвестиции в друга инфраструктура

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Перон

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Друга инфраструктура

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Нематериални дълготрайни активи (напр. ИТ)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Оборудване

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Общо

Общо

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | В таблица 4 е представен преглед на годишните финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

  Таблица 4


  Годишни финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.



















  В хил. евро | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Отчет за приходите и разходите |
| Приходи | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Други приходи (вкл. Компенсация за услуги от общ икономически интерес) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Общо приходи | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Разходи за материали | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Разходи за персонал | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Други разходи | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (без други приходи) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Амортизация | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Резултат от финансова дейност (получени лихви минус платени лихви) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Извънредни приходи и разходи | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Данъци | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Покриване на загубите на Fraport чрез прехвърлянето на печалбите и загубите | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Годишен резултат (печалба/загуба) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

В таблица 4 е представен преглед на годишните финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

Таблица 4

Таблица 4

Годишни финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

Годишни финансови резултати на FFHG в периода 2001—2012 г.

В хил. евро

В хил. евро

2001 г.

2001 г.

2002 г.

2002 г.

2003 г.

2003 г.

2004 г.

2004 г.

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

2010 г.

2010 г.

2011 г.

2011 г.

2012 г.

2012 г.

Отчет за приходите и разходите

Приходи

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Други приходи (вкл. Компенсация за услуги от общ икономически интерес)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Общо приходи

Общо приходи

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Разходи за материали

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Разходи за персонал

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Други разходи

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (без други приходи)

EBITDA (без други приходи)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Амортизация

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Резултат от финансова дейност (получени лихви минус платени лихви)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Извънредни приходи и разходи

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Данъци

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Покриване на загубите на Fraport чрез прехвърлянето на печалбите и загубите

Покриване на загубите на Fraport чрез прехвърлянето на печалбите и загубите

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Годишен резултат (печалба/загуба)

Годишен резултат (печалба/загуба)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

3.1.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FFHG

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FFHG

3.1.1.   МЯРКА 1: СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ПЕЧАЛБИ И ЗАГУБИ ОТ 2001 Г.

| (29) | FFHG и Fraport са сключили споразумение, според което Fraport има право на всички печалби, генерирани от FFHG. В замяна Fraport се задължава да поеме всички загуби на FFHG. Провинция Райнланд-Пфалц и Fraport са сключили споразумение на 31 август 1999 г., в което Fraport се ангажира да сключи споразумение за прехвърляне на печалбите и загубите („СППЗ“). Съответният нотариален договор е сключен на 24 ноември 2000 г. и СППЗ от 2001 г. влиза в сила на 1 януари 2001 г. („СППЗ от 2001 г.“) (15). |
| --- | --- |

(29)

FFHG и Fraport са сключили споразумение, според което Fraport има право на всички печалби, генерирани от FFHG. В замяна Fraport се задължава да поеме всички загуби на FFHG. Провинция Райнланд-Пфалц и Fraport са сключили споразумение на 31 август 1999 г., в което Fraport се ангажира да сключи споразумение за прехвърляне на печалбите и загубите („СППЗ“). Съответният нотариален договор е сключен на 24 ноември 2000 г. и СППЗ от 2001 г. влиза в сила на 1 януари 2001 г. („СППЗ от 2001 г.“) (15).

15

| (30) | Fraport е имало право да прекрати СППЗ от 2001 г., като даде предизвестие от шест месеца, но само от 31 декември 2005 г. нататък. Ако не бъде прекратено, споразумението се продължава с мълчаливо съгласие в края на всяка календарна година за период от още една година, но най-късно до 31 декември 2010 г. |
| --- | --- |

(30)

Fraport е имало право да прекрати СППЗ от 2001 г., като даде предизвестие от шест месеца, но само от 31 декември 2005 г. нататък. Ако не бъде прекратено, споразумението се продължава с мълчаливо съгласие в края на всяка календарна година за период от още една година, но най-късно до 31 декември 2010 г.

| (31) | Сключването на СППЗ от 2001 г. е одобрено от надзорния съвет и акционерите на Fraport (16). По-късно срокът на действие на СППЗ от 2001 г. е удължен до 2014 г. по силата на споразумение от 5 април 2004 г. („СППЗ от 2004 г.“). До момента, когато СППЗ от 2001 г. е заменено от СППЗ от 2004 г. („СППЗ от 2004 г.“, вж. съображение 45), Fraport е поело загуби в размер на [...] милиона евро. |
| --- | --- |

(31)

Сключването на СППЗ от 2001 г. е одобрено от надзорния съвет и акционерите на Fraport (16). По-късно срокът на действие на СППЗ от 2001 г. е удължен до 2014 г. по силата на споразумение от 5 април 2004 г. („СППЗ от 2004 г.“). До момента, когато СППЗ от 2001 г. е заменено от СППЗ от 2004 г. („СППЗ от 2004 г.“, вж. съображение 45), Fraport е поело загуби в размер на [...] милиона евро.

16

3.1.2.   МЯРКА 2: УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА ОТ 2001 Г.

| (32) | В доклад за холдинговия комитет на Fraport (17) от 19 януари 2001 г. се отбелязва, че загубите, натрупани от FFHG в периода 1998—2005 г., вероятно ще възлизат на [...] милиона евро и следователно ще надвишават двукратно прогнозите от 1997 г. В допълнение два от основните клиенти за товарни полети на FFHG изместват или намаляват своята дейност от летище Франкфурт Хан по едно и също време, в резултат на което обемът на товарния трафик значително намалява, а именно с 45 % през първата половина на 2001 г. |
| --- | --- |

(32)

В доклад за холдинговия комитет на Fraport (17) от 19 януари 2001 г. се отбелязва, че загубите, натрупани от FFHG в периода 1998—2005 г., вероятно ще възлизат на [...] милиона евро и следователно ще надвишават двукратно прогнозите от 1997 г. В допълнение два от основните клиенти за товарни полети на FFHG изместват или намаляват своята дейност от летище Франкфурт Хан по едно и също време, в резултат на което обемът на товарния трафик значително намалява, а именно с 45 % през първата половина на 2001 г.

17

| (33) | Вследствие на този доклад, в началото на 2001 г. Fraport възлага на консултант, Boston Consulting Group („BCG“), и на своя стратегически отдел „Придобивания и дялови участия“ („стратегическия отдел“) да разработят стратегия за FFHG. Както BCG, така и стратегическият отдел заключават, че положително развитие в дългосрочен план на FFHG е възможно само при значително подобряване на инфраструктурата като предварително условие за по-нататъшно увеличаване на обема на трафика. Стратегическият отдел също така посочва, че такова значително разширяване на FFHG ще бъде рисковано от финансова гледна точка и че дори при най-оптимистичния сценарий положителен годишен резултат (нетна годишна печалба след данъчно облагане) вероятно ще бъде достигнат най-рано през 2013 г. |
| --- | --- |

(33)

Вследствие на този доклад, в началото на 2001 г. Fraport възлага на консултант, Boston Consulting Group („BCG“), и на своя стратегически отдел „Придобивания и дялови участия“ („стратегическия отдел“) да разработят стратегия за FFHG. Както BCG, така и стратегическият отдел заключават, че положително развитие в дългосрочен план на FFHG е възможно само при значително подобряване на инфраструктурата като предварително условие за по-нататъшно увеличаване на обема на трафика. Стратегическият отдел също така посочва, че такова значително разширяване на FFHG ще бъде рисковано от финансова гледна точка и че дори при най-оптимистичния сценарий положителен годишен резултат (нетна годишна печалба след данъчно облагане) вероятно ще бъде достигнат най-рано през 2013 г.

| (34) | Въз основа на проучването на BCG и на своя собствен анализ стратегическият отдел изготвя програма за развитие за FFHG, в която се предвиждат инвестиции в размер на 172 милиона евро до 2007 г. Тези инвестиции се състоят от програма за„спешни мерки“, оценена на 27 милиона евро, която вклюва удължаването на пистата до 3 400 метра, разходите за планиране за процедурата по утвърждаване на план („Planfeststellungsverfahren“) за удължаването на пистата до 3 800 метра, както и допълнителните разходи за започнатото строителство на новия пътнически терминал. |
| --- | --- |

(34)

Въз основа на проучването на BCG и на своя собствен анализ стратегическият отдел изготвя програма за развитие за FFHG, в която се предвиждат инвестиции в размер на 172 милиона евро до 2007 г. Тези инвестиции се състоят от програма за„спешни мерки“, оценена на 27 милиона евро, която вклюва удължаването на пистата до 3 400 метра, разходите за планиране за процедурата по утвърждаване на план („Planfeststellungsverfahren“) за удължаването на пистата до 3 800 метра, както и допълнителните разходи за започнатото строителство на новия пътнически терминал.

Planfeststellungsverfahren

| (35) | Въпреки това през 2001 г. съотношението собствен капитал/дълг на FFHG е едва 4 % (18). В допълнение, считано от 31 декември 2005 г. Fraport има право да прекрати СППЗ от 2001 г. При тези условия FFHG не е можело да финансира програмата „за спешни мерки“ чрез допълнителен заем, но се е нуждаело от вливане на нов капитал. |
| --- | --- |

(35)

Въпреки това през 2001 г. съотношението собствен капитал/дълг на FFHG е едва 4 % (18). В допълнение, считано от 31 декември 2005 г. Fraport има право да прекрати СППЗ от 2001 г. При тези условия FFHG не е можело да финансира програмата „за спешни мерки“ чрез допълнителен заем, но се е нуждаело от вливане на нов капитал.

18

| (36) | Решението за увеличение на капитала е взето с решение на надзорния съвет на Fraport на 14 декември 2001 г. и след това с решение на акционерите на FFHG на 9 януари 2002 г. За всяко увеличение на уставния капитал на дружество с ограничена отговорност като FFHG се изисква одобрението на всички участващи акционери. |
| --- | --- |

(36)

Решението за увеличение на капитала е взето с решение на надзорния съвет на Fraport на 14 декември 2001 г. и след това с решение на акционерите на FFHG на 9 януари 2002 г. За всяко увеличение на уставния капитал на дружество с ограничена отговорност като FFHG се изисква одобрението на всички участващи акционери.

| (37) | Вследствие на това одобрение Fraport и провинция Райнланд-Пфалц увеличават уставния капитал с 27 милиона евро — от 3,5 милиона евро на 30,5 милиона евро. На 9 януари 2002 г. Fraport внася 19,7 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц — 7,3 милиона евро. Увеличението на капитала е предназначено за финансиране на удължаването на пистата и инвестиции в друга инфраструктура, за да се увеличи рентабилността на летището. |
| --- | --- |

(37)

Вследствие на това одобрение Fraport и провинция Райнланд-Пфалц увеличават уставния капитал с 27 милиона евро — от 3,5 милиона евро на 30,5 милиона евро. На 9 януари 2002 г. Fraport внася 19,7 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц — 7,3 милиона евро. Увеличението на капитала е предназначено за финансиране на удължаването на пистата и инвестиции в друга инфраструктура, за да се увеличи рентабилността на летището.

3.1.3.   МЯРКА 3: УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА ОТ 2004 Г.

| (38) | На 27 ноември 2002 г. Fraport, провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесен и FFHG се договарят, че провинция Хесен ще стане третия акционер във FFHG и в това си качество ще участва с принос от [...] милиона евро в момента, когато ще бъде необходим допълнителен капитал за финансиране на инвестициите. Освен това се постига договореност за изграждане на тясно сътрудничество между летище Франкфурт на Майн и летище Франкфурт Хан. |
| --- | --- |

(38)

На 27 ноември 2002 г. Fraport, провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесен и FFHG се договарят, че провинция Хесен ще стане третия акционер във FFHG и в това си качество ще участва с принос от [...] милиона евро в момента, когато ще бъде необходим допълнителен капитал за финансиране на инвестициите. Освен това се постига договореност за изграждане на тясно сътрудничество между летище Франкфурт на Майн и летище Франкфурт Хан.

| (39) | Постига се съгласие, че са необходими допълнителни инвестиции, за да се увеличи рентабилността на летище Франкфурт Хан. Тези инвестиции са свързани например с удължаване на пистата до 3 800 метра. На 22 март 2004 г. е изготвен проект на акционерно споразумение между Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен. Окончателното акционерно споразумение във връзка с решението за осъществяване на увеличението на капитала от 2004 г. е подписано от Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен на 30 март 2005 г. и е вписано в търговския регистър на 19.5.2005 г. |
| --- | --- |

(39)

Постига се съгласие, че са необходими допълнителни инвестиции, за да се увеличи рентабилността на летище Франкфурт Хан. Тези инвестиции са свързани например с удължаване на пистата до 3 800 метра. На 22 март 2004 г. е изготвен проект на акционерно споразумение между Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен. Окончателното акционерно споразумение във връзка с решението за осъществяване на увеличението на капитала от 2004 г. е подписано от Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен на 30 март 2005 г. и е вписано в търговския регистър на 19.5.2005 г.

| (40) | Трите страни са договорили увеличение на капитала в размер на 19,5 милиона евро за уставния капитал на FFHG, като по този начин се продължава инвестиционната програма, предложена през 2001 г. от стратегическия отдел (вж. съображения 33—34). Провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са се съгласили на това увеличение на капитала, при условие че между FFHG и Fraport ще бъде сключено ново СППЗ, обхващащо периода до 31.12.2014 г. Акционерите са се съгласили също така, че всеки допълнителен дълг, който FFHG ще натрупа, ще бъде обезпечен от Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в съотношение, съответстващо на разпределението на капитала във FFHG. На тази основа Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са поели ангажимент да рефинансират инвестициите в инфраструктура на FFHG. |
| --- | --- |

(40)

Трите страни са договорили увеличение на капитала в размер на 19,5 милиона евро за уставния капитал на FFHG, като по този начин се продължава инвестиционната програма, предложена през 2001 г. от стратегическия отдел (вж. съображения 33—34). Провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са се съгласили на това увеличение на капитала, при условие че между FFHG и Fraport ще бъде сключено ново СППЗ, обхващащо периода до 31.12.2014 г. Акционерите са се съгласили също така, че всеки допълнителен дълг, който FFHG ще натрупа, ще бъде обезпечен от Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в съотношение, съответстващо на разпределението на капитала във FFHG. На тази основа Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са поели ангажимент да рефинансират инвестициите в инфраструктура на FFHG.

| (41) | Между 2004 и 2009 г. е осъществено вливане на нов капитал във FFHG в размер на 19,5 милиона евро на няколко транша. Делът на Fraport в увеличението на капитала възлиза на 10,21 милиона евро, този на провинция Райнланд-Пфалц на 540 000 EUR, а провинция Хесен е допринесла 8,75 милиона евро. |
| --- | --- |

(41)

Между 2004 и 2009 г. е осъществено вливане на нов капитал във FFHG в размер на 19,5 милиона евро на няколко транша. Делът на Fraport в увеличението на капитала възлиза на 10,21 милиона евро, този на провинция Райнланд-Пфалц на 540 000 EUR, а провинция Хесен е допринесла 8,75 милиона евро.

| (42) | Освен това и двете провинции Райнланд-Пфалц и Хесен са поели задължението и са допринесли в съответствие с графика за плащане (вж. таблица 5 по-долу) други 11,25 милиона евро като капиталов резерв, които да бъдат изплатени от Райнланд-Пфалц между 2007 и 2009 г., а от Хесен между 2005 и 2009 г. |
| --- | --- |

(42)

Освен това и двете провинции Райнланд-Пфалц и Хесен са поели задължението и са допринесли в съответствие с графика за плащане (вж. таблица 5 по-долу) други 11,25 милиона евро като капиталов резерв, които да бъдат изплатени от Райнланд-Пфалц между 2007 и 2009 г., а от Хесен между 2005 и 2009 г.

| (43) | Следователно общият размер на увеличението на капитала, за което е взето решение през 2005 г., е 42 милиона евро. |
| --- | --- |

(43)

Следователно общият размер на увеличението на капитала, за което е взето решение през 2005 г., е 42 милиона евро.

| (44) | Плащанията са били дължими в съответствие със следния график, показан в таблица 5 (в хиляди евро):

  Таблица 5


  График за плащане на вливанията на капитал












  Fraport |
| --- | --- |
| | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | Общо |
| Плащания по капиталови вноски | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Капиталов резерв | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Общо собствен капитал | | | | | | 10 214 |
| Провинция Хесен |
| | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | Общо |
| Плащания по капиталови вноски | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Капиталов резерв | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Общо собствен капитал | | | | | | 20 000 |
| Провинция Райнланд-Пфалц |
| | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | Общо |
| Плащания по капиталови вноски | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Капиталов резерв | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Общо собствен капитал | | | | | | 11 786 |

(44)

Плащанията са били дължими в съответствие със следния график, показан в таблица 5 (в хиляди евро):

Таблица 5

Таблица 5

График за плащане на вливанията на капитал

График за плащане на вливанията на капитал

Fraport

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

Общо

Общо

Плащания по капиталови вноски

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Капиталов резерв

0

0

0

0

0

0

Общо собствен капитал

Общо собствен капитал

10 214

10 214

Провинция Хесен

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

Общо

Общо

Плащания по капиталови вноски

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Капиталов резерв

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Общо собствен капитал

Общо собствен капитал

20 000

20 000

Провинция Райнланд-Пфалц

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

Общо

Общо

Плащания по капиталови вноски

537

0

0

0

0

537

Капиталов резерв

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Общо собствен капитал

Общо собствен капитал

11 786

11 786

3.1.4.   МЯРКА 4: СППЗ ОТ 2004 Г.

| (45) | Тъй като това е било условие за одобряване на увеличението на капитала, FFHG и Fraport удължават срока на действие на СППЗ от 2001 г. до 2014 г. по силата на споразумение от 5 април 2004 г. Новото споразумение за покриване на печалбите и загубите обаче става ефективно едва след одобрението от събранието на акционерите на Fraport. Както е договорено от акционерите на FFHG във връзка с увеличението на капитала, във въпросното СППЗ от 2004 г. е установено, че всеки допълнителен дълг, натрупан от FFHG, ще трябва да бъде компенсиран от Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в съотношение, което отговаря на акционерния им капитал. |
| --- | --- |

(45)

Тъй като това е било условие за одобряване на увеличението на капитала, FFHG и Fraport удължават срока на действие на СППЗ от 2001 г. до 2014 г. по силата на споразумение от 5 април 2004 г. Новото споразумение за покриване на печалбите и загубите обаче става ефективно едва след одобрението от събранието на акционерите на Fraport. Както е договорено от акционерите на FFHG във връзка с увеличението на капитала, във въпросното СППЗ от 2004 г. е установено, че всеки допълнителен дълг, натрупан от FFHG, ще трябва да бъде компенсиран от Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в съотношение, което отговаря на акционерния им капитал.

| (46) | В изпълнение на СППЗ от 2004 г. Fraport е поело загуби на приблизителна стойност [...] милиона евро до 2009 г. Поради това в рамките на двете последователни СППЗ взети заедно от Fraport са били компенсирани загуби, натрупани в периода 2001—2009 г., на обща стойност [...] милиона евро. От тази сума [...] милиона евро са свързани с амортизацията на активи, а [...] милиона евро са лихвените плащания по заеми за финансиране на инфраструктура. |
| --- | --- |

(46)

В изпълнение на СППЗ от 2004 г. Fraport е поело загуби на приблизителна стойност [...] милиона евро до 2009 г. Поради това в рамките на двете последователни СППЗ взети заедно от Fraport са били компенсирани загуби, натрупани в периода 2001—2009 г., на обща стойност [...] милиона евро. От тази сума [...] милиона евро са свързани с амортизацията на активи, а [...] милиона евро са лихвените плащания по заеми за финансиране на инфраструктура.

| (47) | През 2009 г. Fraport е продало целия си дял във FFHG на провинция Райнланд-Пфалц и по този начин също така е прекратило СППЗ. |
| --- | --- |

(47)

През 2009 г. Fraport е продало целия си дял във FFHG на провинция Райнланд-Пфалц и по този начин също така е прекратило СППЗ.

3.1.5.   МЯРКА 5: КОМПЕНСАЦИЯ ЗА FFHG ЗА ПРОВЕРКИ ЗА СИГУРНОСТ

| (48) | Провинция Райнланд-Пфалц събира такса сигурност на летището от всички заминаващи пътници на летище Франкфурт Хан. Провинцията не извършва сама проверките за сигурност, но е възложила тази задача на летището като подизпълнител, което от своя страна я е възложило чрез споразумение на охранителна фирма. Като възнаграждение за извършване на проверките за сигурност, провинцията превежда всички приходи от таксата за сигурност на летището. |
| --- | --- |

(48)

Провинция Райнланд-Пфалц събира такса сигурност на летището от всички заминаващи пътници на летище Франкфурт Хан. Провинцията не извършва сама проверките за сигурност, но е възложила тази задача на летището като подизпълнител, което от своя страна я е възложило чрез споразумение на охранителна фирма. Като възнаграждение за извършване на проверките за сигурност, провинцията превежда всички приходи от таксата за сигурност на летището.

3.1.6.   МЯРКА 6: ПРЕКИ БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА ОТ ПРОВИНЦИЯ РАЙНЛАНД-ПФАЛЦ

| (49) | Според финансовите отчети за холдинговите дружества на провинция Райнланд-Пфалц (19) провинцията е предоставяла безвъзмездни средства за FFHG в следните размери, както е обобщено в таблица 6.

  Таблица 6


  Преки безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц







  Година | Преки безвъзмездни средства (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1997 г. | [...] |
| 1998 г. | [...] |
| 1999 г. | [...] |
| 2000 г. | [...] |
| Общо за периода 1997—2000 г. | [...] |
| 2001 г. | [...] |
| 2002 г. | [...] |
| 2003 г. | [...] |
| 2004 г. | [...] |
| Общо за периода 2001—2004 г. | [...] |

(49)

Според финансовите отчети за холдинговите дружества на провинция Райнланд-Пфалц (19) провинцията е предоставяла безвъзмездни средства за FFHG в следните размери, както е обобщено в таблица 6.

19

Таблица 6

Таблица 6

Преки безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц

Преки безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц

Година

Преки безвъзмездни средства (EUR)

1997 г.

[...]

1998 г.

[...]

1999 г.

[...]

2000 г.

[...]

Общо за периода 1997—2000 г.

[...]

2001 г.

[...]

2002 г.

[...]

2003 г.

[...]

2004 г.

[...]

Общо за периода 2001—2004 г.

[...]

| (50) | Преките безвъзмездни средства преди 12 декември 2000 г., предоставени от провинция Райнланд-Пфалц в полза на FFHG, възлизат на [...] милиона, докато преките безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц в полза на FFHG в периода 2001—2004 г. са в размер на [...] милиона евро. |
| --- | --- |

(50)

Преките безвъзмездни средства преди 12 декември 2000 г., предоставени от провинция Райнланд-Пфалц в полза на FFHG, възлизат на [...] милиона, докато преките безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц в полза на FFHG в периода 2001—2004 г. са в размер на [...] милиона евро.

3.2.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ FFHG В ПОЛЗА НА RYANAIR И ВСИЧКИ ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, ПРЕВОЗВАЩИ ПЪТНИЦИ

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ FFHG В ПОЛЗА НА RYANAIR И ВСИЧКИ ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, ПРЕВОЗВАЩИ ПЪТНИЦИ

| (51) | През 1999 г. FFHG е привлякло своя първи нискотарифен превозвач, Ryanair. FFHG е сключило три споразумения с Ryanair, през 1999, 2002 и 2005 г. Освен това FFHG е въвело нови летищни такси през 2001 и 2006 г. |
| --- | --- |

(51)

През 1999 г. FFHG е привлякло своя първи нискотарифен превозвач, Ryanair. FFHG е сключило три споразумения с Ryanair, през 1999, 2002 и 2005 г. Освен това FFHG е въвело нови летищни такси през 2001 и 2006 г.

3.2.1.   МЯРКА 7: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 1999 Г.

| (52) | Първото споразумение с Ryanair влиза в сила със задна дата, считано от 1 април 1999 г., и е със срок на действие 5 години („споразумението с Ryanair от 1999 г.“). Ryanair започва да осъществява дейност от летище Франкфурт Хан до Лондон-Станстед на 22 април 1999 г., когато всички съществени условия на споразуменията вече са договорени. |
| --- | --- |

(52)

Първото споразумение с Ryanair влиза в сила със задна дата, считано от 1 април 1999 г., и е със срок на действие 5 години („споразумението с Ryanair от 1999 г.“). Ryanair започва да осъществява дейност от летище Франкфурт Хан до Лондон-Станстед на 22 април 1999 г., когато всички съществени условия на споразуменията вече са договорени.

| (53) | Управителният съвет на FFHG е предоставил на надзорния съвет на заседанието му от 5 май 1999 г.Deckungsbeitragsrechnung (анализ на прага на рентабилност) за споразумението с Ryanair от 1999 г. Според Германия надзорният съвет на FFHG не е гласувал по споразумението с Ryanair от 1999 г., нито по анализа на прага на рентабилност, тъй като сключването на споразумението е оценено като въпрос на ежедневната оперативна дейност, която е от изключителната компетентност на управителния съвет на FFHG. |
| --- | --- |

(53)

Управителният съвет на FFHG е предоставил на надзорния съвет на заседанието му от 5 май 1999 г.Deckungsbeitragsrechnung (анализ на прага на рентабилност) за споразумението с Ryanair от 1999 г. Според Германия надзорният съвет на FFHG не е гласувал по споразумението с Ryanair от 1999 г., нито по анализа на прага на рентабилност, тъй като сключването на споразумението е оценено като въпрос на ежедневната оперативна дейност, която е от изключителната компетентност на управителния съвет на FFHG.

Deckungsbeitragsrechnung

| (54) | В таблица 7 са обобщени таксите, които се заплащат от Ryanair съгласно приложение 1 към споразумението с Ryanair от 1999 г.

  Таблица 7


  Таксите, които се заплащат от Ryanair съгласно приложение 1 към споразумението с Ryanair от 1999 г.







  Вид на таксата/възнаграждението | EUR |
| --- | --- | --- |
| Такса за ротация (на полет, включително такса за кацане, работа с подвижни стълби и регистрация на пътници) (20) | [...] |
| Такса за пътници (на пристигащ пътник) | [...] |
| Такса за въздушна сигурност (на заминаващ пътник) | [...] |
| Течност за обезледяване, включително гореща вода (на литър) | [...] |

(54)

В таблица 7 са обобщени таксите, които се заплащат от Ryanair съгласно приложение 1 към споразумението с Ryanair от 1999 г.

Таблица 7

Таблица 7

Таксите, които се заплащат от Ryanair съгласно приложение 1 към споразумението с Ryanair от 1999 г.

Таксите, които се заплащат от Ryanair съгласно приложение 1 към споразумението с Ryanair от 1999 г.

Вид на таксата/възнаграждението

EUR

Такса за ротация (на полет, включително такса за кацане, работа с подвижни стълби и регистрация на пътници) (20)

20

[...]

Такса за пътници (на пристигащ пътник)

[...]

Такса за въздушна сигурност (на заминаващ пътник)

[...]

Течност за обезледяване, включително гореща вода (на литър)

[...]

| (55) | По силата на приложение 3 към споразумението с Ryanair от 1999 г. FFHG е получавало допълнително [...] % комисионна за всеки билет, продаден (в брой или с кредитна карта) или издадени от гишетата на FFHG, [...] % комисионна върху таксите за свръхбагаж, събрани от FFHG, [...] EUR за всеки предплатен билет, обработен от Ryanair и [...] % комисионна за всеки автомобил под наем, резервиран чрез FFHG. |
| --- | --- |

(55)

По силата на приложение 3 към споразумението с Ryanair от 1999 г. FFHG е получавало допълнително [...] % комисионна за всеки билет, продаден (в брой или с кредитна карта) или издадени от гишетата на FFHG, [...] % комисионна върху таксите за свръхбагаж, събрани от FFHG, [...] EUR за всеки предплатен билет, обработен от Ryanair и [...] % комисионна за всеки автомобил под наем, резервиран чрез FFHG.

| (56) | Ryanair е имало право на маркетингова подкрепа в максимален годишен размер на [...] EUR, която е трябвало да се плаща от FFHG на тримесечни вноски и само за първите 3 години на експлоатация. Маркетинговата подкрепа е трябвало да се използва изключително за реклами на маршрутите, заминаващи от летище Франкфурт Хан. Ryanair е трябвало да представя подкрепящи фактури и подробни доказателства за това как са били изразходвани парите. |
| --- | --- |

(56)

Ryanair е имало право на маркетингова подкрепа в максимален годишен размер на [...] EUR, която е трябвало да се плаща от FFHG на тримесечни вноски и само за първите 3 години на експлоатация. Маркетинговата подкрепа е трябвало да се използва изключително за реклами на маршрутите, заминаващи от летище Франкфурт Хан. Ryanair е трябвало да представя подкрепящи фактури и подробни доказателства за това как са били изразходвани парите.

3.2.2.   МЯРКА 8: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2001 Г.

| (57) | На 16 октомври 2001 г. тарифата на летищните такси на летище Франкфурт Хан за 2001 г. е одобрена и публикувана от транспортния отдел на провинция Райнланд-Пфалц. Тя влиза в сила на 1 октомври 2001 г. (21) |
| --- | --- |

(57)

На 16 октомври 2001 г. тарифата на летищните такси на летище Франкфурт Хан за 2001 г. е одобрена и публикувана от транспортния отдел на провинция Райнланд-Пфалц. Тя влиза в сила на 1 октомври 2001 г. (21)

21

| (58) | Тъй като бизнес стратегията на летище Франкфурт Хан е фокусирана върху нискотарифни превозвачи, които обикновено работят със самолети Boeing 737 или Airbus A 319/320 с максимално излетно тегло на въздухоплавателното средство („MTOW“) приблизително от 50 до 80 тона, летището е въвело нулева такса за кацане и излитане за самолети с MTOW между 5,7 и 90 тона. |
| --- | --- |

(58)

Тъй като бизнес стратегията на летище Франкфурт Хан е фокусирана върху нискотарифни превозвачи, които обикновено работят със самолети Boeing 737 или Airbus A 319/320 с максимално излетно тегло на въздухоплавателното средство („MTOW“) приблизително от 50 до 80 тона, летището е въвело нулева такса за кацане и излитане за самолети с MTOW между 5,7 и 90 тона.

| (59) | В таблица 8 са обобщени таксите на въздухоплавателно средство за услуги за наземно обслужване на централната инфраструктура, които се заплащат от въздушните превозвачи съгласно тарифата на летищните такси от 2001 г.

  Таблица 8


  Такси за услуги за наземно обслужване на централната инфраструктура, които се заплащат от въздушните превозвачи съгласно тарифата на летищните такси от 2001 г. | Такса на въздухоплавателно средство в EUR |
| --- | --- | --- |
| MTOW до 90 тона | включена в таксата за излитане и кацане |
| MTOW над 90 тона | 50,00 |

(59)

В таблица 8 са обобщени таксите на въздухоплавателно средство за услуги за наземно обслужване на централната инфраструктура, които се заплащат от въздушните превозвачи съгласно тарифата на летищните такси от 2001 г.

Таблица 8

Таблица 8

Такси за услуги за наземно обслужване на централната инфраструктура, които се заплащат от въздушните превозвачи съгласно тарифата на летищните такси от 2001 г.

Такси за услуги за наземно обслужване на централната инфраструктура, които се заплащат от въздушните превозвачи съгласно тарифата на летищните такси от 2001 г.

Такса на въздухоплавателно средство в EUR

MTOW до 90 тона

MTOW до 90 тона

включена в таксата за излитане и кацане

MTOW над 90 тона

MTOW над 90 тона

50,00

| (60) | Определен е размер на пътническата такса от 4,35 евро на пристигащ пътник. Таксата за сигурност на пътниците, базирана на броя пътници на борда на самолета при заминаване, е 4,35 евро на пътник и се заплаща на отдел „Магистрали и транспорт“ — подразделение „Въздушен транспорт“ на провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(60)

Определен е размер на пътническата такса от 4,35 евро на пристигащ пътник. Таксата за сигурност на пътниците, базирана на броя пътници на борда на самолета при заминаване, е 4,35 евро на пътник и се заплаща на отдел „Магистрали и транспорт“ — подразделение „Въздушен транспорт“ на провинция Райнланд-Пфалц.

| (61) | Съгласно Правилата за полети по прибори за всеки подход на въздухоплавателно средство на летищния оператор трябва да се плаща такса за подход за контрол на въздушния трафик. За търговски или нетърговски полети тази такса е включена в таксата за кацане и излитане, ако полетът се обслужва за цели, различни от обучение и инструктаж. Следователно тя е нула за въздухоплавателни средства, за които се прилага нулева такса за кацане и излитане. |
| --- | --- |

(61)

Съгласно Правилата за полети по прибори за всеки подход на въздухоплавателно средство на летищния оператор трябва да се плаща такса за подход за контрол на въздушния трафик. За търговски или нетърговски полети тази такса е включена в таксата за кацане и излитане, ако полетът се обслужва за цели, различни от обучение и инструктаж. Следователно тя е нула за въздухоплавателни средства, за които се прилага нулева такса за кацане и излитане.

3.2.3.   МЯРКА 9: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2002 Г.

| (62) | Второто споразумение с Ryanair е от 14 февруари 2002 г. („споразумението с Ryanair от 2002 г.“) и е било представено на надзорния съвет на FFHG, проведен на 16 ноември 2001 г. В протокола от това заседание се съобщава, че по-голямата част от членовете на надзорния съвет са го одобрили. |
| --- | --- |

(62)

Второто споразумение с Ryanair е от 14 февруари 2002 г. („споразумението с Ryanair от 2002 г.“) и е било представено на надзорния съвет на FFHG, проведен на 16 ноември 2001 г. В протокола от това заседание се съобщава, че по-голямата част от членовете на надзорния съвет са го одобрили.

| (63) | Копието на споразумението с Ryanair от 2002 г., което е предадено на Комисията, не е подписано. Според Германия, въпреки че това споразумение никога не бива подписано, то все пак е било прилагано от страните от 14 февруари 2002 г. нататък. |
| --- | --- |

(63)

Копието на споразумението с Ryanair от 2002 г., което е предадено на Комисията, не е подписано. Според Германия, въпреки че това споразумение никога не бива подписано, то все пак е било прилагано от страните от 14 февруари 2002 г. нататък.

| (64) | Според Германия споразумението с Ryanair от 2002 г. заменя споразумението с Ryanair от 1999 г. и то е сключено за срок от [...] години (до [...] г.). Таксата за пътници обаче остава същата както в първоначалното споразумение от 1999 г. Ryanair разполага с възможност за удължаване срока на споразумението при подобни условия до [...]. |
| --- | --- |

(64)

Според Германия споразумението с Ryanair от 2002 г. заменя споразумението с Ryanair от 1999 г. и то е сключено за срок от [...] години (до [...] г.). Таксата за пътници обаче остава същата както в първоначалното споразумение от 1999 г. Ryanair разполага с възможност за удължаване срока на споразумението при подобни условия до [...].

| (65) | Споразумението с Ryanair от 2002 г. се основава на Стандартното споразумение за наземно обслужване на Международната асоциация за въздушен транспорт (International Air Transport Association, „IATA“), което е било адаптирано към нуждите на страните. То се състои от следните елементи:






  i. | Основното споразумение; |
| --- | --- | --- |

(65)

Споразумението с Ryanair от 2002 г. се основава на Стандартното споразумение за наземно обслужване на Международната асоциация за въздушен транспорт (International Air Transport Association, „IATA“), което е било адаптирано към нуждите на страните. То се състои от следните елементи:

i.

Основното споразумение;

| ii. | Приложение А — Описание на услугите за наземно обслужване; |
| --- | --- |

ii.

Приложение А — Описание на услугите за наземно обслужване;

| iii. | Приложение Б — 1.0 Местоположение, договорени услуги и такси за летище Франкфурт Хан; |
| --- | --- |

iii.

Приложение Б — 1.0 Местоположение, договорени услуги и такси за летище Франкфурт Хан;

| iv. | Второ приложение Б — 1.0 Местоположение, договорени услуги и такси за летище Франкфурт Хан; |
| --- | --- |

iv.

Второ приложение Б — 1.0 Местоположение, договорени услуги и такси за летище Франкфурт Хан;

| v. | Приложение 3 и допълнения 1—3 (22) към второто приложение Б — 1.0; |
| --- | --- |

v.

Приложение 3 и допълнения 1—3 (22) към второто приложение Б — 1.0;

22

| vi. | Приложение В — Летищни такси; |
| --- | --- |

vi.

Приложение В — Летищни такси;

| vii. | Приложение Г — Описание на пакета услуги за наземно обслужване „Hahn-Smart“; |
| --- | --- |

vii.

Приложение Г — Описание на пакета услуги за наземно обслужване „Hahn-Smart“;

| viii. | Трето приложение Б — Местоположение, договорени услуги и такси за летище Франкфурт Хан — „Споразумение за летищен център“ |
| --- | --- |

viii.

Трето приложение Б — Местоположение, договорени услуги и такси за летище Франкфурт Хан — „Споразумение за летищен център“

| ix. | Приложение Д — Споразумение за маркетинг |
| --- | --- |

ix.

Приложение Д — Споразумение за маркетинг

| (66) | Основното споразумение, приложение А и приложение Б — 1.0 са просто копия на стандартния образец. Страните не са попълнили никое от полетата, тъй като е било счетено, че тази част от стандартния образец не е приложима. |
| --- | --- |

(66)

Основното споразумение, приложение А и приложение Б — 1.0 са просто копия на стандартния образец. Страните не са попълнили никое от полетата, тъй като е било счетено, че тази част от стандартния образец не е приложима.

| (67) | Второто приложение Б — 1.0 е било попълнено от страните, що се отнася до наименованията на страните, банковите сметки и цената за течност за обезледяване ([...] EUR на литър) и гореща вода ([...] EUR на литър). |
| --- | --- |

(67)

Второто приложение Б — 1.0 е било попълнено от страните, що се отнася до наименованията на страните, банковите сметки и цената за течност за обезледяване ([...] EUR на литър) и гореща вода ([...] EUR на литър).

| (68) | Приложение 3 и неговите приложения 1—3 се отнасят до „по-нататъшни стратегически споразумения“ между страните. Те са свързани с техническите условия за наземно обслужване, пространството за продажба на билети и „брандинг“ (излагане на марката) на летището. |
| --- | --- |

(68)

Приложение 3 и неговите приложения 1—3 се отнасят до „по-нататъшни стратегически споразумения“ между страните. Те са свързани с техническите условия за наземно обслужване, пространството за продажба на билети и „брандинг“ (излагане на марката) на летището.

| (69) | В приложение Г се посочва, че за наземно обслужване се прилагат таксите, обобщени в таблица 9, при условие че времето на ротация не надвишава 30 минути.

  Таблица 9


  Такси за наземно обслужване, ако ротациите са на максимум 30 минути








  Въздухоплавателно средство с MTOW | Единица | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| До 5,7 тона | Обслужване | [...] |
| До 14 тона | Обслужване | [...] |
| До 20 тона | Обслужване | [...] |
| До 90 тона | Обслужване | [...] |
| Над 90 тона | Обслужване | [...] |

(69)

В приложение Г се посочва, че за наземно обслужване се прилагат таксите, обобщени в таблица 9, при условие че времето на ротация не надвишава 30 минути.

Таблица 9

Таблица 9

Такси за наземно обслужване, ако ротациите са на максимум 30 минути

Такси за наземно обслужване, ако ротациите са на максимум 30 минути

Въздухоплавателно средство с MTOW

Единица

EUR

До 5,7 тона

Обслужване

[...]

До 14 тона

Обслужване

[...]

До 20 тона

Обслужване

[...]

До 90 тона

Обслужване

[...]

Над 90 тона

Обслужване

[...]

| (70) | Празните полета за самолети „до“ и „над“ [...] тона изглежда показват, че [...] е събирало такса за самолети между [...] и [...] тона (23). |
| --- | --- |

(70)

Празните полета за самолети „до“ и „над“ [...] тона изглежда показват, че [...] е събирало такса за самолети между [...] и [...] тона (23).

23

| (71) | Приложение Д (т. е. споразумението за „Hahn Smart“) потвърждава този анализ. В точка 1 от това споразумение се предвижда:

  „[...]“ |
| --- | --- |

(71)

Приложение Д (т. е. споразумението за „Hahn Smart“) потвърждава този анализ. В точка 1 от това споразумение се предвижда:

„[...]“

| (72) | Равнището на летищната такса е било замразено до 30 април 2004 г., а след това е трябвало да бъде коригирано в съответствие с германския индекс на потребителските цени, ако последният се увеличи с повече от [...] % в сравнение с предходната година. |
| --- | --- |

(72)

Равнището на летищната такса е било замразено до 30 април 2004 г., а след това е трябвало да бъде коригирано в съответствие с германския индекс на потребителските цени, ако последният се увеличи с повече от [...] % в сравнение с предходната година.

| (73) | В приложение E е предвидено също така изплащането на маркетингова подкрепа. Ryanair има право на следната маркетингова подкрепа:






  i. | еднократни плащания в размер на [...] EUR за всеки нов маршрут, заминаващ от летище Франкфурт Хан и създаден след 13 февруари 2002 г., и |
| --- | --- | --- |

(73)

В приложение E е предвидено също така изплащането на маркетингова подкрепа. Ryanair има право на следната маркетингова подкрепа:

i.

еднократни плащания в размер на [...] EUR за всеки нов маршрут, заминаващ от летище Франкфурт Хан и създаден след 13 февруари 2002 г., и

| ii. | отстъпки от летищните такси в зависимост от броя на самолетите, базирани на летище Франкфурт Хан, и от броя на приземяващите се пътници, обобщени в таблица 10.

  Таблица 10


  Отстъпки от летищните такси







  Брой на самолетите, базирани на летище Франкфурт Хан | Маркетингова подкрепа на пътник (EUR) |
| --- | --- | --- |
| До 2 | [...] |
| От 3 до 4 | [...] |
| От 5 до 8 | [...] (24) |

ii.

отстъпки от летищните такси в зависимост от броя на самолетите, базирани на летище Франкфурт Хан, и от броя на приземяващите се пътници, обобщени в таблица 10.

Таблица 10

Таблица 10

Отстъпки от летищните такси

Отстъпки от летищните такси

Брой на самолетите, базирани на летище Франкфурт Хан

Маркетингова подкрепа на пътник (EUR)

До 2

[...]

От 3 до 4

[...]

От 5 до 8

[...] (24)

24

| (74) | В приложение Д е предвидено също, че към всяко плащане или цена в споразумението ще бъде добавен ДДС, доколкото е приложимо законодателството за данък върху оборота. |
| --- | --- |

(74)

В приложение Д е предвидено също, че към всяко плащане или цена в споразумението ще бъде добавен ДДС, доколкото е приложимо законодателството за данък върху оборота.

| (75) | [...]. |
| --- | --- |

(75)

[...].

| (76) | В заключение, съгласно споразумението с Ryanair от 2002 г. въздушният превозвач плаща таксите, обобщени в таблица 11.

  Таблица 11


  Преглед на летищните такси, които ще се плащат от Ryanair







  Вид на таксата/възнаграждението | EUR |
| --- | --- | --- |
| Такса за пътници (на пристигащ пътник) | [...] |
| Такса за въздушна сигурност (на заминаващ пътник) | [...] |
| Течност за обезледяване (на литър) | [...] |
| Гореща вода (на литър) | [...] |
| Приходи за предплатени билети, обработвани от Ryanair | [...] |

(76)

В заключение, съгласно споразумението с Ryanair от 2002 г. въздушният превозвач плаща таксите, обобщени в таблица 11.

Таблица 11

Таблица 11

Преглед на летищните такси, които ще се плащат от Ryanair

Преглед на летищните такси, които ще се плащат от Ryanair

Вид на таксата/възнаграждението

EUR

Такса за пътници (на пристигащ пътник)

[...]

Такса за въздушна сигурност (на заминаващ пътник)

[...]

Течност за обезледяване (на литър)

[...]

Гореща вода (на литър)

[...]

Приходи за предплатени билети, обработвани от Ryanair

[...]

3.2.4.   МЯРКА 10: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2005 Г.

| (77) | На 4 ноември 2005 г. е договорено изменение на споразумението от 2002 г., „Споразумение между Ryanair и Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH. Доставка на от 6 до 18 самолета — от 2005 до 2012 г.“ („споразумението с Ryanair от 2005 г.“). На 18 ноември 2005 г. сключването на споразумението с Ryanair от 2005 г. е одобрено от надзорния съвет на FFHG. |
| --- | --- |

(77)

На 4 ноември 2005 г. е договорено изменение на споразумението от 2002 г., „Споразумение между Ryanair и Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH. Доставка на от 6 до 18 самолета — от 2005 до 2012 г.“ („споразумението с Ryanair от 2005 г.“). На 18 ноември 2005 г. сключването на споразумението с Ryanair от 2005 г. е одобрено от надзорния съвет на FFHG.

Споразумение между Ryanair и Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH. Доставка на от 6 до 18 самолета — от 2005 до 2012 г.

| (78) | Съответните части на споразумението с Ryanair от 2005 г. са:






  i. | [...]; |
| --- | --- | --- |

(78)

Съответните части на споразумението с Ryanair от 2005 г. са:

i.

[...];

| ii. | [...]; |
| --- | --- |

ii.

[...];

| iii. | [...]; |
| --- | --- |

iii.

[...];

| iv. | [...]. |
| --- | --- |

iv.

[...].

| (79) | Споразумението с Ryanair от 2005 г. е в сила до [...]. Срокът на другите елементи на споразумението с Ryanair от 2002 г., по-специално основното споразумение и приложение Д (т. е. споразумението за „Hahn Smart“), също е удължен до [...]. |
| --- | --- |

(79)

Споразумението с Ryanair от 2005 г. е в сила до [...]. Срокът на другите елементи на споразумението с Ryanair от 2002 г., по-специално основното споразумение и приложение Д (т. е. споразумението за „Hahn Smart“), също е удължен до [...].

| (80) | В таблица 12 е показан броят на самолетите на Ryanair, които ще бъдат базирани на летище Франкфурт Хан, както и предвиденият брой на пътниците по споразумението с Ryanair от 2005 г.:

  Таблица 12


  Ръст в броя на въздухоплавателните средства и пътниците на Ryanair, предвиден в споразумението с Ryanair от 2005 г.:














  Година | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Брой на въздухоплавателните средства | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Пътници (млн.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(80)

В таблица 12 е показан броят на самолетите на Ryanair, които ще бъдат базирани на летище Франкфурт Хан, както и предвиденият брой на пътниците по споразумението с Ryanair от 2005 г.:

Таблица 12

Таблица 12

Ръст в броя на въздухоплавателните средства и пътниците на Ryanair, предвиден в споразумението с Ryanair от 2005 г.:

Ръст в броя на въздухоплавателните средства и пътниците на Ryanair, предвиден в споразумението с Ryanair от 2005 г.:

Година

Година

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

2010 г.

2010 г.

2011 г.

2011 г.

2012 г.

2012 г.

Брой на въздухоплавателните средства

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Пътници (млн.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (81) | В таблица 13 е даден преглед на системата за отстъпки от летищните такси, въведена със споразумението с Ryanair от 2005 г.

  Таблица 13


  Изменени летищни отстъпки, въведени със споразумението с Ryanair от 2005 г.









  В EUR | | Общо средна отстъпка на пътник | Средна такса за пътници |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Отстъпка върху всички входящи пътници | [...] | [...] | [...] |
| Допълнителна отстъпка върху всички заминаващи пътници над [...] млн. и до [...] млн. годишно | [...] | [...] | [...] |
| Допълнителна отстъпка върху всички заминаващи пътници над [...] млн. годишно | [...] | [...] | [...] |

(81)

В таблица 13 е даден преглед на системата за отстъпки от летищните такси, въведена със споразумението с Ryanair от 2005 г.

Таблица 13

Таблица 13

Изменени летищни отстъпки, въведени със споразумението с Ryanair от 2005 г.

Изменени летищни отстъпки, въведени със споразумението с Ryanair от 2005 г.

В EUR

Общо средна отстъпка на пътник

Средна такса за пътници

Отстъпка върху всички входящи пътници

[...]

[...]

[...]

Допълнителна отстъпка върху всички заминаващи пътници над [...] млн. и до [...] млн. годишно

[...]

[...]

[...]

Допълнителна отстъпка върху всички заминаващи пътници над [...] млн. годишно

[...]

[...]

[...]

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5.   МЯРКА 11: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2006 Г.

| (83) | Тарифата на летищните такси от 2006 г. за летище Франкфурт Хан е одобрена от транспортния отдел на провинция Райнланд-Пфалц на 26 април 2006 г. (25) и влиза в сила на 1 юни 2006 г. В нея са следвани същите основни принципи като при тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. по-горе съображение 57 и следващите). |
| --- | --- |

(83)

Тарифата на летищните такси от 2006 г. за летище Франкфурт Хан е одобрена от транспортния отдел на провинция Райнланд-Пфалц на 26 април 2006 г. (25) и влиза в сила на 1 юни 2006 г. В нея са следвани същите основни принципи като при тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. по-горе съображение 57 и следващите).

25

| (84) | Промените в сравнение с предишната тарифа засягат таксите за излитане и кацане, таксата за пътници и маркетинговата подкрепа. При тарифата на летищните такси от 2006 г. са запазени двата основни принципа на тарифата на летищните такси от 2001 г.:






  i. | таксите за контрол на въздушния трафик и таксите за наземно обслужване са включени в таксите за излитане и кацане; |
| --- | --- | --- |

(84)

Промените в сравнение с предишната тарифа засягат таксите за излитане и кацане, таксата за пътници и маркетинговата подкрепа. При тарифата на летищните такси от 2006 г. са запазени двата основни принципа на тарифата на летищните такси от 2001 г.:

i.

таксите за контрол на въздушния трафик и таксите за наземно обслужване са включени в таксите за излитане и кацане;

| ii. | въздухоплавателни средства с MTOW над 5,7 тона изобщо не е необходимо да плащат такси за излитане и кацане (или такси за контрол на въздушния трафик или за наземно обслужване). |
| --- | --- |

ii.

въздухоплавателни средства с MTOW над 5,7 тона изобщо не е необходимо да плащат такси за излитане и кацане (или такси за контрол на въздушния трафик или за наземно обслужване).

| (85) | В тарифата от 2006 г. обаче са въведени две ограничения на тези принципи. На първо място, за тези предимства могат да претендират само пътническите въздухоплавателни средства. На второ място, предимствата са ограничени до въздухоплавателни средства с време за ротация под 30 минути. |
| --- | --- |

(85)

В тарифата от 2006 г. обаче са въведени две ограничения на тези принципи. На първо място, за тези предимства могат да претендират само пътническите въздухоплавателни средства. На второ място, предимствата са ограничени до въздухоплавателни средства с време за ротация под 30 минути.

| (86) | Освен това таксите за превоз на пътници се определят на заминаващ пътник и като функция от общия брой на пътниците (заминаващи и пристигащи), превозени от въздушния превозвач, на който принадлежи въздухоплавателното средство. В таблица 14 е представен преглед на пътническите такси, които се плащат съгласно тарифата на летищните такси от 2006 г. в зависимост от общия брой заминаващи и пристигащи пътници.

  Таблица 14


  Пътнически такси съгласно тарифата на летищните такси от 2006 г.








  Общ брой заминаващи и пристигащи пътници | Пътническа такса на заминаващ пътник в EUR | Минимален размер в EUR на общите летищни такси, които ще се плащат |
| --- | --- | --- | --- |
| Под 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 —250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 —500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 —750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 —1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 —1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 —2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| 2 000 001 —3 000 000 | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 —5 400 000 | 2,48 на пътник от 1 до 3 000 000
  2,24 на пътник от 3 000 001 до 5 400 000 | Не се прилага. |
| 5 400 001 —10 000 000 | 2,48 на пътник от 1 до 3 000 000
  2,24 на пътник от 3 000 001 до 5 400 000
  2,21 на пътник от 5 400 001 до 10 000 000 | Не се прилага |
| Над 10 000 000 | 2,48 на пътник от 1 до 3 000 000
  2,24 на пътник от 3 000 001 до 5 400 000
  2,21 на пътник от 5 400 001 до 10 000 000
  2,19 на пътник | Не се прилага |

(86)

Освен това таксите за превоз на пътници се определят на заминаващ пътник и като функция от общия брой на пътниците (заминаващи и пристигащи), превозени от въздушния превозвач, на който принадлежи въздухоплавателното средство. В таблица 14 е представен преглед на пътническите такси, които се плащат съгласно тарифата на летищните такси от 2006 г. в зависимост от общия брой заминаващи и пристигащи пътници.

Таблица 14

Таблица 14

Пътнически такси съгласно тарифата на летищните такси от 2006 г.

Пътнически такси съгласно тарифата на летищните такси от 2006 г.

Общ брой заминаващи и пристигащи пътници

Пътническа такса на заминаващ пътник в EUR

Минимален размер в EUR на общите летищни такси, които ще се плащат

Под 100 000

5,35

100 001 —250 000

4,40

267 500,00

250 001 —500 000

3,85

550 000,00

500 001 —750 000

3,45

962 500,00

750 001 —1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 —1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 —2 000 000

2,68

2 175 000,00

2 000 001 —3 000 000

2,48

2 680 000,00

3 000 001 —5 400 000

2,48 на пътник от 1 до 3 000 000

2,24 на пътник от 3 000 001 до 5 400 000

Не се прилага.

5 400 001 —10 000 000

2,48 на пътник от 1 до 3 000 000

2,24 на пътник от 3 000 001 до 5 400 000

2,21 на пътник от 5 400 001 до 10 000 000

Не се прилага

Над 10 000 000

2,48 на пътник от 1 до 3 000 000

2,24 на пътник от 3 000 001 до 5 400 000

2,21 на пътник от 5 400 001 до 10 000 000

2,19 на пътник

Не се прилага

| (87) | В таблица 15 е показан размерът на маркетинговата подкрепа, която може да бъде предоставена на въздушните превозвачи, използващи летището.

  Таблица 15


  Маркетингова подкрепа








  Общ брой на заминаващите пътници | Минимален брой дестинации и честота от летище Франкфурт Хан | Маркетингова подкрепа в EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 —100 000 | [...] | [...] |
| 100 001 —250 000 | [...] | [...] |
| 250 001 —500 000 | [...] | [...] |
| 500 001 —750 000 | [...] | [...] |
| 750 001 —1 000 000 | [...] | [...] |

(87)

В таблица 15 е показан размерът на маркетинговата подкрепа, която може да бъде предоставена на въздушните превозвачи, използващи летището.

Таблица 15

Таблица 15

Маркетингова подкрепа

Маркетингова подкрепа

Общ брой на заминаващите пътници

Минимален брой дестинации и честота от летище Франкфурт Хан

Маркетингова подкрепа в EUR

5 000 —100 000

[...]

[...]

100 001 —250 000

[...]

[...]

250 001 —500 000

[...]

[...]

500 001 —750 000

[...]

[...]

750 001 —1 000 000

[...]

[...]

| (88) | Освен това маркетинговата подкрепа е регламентирана в отделен документ, достъпен на интернет страницата на летище Франкфурт Хан. Еднократна маркетингова подкрепа се предоставя при следните условия:






  i. | допустими са полети до дестинации, които не са били обслужвани от летище Франкфурт Хан през последните 24 месеца; |
| --- | --- | --- |

(88)

Освен това маркетинговата подкрепа е регламентирана в отделен документ, достъпен на интернет страницата на летище Франкфурт Хан. Еднократна маркетингова подкрепа се предоставя при следните условия:

i.

допустими са полети до дестинации, които не са били обслужвани от летище Франкфурт Хан през последните 24 месеца;

| ii. | максималната помощ е 33,3 % от доказаните разходи за маркетинг за нова дестинация; |
| --- | --- |

ii.

максималната помощ е 33,3 % от доказаните разходи за маркетинг за нова дестинация;

| iii. | въздушният превозвач трябва да покаже рентабилността на новата дестинация в средносрочен план чрез подходящи удостоверителни документи; |
| --- | --- |

iii.

въздушният превозвач трябва да покаже рентабилността на новата дестинация в средносрочен план чрез подходящи удостоверителни документи;

| iv. | FFHG може да поиска възстановяване на маркетинговата подкрепа, в случай че въздушният превозвач не изпълнява задълженията си по отношение на новата дестинация. |
| --- | --- |

iv.

FFHG може да поиска възстановяване на маркетинговата подкрепа, в случай че въздушният превозвач не изпълнява задълженията си по отношение на новата дестинация.

3.3.   МЕРКИ ИЗВЪН ОБХВАТА НА РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ОТ 2008 Г. (МЯРКА 12)

МЕРКИ ИЗВЪН ОБХВАТА НА РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ОТ 2008 Г. (МЯРКА 12)

| (89) | Германия е поела ангажимент за вливане на [...] милиона евро в собствения капитал на FFHG, за да бъдат рефинансирани заемите на FFHG. |
| --- | --- |

(89)

Германия е поела ангажимент за вливане на [...] милиона евро в собствения капитал на FFHG, за да бъдат рефинансирани заемите на FFHG.

| (90) | С тези средства се рефинансират инфраструктурни мерки, за които е взето неотменимо решение от публичните органи преди 31 декември 2012 г., които обаче не са били обхванати чрез споразуменията за покриване на печалбите и загубите, увеличенията на капитала или други безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

(90)

С тези средства се рефинансират инфраструктурни мерки, за които е взето неотменимо решение от публичните органи преди 31 декември 2012 г., които обаче не са били обхванати чрез споразуменията за покриване на печалбите и загубите, увеличенията на капитала или други безвъзмездни средства.

4.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА И ПЪРВОНАЧАЛНА ОЦЕНКА

ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА И ПЪРВОНАЧАЛНА ОЦЕНКА

4.1.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ЗА FFHG

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ЗА FFHG

4.1.1.   МЯРКА 1: СППЗ ОТ 2001 Г.

| (91) | По отношение на СППЗ от 2001 г. в решението за откриване на процедурата от 2008 г. Комисията е констатирала, че годишните загуби са били поети от Fraport, дружество, което в основната си част е публична собственост. Поради това Комисията е установила, че е необходимо да се изследва дали може да се счита, че Германия има участие в сключването на СППЗ от 2001 г. |
| --- | --- |

(91)

По отношение на СППЗ от 2001 г. в решението за откриване на процедурата от 2008 г. Комисията е констатирала, че годишните загуби са били поети от Fraport, дружество, което в основната си част е публична собственост. Поради това Комисията е установила, че е необходимо да се изследва дали може да се счита, че Германия има участие в сключването на СППЗ от 2001 г.

| (92) | Съдът постановява в решението по делото Stardust Marine (26), че ресурсите на предприятие, учредено под режима на частното право, чиито акции в по-голямата си част са публична собственост, представляват държавни ресурси. Комисията счита, че сключването на споразумението също е следвало да бъде приписано на държавата, тъй като то би било невъзможно, без да се вземат под внимание изискванията на публичните органи. |
| --- | --- |

(92)

Съдът постановява в решението по делото Stardust Marine (26), че ресурсите на предприятие, учредено под режима на частното право, чиито акции в по-голямата си част са публична собственост, представляват държавни ресурси. Комисията счита, че сключването на споразумението също е следвало да бъде приписано на държавата, тъй като то би било невъзможно, без да се вземат под внимание изискванията на публичните органи.

Stardust Marine

26

| (93) | Освен това, в противовес на аргументите, изтъкнати от Германия, Комисията изразява съмнения, че инвеститор в условията на пазарна икономика би сключил такова споразумение, тъй като изглежда е било явно, че споразумението представлява предимство за FFHG, като го освобождава от финансовата тежест, която в противен случай то би трябвало да поеме. |
| --- | --- |

(93)

Освен това, в противовес на аргументите, изтъкнати от Германия, Комисията изразява съмнения, че инвеститор в условията на пазарна икономика би сключил такова споразумение, тъй като изглежда е било явно, че споразумението представлява предимство за FFHG, като го освобождава от финансовата тежест, която в противен случай то би трябвало да поеме.

| (94) | Комисията също така счита, че мярката е избирателна, тъй като са били покрити само загубите на FFHG, както и че разглежданата мярка е нарушавала или е заплашвала да наруши конкуренцията на пазара на летищните оператори и е засягала търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(94)

Комисията също така счита, че мярката е избирателна, тъй като са били покрити само загубите на FFHG, както и че разглежданата мярка е нарушавала или е заплашвала да наруши конкуренцията на пазара на летищните оператори и е засягала търговията между държавите членки.

| (95) | Съответно Комисията е застъпила предварителното становище, че разглежданата мярка може да представлява държавна помощ под формата на оперативна помощ. |
| --- | --- |

(95)

Съответно Комисията е застъпила предварителното становище, че разглежданата мярка може да представлява държавна помощ под формата на оперативна помощ.

| (96) | Тъй като Германия не е предоставила никакви доказателства или твърди, че такава оперативна помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, и в светлината на Насоките за въздухоплаването от 2005 г., Комисията изрази сериозни съмнения, че тази помощ може да се счита за съвместима. |
| --- | --- |

(96)

Тъй като Германия не е предоставила никакви доказателства или твърди, че такава оперативна помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, и в светлината на Насоките за въздухоплаването от 2005 г., Комисията изрази сериозни съмнения, че тази помощ може да се счита за съвместима.

4.1.2.   МЯРКА 2: УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА ОТ 2001 Г.

| (97) | В решението за откриване на процедурата от 2008 г. Комисията е установила, че Fraport и провинция Райнланд-Пфалц са увеличили капитала на FFHG с 27 милиона евро, като са внесли съответно 19,7 милиона евро и 7,3 милиона евро. По отношение на наличието на помощ Комисията изтъква, че ресурсите на Fraport, както и на провинция Райнланд-Пфалц, представляват държавни ресурси в съответствие с критериите, установени по делото Stardust Marine (27). Освен това Комисията е застъпила предварителното становище, че решенията на Fraport също вероятно могат да бъдат приписани на държавата. |
| --- | --- |

(97)

В решението за откриване на процедурата от 2008 г. Комисията е установила, че Fraport и провинция Райнланд-Пфалц са увеличили капитала на FFHG с 27 милиона евро, като са внесли съответно 19,7 милиона евро и 7,3 милиона евро. По отношение на наличието на помощ Комисията изтъква, че ресурсите на Fraport, както и на провинция Райнланд-Пфалц, представляват държавни ресурси в съответствие с критериите, установени по делото Stardust Marine (27). Освен това Комисията е застъпила предварителното становище, че решенията на Fraport също вероятно могат да бъдат приписани на държавата.

Stardust Marine

27

| (98) | Освен това Комисията посочва, че не е убедена, че тестът за оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“) за увеличението на капитала е отговарял на условията. Комисията е приела по принцип, че оценката, извършена от една или повече независими одиторски фирми, може да служи като доказателство, че сделката е осъществена по пазарна стойност (28). Въпреки това Комисията има съмнения дали докладът за Fraport, представен от PwC, е достатъчен, за да се изключи наличието на предимство. |
| --- | --- |

(98)

Освен това Комисията посочва, че не е убедена, че тестът за оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“) за увеличението на капитала е отговарял на условията. Комисията е приела по принцип, че оценката, извършена от една или повече независими одиторски фирми, може да служи като доказателство, че сделката е осъществена по пазарна стойност (28). Въпреки това Комисията има съмнения дали докладът за Fraport, представен от PwC, е достатъчен, за да се изключи наличието на предимство.

28

| (99) | Съмненията се дължат на съдържанието на теста за ОУПИ, извършен от PwC, тъй като той е бил чисто качествен и не са били оценени разходите за освобождаване от ангажименти от страна на Fraport. В доклада също така не са количествено изразени или обяснени подробно „високите рискове“, установени от BCG и стратегическия отдел на Fraport, и оценката като цяло се ограничава до Fraport, без да се отчита дали провинция Райнланд-Пфалц е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика. Поради тези причини Комисията не може да изключи, че увеличението на капитала дава предимство на FFHG. |
| --- | --- |

(99)

Съмненията се дължат на съдържанието на теста за ОУПИ, извършен от PwC, тъй като той е бил чисто качествен и не са били оценени разходите за освобождаване от ангажименти от страна на Fraport. В доклада също така не са количествено изразени или обяснени подробно „високите рискове“, установени от BCG и стратегическия отдел на Fraport, и оценката като цяло се ограничава до Fraport, без да се отчита дали провинция Райнланд-Пфалц е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика. Поради тези причини Комисията не може да изключи, че увеличението на капитала дава предимство на FFHG.

| (100) | Комисията също така заключава, че мярката е избирателна, тъй като увеличението на капитала от 2001 г. е било предоставено само на FFHG, както и че то е нарушавало или е заплашвало да наруши конкуренцията на пазара на летищните оператори и е засягало търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(100)

Комисията също така заключава, че мярката е избирателна, тъй като увеличението на капитала от 2001 г. е било предоставено само на FFHG, както и че то е нарушавало или е заплашвало да наруши конкуренцията на пазара на летищните оператори и е засягало търговията между държавите членки.

| (101) | Поради това Комисията застъпва предварителното становище, че разглежданата мярка може да представлява държавна помощ под формата на инвестиционна помощ и изразява съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар, по-специално с оглед на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, както и на Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(101)

Поради това Комисията застъпва предварителното становище, че разглежданата мярка може да представлява държавна помощ под формата на инвестиционна помощ и изразява съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар, по-специално с оглед на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, както и на Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

4.1.3.   МЯРКА 3: УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА ОТ 2004 Г.

| (102) | По отношение на второто увеличение на капитала Комисията отбелязва, че през 2004 г. съществуващите акционери на FFHG са увеличили уставния му капитал с 10,75 милиона евро: Fraport е внесло дял от 10,21 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц дял от 540 000 EUR. Освен това провинция Хесен се вписва като нов акционер, като внася още 8,75 милиона евро. Нещо повече, двете провинции Райнланд-Пфалц и Хесен се ангажират да внесат всяка по 11,25 милиона евро като капиталови резерви. |
| --- | --- |

(102)

По отношение на второто увеличение на капитала Комисията отбелязва, че през 2004 г. съществуващите акционери на FFHG са увеличили уставния му капитал с 10,75 милиона евро: Fraport е внесло дял от 10,21 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц дял от 540 000 EUR. Освен това провинция Хесен се вписва като нов акционер, като внася още 8,75 милиона евро. Нещо повече, двете провинции Райнланд-Пфалц и Хесен се ангажират да внесат всяка по 11,25 милиона евро като капиталови резерви.

| (103) | Комисията е приела, с необходимите изменения, същите доводи за това увеличение на капитала като приложените за увеличението от 2001 г. (вж. раздел 4.1.2) по отношение на наличието на помощ и е изразила същите съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(103)

Комисията е приела, с необходимите изменения, същите доводи за това увеличение на капитала като приложените за увеличението от 2001 г. (вж. раздел 4.1.2) по отношение на наличието на помощ и е изразила същите съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар.

4.1.4.   МЯРКА 4: СППЗ ОТ 2004 Г.

| (104) | Съгласно решението за откриване на процедурата от 2008 г. Fraport е поело загуби на FFHG в размер на най-малко [...] милиона евро в изпълнение на СППЗ от 2004 г. Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите във връзка със СППЗ от 2001 г., вж. съображение 91 и следващите. Във връзка с теста за ОУПИ, представен от PwC, Комисията е изразила съмнения относно надеждността му предвид това, че оценката до голяма степен е качествена. Поради това Комисията счита, че СППЗ от 2004 г. представлява оперативна помощ и изразява съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар, по-специално в светлината на Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(104)

Съгласно решението за откриване на процедурата от 2008 г. Fraport е поело загуби на FFHG в размер на най-малко [...] милиона евро в изпълнение на СППЗ от 2004 г. Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите във връзка със СППЗ от 2001 г., вж. съображение 91 и следващите. Във връзка с теста за ОУПИ, представен от PwC, Комисията е изразила съмнения относно надеждността му предвид това, че оценката до голяма степен е качествена. Поради това Комисията счита, че СППЗ от 2004 г. представлява оперативна помощ и изразява съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар, по-специално в светлината на Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

4.1.5.   МЯРКА 5: КОМПЕНСАЦИЯ ЗА FFHG ЗА ПРОВЕРКИТЕ ЗА СИГУРНОСТ

| (105) | Комисията е посочила в решението за откриване на процедурата от 2008 г., че услугите за сигурност на летището не са от икономическо естество и не попадат в сферата на действие на правилата за държавна помощ (29). |
| --- | --- |

(105)

Комисията е посочила в решението за откриване на процедурата от 2008 г., че услугите за сигурност на летището не са от икономическо естество и не попадат в сферата на действие на правилата за държавна помощ (29).

29

| (106) | След това Комисията отбелязва, че икономическият анализ на PwC изглежда показва, че провинция Райнланд-Пфалц е компенсирала в прекомерна степен FFHG за извършването на проверки за сигурност. В тази връзка Комисията е изтъкнала, че това предимство е финансирано чрез държавни ресурси и може потенциално да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. Затова Комисията счита, че свръхкомпенсацията представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(106)

След това Комисията отбелязва, че икономическият анализ на PwC изглежда показва, че провинция Райнланд-Пфалц е компенсирала в прекомерна степен FFHG за извършването на проверки за сигурност. В тази връзка Комисията е изтъкнала, че това предимство е финансирано чрез държавни ресурси и може потенциално да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. Затова Комисията счита, че свръхкомпенсацията представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (107) | По отношение на оценката на съвместимостта на тази оперативна помощ Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите във връзка със СППЗ от 2001 г., вж. съображение 95 и следващите. Друго възможно правно основание за съвместимост с вътрешния пазар, което е било оценено, е член 106, параграф 2 от Договора. Германия обаче не е предоставила никакви данни, че на FFHG е било наложено задължение за обществена услуга. Поради това Комисията не намери правно основание за обявяване на свръхкомпенсацията, произтичаща от таксите за сигурност, за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(107)

По отношение на оценката на съвместимостта на тази оперативна помощ Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите във връзка със СППЗ от 2001 г., вж. съображение 95 и следващите. Друго възможно правно основание за съвместимост с вътрешния пазар, което е било оценено, е член 106, параграф 2 от Договора. Германия обаче не е предоставила никакви данни, че на FFHG е било наложено задължение за обществена услуга. Поради това Комисията не намери правно основание за обявяване на свръхкомпенсацията, произтичаща от таксите за сигурност, за съвместима с вътрешния пазар.

4.1.6.   МЯРКА 6: ПРЕКИ БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА ОТ ПРОВИНЦИЯ РАЙНЛАНД-ПФАЛЦ

| (108) | Комисията отбелязва в решението си за откриване на процедурата от 2008 г., че преките безвъзмездни средства, отпуснати през периода 2001—2004 г., изглежда са били предоставени безвъзмездно, с държавни ресурси (а именно общия бюджет на провинция Райнланд-Пфалц) и по избирателен начин (само за FFHG). Комисията счита, че тези безвъзмездни средства могат потенциално да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите членки. Съответно Комисията застъпва предварителното становище, че те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора под формата на инвестиционна помощ. |
| --- | --- |

(108)

Комисията отбелязва в решението си за откриване на процедурата от 2008 г., че преките безвъзмездни средства, отпуснати през периода 2001—2004 г., изглежда са били предоставени безвъзмездно, с държавни ресурси (а именно общия бюджет на провинция Райнланд-Пфалц) и по избирателен начин (само за FFHG). Комисията счита, че тези безвъзмездни средства могат потенциално да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите членки. Съответно Комисията застъпва предварителното становище, че те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора под формата на инвестиционна помощ.

| (109) | Комисията също така изразява съмнения относно съвместимостта на помощта с вътрешния пазар, по-специално с оглед на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, както и на Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(109)

Комисията също така изразява съмнения относно съвместимостта на помощта с вътрешния пазар, по-специално с оглед на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, както и на Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

4.2.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ FFHG В ПОЛЗА НА RYANAIR И ВСИЧКИ ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, ПРЕВОЗВАЩИ ПЪТНИЦИ

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ FFHG В ПОЛЗА НА RYANAIR И ВСИЧКИ ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, ПРЕВОЗВАЩИ ПЪТНИЦИ

4.2.1.   МЯРКА 7: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 1999 Г.

| (110) | Що се отнася до споразумението с Ryanair от 1999 г., Комисията по принцип е посочила в решението за откриване на процедурата от 2008 г., че намаление или система от намаления, с които се предоставя преференциално третиране на определен бизнес, вероятно ще попаднат в приложното поле на член 107 от Договора. |
| --- | --- |

(110)

Що се отнася до споразумението с Ryanair от 1999 г., Комисията по принцип е посочила в решението за откриване на процедурата от 2008 г., че намаление или система от намаления, с които се предоставя преференциално третиране на определен бизнес, вероятно ще попаднат в приложното поле на член 107 от Договора.

| (111) | Комисията счита, че тъй като FFHG е предприятие, което в основната си част е публична собственост, неговите ресурси представляват държавни ресурси. Комисията посочва във връзка със споразумението с Ryanair от 1999 г., че макар и надзорният съвет да не е гласувал по това споразумение, той не е внесъл предложение и не е предприел каквито и да е действия, показващи, че той е против споразумението. Поради това Комисията отбелязва, че няма индикации, които позволяват да се заключи, че споразумението с Ryanair от 1999 г. не може да се припише на държавата. |
| --- | --- |

(111)

Комисията счита, че тъй като FFHG е предприятие, което в основната си част е публична собственост, неговите ресурси представляват държавни ресурси. Комисията посочва във връзка със споразумението с Ryanair от 1999 г., че макар и надзорният съвет да не е гласувал по това споразумение, той не е внесъл предложение и не е предприел каквито и да е действия, показващи, че той е против споразумението. Поради това Комисията отбелязва, че няма индикации, които позволяват да се заключи, че споразумението с Ryanair от 1999 г. не може да се припише на държавата.

| (112) | Освен това Комисията изрази съмнения относно това дали частен пазарен инвеститор би сключил споразумението с Ryanair от 1999 г. В тази връзка Комисията отбелязва, че таксите, наложени от FFHG на Ryanair, не покриват пълния размер на разходите на FFHG и следователно изглежда предоставят предимство на Ryanair. |
| --- | --- |

(112)

Освен това Комисията изрази съмнения относно това дали частен пазарен инвеститор би сключил споразумението с Ryanair от 1999 г. В тази връзка Комисията отбелязва, че таксите, наложени от FFHG на Ryanair, не покриват пълния размер на разходите на FFHG и следователно изглежда предоставят предимство на Ryanair.

| (113) | Комисията също така посочва, че разходите за новия терминал на приблизителна стойност [...] милиона евро не са били взети предвид в теста за ОУПИ, представен от Германия. Като предварителна бележка Комисията отхвърля довода на Германия, че през 1999 г. HHN така или иначе се нуждае от нов пътнически терминал, и че капацитетът от 1,25 милиона пътници годишно далеч надхвърля очаквания брой на пътниците, които ще бъдат генерирани от Ryanair, тъй като през 1999 г. Ryanair е единственият голям пътнически въздушен превозвач на летище Франкфурт Хан. Поради тези причини Комисията изразява съмнения относно теста за ОУПИ, представен от Германия. |
| --- | --- |

(113)

Комисията също така посочва, че разходите за новия терминал на приблизителна стойност [...] милиона евро не са били взети предвид в теста за ОУПИ, представен от Германия. Като предварителна бележка Комисията отхвърля довода на Германия, че през 1999 г. HHN така или иначе се нуждае от нов пътнически терминал, и че капацитетът от 1,25 милиона пътници годишно далеч надхвърля очаквания брой на пътниците, които ще бъдат генерирани от Ryanair, тъй като през 1999 г. Ryanair е единственият голям пътнически въздушен превозвач на летище Франкфурт Хан. Поради тези причини Комисията изразява съмнения относно теста за ОУПИ, представен от Германия.

| (114) | Комисията също така счита, че споразумението с Ryanair от 1999 г. е избирателна и специфична мярка, тъй като само Ryanair е получило такива условия в преговорите с FFHG, както и че въпросната мярка нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на пазара на въздушните превозвачи и засяга търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(114)

Комисията също така счита, че споразумението с Ryanair от 1999 г. е избирателна и специфична мярка, тъй като само Ryanair е получило такива условия в преговорите с FFHG, както и че въпросната мярка нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на пазара на въздушните превозвачи и засяга търговията между държавите членки.

| (115) | Поради това Комисията застъпва предварителното становище, че тъй като изглежда споразумението с Ryanair от 1999 г. не удовлетворява условията на теста за ОУПИ и може да бъде приписано на държавата, то ще представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не е намерила правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(115)

Поради това Комисията застъпва предварителното становище, че тъй като изглежда споразумението с Ryanair от 1999 г. не удовлетворява условията на теста за ОУПИ и може да бъде приписано на държавата, то ще представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не е намерила правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар.

4.2.2.   МЯРКА 8: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2001 Г.

| (116) | В решението за откриване на процедурата от 2008 г. Комисията е анализирала също така дали тарифата на летищните такси от 2001 г. е възможно да представлява държавна помощ за Ryanair. Тя счита в това отношение, че като предприятия, в които публичните органи имат преобладаващ дял, ресурсите на FFHG и Fraport представляват държавни ресурси, и също че тяхното поведение може да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(116)

В решението за откриване на процедурата от 2008 г. Комисията е анализирала също така дали тарифата на летищните такси от 2001 г. е възможно да представлява държавна помощ за Ryanair. Тя счита в това отношение, че като предприятия, в които публичните органи имат преобладаващ дял, ресурсите на FFHG и Fraport представляват държавни ресурси, и също че тяхното поведение може да бъде приписано на държавата.

| (117) | Комисията е изразила съмнения относно това дали структурата на таксите в тарифата на летищните такси от 2001 г. е формирана по начин, който ще позволи на летището да работи рентабилно, тъй като Германия не е предоставила тест за ОУПИ за тарифата. Тъй като изглежда Ryanair е единствената пътническа авиокомпания, използвала летището в периода между 2001 и 2003 г. и запазила повече от 95 % от обема на пътниците до 2006 г., като база за сравнение са послужили резултатите от теста за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г. и с което се въвежда допълнителна маркетингова подкрепа. Въз основа на предоставената информация Комисията е изразила съмнение дали тестът за ОУПИ за тарифата на летищните такси от 2001 г. отговаря на условията. |
| --- | --- |

(117)

Комисията е изразила съмнения относно това дали структурата на таксите в тарифата на летищните такси от 2001 г. е формирана по начин, който ще позволи на летището да работи рентабилно, тъй като Германия не е предоставила тест за ОУПИ за тарифата. Тъй като изглежда Ryanair е единствената пътническа авиокомпания, използвала летището в периода между 2001 и 2003 г. и запазила повече от 95 % от обема на пътниците до 2006 г., като база за сравнение са послужили резултатите от теста за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г. и с което се въвежда допълнителна маркетингова подкрепа. Въз основа на предоставената информация Комисията е изразила съмнение дали тестът за ОУПИ за тарифата на летищните такси от 2001 г. отговаря на условията.

| (118) | Комисията счита, че мярката е избирателна, тъй като само въздушните превозвачи, които използват летище Франкфурт Хан, са се възползвали от тарифата на летищните такси от 2001 г., и че тя нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(118)

Комисията счита, че мярката е избирателна, тъй като само въздушните превозвачи, които използват летище Франкфурт Хан, са се възползвали от тарифата на летищните такси от 2001 г., и че тя нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите членки.

| (119) | Ето защо по отношение на тарифата на летищните такси от 2001 г. Комисията е застъпила предварителното становище, че тя може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не е намерила правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(119)

Ето защо по отношение на тарифата на летищните такси от 2001 г. Комисията е застъпила предварителното становище, че тя може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не е намерила правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар.

4.2.3.   МЯРКА 9: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2002 Г.

| (120) | По отношение на въпроса за държавните ресурси Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., разгледани в раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите). Що се отнася до приписването на отговорност за мярката, споразумението с Ryanair от 2002 г. е било официално одобрено от надзорния съвет на FFHG, където преобладават членове, определени от публичните органи. Съответно Комисията е застъпила предварителното становище, че споразумението с Ryanair от 2002 г. може да бъде приписано на Германия. |
| --- | --- |

(120)

По отношение на въпроса за държавните ресурси Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., разгледани в раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите). Що се отнася до приписването на отговорност за мярката, споразумението с Ryanair от 2002 г. е било официално одобрено от надзорния съвет на FFHG, където преобладават членове, определени от публичните органи. Съответно Комисията е застъпила предварителното становище, че споразумението с Ryanair от 2002 г. може да бъде приписано на Германия.

| (121) | Освен това Комисията е изразила съмнения дали инвеститор в условията на пазарна икономика би сключил споразумението с Ryanair от 2002 г. В тази връзка Комисията е изразила съмнения в изчислението, представено от Германия. Освен това Комисията е изразила съмнения относно изчисляването на разходите, тъй като разходите за общата летищна инфраструктура и общата летищна администрация, подадени от Германия, се основават на пределните, вместо на средните разходи. Също така равнището на летищните такси е било замразено до 30 април 2004 г., а след това е трябвало да бъде коригирано в съответствие с германския индекс на потребителските цени, само ако този индекс се увеличи с повече от [...] % в сравнение с предходната година. |
| --- | --- |

(121)

Освен това Комисията е изразила съмнения дали инвеститор в условията на пазарна икономика би сключил споразумението с Ryanair от 2002 г. В тази връзка Комисията е изразила съмнения в изчислението, представено от Германия. Освен това Комисията е изразила съмнения относно изчисляването на разходите, тъй като разходите за общата летищна инфраструктура и общата летищна администрация, подадени от Германия, се основават на пределните, вместо на средните разходи. Също така равнището на летищните такси е било замразено до 30 април 2004 г., а след това е трябвало да бъде коригирано в съответствие с германския индекс на потребителските цени, само ако този индекс се увеличи с повече от [...] % в сравнение с предходната година.

| (122) | По отношение на избирателния характер, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., вж. раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите). |
| --- | --- |

(122)

По отношение на избирателния характер, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., вж. раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите).

| (123) | Поради това Комисията е застъпила предварителното становище, че споразумението с Ryanair от 2002 г. може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не вижда правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(123)

Поради това Комисията е застъпила предварителното становище, че споразумението с Ryanair от 2002 г. може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не вижда правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар.

4.2.4.   МЯРКА 10: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2005 Г.

| (124) | По отношение на въпроса за държавните ресурси Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., разгледани в раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите). По въпроса дали е съществувало икономическо предимство Комисията е изразила съмнения относно теста за ОУПИ, представен от Германия, тъй като е нямало достатъчно информация за проверка на изчисленията, както и защото инвестициите, дължащи се на увеличаването на броя на пътниците, по никакъв начин не са били отчетени или отнесени към Ryanair. |
| --- | --- |

(124)

По отношение на въпроса за държавните ресурси Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., разгледани в раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите). По въпроса дали е съществувало икономическо предимство Комисията е изразила съмнения относно теста за ОУПИ, представен от Германия, тъй като е нямало достатъчно информация за проверка на изчисленията, както и защото инвестициите, дължащи се на увеличаването на броя на пътниците, по никакъв начин не са били отчетени или отнесени към Ryanair.

| (125) | Освен това Комисията е посочила, че въпреки че споразумението с Ryanair от 2005 г. се различава от споразуменията с Ryanair от 1999 и 2002 г. по това, че с него се въвежда един вид договорна система за санкции, ако Ryanair не генерира броя пътници, определен в договора, тя се съмнява дали тези санкции са ефективни. |
| --- | --- |

(125)

Освен това Комисията е посочила, че въпреки че споразумението с Ryanair от 2005 г. се различава от споразуменията с Ryanair от 1999 и 2002 г. по това, че с него се въвежда един вид договорна система за санкции, ако Ryanair не генерира броя пътници, определен в договора, тя се съмнява дали тези санкции са ефективни.

| (126) | По отношение на избирателния характер, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., вж. раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите). |
| --- | --- |

(126)

По отношение на избирателния характер, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията Комисията е приложила, с необходимите изменения, същите доводи като изтъкнатите за споразумението с Ryanair от 1999 г., вж. раздел 4.2.1 (съображение 110 и следващите).

| (127) | Комисията е заключила, че споразумението с Ryanair от 2005 г. също ще представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията не е намерила правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(127)

Комисията е заключила, че споразумението с Ryanair от 2005 г. също ще представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията не е намерила правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар.

4.2.5.   МЯРКА 11: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2006 Г.

| (128) | По отношение на тарифата на летищните такси от 2006 г. Германия е предоставила на Комисията само частична икономическа обосновка под формата на тест за ОУПИ. Комисията е посочила в решението си за откриване на процедурата от 2008 г., че с тази непълна информация тя не е била в състояние да провери дали, както твърди Германия, икономиите от мащаба оправдават диференцирането на пътническите такси. Освен това подадените икономически обосновки за тарифата на летищните такси от 2006 г. оставят няколко въпроса отворени, като например това кои разходи са включени в обхвата на разходите, както и защо маркетинговата подкрепа не е била включена в икономическата обосновка на тарифата. |
| --- | --- |

(128)

По отношение на тарифата на летищните такси от 2006 г. Германия е предоставила на Комисията само частична икономическа обосновка под формата на тест за ОУПИ. Комисията е посочила в решението си за откриване на процедурата от 2008 г., че с тази непълна информация тя не е била в състояние да провери дали, както твърди Германия, икономиите от мащаба оправдават диференцирането на пътническите такси. Освен това подадените икономически обосновки за тарифата на летищните такси от 2006 г. оставят няколко въпроса отворени, като например това кои разходи са включени в обхвата на разходите, както и защо маркетинговата подкрепа не е била включена в икономическата обосновка на тарифата.

| (129) | Комисията счита, че мярката е била избирателна, тъй като от тарифата на летищните такси от 2006 г. са се възползвали само въздушните превозвачи, използващи летище Франкфурт Хан, и че въпросната мярка е нарушавала или е заплашвала да наруши конкуренцията и е засягала търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(129)

Комисията счита, че мярката е била избирателна, тъй като от тарифата на летищните такси от 2006 г. са се възползвали само въздушните превозвачи, използващи летище Франкфурт Хан, и че въпросната мярка е нарушавала или е заплашвала да наруши конкуренцията и е засягала търговията между държавите членки.

| (130) | Ето защо по отношение на тарифата на летищните такси от 2006 г. Комисията е застъпила предварителното становище, че тя може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не вижда правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(130)

Ето защо по отношение на тарифата на летищните такси от 2006 г. Комисията е застъпила предварителното становище, че тя може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията не вижда правни основания за обявяването на такава постоянна оперативна помощ в полза на въздушен превозвач за съвместима с вътрешния пазар.

5.   МНЕНИЯ, ПОЛУЧЕНИ ОТ ГЕРМАНИЯ

МНЕНИЯ, ПОЛУЧЕНИ ОТ ГЕРМАНИЯ

| (131) | Германия е представила подробни становища и икономически анализ в хода на настоящата процедура. |
| --- | --- |

(131)

Германия е представила подробни становища и икономически анализ в хода на настоящата процедура.

5.1.   ОБЩИ БЕЛЕЖКИ

ОБЩИ БЕЛЕЖКИ

| (132) | В своите коментари Германия предоставя преди всичко някои общи съображения относно контекста, засягащи летище Франкфурт Хан. Германия настоява, че проектът за летище Франкфурт Хан е бил предназначен да се превърне в рентабилно частно дружество от момента на преобразуването на летището. Поради това Fraport е било включено стратегически с оглед на дългосрочната рентабилност на летището. Според Германия със своя бизнес модел, насочен към нискотарифни превозвачи, значително опростената инфраструктура и ниските капиталови разходи летище Франкфурт Хан е пионер в Европа. Въпреки това Германия твърди, че необходимият срок за постигане на положителни оперативни резултати при този вид инфраструктурни проекти би бил приблизително 20 години. Германия посочва, че летище Франкфурт Хан отчита положителен резултат в EBITDA за първи път през 2006 г., т.е. едва 8 години след навлизането на пазара, което доказва неговата икономическа жизнеспособност. Според Германия летище Франкфурт Хан е летището, което отбелязва най-бърз ръст в Германия. |
| --- | --- |

(132)

В своите коментари Германия предоставя преди всичко някои общи съображения относно контекста, засягащи летище Франкфурт Хан. Германия настоява, че проектът за летище Франкфурт Хан е бил предназначен да се превърне в рентабилно частно дружество от момента на преобразуването на летището. Поради това Fraport е било включено стратегически с оглед на дългосрочната рентабилност на летището. Според Германия със своя бизнес модел, насочен към нискотарифни превозвачи, значително опростената инфраструктура и ниските капиталови разходи летище Франкфурт Хан е пионер в Европа. Въпреки това Германия твърди, че необходимият срок за постигане на положителни оперативни резултати при този вид инфраструктурни проекти би бил приблизително 20 години. Германия посочва, че летище Франкфурт Хан отчита положителен резултат в EBITDA за първи път през 2006 г., т.е. едва 8 години след навлизането на пазара, което доказва неговата икономическа жизнеспособност. Според Германия летище Франкфурт Хан е летището, което отбелязва най-бърз ръст в Германия.

| (133) | Освен това Германия счита, че мерките по отношение на летище Франкфурт Хан са били взети изключително в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Според Германия, ако частно предприятие от същата големина и в сравнимо положение би осъществило финансирането, основано на търговска логика, това би изключило наличието на каквото и да е предимство. Германия твърди, че Комисията следва да оценява само дали съответната мярка е защитима в търговско отношение, а не дали тя вън от всяко разумно съмнение ще бъде успешна. Също така Германия се позовава на принципа за равенство на публичните и частните предприятия, съгласно който средствата, които държавата предлага на предприятие в съответствие с пазарните условия, не се считат за държавна помощ. Най-общо, според Германия всички мерки за летище Франкфурт Хан са били приети в съответствие с пазарните условия, като тестовете за ОУПИ, които Германия представя, доказват това. След това Германия доразвива тези общи бележки по отношение на съответните мерки, оценени в решението за откриване на процедурата от 2008 г. |
| --- | --- |

(133)

Освен това Германия счита, че мерките по отношение на летище Франкфурт Хан са били взети изключително в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Според Германия, ако частно предприятие от същата големина и в сравнимо положение би осъществило финансирането, основано на търговска логика, това би изключило наличието на каквото и да е предимство. Германия твърди, че Комисията следва да оценява само дали съответната мярка е защитима в търговско отношение, а не дали тя вън от всяко разумно съмнение ще бъде успешна. Също така Германия се позовава на принципа за равенство на публичните и частните предприятия, съгласно който средствата, които държавата предлага на предприятие в съответствие с пазарните условия, не се считат за държавна помощ. Най-общо, според Германия всички мерки за летище Франкфурт Хан са били приети в съответствие с пазарните условия, като тестовете за ОУПИ, които Германия представя, доказват това. След това Германия доразвива тези общи бележки по отношение на съответните мерки, оценени в решението за откриване на процедурата от 2008 г.

5.2.   ПРЕДПОЛАГАЕМА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ЗА FFHG

ПРЕДПОЛАГАЕМА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ЗА FFHG

5.2.1.   МЯРКА 1: СППЗ ОТ 2001 Г.

| (134) | Германия твърди, че правилата за държавна помощ не са приложими за СППЗ от 2001 г., тъй като то е сключено през месец август 1999 г., т.е. преди решението на Съда по делото Aéroports de Paris (30) от 24 октомври 2002 г. Според Германия решението на първа инстанция от Общия съд е станало окончателно едва след като решението на Съда е постановено и едва когато е било изяснено, че летищата се считат за предприятия и следователно попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ. Този подход е бил потвърден по-късно в решението по делото Leipzig-Halle (31). |
| --- | --- |

(134)

Германия твърди, че правилата за държавна помощ не са приложими за СППЗ от 2001 г., тъй като то е сключено през месец август 1999 г., т.е. преди решението на Съда по делото Aéroports de Paris (30) от 24 октомври 2002 г. Според Германия решението на първа инстанция от Общия съд е станало окончателно едва след като решението на Съда е постановено и едва когато е било изяснено, че летищата се считат за предприятия и следователно попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ. Този подход е бил потвърден по-късно в решението по делото Leipzig-Halle (31).

Aéroports de Paris

30

Leipzig-Halle

31

| (135) | Освен това Германия заявява, че не са били използвани държавни ресурси. Във връзка с това Германия допълва, че загубите, поети от Fraport, не са обременили бюджета на държавата. Освен това Германия твърди, че отговорността за решенията, взети от Fraport, не трябва да бъде приписвана на Германия, тъй като публичните акционери не са били в състояние да упражняват определящо влияние. Във връзка с това Германия подчертава, че би трябвало да се провери във всеки отделен случай дали ресурсите на дадено дружество действително са били контролирани от държавата. Според Германия фактът, че мнозинство имат публичните акционери, не е достатъчен, за да се приеме, че със СППЗ от 2001 г. се ангажират държавни ресурси. |
| --- | --- |

(135)

Освен това Германия заявява, че не са били използвани държавни ресурси. Във връзка с това Германия допълва, че загубите, поети от Fraport, не са обременили бюджета на държавата. Освен това Германия твърди, че отговорността за решенията, взети от Fraport, не трябва да бъде приписвана на Германия, тъй като публичните акционери не са били в състояние да упражняват определящо влияние. Във връзка с това Германия подчертава, че би трябвало да се провери във всеки отделен случай дали ресурсите на дадено дружество действително са били контролирани от държавата. Според Германия фактът, че мнозинство имат публичните акционери, не е достатъчен, за да се приеме, че със СППЗ от 2001 г. се ангажират държавни ресурси.

| (136) | Според Германия акционерите не могат да определят действията на управителния съвет в случая на германско акционерно дружество (Aktiengesellschaft) като Fraport. Германия счита, че Fraport е независимо акционерно дружество, регистрирано на фондовата борса, и публичните регионални органи не могат да упражняват непрекъснат контрол върху неговите средства. Германия обяснява, че съгласно параграф 76 от немския Закон за акционерните дружества — Aktiengesetz (AktG) управителният съвет има широки правомощия да взема решения независимо от акционерите. Германия твърди, че по делата Stadtwerke Brixen AG (32) и Carbotermo (33) Съдът вече е признал характера на германските дружества, регистрирани на борсата, и значителната независимост, която имат техните управителни съвети спрямо акционерите. В това отношение публичните органи не биха могли да контролират ежедневната дейност на Fraport. |
| --- | --- |

(136)

Според Германия акционерите не могат да определят действията на управителния съвет в случая на германско акционерно дружество (Aktiengesellschaft) като Fraport. Германия счита, че Fraport е независимо акционерно дружество, регистрирано на фондовата борса, и публичните регионални органи не могат да упражняват непрекъснат контрол върху неговите средства. Германия обяснява, че съгласно параграф 76 от немския Закон за акционерните дружества — Aktiengesetz (AktG) управителният съвет има широки правомощия да взема решения независимо от акционерите. Германия твърди, че по делата Stadtwerke Brixen AG (32) и Carbotermo (33) Съдът вече е признал характера на германските дружества, регистрирани на борсата, и значителната независимост, която имат техните управителни съвети спрямо акционерите. В това отношение публичните органи не биха могли да контролират ежедневната дейност на Fraport.

Aktiengesellschaft

Aktiengesetz

Stadtwerke Brixen AG

32

Carbotermo

33

| (137) | Във връзка с това Германия обяснява, че Fraport не е било включено по никакъв начин в структурите на публичната администрация, че Fraport не е било отговорно пред Германия за своите действия и по никакъв начин не е било подчинено на публичната администрация. Макар Германия да признава, че публичните акционери са участвали във вземането на решения на общото събрание на акционерите, по време на което е било взето решението за СППЗ от 2001 г., Германия твърди, че това не означава, че публичните акционери са извършили нещо повече от това да упражнят своите законни права и задължения като акционери. |
| --- | --- |

(137)

Във връзка с това Германия обяснява, че Fraport не е било включено по никакъв начин в структурите на публичната администрация, че Fraport не е било отговорно пред Германия за своите действия и по никакъв начин не е било подчинено на публичната администрация. Макар Германия да признава, че публичните акционери са участвали във вземането на решения на общото събрание на акционерите, по време на което е било взето решението за СППЗ от 2001 г., Германия твърди, че това не означава, че публичните акционери са извършили нещо повече от това да упражнят своите законни права и задължения като акционери.

| (138) | В допълнение Германия заявява, че СППЗ от 2001 г. не е предоставило никакво предимство на FFHG. Тя се позовава на теста за ОУПИ, осъществен от PwC във връзка с това, в който се заключава, че всеки инвеститор в условията на пазарна икономика също би сключил това споразумение. Освен това Германия заявява, че рисковете и печалбите от СППЗ от 2001 г. са разпределени поравно и то е било разумно и от данъчно-правна гледна точка. Като цяло Германия описва СППЗ от 2001 г. като напълно нормална мярка в корпоративна група с цел прилагане на глобална или секторна структурна политика. |
| --- | --- |

(138)

В допълнение Германия заявява, че СППЗ от 2001 г. не е предоставило никакво предимство на FFHG. Тя се позовава на теста за ОУПИ, осъществен от PwC във връзка с това, в който се заключава, че всеки инвеститор в условията на пазарна икономика също би сключил това споразумение. Освен това Германия заявява, че рисковете и печалбите от СППЗ от 2001 г. са разпределени поравно и то е било разумно и от данъчно-правна гледна точка. Като цяло Германия описва СППЗ от 2001 г. като напълно нормална мярка в корпоративна група с цел прилагане на глобална или секторна структурна политика.

5.2.2.   МЯРКА 2: УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА ОТ 2001 Г.

| (139) | Германия обяснява, че увеличението на капитала на FFHG от 2001 г. е било необходимо, тъй като външното финансиране на инвестициите в неговата инфраструктура е щяло да деформира твърде много годишните резултати на дружеството в краткосрочен план. |
| --- | --- |

(139)

Германия обяснява, че увеличението на капитала на FFHG от 2001 г. е било необходимо, тъй като външното финансиране на инвестициите в неговата инфраструктура е щяло да деформира твърде много годишните резултати на дружеството в краткосрочен план.

| (140) | Германия заявява, че решението за увеличение на капитала от 2001 г. е било взето от надзорния съвет на FFHG на 14 декември 2001 г. и че това е довело до промяна на устава на FFHG на 9 януари 2002 г. Поради това Германия оспорва приложимостта на правилата за държавна помощ по отношение на тази мярка и се позовава по този въпрос и на доводите относно СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134). |
| --- | --- |

(140)

Германия заявява, че решението за увеличение на капитала от 2001 г. е било взето от надзорния съвет на FFHG на 14 декември 2001 г. и че това е довело до промяна на устава на FFHG на 9 януари 2002 г. Поради това Германия оспорва приложимостта на правилата за държавна помощ по отношение на тази мярка и се позовава по този въпрос и на доводите относно СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134).

| (141) | Освен това Германия твърди, че средствата, инвестирани от Fraport (19,7 милиона евро от общо 27 милиона евро), не са държавни ресурси, тъй като държавата няма контрол върху Fraport. Във връзка с това Германия препраща към своята аргументация за държавните ресурси по отношение на СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 136). В допълнение Германия заявява, че не би могла да ѝ се приписва отговорността за увеличението на капитала, и препраща към своите обяснения относно приписването на отговорност на държавата по отношение на СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134). Германия добавя, че одобрението на акционерите на FFHG за увеличението на капитала от 2001 г. не би могло да бъде определящ фактор за приписването на отговорността за него на държавата. Германия счита, че трябва да се приписва отговорност за действията на предприятието, което е дало евентуалната помощ, а не на предприятието, което се е облагодетелствало от нея. Тъй като FFHG е предприятието, което се е облагодетелствало от помощта, неговото одобрение за увеличението на капитала не би трябвало да води до приписване на отговорност на Германия за предоставянето на помощта. Според Германия одобрението, дадено от надзорния съвет на Fraport, също не би могло да се приеме за индикация за приписване на отговорност, тъй като към онзи момент надзорният съвет вече е бил конституиран от равен брой представители на работниците и на акционерите с право на съвместно вземане на решения, което означава, че е имало 10 представители на работниците и 10 представители на акционерите. |
| --- | --- |

(141)

Освен това Германия твърди, че средствата, инвестирани от Fraport (19,7 милиона евро от общо 27 милиона евро), не са държавни ресурси, тъй като държавата няма контрол върху Fraport. Във връзка с това Германия препраща към своята аргументация за държавните ресурси по отношение на СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 136). В допълнение Германия заявява, че не би могла да ѝ се приписва отговорността за увеличението на капитала, и препраща към своите обяснения относно приписването на отговорност на държавата по отношение на СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134). Германия добавя, че одобрението на акционерите на FFHG за увеличението на капитала от 2001 г. не би могло да бъде определящ фактор за приписването на отговорността за него на държавата. Германия счита, че трябва да се приписва отговорност за действията на предприятието, което е дало евентуалната помощ, а не на предприятието, което се е облагодетелствало от нея. Тъй като FFHG е предприятието, което се е облагодетелствало от помощта, неговото одобрение за увеличението на капитала не би трябвало да води до приписване на отговорност на Германия за предоставянето на помощта. Според Германия одобрението, дадено от надзорния съвет на Fraport, също не би могло да се приеме за индикация за приписване на отговорност, тъй като към онзи момент надзорният съвет вече е бил конституиран от равен брой представители на работниците и на акционерите с право на съвместно вземане на решения, което означава, че е имало 10 представители на работниците и 10 представители на акционерите.

| (142) | Германия твърди също така, че FFHG не е получило предимство от увеличението на капитала от 2001 г. Fraport, както и провинция Райнланд-Пфалц са действали така, както всеки инвеститор в условията на пазарна икономика би постъпил в този случай. |
| --- | --- |

(142)

Германия твърди също така, че FFHG не е получило предимство от увеличението на капитала от 2001 г. Fraport, както и провинция Райнланд-Пфалц са действали така, както всеки инвеститор в условията на пазарна икономика би постъпил в този случай.

| (143) | Германия изразява несъгласие със съмненията, изразени от Комисията, по отношение на теста за ОУПИ във връзка с решението на Fraport за увеличение на капитала от 2001 г. Германия е представила на Комисията всички допълнително изискани вътрешни документи. Според Германия решението за увеличение на капитала, взето от Fraport през 2001 г., се е основавало и на оценка на мярката от BCG и на две общи проучвания за развитието на въздушния трафик, поръчани от Fraport. Германия подчертава, че Fraport е увеличило капитала си, тъй като в оценката на BCG се посочва, че постигането на рентабилност на летище Франкфурт Хан не би било възможно без допълнителни мерки за строителство и инфраструктура. В теста за ОУПИ са били взети предвид всички тези документи. |
| --- | --- |

(143)

Германия изразява несъгласие със съмненията, изразени от Комисията, по отношение на теста за ОУПИ във връзка с решението на Fraport за увеличение на капитала от 2001 г. Германия е представила на Комисията всички допълнително изискани вътрешни документи. Според Германия решението за увеличение на капитала, взето от Fraport през 2001 г., се е основавало и на оценка на мярката от BCG и на две общи проучвания за развитието на въздушния трафик, поръчани от Fraport. Германия подчертава, че Fraport е увеличило капитала си, тъй като в оценката на BCG се посочва, че постигането на рентабилност на летище Франкфурт Хан не би било възможно без допълнителни мерки за строителство и инфраструктура. В теста за ОУПИ са били взети предвид всички тези документи.

| (144) | След съмненията, изразени от Комисията по отношение на теста за ОУПИ, осъществен от PwC, Германия предоставя втора, допълнителна оценка от PwC, която допълва и уточнява първия тест за ОУПИ. В тази уточнена оценка се стига до същото заключение като в първата, а именно, че тестът за ОУПИ е отговарял на условията. Германия отхвърля съмненията на Комисията, че PwC не е оценил възможността за евентуално оттегляне на Fraport и че следователно, без да се знаят разходите по оттеглянето, би било невъзможно да се провери дали Fraport е действал като инвеститор в условията на пазарна икономика. Германия твърди, че разходите, свързани с оттегляне, не водят до разлика в оценката. Нещо повече, Германия посочва, че Fraport е обмисляло оттегляне, но че това не би било възможно през следващите 5 години заради СППЗ от 2001 г. Освен това оценката на PwC показва, че инвестициите е биха имали положителни резултати за Fraport в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(144)

След съмненията, изразени от Комисията по отношение на теста за ОУПИ, осъществен от PwC, Германия предоставя втора, допълнителна оценка от PwC, която допълва и уточнява първия тест за ОУПИ. В тази уточнена оценка се стига до същото заключение като в първата, а именно, че тестът за ОУПИ е отговарял на условията. Германия отхвърля съмненията на Комисията, че PwC не е оценил възможността за евентуално оттегляне на Fraport и че следователно, без да се знаят разходите по оттеглянето, би било невъзможно да се провери дали Fraport е действал като инвеститор в условията на пазарна икономика. Германия твърди, че разходите, свързани с оттегляне, не водят до разлика в оценката. Нещо повече, Германия посочва, че Fraport е обмисляло оттегляне, но че това не би било възможно през следващите 5 години заради СППЗ от 2001 г. Освен това оценката на PwC показва, че инвестициите е биха имали положителни резултати за Fraport в дългосрочен план.

| (145) | След решението за откриване на процедурата от 2008 г. Германия също предоставя тест за ОУПИ и по отношение на действията на провинция Райнланд-Пфалц и нейното решение да участва в увеличението на капитала на FFHG със 7,3 милиона евро. Според оценката, осъществена също от PwC, провинция Райнланд-Пфалц също е действала като оператор в условията на пазарна икономика, тъй като инвестиционните мерки, за които е взето решение през 2001 г., са били необходими и следователно увеличението на капитала е било защитимо в търговско отношение. |
| --- | --- |

(145)

След решението за откриване на процедурата от 2008 г. Германия също предоставя тест за ОУПИ и по отношение на действията на провинция Райнланд-Пфалц и нейното решение да участва в увеличението на капитала на FFHG със 7,3 милиона евро. Според оценката, осъществена също от PwC, провинция Райнланд-Пфалц също е действала като оператор в условията на пазарна икономика, тъй като инвестиционните мерки, за които е взето решение през 2001 г., са били необходими и следователно увеличението на капитала е било защитимо в търговско отношение.

5.2.3.   МЯРКА 3: УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА ОТ 2004 Г.

| (146) | Германия твърди, че и след решението на Съда по делото Aéroports de Paris правилата за държавна помощ не са приложими по отношение на увеличението на капитала от 2004 г. Според Германия към онзи момент са били в сила Насоките за въздухоплаването от 1994 г. и съгласно тези насоки инфраструктурните мерки на летищата не са били относими към прилагането на правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

(146)

Германия твърди, че и след решението на Съда по делото Aéroports de Paris правилата за държавна помощ не са приложими по отношение на увеличението на капитала от 2004 г. Според Германия към онзи момент са били в сила Насоките за въздухоплаването от 1994 г. и съгласно тези насоки инфраструктурните мерки на летищата не са били относими към прилагането на правилата за държавна помощ.

Aéroports de Paris

| (147) | Германия твърди, че противно на описаното от Комисията в решението за откриване на процедурата от 2008 г., увеличението на капитала от 2004 г. е одобрено на 30 март 2005 г. и е било вписано в търговския регистър на 19.5.2005 г. Освен това основното споразумение за това увеличение на капитала е споразумение от 2002 г. Германия обяснява, че в това споразумение се е предвиждало създаването на летищна система между летище Франкфурт на Майн и летище Франкфурт Хан по реда на Регламент (ЕИО) No 2408/92 на Съвета (34). Според Германия оценката на увеличението на капитала от 2004 г. би трябвало да се преценява в този контекст. |
| --- | --- |

(147)

Германия твърди, че противно на описаното от Комисията в решението за откриване на процедурата от 2008 г., увеличението на капитала от 2004 г. е одобрено на 30 март 2005 г. и е било вписано в търговския регистър на 19.5.2005 г. Освен това основното споразумение за това увеличение на капитала е споразумение от 2002 г. Германия обяснява, че в това споразумение се е предвиждало създаването на летищна система между летище Франкфурт на Майн и летище Франкфурт Хан по реда на Регламент (ЕИО) No 2408/92 на Съвета (34). Според Германия оценката на увеличението на капитала от 2004 г. би трябвало да се преценява в този контекст.

34

| (148) | Германия посочва, че съгласно теста за ОУПИ, представен от PwC и подкрепен от допълнителни оценки след решението за откриване на процедурата от 2008 г., Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са действали като инвеститори в условията на пазарна икономика по отношение на увеличението на капитала от 2004 г. Що се отнася до аргументацията за Fraport, Германия препраща към своите аргументи, представени по отношение на увеличението на капитала от 2001 г. (вж. съображение 140 и следващите). В първия тест за ОУПИ, както и в допълнителните тестове се заключава според Германия, че увеличението на капитала от 2004 г., както сключването на ново СППЗ трябва да се разглеждат като изгодни за Fraport към момента както по отношение на качеството, така и на размера. Това според Германия е било обосновано от констатацията на PwC, че възвръщаемостта на инвестирания капитал (по-нататък наричан ROIC), когато е направена инвестицията във FFHG, е била над алтернативната възвръщаемост на равностойна капиталова инвестиция. |
| --- | --- |

(148)

Германия посочва, че съгласно теста за ОУПИ, представен от PwC и подкрепен от допълнителни оценки след решението за откриване на процедурата от 2008 г., Fraport, провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са действали като инвеститори в условията на пазарна икономика по отношение на увеличението на капитала от 2004 г. Що се отнася до аргументацията за Fraport, Германия препраща към своите аргументи, представени по отношение на увеличението на капитала от 2001 г. (вж. съображение 140 и следващите). В първия тест за ОУПИ, както и в допълнителните тестове се заключава според Германия, че увеличението на капитала от 2004 г., както сключването на ново СППЗ трябва да се разглеждат като изгодни за Fraport към момента както по отношение на качеството, така и на размера. Това според Германия е било обосновано от констатацията на PwC, че възвръщаемостта на инвестирания капитал (по-нататък наричан ROIC), когато е направена инвестицията във FFHG, е била над алтернативната възвръщаемост на равностойна капиталова инвестиция.

| (149) | По отношение на провинция Райнланд-Пфалц Германия посочва заключението на PwC, че и провинцията е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика, тъй като ROIC за нея, подобно на Fraport, е била над сравнима алтернативна инвестиция. |
| --- | --- |

(149)

По отношение на провинция Райнланд-Пфалц Германия посочва заключението на PwC, че и провинцията е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика, тъй като ROIC за нея, подобно на Fraport, е била над сравнима алтернативна инвестиция.

| (150) | По отношение на действията на провинция Хесен Германия твърди, че възможностите за ограничен растеж на летище Франкфурт на Майн, произтичащи, наред с другото, от забраната за нощни полети, са направили необходимо според провинция Хесен по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. Иначе летище Франкфурт на Майн е щяло да се изправи пред сериозни икономически последици. Германия посочва, че това развитие е било необходимо, за да се използват изцяло съществуващите възможности за растеж в рамките на 24-часовото разрешение за полети на летище Франкфурт Хан заедно с предвиденото въвеждане на летищната система летище Франкфурт на Майн — летище Франкфурт Хан. Поради това според Германия участието на провинция Хесен в увеличаването на капитала е било неизбежно. |
| --- | --- |

(150)

По отношение на действията на провинция Хесен Германия твърди, че възможностите за ограничен растеж на летище Франкфурт на Майн, произтичащи, наред с другото, от забраната за нощни полети, са направили необходимо според провинция Хесен по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. Иначе летище Франкфурт на Майн е щяло да се изправи пред сериозни икономически последици. Германия посочва, че това развитие е било необходимо, за да се използват изцяло съществуващите възможности за растеж в рамките на 24-часовото разрешение за полети на летище Франкфурт Хан заедно с предвиденото въвеждане на летищната система летище Франкфурт на Майн — летище Франкфурт Хан. Поради това според Германия участието на провинция Хесен в увеличаването на капитала е било неизбежно.

5.2.4.   МЯРКА 4: СППЗ ОТ 2004 Г.

| (151) | Германия заявява, че СППЗ от 2004 г. би могло да се разглежда единствено в светлината на увеличението на капитала и промените в структурата на акционерите през 2004 г., по-специално тъй като провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са поставили като условие за преразпределението на акциите на FFHG сключването на СППЗ от 2004 г. между Fraport и FFHG със срок до 2014 г. |
| --- | --- |

(151)

Германия заявява, че СППЗ от 2004 г. би могло да се разглежда единствено в светлината на увеличението на капитала и промените в структурата на акционерите през 2004 г., по-специално тъй като провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са поставили като условие за преразпределението на акциите на FFHG сключването на СППЗ от 2004 г. между Fraport и FFHG със срок до 2014 г.

| (152) | Германия препраща към своите аргументи, представени по отношение на увеличението на капитала от 2004 г., и твърди, че правилата за държавна помощ не са били приложими за СППЗ от 2004 г. (вж. съображение 146 и следващите). |
| --- | --- |

(152)

Германия препраща към своите аргументи, представени по отношение на увеличението на капитала от 2004 г., и твърди, че правилата за държавна помощ не са били приложими за СППЗ от 2004 г. (вж. съображение 146 и следващите).

| (153) | Що се отнася до ангажирането на държавни ресурси, Германия препраща към своите обяснения за СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134 и следващите). Поради това Германия счита, че средствата на Fraport не са държавни ресурси, тъй като Fraport не е подлежал на държавен контрол. |
| --- | --- |

(153)

Що се отнася до ангажирането на държавни ресурси, Германия препраща към своите обяснения за СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134 и следващите). Поради това Германия счита, че средствата на Fraport не са държавни ресурси, тъй като Fraport не е подлежал на държавен контрол.

| (154) | Германия твърди също така, че за да бъде прието решението за СППЗ от 2004 г., е било необходимо мнозинство от 75 % от акциите, докато публичните акционери са притежавали приблизително 70 % от акциите и следователно на практика не са били в състояние да оказват контрол върху решенията на Fraport. Освен това оставащите 30 % от акциите на Fraport са били разпръснати акционерни участия. Резултатът от гласуването е приемане на решението с 99,992 % „за“, което означава, че и инвеститорите в условията на пазарна икономика са гласували за СППЗ от 2004 г. |
| --- | --- |

(154)

Германия твърди също така, че за да бъде прието решението за СППЗ от 2004 г., е било необходимо мнозинство от 75 % от акциите, докато публичните акционери са притежавали приблизително 70 % от акциите и следователно на практика не са били в състояние да оказват контрол върху решенията на Fraport. Освен това оставащите 30 % от акциите на Fraport са били разпръснати акционерни участия. Резултатът от гласуването е приемане на решението с 99,992 % „за“, което означава, че и инвеститорите в условията на пазарна икономика са гласували за СППЗ от 2004 г.

| (155) | По отношение на наличието на икономическо предимство, Германия отново препраща към обясненията за СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 137), съгласно което разпределението на печалбите и загубите е напълно нормална мярка в рамките на група от дружества. Освен това според PwC всеки инвеститор в условията на пазарна икономика би взел същото решение за сключване на СППЗ от 2004 г., тъй като към онзи момент е можело да се очаква печалба от 2008/2009 г. нататък. Германия посочва още, че въз основа на съмненията, изразени от Комисията, PwC е направило повторен тест на тези мерки в допълнителна оценка според качествени изчисления и е стигнало до същото заключение. |
| --- | --- |

(155)

По отношение на наличието на икономическо предимство, Германия отново препраща към обясненията за СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 137), съгласно което разпределението на печалбите и загубите е напълно нормална мярка в рамките на група от дружества. Освен това според PwC всеки инвеститор в условията на пазарна икономика би взел същото решение за сключване на СППЗ от 2004 г., тъй като към онзи момент е можело да се очаква печалба от 2008/2009 г. нататък. Германия посочва още, че въз основа на съмненията, изразени от Комисията, PwC е направило повторен тест на тези мерки в допълнителна оценка според качествени изчисления и е стигнало до същото заключение.

| (156) | Германия уверява също така, че СППЗ от 2004 г. е било условие за увеличението на капитала от 2004 г. и че предвид очакванията за положително развитие от 2008/2009 г. нататък, е било в интерес на Fraport да сключи СППЗ от 2004 г. за срок от най-малко 5 години. Германия обяснява също така, че Fraport е щяло да може да получава цялата печалба на FFHG до 31 декември 2024 г. най-малко, като същевременно в обратния сценарий дружеството е можело да прекрати споразумението до 31 декември 2010 г. Германия посочва, че следователно Fraport е било в състояние да извлече 100 % печалба от споразумението и да ръководи ежедневната дейност на FFHG, притежавайки само 65 % от неговите акции. Германия също така изразява становището, че тестът за ОУПИ е подкрепен от факта, че частните инвеститори, които представляват 30 % от акционерите на Fraport към онзи момент, също са подкрепили решението. |
| --- | --- |

(156)

Германия уверява също така, че СППЗ от 2004 г. е било условие за увеличението на капитала от 2004 г. и че предвид очакванията за положително развитие от 2008/2009 г. нататък, е било в интерес на Fraport да сключи СППЗ от 2004 г. за срок от най-малко 5 години. Германия обяснява също така, че Fraport е щяло да може да получава цялата печалба на FFHG до 31 декември 2024 г. най-малко, като същевременно в обратния сценарий дружеството е можело да прекрати споразумението до 31 декември 2010 г. Германия посочва, че следователно Fraport е било в състояние да извлече 100 % печалба от споразумението и да ръководи ежедневната дейност на FFHG, притежавайки само 65 % от неговите акции. Германия също така изразява становището, че тестът за ОУПИ е подкрепен от факта, че частните инвеститори, които представляват 30 % от акционерите на Fraport към онзи момент, също са подкрепили решението.

5.2.5.   МЯРКА 5: КОМПЕНСАЦИЯ ЗА FFHG ЗА ПРОВЕРКИ ЗА СИГУРНОСТ

| (157) | Във връзка с това Германия декларира, че не са ангажирани държавни ресурси в мярката. Германия се позовава на решението на Съда по дело Preussen-Elektra (35) и заявява, че е налице държавна помощ само ако плащанията са извършени от публичен орган или частно лице, посочен(о) или създаден(о) от държавата. Германия обяснява още, че що се отнася до таксите за проверките за сигурност, същите са били плащани от въздушните превозвачи на провинция Райнланд-Пфалц и само са прехвърляни на FFHG от провинцията като компенсация за проверките за сигурност, които FFHG е извършвало от името на провинцията. Поради това според Германия в този смисъл таксите никога не са били част от средствата на провинцията. |
| --- | --- |

(157)

Във връзка с това Германия декларира, че не са ангажирани държавни ресурси в мярката. Германия се позовава на решението на Съда по дело Preussen-Elektra (35) и заявява, че е налице държавна помощ само ако плащанията са извършени от публичен орган или частно лице, посочен(о) или създаден(о) от държавата. Германия обяснява още, че що се отнася до таксите за проверките за сигурност, същите са били плащани от въздушните превозвачи на провинция Райнланд-Пфалц и само са прехвърляни на FFHG от провинцията като компенсация за проверките за сигурност, които FFHG е извършвало от името на провинцията. Поради това според Германия в този смисъл таксите никога не са били част от средствата на провинцията.

Preussen-Elektra

35

| (158) | Германия обяснява, че съгласно член 5 от Закона за авиационната сигурност (Luftsicherheitsgesetz) държавата проверява пътниците и техния багаж, за да защити сигурността на въздушният трафик от терористични атаки. Германия твърди още, че органите начисляват такси на пътник за тази дейност на въздушните превозвачи. Германия заявява, че равнището на таксата за сигурност зависи от конкретните условия на летището и варират от 2 евро до 10 евро на пътник. На летище Франкфурт Хан таксата е в размер на 4,35 евро и следователно е адекватна в сравнение с други летища. |
| --- | --- |

(158)

Германия обяснява, че съгласно член 5 от Закона за авиационната сигурност (Luftsicherheitsgesetz) държавата проверява пътниците и техния багаж, за да защити сигурността на въздушният трафик от терористични атаки. Германия твърди още, че органите начисляват такси на пътник за тази дейност на въздушните превозвачи. Германия заявява, че равнището на таксата за сигурност зависи от конкретните условия на летището и варират от 2 евро до 10 евро на пътник. На летище Франкфурт Хан таксата е в размер на 4,35 евро и следователно е адекватна в сравнение с други летища.

Luftsicherheitsgesetz

| (159) | Тази задача, свързана със сигурността, може да бъде прехвърлена от органите на летищен оператор, което е станало в този случай, в който проверките за сигурност са извършвани от FFHG, което на свой ред ги е възложило на външна охранителна фирма. |
| --- | --- |

(159)

Тази задача, свързана със сигурността, може да бъде прехвърлена от органите на летищен оператор, което е станало в този случай, в който проверките за сигурност са извършвани от FFHG, което на свой ред ги е възложило на външна охранителна фирма.

| (160) | В допълнение Германия заявява, че проверките за сигурност попадат в обхвата на услугите от общ икономически интерес и не представляват стопанска дейност. |
| --- | --- |

(160)

В допълнение Германия заявява, че проверките за сигурност попадат в обхвата на услугите от общ икономически интерес и не представляват стопанска дейност.

| (161) | Германия споделя становището на Комисията в това отношение, че не следва да има свръхкомпенсация за услугите, извършвани от FFHG. Германия подчертава обаче, че FFHG не е било свръхкомпенсирано, тъй като то е трябвало да поеме всички разходи за проверките за сигурност. |
| --- | --- |

(161)

Германия споделя становището на Комисията в това отношение, че не следва да има свръхкомпенсация за услугите, извършвани от FFHG. Германия подчертава обаче, че FFHG не е било свръхкомпенсирано, тъй като то е трябвало да поеме всички разходи за проверките за сигурност.

5.2.6.   МЯРКА 6: ПРЕКИ БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА ОТ ПРОВИНЦИЯ РАЙНЛАНД-ПФАЛЦ

| (162) | Германия изяснява, че провинция Райнланд-Пфалц е извършила следните плащания към FFHG между 2001 и 2004 г. Първо, провинция Райнланд-Пфалц е подкрепила FFHG в някои негови инфраструктурни инвестиции и през 2001 г. е предоставила [...] евро на FFHG за тази цел. Според Германия тези безвъзмездни средства са се основавали на решения, които вече са били взети през 1999 и 2000 г. Германия твърди, че към момента на вземане на тези решения правилата за държавна помощ не са били приложими за летищата като предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(162)

Германия изяснява, че провинция Райнланд-Пфалц е извършила следните плащания към FFHG между 2001 и 2004 г. Първо, провинция Райнланд-Пфалц е подкрепила FFHG в някои негови инфраструктурни инвестиции и през 2001 г. е предоставила [...] евро на FFHG за тази цел. Според Германия тези безвъзмездни средства са се основавали на решения, които вече са били взети през 1999 и 2000 г. Германия твърди, че към момента на вземане на тези решения правилата за държавна помощ не са били приложими за летищата като предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (163) | Второ, Германия заявява, че финансирането на разходи за персонал за проверките за сигурност е било поето частично от провинция Райнланд-Пфалц за годините 2001 г. (60 % от общите разходи), 2002 г. (50 %), 2003 г. (40 %) и 2004 г. (30 %). |
| --- | --- |

(163)

Второ, Германия заявява, че финансирането на разходи за персонал за проверките за сигурност е било поето частично от провинция Райнланд-Пфалц за годините 2001 г. (60 % от общите разходи), 2002 г. (50 %), 2003 г. (40 %) и 2004 г. (30 %).

| (164) | Трето, Германия признава, че провинция Райнланд-Пфалц е съфинансирала две научни проучвания, поръчани от FFHG, но те са били главно от общ публичен интерес според Германия. Германия заявява, че провинция Райнланд-Пфалц е субсидирала първото проучване относно регионалните икономически въздействия на летище Франкфурт Хан в размер на 90 % от общите разходи, а второто проучване относно потенциала за развитие на превоза на товари — в размер на 70 % от общите разходи. Германия твърди, че провинция Райнланд-Пфалц е предоставила тези субсидии само заради своя собствен интерес към тези проучвания и е могла просто да ги поръча сама. Германия не вижда как на FFHG е предоставено каквото и да е предимство от това частично финансиране, тъй като проучванията са от публичен общ интерес, нито как това финансиране може да наруши конкуренцията. Доколкото тези проучвания са представлявали интерес и за FFHG, дружеството също е имало финансов принос за тях. |
| --- | --- |

(164)

Трето, Германия признава, че провинция Райнланд-Пфалц е съфинансирала две научни проучвания, поръчани от FFHG, но те са били главно от общ публичен интерес според Германия. Германия заявява, че провинция Райнланд-Пфалц е субсидирала първото проучване относно регионалните икономически въздействия на летище Франкфурт Хан в размер на 90 % от общите разходи, а второто проучване относно потенциала за развитие на превоза на товари — в размер на 70 % от общите разходи. Германия твърди, че провинция Райнланд-Пфалц е предоставила тези субсидии само заради своя собствен интерес към тези проучвания и е могла просто да ги поръча сама. Германия не вижда как на FFHG е предоставено каквото и да е предимство от това частично финансиране, тъй като проучванията са от публичен общ интерес, нито как това финансиране може да наруши конкуренцията. Доколкото тези проучвания са представлявали интерес и за FFHG, дружеството също е имало финансов принос за тях.

5.3.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ FFHG В ПОЛЗА НА RYANAIR И ВСИЧКИ ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, ПРЕВОЗВАЩИ ПЪТНИЦИ

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ FFHG В ПОЛЗА НА RYANAIR И ВСИЧКИ ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, ПРЕВОЗВАЩИ ПЪТНИЦИ

5.3.1.   МЯРКА 7: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 1999 Г.

| (165) | Що се отнася до споразумението с Ryanair от 1999 г., Германия отбелязва по принцип, че отначало летище Франкфурт Хан е изградило само най-основна инфраструктура, така че това летище да може да бъде икономически ефективен и иновативен партньор на нискотарифни въздушни превозвачи. Според Германия и на други европейски летища т.нар. „клиенти котва“ са естествен двигател за първоначалното развитие на летището. За Франкфурт Хан клиентът котва, т.е. клиентът, чрез който е можело да се стъпи на пазара, е бил Ryanair. |
| --- | --- |

(165)

Що се отнася до споразумението с Ryanair от 1999 г., Германия отбелязва по принцип, че отначало летище Франкфурт Хан е изградило само най-основна инфраструктура, така че това летище да може да бъде икономически ефективен и иновативен партньор на нискотарифни въздушни превозвачи. Според Германия и на други европейски летища т.нар. „клиенти котва“ са естествен двигател за първоначалното развитие на летището. За Франкфурт Хан клиентът котва, т.е. клиентът, чрез който е можело да се стъпи на пазара, е бил Ryanair.

клиенти котва

| (166) | Германия твърди, че когато е било сключено първото споразумение с Ryanair, концепцията за летище за нискотарифни въздушни превозвачи все още е била в своя начален стадий. Поради това посредством това споразумение е бил създаден стимул за Ryanair да започне да лети до рядко посещаваното летище Франкфурт Хан. Германия заявява, че обвързването на толкова голям въздушен превозвач с летище Франкфурт Хан е довело до сключването на повече споразумения на въздушни превозвачи с летището („принцип за последване“). Чрез т.нар. „ефект на доминото“ това в крайна сметка е довело и до увеличаване на печалбите на невъздухоплавателния сектор. |
| --- | --- |

(166)

Германия твърди, че когато е било сключено първото споразумение с Ryanair, концепцията за летище за нискотарифни въздушни превозвачи все още е била в своя начален стадий. Поради това посредством това споразумение е бил създаден стимул за Ryanair да започне да лети до рядко посещаваното летище Франкфурт Хан. Германия заявява, че обвързването на толкова голям въздушен превозвач с летище Франкфурт Хан е довело до сключването на повече споразумения на въздушни превозвачи с летището („принцип за последване“). Чрез т.нар. „ефект на доминото“ това в крайна сметка е довело и до увеличаване на печалбите на невъздухоплавателния сектор.

принцип за последване

ефект на доминото

| (167) | Германия твърди, че предвид това динамично развитие въздушни превозвачи като Ryanair са имали много силна позиция при воденето на преговори, тъй като много други малки регионални летища са се опитвали да сключат споразумения с Ryanair по това време. |
| --- | --- |

(167)

Германия твърди, че предвид това динамично развитие въздушни превозвачи като Ryanair са имали много силна позиция при воденето на преговори, тъй като много други малки регионални летища са се опитвали да сключат споразумения с Ryanair по това време.

| (168) | Освен това Германия заявява, че чрез споразумението с Ryanair от 1999 г. не са били предоставяни държавни ресурси. Нещо повече, Германия твърди, че договорните отношения между оператора на летището и въздушния превозвач не са предоставили предимство на последния. Германия счита, че отговорността за сключването на това споразумение трябва да се приписва изключително на управителния съвет, тъй като сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г. представлява ежедневна дейност и надзорният съвет не е взимал решение по този въпрос. Германия счита, че Комисията не може да разглежда сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г. като въпрос, отговорността за който може да бъде приписана на Германия, тъй като надзорният съвет не е направил нищо, за да го предотврати. Според Германия подобни действия не попадат в рамките на отговорностите и задачите на надзорния съвет. Също така критериите, посочени от Съда по делото Stardust Marine, биха били доведени до абсурд, ако фактът, че надзорен съвет на борсово регистрирано дружество не е действал, би бил достатъчен, за да се направи заключение относно приписването на отговорност за мярката на държавата. Поради това според Германия отговорността за споразумението не може по никакъв начин да бъде приписвана на държавата. |
| --- | --- |

(168)

Освен това Германия заявява, че чрез споразумението с Ryanair от 1999 г. не са били предоставяни държавни ресурси. Нещо повече, Германия твърди, че договорните отношения между оператора на летището и въздушния превозвач не са предоставили предимство на последния. Германия счита, че отговорността за сключването на това споразумение трябва да се приписва изключително на управителния съвет, тъй като сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г. представлява ежедневна дейност и надзорният съвет не е взимал решение по този въпрос. Германия счита, че Комисията не може да разглежда сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г. като въпрос, отговорността за който може да бъде приписана на Германия, тъй като надзорният съвет не е направил нищо, за да го предотврати. Според Германия подобни действия не попадат в рамките на отговорностите и задачите на надзорния съвет. Също така критериите, посочени от Съда по делото Stardust Marine, биха били доведени до абсурд, ако фактът, че надзорен съвет на борсово регистрирано дружество не е действал, би бил достатъчен, за да се направи заключение относно приписването на отговорност за мярката на държавата. Поради това според Германия отговорността за споразумението не може по никакъв начин да бъде приписвана на държавата.

Stardust Marine

не

| (169) | Освен това Германия твърди, че споразумението с Ryanair от 1999 г. не му е предоставила никакво предимство, тъй като всеки инвеститор в условията на пазарна икономика също би сключил подобно споразумение. Германия специално подчертава, че от това споразумение не се възникнали никакви загуби противно на това, което Комисията твърди в своето решение за откриване на процедурата от 2008 г., а то е генерирало огромни по размер приходи, които далеч надвишават направените разходи. |
| --- | --- |

(169)

Освен това Германия твърди, че споразумението с Ryanair от 1999 г. не му е предоставила никакво предимство, тъй като всеки инвеститор в условията на пазарна икономика също би сключил подобно споразумение. Германия специално подчертава, че от това споразумение не се възникнали никакви загуби противно на това, което Комисията твърди в своето решение за откриване на процедурата от 2008 г., а то е генерирало огромни по размер приходи, които далеч надвишават направените разходи.

| (170) | Във връзка с това Германия подчертава, че летище Франкфурт Хан е използвало подхода, основан на съвкупното търсене, съгласно който приходите от авиационни и неавиационни дейности постъпват в един единствен фонд. Поради това според Германия трябва да се вземат предвид приходите от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, генерирани от въздушните превозвачи и техните пътници на летището. Както Германия заявява преди това, PwC е стигнало до заключението, че инвеститор в условията на пазарна икономика с дългосрочна стратегия би подписал споразумението с Ryanair от 1999 г., по-специално ако се отчете положението на летище Франкфурт Хан през 1999 г. Според Германия към онзи момент летище Франкфурт Хан е било изправено пред високи постоянни разходи за поддръжка на въздушната и наземната инфраструктура, като същевременно капацитетът на летището е бил слабо използван. Поради това, твърди Германия, възможността за генериране на допълнителен пътникопоток е била благоприятен начин за ограничаване на загубите и спечелване на клиенти с потенциал за растеж. |
| --- | --- |

(170)

Във връзка с това Германия подчертава, че летище Франкфурт Хан е използвало подхода, основан на съвкупното търсене, съгласно който приходите от авиационни и неавиационни дейности постъпват в един единствен фонд. Поради това според Германия трябва да се вземат предвид приходите от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, генерирани от въздушните превозвачи и техните пътници на летището. Както Германия заявява преди това, PwC е стигнало до заключението, че инвеститор в условията на пазарна икономика с дългосрочна стратегия би подписал споразумението с Ryanair от 1999 г., по-специално ако се отчете положението на летище Франкфурт Хан през 1999 г. Според Германия към онзи момент летище Франкфурт Хан е било изправено пред високи постоянни разходи за поддръжка на въздушната и наземната инфраструктура, като същевременно капацитетът на летището е бил слабо използван. Поради това, твърди Германия, възможността за генериране на допълнителен пътникопоток е била благоприятен начин за ограничаване на загубите и спечелване на клиенти с потенциал за растеж.

| (171) | Германия счита, че разходите, за които е било взето решение преди сключването на споразумението, като разходите за обща летищна инфраструктура и обща летищна администрация (с други думи, разходи, които възникват независимо от споразумението с Ryanair от 1999 г.), не следва да бъдат включвани в анализа на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г., като PwC подкрепя Германия в това становище. Германия твърди по-специално, че само за летище със съществуваща мрежа от клиенти би било възможно да иска от своите клиенти да поемат частично разходите за инфраструктурни мерки и че летище Франкфурт Хан не е било в такова положение. |
| --- | --- |

(171)

Германия счита, че разходите, за които е било взето решение преди сключването на споразумението, като разходите за обща летищна инфраструктура и обща летищна администрация (с други думи, разходи, които възникват независимо от споразумението с Ryanair от 1999 г.), не следва да бъдат включвани в анализа на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г., като PwC подкрепя Германия в това становище. Германия твърди по-специално, че само за летище със съществуваща мрежа от клиенти би било възможно да иска от своите клиенти да поемат частично разходите за инфраструктурни мерки и че летище Франкфурт Хан не е било в такова положение.

| (172) | Освен това Германия твърди, че ако се разглеждат действителните разходи за изграждането на новия терминал, в най-добрия случай би могъл да се вземе предвид очакваният пътникопоток, генериран от Ryanair. Германия счита, че амортизационен срок от 25 години би бил подходящ, което би означавало амортизация от [...] евро годишно. Дори при амортизационен срок от 15 години, както предлага Комисията, Германия твърди, че това би означавало амортизация в размер на [...] евро годишно, така че цялостният анализ на прага на рентабилност пак би бил положителен. Следователно, като се вземе предвид моментът на откриване на летище Франкфурт Хан, Германия счита, че това е щяло да бъде достатъчно за инвеститор в условията на пазарна икономика да сключи споразумението. |
| --- | --- |

(172)

Освен това Германия твърди, че ако се разглеждат действителните разходи за изграждането на новия терминал, в най-добрия случай би могъл да се вземе предвид очакваният пътникопоток, генериран от Ryanair. Германия счита, че амортизационен срок от 25 години би бил подходящ, което би означавало амортизация от [...] евро годишно. Дори при амортизационен срок от 15 години, както предлага Комисията, Германия твърди, че това би означавало амортизация в размер на [...] евро годишно, така че цялостният анализ на прага на рентабилност пак би бил положителен. Следователно, като се вземе предвид моментът на откриване на летище Франкфурт Хан, Германия счита, че това е щяло да бъде достатъчно за инвеститор в условията на пазарна икономика да сключи споразумението.

5.3.2.   МЯРКА 8: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2001 Г.

| (173) | Според Германия тарифата на летищните такси от 2001 г. не би могла да се разглежда като държавна помощ. Германия твърди, че не са предоставяни държавни ресурси, и препраща във връзка с това към своите обяснения относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. раздел 5.3.1 и по-специално съображение 167). Германия заявява, че тарифата на летищните такси от 2001 г. е генерирала приходи за FFHG и че не е било необходимо или възможно чрез нея да се покриват всички разходи, направени от FFHG. За да стане това, според Германия, е трябвало да бъдат взети предвид и приходите от невъздухоплавателния сектор в рамките на подхода, основан на съвкупното търсене (вж. съображение 169). |
| --- | --- |

(173)

Според Германия тарифата на летищните такси от 2001 г. не би могла да се разглежда като държавна помощ. Германия твърди, че не са предоставяни държавни ресурси, и препраща във връзка с това към своите обяснения относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. раздел 5.3.1 и по-специално съображение 167). Германия заявява, че тарифата на летищните такси от 2001 г. е генерирала приходи за FFHG и че не е било необходимо или възможно чрез нея да се покриват всички разходи, направени от FFHG. За да стане това, според Германия, е трябвало да бъдат взети предвид и приходите от невъздухоплавателния сектор в рамките на подхода, основан на съвкупното търсене (вж. съображение 169).

| (174) | Германия освен това оспорва твърдението, че отговорността за мярката може да бъде приписана на държавата поради одобрението на летищните такси от транспортния отдел на провинция Райнланд-Пфалц. Това одобрение не означава икономическа или политическа зависимост, а просто регулаторна формалност, изисквана съгласно германското право, която всяко летище — публична собственост или не, трябва да изпълни съгласно закона. Замисълът на този закон е да защити въздушните превозвачи от евентуална злоупотреба с монополната власт на летището да определя цените за своето използване. |
| --- | --- |

(174)

Германия освен това оспорва твърдението, че отговорността за мярката може да бъде приписана на държавата поради одобрението на летищните такси от транспортния отдел на провинция Райнланд-Пфалц. Това одобрение не означава икономическа или политическа зависимост, а просто регулаторна формалност, изисквана съгласно германското право, която всяко летище — публична собственост или не, трябва да изпълни съгласно закона. Замисълът на този закон е да защити въздушните превозвачи от евентуална злоупотреба с монополната власт на летището да определя цените за своето използване.

| (175) | Освен това Германия твърди, че чрез тарифата на летищните такси от 2001 г. не е предоставено предимство на летище Франкфурт Хан. Тя изразява съгласие с Комисията, че резултатите от теста за инвеститор в условията на пазарна икономика за споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г. и въвежда допълнителна маркетингова подкрепа, могат да служат като база за сравнение. На тази основа и тъй като тестът за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г. е положителен, Германия твърди, че не може да се прилага друг резултат по отношение на тарифата на летищните такси от 2001 г. Що се отнася до съмненията, изразени от Комисията по отношение на теста за ОУПИ, Германия препраща към своята аргументация във връзка с теста за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г. (вж. съображение 178 и следващите). |
| --- | --- |

(175)

Освен това Германия твърди, че чрез тарифата на летищните такси от 2001 г. не е предоставено предимство на летище Франкфурт Хан. Тя изразява съгласие с Комисията, че резултатите от теста за инвеститор в условията на пазарна икономика за споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г. и въвежда допълнителна маркетингова подкрепа, могат да служат като база за сравнение. На тази основа и тъй като тестът за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г. е положителен, Германия твърди, че не може да се прилага друг резултат по отношение на тарифата на летищните такси от 2001 г. Що се отнася до съмненията, изразени от Комисията по отношение на теста за ОУПИ, Германия препраща към своята аргументация във връзка с теста за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г. (вж. съображение 178 и следващите).

| (176) | Освен това Германия изразява категорично несъгласие с Комисията относно оценката за избирателния характер на тарифата на летищните такси от 2001 г. Германия твърди, че тарифата на летищните такси от 2001 г. има общ характер и се прилага за всички въздушни превозвачи, които използват летището, и че поради това тя не могла да бъде избирателна или специфична. Според Германия тарифата на летищните такси от 2001 г. не е включвала диференциации, които биха дали предимство на един въздушен превозвач пред друг, както и не съдържа никаква система за отстъпки. Поради това Германия счита, че не е било предоставено избирателно предимство на нито един въздушен превозвач. |
| --- | --- |

(176)

Освен това Германия изразява категорично несъгласие с Комисията относно оценката за избирателния характер на тарифата на летищните такси от 2001 г. Германия твърди, че тарифата на летищните такси от 2001 г. има общ характер и се прилага за всички въздушни превозвачи, които използват летището, и че поради това тя не могла да бъде избирателна или специфична. Според Германия тарифата на летищните такси от 2001 г. не е включвала диференциации, които биха дали предимство на един въздушен превозвач пред друг, както и не съдържа никаква система за отстъпки. Поради това Германия счита, че не е било предоставено избирателно предимство на нито един въздушен превозвач.

| (177) | Накрая, по отношение на тарифата на летищните такси Германия твърди, че тарифата е била в съответствие със съобразено с пазара поведение и като такава не е можела да наруши конкуренцията между летищата или конкуренцията на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(177)

Накрая, по отношение на тарифата на летищните такси Германия твърди, че тарифата е била в съответствие със съобразено с пазара поведение и като такава не е можела да наруши конкуренцията между летищата или конкуренцията на вътрешния пазар.

5.3.3.   МЯРКА 9: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2002 Г.

| (178) | Германия счита, противно на решението за откриване на процедурата от 2008 г., че споразумението с Ryanair от 2002 г. не е генерирало никакви загуби, а е представлявало източник на доход за FFHG. Що се отнася до въпроса за приписването на отговорност за сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г. и използването на държавни ресурси, Германия препраща към своите обяснения относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. съображение 167 и следващите). Освен това Германия добавя, че през 2002 г., към момента на сключване на споразумението, акциите на FFHG вече са били притежавани основно от Fraport, чиито ресурси не са държавни и чиито действия не могат да се приписват на държавата, както Германия вече посочва по отношение на СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134 и следващите). |
| --- | --- |

(178)

Германия счита, противно на решението за откриване на процедурата от 2008 г., че споразумението с Ryanair от 2002 г. не е генерирало никакви загуби, а е представлявало източник на доход за FFHG. Що се отнася до въпроса за приписването на отговорност за сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г. и използването на държавни ресурси, Германия препраща към своите обяснения относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. съображение 167 и следващите). Освен това Германия добавя, че през 2002 г., към момента на сключване на споразумението, акциите на FFHG вече са били притежавани основно от Fraport, чиито ресурси не са държавни и чиито действия не могат да се приписват на държавата, както Германия вече посочва по отношение на СППЗ от 2001 г. (вж. съображение 134 и следващите).

| (179) | Според Германия в надзорния съвет на FFHG, който е одобрил сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г., държавата е нямала преобладаващо присъствие. Във връзка с това Германия твърди, че представянето на членовете на надзорния съвет на FFHG в съображение 18 от решението за откриване на процедурата е било погрешно. Германия заявява, че съгласно устава на FFHG Fraport има шестима представители, а провинция Райнланд-Пфалц — осем, от които трима са представители на местни органи. Според Германия членовете са разполагали с различен брой гласове и частното дружество Fraport винаги е имало мнозинство от гласовете. Това се дължи на факта, че представителите на Fraport са имали по 12 гласа, докато представителите на провинцията са имали само по 5 гласа, а тези на местните органи — дори по един глас. Поради това според Германия Fraport е имало 72 гласа, докато представителите на провинцията и на местните органи са имали само 28 гласа. Тъй като надзорният съвет взема решенията си с обикновено мнозинство, Германия счита, че сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г. не би било възможно без гласовете на Fraport и следователно отговорността за сключването на това споразумение не може да се приписва на държавата. |
| --- | --- |

(179)

Според Германия в надзорния съвет на FFHG, който е одобрил сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г., държавата е нямала преобладаващо присъствие. Във връзка с това Германия твърди, че представянето на членовете на надзорния съвет на FFHG в съображение 18 от решението за откриване на процедурата е било погрешно. Германия заявява, че съгласно устава на FFHG Fraport има шестима представители, а провинция Райнланд-Пфалц — осем, от които трима са представители на местни органи. Според Германия членовете са разполагали с различен брой гласове и частното дружество Fraport винаги е имало мнозинство от гласовете. Това се дължи на факта, че представителите на Fraport са имали по 12 гласа, докато представителите на провинцията са имали само по 5 гласа, а тези на местните органи — дори по един глас. Поради това според Германия Fraport е имало 72 гласа, докато представителите на провинцията и на местните органи са имали само 28 гласа. Тъй като надзорният съвет взема решенията си с обикновено мнозинство, Германия счита, че сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г. не би било възможно без гласовете на Fraport и следователно отговорността за сключването на това споразумение не може да се приписва на държавата.

| (180) | Освен това Германия отхвърля съмненията на Комисията относно предоставянето на предимство и теста за ОУПИ, представен от PwC по този въпрос. Германия твърди, че числото [...] на пътниците на полет не е било надценено, тъй като още през 2002 г. [...] % от полетите на Ryanair са осъществявани с Boeing 737-800 и средният коефициент на натовареност на тези полети е бил [...] %, което означава, че броят на пътниците на самолет в действителност е бил средно [...] на полет на Ryanair. Поради това Германия счита, че оценката за броя на пътниците [...] е разумна и не твърде висока, по-специално тъй като FFHG е взело предвид, че преминаването на Ryanair от Boeing 737-200 към Boeing 737-800 ще стане много бързо. |
| --- | --- |

(180)

Освен това Германия отхвърля съмненията на Комисията относно предоставянето на предимство и теста за ОУПИ, представен от PwC по този въпрос. Германия твърди, че числото [...] на пътниците на полет не е било надценено, тъй като още през 2002 г. [...] % от полетите на Ryanair са осъществявани с Boeing 737-800 и средният коефициент на натовареност на тези полети е бил [...] %, което означава, че броят на пътниците на самолет в действителност е бил средно [...] на полет на Ryanair. Поради това Германия счита, че оценката за броя на пътниците [...] е разумна и не твърде висока, по-специално тъй като FFHG е взело предвид, че преминаването на Ryanair от Boeing 737-200 към Boeing 737-800 ще стане много бързо.

| (181) | По отношение на съмненията на Комисията, свързани с разходите за обща летищна инфраструктура и обща летищна администрация, Германия препраща към своята аргументация относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. съображение 171 и следващите). Тя препраща също така към своите твърдения за тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. съображение 176) по отношение на избирателния характер на мярката. |
| --- | --- |

(181)

По отношение на съмненията на Комисията, свързани с разходите за обща летищна инфраструктура и обща летищна администрация, Германия препраща към своята аргументация относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. съображение 171 и следващите). Тя препраща също така към своите твърдения за тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. съображение 176) по отношение на избирателния характер на мярката.

5.3.4.   МЯРКА 10: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2005 Г.

| (182) | По отношение на въпроса за държавните ресурси и приписването на отговорност Германия препраща към своите твърдения относно споразуменията с Ryanair от 1999 и 2002 г. (вж. съображение 167 и следващите и съображение 178 и следващите). Освен това Германия заявява, че към момента на сключване на споразумението с Ryanair от 2005 г. надзорният съвет на FFHG е бил конституиран по такъв начин, че публичните органи не са можели да упражняват определящо влияние върху решението. Към онзи момент Fraport е имал 156 гласа, докато провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са имали по 42 гласа. Поради това Германия твърди, че държавата не е можела да има определящо влияние, тъй като е имала само 84 от 240 гласа. |
| --- | --- |

(182)

По отношение на въпроса за държавните ресурси и приписването на отговорност Германия препраща към своите твърдения относно споразуменията с Ryanair от 1999 и 2002 г. (вж. съображение 167 и следващите и съображение 178 и следващите). Освен това Германия заявява, че към момента на сключване на споразумението с Ryanair от 2005 г. надзорният съвет на FFHG е бил конституиран по такъв начин, че публичните органи не са можели да упражняват определящо влияние върху решението. Към онзи момент Fraport е имал 156 гласа, докато провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са имали по 42 гласа. Поради това Германия твърди, че държавата не е можела да има определящо влияние, тъй като е имала само 84 от 240 гласа.

| (183) | Освен това Германия счита, че чрез това споразумение не е предоставено предимство на Ryanair. Германия заявява, че противно на предположението на Комисията в решението за откриване на процедурата от 2008 г. на PwC са били предоставени всички съответни числа, тъй като то иначе не е можело да осъществи този всеобхватен, неутрален и независим тест за ОУПИ. Германия отхвърля също така съмненията на Комисията, че инвестициите, дължащи се на Ryanair, не са били насочени подходящо. Германия заявява, че PwC е извършило втора оценка в своята допълнителна оценка, където е обяснило, че по-голямата част от разходите са били свързани с инвестиции от общ характер, които летището е направило независимо от услугите, предоставяни на Ryanair. Що се отнася до разходите, дължащи се на обслужването на пътниците на Ryanair, те според Германия са отнесени към Ryanair. |
| --- | --- |

(183)

Освен това Германия счита, че чрез това споразумение не е предоставено предимство на Ryanair. Германия заявява, че противно на предположението на Комисията в решението за откриване на процедурата от 2008 г. на PwC са били предоставени всички съответни числа, тъй като то иначе не е можело да осъществи този всеобхватен, неутрален и независим тест за ОУПИ. Германия отхвърля също така съмненията на Комисията, че инвестициите, дължащи се на Ryanair, не са били насочени подходящо. Германия заявява, че PwC е извършило втора оценка в своята допълнителна оценка, където е обяснило, че по-голямата част от разходите са били свързани с инвестиции от общ характер, които летището е направило независимо от услугите, предоставяни на Ryanair. Що се отнася до разходите, дължащи се на обслужването на пътниците на Ryanair, те според Германия са отнесени към Ryanair.

| (184) | Германия отхвърля също така съмненията на Комисията относно ефективността на системата за санкции, въведена в споразумението с Ryanair от 2005 г. Германия заявява, че тази система за санкции отразява съобразено с пазара поведение. Германия твърди, че допълнителни санкции към вече приетите биха били ненужни и неподходящи, тъй като Ryanair не е имал изключителни права да използва летището и също е поемало риск. |
| --- | --- |

(184)

Германия отхвърля също така съмненията на Комисията относно ефективността на системата за санкции, въведена в споразумението с Ryanair от 2005 г. Германия заявява, че тази система за санкции отразява съобразено с пазара поведение. Германия твърди, че допълнителни санкции към вече приетите биха били ненужни и неподходящи, тъй като Ryanair не е имал изключителни права да използва летището и също е поемало риск.

| (185) | Освен това Германия заявява, че споразумението не е избирателна мярка, тъй като одобрените летищни такси са се основавали на общата тарифа на летищните такси от 2006 г. Германия твърди също така, че всички загуби, понесени от FFHG, не са генерирани от споразумението с Ryanair от 2005 г., а от необходимите инвестиции за летище Франкфурт Хан, като инвестициите, дължащи се на Ryanair, са били покрити от приходите, генерирани от споразумението с Ryanair от 2005 г. |
| --- | --- |

(185)

Освен това Германия заявява, че споразумението не е избирателна мярка, тъй като одобрените летищни такси са се основавали на общата тарифа на летищните такси от 2006 г. Германия твърди също така, че всички загуби, понесени от FFHG, не са генерирани от споразумението с Ryanair от 2005 г., а от необходимите инвестиции за летище Франкфурт Хан, като инвестициите, дължащи се на Ryanair, са били покрити от приходите, генерирани от споразумението с Ryanair от 2005 г.

5.3.5.   МЯРКА 11: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2006 Г.

| (186) | По отношение на тарифата на летищните такси от 2006 г. Германия твърди по принцип, че тези летищни такси са били формирани изключително въз основа на икономически съображения, като е бил взет предвид бизнес моделът на летище Франкфурт Хан като летище за нискотарифни въздушни превозвачи, т.е. с очакването, че разходите за дейността ще бъдат покрити в краткосрочен план, а в дългосрочен план ще бъде генерирана трайна печалба. |
| --- | --- |

(186)

По отношение на тарифата на летищните такси от 2006 г. Германия твърди по принцип, че тези летищни такси са били формирани изключително въз основа на икономически съображения, като е бил взет предвид бизнес моделът на летище Франкфурт Хан като летище за нискотарифни въздушни превозвачи, т.е. с очакването, че разходите за дейността ще бъдат покрити в краткосрочен план, а в дългосрочен план ще бъде генерирана трайна печалба.

| (187) | Що се отнася до въпросите за държавни ресурси и приписване на отговорност, Германия препраща към своята аргументация относно споразуменията с Ryanair от 1999, 2002 и 2005 г. (вж. съображения 167 и следващите, 178 и следващите и 182 и следващите) и относно тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. съображение 173 и следващите). |
| --- | --- |

(187)

Що се отнася до въпросите за държавни ресурси и приписване на отговорност, Германия препраща към своята аргументация относно споразуменията с Ryanair от 1999, 2002 и 2005 г. (вж. съображения 167 и следващите, 178 и следващите и 182 и следващите) и относно тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. съображение 173 и следващите).

| (188) | Германия твърди, че Ryanair не е получило никакво предимство чрез тарифата на летищните такси от 2006 г. Първо, Германия обосновава различните пътнически такси, които са били разработени, с цел да се предложи стимул за нискотарифни превозвачи, като същевременно се покриват оперативните разходи на летището. Предоставянето на намаление на таксите според пътникопотока, твърди Германия, е обичаен подход на национални и международни летища, както вече е прието от Съда. Когато се предоставят такива основани на потока намаления, те трябва да бъдат обосновани от обективни и недискриминационни критерии и това според Германия е било така на летище Франкфурт Хан. Тъй като прагът за получаване на отстъпки е бил много нисък, а именно 100 000 пътници годишно, тези отстъпки са били в подкрепа и на по-малки въздушни превозвачи. |
| --- | --- |

(188)

Германия твърди, че Ryanair не е получило никакво предимство чрез тарифата на летищните такси от 2006 г. Първо, Германия обосновава различните пътнически такси, които са били разработени, с цел да се предложи стимул за нискотарифни превозвачи, като същевременно се покриват оперативните разходи на летището. Предоставянето на намаление на таксите според пътникопотока, твърди Германия, е обичаен подход на национални и международни летища, както вече е прието от Съда. Когато се предоставят такива основани на потока намаления, те трябва да бъдат обосновани от обективни и недискриминационни критерии и това според Германия е било така на летище Франкфурт Хан. Тъй като прагът за получаване на отстъпки е бил много нисък, а именно 100 000 пътници годишно, тези отстъпки са били в подкрепа и на по-малки въздушни превозвачи.

| (189) | Второ, Германия твърди, че икономическата обосновка на летищните такси се опира на подхода, основан на съвкупното търсене, като препраща към своите твърдения относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. съображение 169). Германия обосновава диференциацията според времето за ротация (по-нататък наричано „ВР“) до и над 30 минути, като обяснява, че ВР над 30 минути всъщност е свързано с по-големи разходи. Германия заявява също така, че макар летищните такси да не са покривали 100 % от разходите, ОУПИ все пак би избрал тази тарифа на летищните такси, тъй като покриването на разходите за инфраструктура като летище не би могло да се постигне в толкова кратък срок. FFHG обаче е очаквало, че с тарифата на летищните такси от 2006 г. ще се генерират повече пътници и че до 2008 г. ще се постигне пълно покриване на разходите. Съгласно оценката на тази тарифа на летищните такси, направена от PwC, това е било икономически реалистично към момента на въвеждане на летищните такси, както се потвърждава и от допълнителната оценка на PwC. |
| --- | --- |

(189)

Второ, Германия твърди, че икономическата обосновка на летищните такси се опира на подхода, основан на съвкупното търсене, като препраща към своите твърдения относно споразумението с Ryanair от 1999 г. (вж. съображение 169). Германия обосновава диференциацията според времето за ротация (по-нататък наричано „ВР“) до и над 30 минути, като обяснява, че ВР над 30 минути всъщност е свързано с по-големи разходи. Германия заявява също така, че макар летищните такси да не са покривали 100 % от разходите, ОУПИ все пак би избрал тази тарифа на летищните такси, тъй като покриването на разходите за инфраструктура като летище не би могло да се постигне в толкова кратък срок. FFHG обаче е очаквало, че с тарифата на летищните такси от 2006 г. ще се генерират повече пътници и че до 2008 г. ще се постигне пълно покриване на разходите. Съгласно оценката на тази тарифа на летищните такси, направена от PwC, това е било икономически реалистично към момента на въвеждане на летищните такси, както се потвърждава и от допълнителната оценка на PwC.

| (190) | По отношение на маркетинговата подкрепа, предоставена съгласно тарифата на летищните такси от 2006 г., Германия твърди, че това в действителност не е неразделна част от тарифата. Германия твърди също така, че всеки инвеститор в условията на пазарна икономика би оказал същата маркетингова подкрепа, предоставяна на въздушните превозвачи, тъй като съществуват големи икономически рискове, свързани с разкриването на нов маршрут. Тази подкрепа се дава изключително за новопредлагани маршрути, което означава маршрути, които не са били обслужвани въобще в рамките на последните 24 месеца. Размерът на подкрепата се основава на броя на заминаващите пътници, обслужвани в рамките на една година. Въз основа на критерии като временно предлагани маршрути на летище Франкфурт Хан, седмичните връзки и продължителността на непрекъснатата полетна дейност, се гарантира, че подкрепата действително води до разширяване на мрежата от полети, предлагани от въздушните превозвачи. |
| --- | --- |

(190)

По отношение на маркетинговата подкрепа, предоставена съгласно тарифата на летищните такси от 2006 г., Германия твърди, че това в действителност не е неразделна част от тарифата. Германия твърди също така, че всеки инвеститор в условията на пазарна икономика би оказал същата маркетингова подкрепа, предоставяна на въздушните превозвачи, тъй като съществуват големи икономически рискове, свързани с разкриването на нов маршрут. Тази подкрепа се дава изключително за новопредлагани маршрути, което означава маршрути, които не са били обслужвани въобще в рамките на последните 24 месеца. Размерът на подкрепата се основава на броя на заминаващите пътници, обслужвани в рамките на една година. Въз основа на критерии като временно предлагани маршрути на летище Франкфурт Хан, седмичните връзки и продължителността на непрекъснатата полетна дейност, се гарантира, че подкрепата действително води до разширяване на мрежата от полети, предлагани от въздушните превозвачи.

| (191) | Германия твърди, че маркетинговата подкрепа не може да се разглежда като едностранна престация на летището. Според Германия насърчаването на нови маршрути е довело до по-голяма печалба за летището, тъй като по-високият пътникопоток е създал по-високи приходи от невъздухоплавателни дейности. Освен това Германия обяснява, че определянето на сумите за подкрепа се е основавало на разумни съображения. |
| --- | --- |

(191)

Германия твърди, че маркетинговата подкрепа не може да се разглежда като едностранна престация на летището. Според Германия насърчаването на нови маршрути е довело до по-голяма печалба за летището, тъй като по-високият пътникопоток е създал по-високи приходи от невъздухоплавателни дейности. Освен това Германия обяснява, че определянето на сумите за подкрепа се е основавало на разумни съображения.

| (192) | Германия също така отхвърля съмненията на Комисията, че маркетинговият риск е бил по-голям за въздушните превозвачи, които все още не са осъществявали дейност на летище Франкфурт Хан. За въздушните превозвачи с по-голям пътникопоток обслужването на по-атрактивна мрежа, твърди Германия, изисква по-високи маркетингови разходи, което на свой ред обосновава по-голямата маркетингова подкрепа от летището, като се има предвид също така, че по-големият пътникопоток увеличава печалбите на летището. При всички случаи размерът на подкрепата не е бил повече от една трета от реалните маркетингови разходи, като по този начин се изключва всякаква дискриминация между въздушните превозвачи, които вече обслужват летище Франкфурт Хан, и другите въздушни превозвачи. Нещо повече, Германия се аргументира, че по-големите въздушни превозвачи обикновено имат по-голям маркетингов бюджет, така че дадената подкрепа всъщност е по-малка по отношение на целия бюджет отколкото при по-малък въздушен превозвач. |
| --- | --- |

(192)

Германия също така отхвърля съмненията на Комисията, че маркетинговият риск е бил по-голям за въздушните превозвачи, които все още не са осъществявали дейност на летище Франкфурт Хан. За въздушните превозвачи с по-голям пътникопоток обслужването на по-атрактивна мрежа, твърди Германия, изисква по-високи маркетингови разходи, което на свой ред обосновава по-голямата маркетингова подкрепа от летището, като се има предвид също така, че по-големият пътникопоток увеличава печалбите на летището. При всички случаи размерът на подкрепата не е бил повече от една трета от реалните маркетингови разходи, като по този начин се изключва всякаква дискриминация между въздушните превозвачи, които вече обслужват летище Франкфурт Хан, и другите въздушни превозвачи. Нещо повече, Германия се аргументира, че по-големите въздушни превозвачи обикновено имат по-голям маркетингов бюджет, така че дадената подкрепа всъщност е по-малка по отношение на целия бюджет отколкото при по-малък въздушен превозвач.

| (193) | Накрая, Германия посочва, че в теста за ОУПИ, осъществен от PwC, се установява, че тази маркетингова подкрепа е дадена по пазарно съобразен начин. |
| --- | --- |

(193)

Накрая, Германия посочва, че в теста за ОУПИ, осъществен от PwC, се установява, че тази маркетингова подкрепа е дадена по пазарно съобразен начин.

| (194) | Що се отнася до избирателния характер на мярката и нарушаването на конкуренцията на вътрешния пазар, Германия препраща към своите твърдения относно тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. съображения 176 и следващите). |
| --- | --- |

(194)

Що се отнася до избирателния характер на мярката и нарушаването на конкуренцията на вътрешния пазар, Германия препраща към своите твърдения относно тарифата на летищните такси от 2001 г. (вж. съображения 176 и следващите).

| (195) | Съответно Германия твърди, че тарифата на летищните такси от 2006 г. не е включвала държавна помощ. Ако Комисията установи, че летищните такси представляват държавна помощ, Германия твърди алтернативно, че помощта е била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(195)

Съответно Германия твърди, че тарифата на летищните такси от 2006 г. не е включвала държавна помощ. Ако Комисията установи, че летищните такси представляват държавна помощ, Германия твърди алтернативно, че помощта е била съвместима с вътрешния пазар.

5.4.   СЪВМЕСТИМОСТ НА МЕРКИТЕ С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР

СЪВМЕСТИМОСТ НА МЕРКИТЕ С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР

5.4.1.   СЪВМЕСТИМОСТ НА ИНВЕСТИЦИОННАТА ПОМОЩ ЗА ФИНАНСИРАНЕ НА ЛЕТИЩНА ИНФРАСТРУКТУРА

| (196) | Според Германия, ако би се счело, че мерките 1—6 са включвали държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, доколкото са били предназначени да финансират летищна инфраструктура на летище Франкфурт Хан, тази помощ би могла да се счита за съвместима на основание член 107, параграф 3 от Договора и Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(196)

Според Германия, ако би се счело, че мерките 1—6 са включвали държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, доколкото са били предназначени да финансират летищна инфраструктура на летище Франкфурт Хан, тази помощ би могла да се счита за съвместима на основание член 107, параграф 3 от Договора и Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

5.4.1.1.   
  Принос за ясно определена цел от общ интерес

Принос за ясно определена цел от общ интерес

| (197) | По отношение на изискването за ясно определена цел от общ интерес Германия посочва, че финансирането на летищна инфраструктура на летище Франкфурт Хан винаги е било насочено към целта за подобряване на регионалната икономическа структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк. |
| --- | --- |

(197)

По отношение на изискването за ясно определена цел от общ интерес Германия посочва, че финансирането на летищна инфраструктура на летище Франкфурт Хан винаги е било насочено към целта за подобряване на регионалната икономическа структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк.

| (198) | С оглед на това Германия посочва, че първо, целта на подпомагането на FFHG е да се преодолее слабата в структурно отношение икономика на региона Хунсрюк. Германия уверява, че около летище Франкфурт Хан се намират редица райони, считани за региони, които се нуждаят от подкрепа в рамките на общностната задача
  „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
  ) (36) — споделена между федералните и местните правителства задача. Във връзка с това Германия посочва, че в четирите региона, които се намират около летището, а именно окръг Бернкастел-Витлих, Биркенфелд, Кохем-Цел и Райн-Хунсрюк-Крайс, средната гъстота на населението е едва половината от тази в останалата част от провинция Райнланд-Пфалц. Германия е посочила, че за тези райони, чиято икономика се формира от малките и средните предприятия, заетостта е основната опора срещу по-нататъшен спад на регионалната икономика, а летище Франкфурт Хан има важна роля като работодател и клиент. |
| --- | --- |

(198)

С оглед на това Германия посочва, че първо, целта на подпомагането на FFHG е да се преодолее слабата в структурно отношение икономика на региона Хунсрюк. Германия уверява, че около летище Франкфурт Хан се намират редица райони, считани за региони, които се нуждаят от подкрепа в рамките на общностната задача
  „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
  ) (36) — споделена между федералните и местните правителства задача. Във връзка с това Германия посочва, че в четирите региона, които се намират около летището, а именно окръг Бернкастел-Витлих, Биркенфелд, Кохем-Цел и Райн-Хунсрюк-Крайс, средната гъстота на населението е едва половината от тази в останалата част от провинция Райнланд-Пфалц. Германия е посочила, че за тези райони, чиято икономика се формира от малките и средните предприятия, заетостта е основната опора срещу по-нататъшен спад на регионалната икономика, а летище Франкфурт Хан има важна роля като работодател и клиент.

„Подобряване на регионалната икономическа структура“ (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“

36

| (199) | Второ, Германия твърди, че летище Франкфурт Хан има важна роля за стратегическото развитие на входящия (приблизително 33 % от пътниците, отговарящи на приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) за провинция Райнланд-Пфалц. Германия е посочила, че 88 % от пристигащите пътници остават в региона за няколко нощувки. Германия твърди, че пристигащите на летище Франкфурт Хан туристи са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки през 2005 г. (37) Според Германия броят на нощувките се е увеличил допълнително, като провинция Райнланд-Пфалц е посрещнала 8,2 млн. гости през 2011 г., които са генерирали 21,5 млн. нощувки. Германия посочва, че броят на гостите, по-специално тези от държавите от Източна и Южна Европа, се е увеличил и че голям брой от полетите от тези държави се осъществяват до Франкфурт Хан. Това според Германия е довело до около 198 000 работни места, създадени от туризма в Райнланд-Пфалц. Според Германия привлечените приходи и въздействието върху заетостта произтичат по-специално от входящия туризъм, за който летище Франкфурт Хан има централна роля като входна точка за туристите в региона Хунсрюк, но и за Райнланд-Пфалц като цяло. Германия заявява, че в периода 1990—2001 г. за региона Хунсрюк броят на туристите се е увеличил със 70 %, а за Райнланд-Пфалц — с 35 %. Според Германия през същия период броят на туристите, идващи от чужбина в региона Хунсрюк, се е увеличил със 163 %. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават за поне една нощувка, а повече от 80 % от тях остават дори от два до десет дни, те генерират обща печалба от около 133,7 милиона евро годишно. Освен това Германия твърди, че изходящият туризъм (67 %) също така генерира приходи за летище Франкфурт Хан чрез приходи от невъздухоплавателни дейности. |
| --- | --- |

(199)

Второ, Германия твърди, че летище Франкфурт Хан има важна роля за стратегическото развитие на входящия (приблизително 33 % от пътниците, отговарящи на приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) за провинция Райнланд-Пфалц. Германия е посочила, че 88 % от пристигащите пътници остават в региона за няколко нощувки. Германия твърди, че пристигащите на летище Франкфурт Хан туристи са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки през 2005 г. (37) Според Германия броят на нощувките се е увеличил допълнително, като провинция Райнланд-Пфалц е посрещнала 8,2 млн. гости през 2011 г., които са генерирали 21,5 млн. нощувки. Германия посочва, че броят на гостите, по-специално тези от държавите от Източна и Южна Европа, се е увеличил и че голям брой от полетите от тези държави се осъществяват до Франкфурт Хан. Това според Германия е довело до около 198 000 работни места, създадени от туризма в Райнланд-Пфалц. Според Германия привлечените приходи и въздействието върху заетостта произтичат по-специално от входящия туризъм, за който летище Франкфурт Хан има централна роля като входна точка за туристите в региона Хунсрюк, но и за Райнланд-Пфалц като цяло. Германия заявява, че в периода 1990—2001 г. за региона Хунсрюк броят на туристите се е увеличил със 70 %, а за Райнланд-Пфалц — с 35 %. Според Германия през същия период броят на туристите, идващи от чужбина в региона Хунсрюк, се е увеличил със 163 %. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават за поне една нощувка, а повече от 80 % от тях остават дори от два до десет дни, те генерират обща печалба от около 133,7 милиона евро годишно. Освен това Германия твърди, че изходящият туризъм (67 %) също така генерира приходи за летище Франкфурт Хан чрез приходи от невъздухоплавателни дейности.

37

| (200) | Трето, Германия заявява, че при отчитане на всички летищни дейности през 2012 г. летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в регион Хунсрюк, от които 74 % са били на пълно работно време. Според Германия 90 % от тези служители живеят в региона. Германия твърди освен това, че чрез летище Франкфурт Хан се предотвратява движението на младите квалифицирани служите към други региони, както и икономическият и социален упадък на регионалните общности и тяхната инфраструктура. Освен това Германия посочва, че съществуването на летище Франкфурт Хан не само води до горепосочените преки въздействия върху пазара на труда, но също така има редица значителни косвени въздействия чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. В това отношение Германия се позовава на положителните вторични ефекти за региона, а именно по-малка безработица и повече данъкоплатци, което допринася да се гарантира, че общините в региона имат финансови средства, за да подпомагат местната икономика. Общо това е осигурило около 11 000 работни места посредством входящия туризъм за цялата провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(200)

Трето, Германия заявява, че при отчитане на всички летищни дейности през 2012 г. летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в регион Хунсрюк, от които 74 % са били на пълно работно време. Според Германия 90 % от тези служители живеят в региона. Германия твърди освен това, че чрез летище Франкфурт Хан се предотвратява движението на младите квалифицирани служите към други региони, както и икономическият и социален упадък на регионалните общности и тяхната инфраструктура. Освен това Германия посочва, че съществуването на летище Франкфурт Хан не само води до горепосочените преки въздействия върху пазара на труда, но също така има редица значителни косвени въздействия чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. В това отношение Германия се позовава на положителните вторични ефекти за региона, а именно по-малка безработица и повече данъкоплатци, което допринася да се гарантира, че общините в региона имат финансови средства, за да подпомагат местната икономика. Общо това е осигурило около 11 000 работни места посредством входящия туризъм за цялата провинция Райнланд-Пфалц.

| (201) | Германия твърди, че финансирането на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан е спомогнало за постигането на ясно определената цел от общ интерес за намаляване на натовареността на въздушния трафик на основните летищни центрове на ЕС. Във връзка с това Германия посочва факта, че в миналото ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато са били превишавани. Германия заявява, че по-специално с оглед на лиценза за 24-часово опериране летище Франкфурт Хан следователно служи на целта за осигуряване на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(201)

Германия твърди, че финансирането на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан е спомогнало за постигането на ясно определената цел от общ интерес за намаляване на натовареността на въздушния трафик на основните летищни центрове на ЕС. Във връзка с това Германия посочва факта, че в миналото ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато са били превишавани. Германия заявява, че по-специално с оглед на лиценза за 24-часово опериране летище Франкфурт Хан следователно служи на целта за осигуряване на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (202) | Освен това Германия твърди, че подпомагането на летище Франкфурт Хан служи също и на целта от общ интерес за увеличаване на мобилността на гражданите на Съюза. Във връзка с това Германия посочва, че летище Франкфурт Хан е единственото германско летище, което предлага директни полети до Каунас (Латвия), Кери (Ирландия), Кос (Гърция), Монпелие (Франция), Надор (Мароко), Пловдив (България), Пула (Хърватия), Родос (Гърция), Сантяго де Компостела (Испания) и Волос (Гърция). Също така според Германия летище Франкфурт Хан допринася за трудовата мобилност на младите хора, които могат да достигнат до регион Хунсрюк и Райнланд-Пфалц на ниски цени. По подобен начин Германия посочва, че едни от най-добрите университети и институти за висше образование в Кобленц, Майнц, Кайзерслаутерн, Трир, Висбаден, Манхайм, Бон и др., в които за по-голямата част от обучението не се изискват такси, понастоящем са леснодостъпни за студентите от цяла Европа. |
| --- | --- |

(202)

Освен това Германия твърди, че подпомагането на летище Франкфурт Хан служи също и на целта от общ интерес за увеличаване на мобилността на гражданите на Съюза. Във връзка с това Германия посочва, че летище Франкфурт Хан е единственото германско летище, което предлага директни полети до Каунас (Латвия), Кери (Ирландия), Кос (Гърция), Монпелие (Франция), Надор (Мароко), Пловдив (България), Пула (Хърватия), Родос (Гърция), Сантяго де Компостела (Испания) и Волос (Гърция). Също така според Германия летище Франкфурт Хан допринася за трудовата мобилност на младите хора, които могат да достигнат до регион Хунсрюк и Райнланд-Пфалц на ниски цени. По подобен начин Германия посочва, че едни от най-добрите университети и институти за висше образование в Кобленц, Майнц, Кайзерслаутерн, Трир, Висбаден, Манхайм, Бон и др., в които за по-голямата част от обучението не се изискват такси, понастоящем са леснодостъпни за студентите от цяла Европа.

| (203) | Освен това Германия твърди, че е от общ интерес Хунсрюк и околните региони на провинция Райнланд-Пфалц да са свързани с други периферни региони, например Лимерик, което вече е било осъществено чрез партньорства между градовете. Германия посочва, че като четвърта по големина икономика в света тя поставя акцент не само върху свързването с големите европейски летищни центрове, но и върху свързването на регионите помежду им. Според Германия постигането на по-голяма независимост от големите летищни центрове като Хийтроу, Шарл де Гол, Схипол или Франкфурт на Майн, е важно за Европа, тъй като това означава не само по-преки връзки, но и по-голяма сигурност, особено за превоза на товари, тъй като при регионалните летища съществува по-малка вероятност за отмяна на полети поради метеорологични условия, стачки, тероризъм или отмяна на полети поради рисковете, водещи до отмяна на полети. |
| --- | --- |

(203)

Освен това Германия твърди, че е от общ интерес Хунсрюк и околните региони на провинция Райнланд-Пфалц да са свързани с други периферни региони, например Лимерик, което вече е било осъществено чрез партньорства между градовете. Германия посочва, че като четвърта по големина икономика в света тя поставя акцент не само върху свързването с големите европейски летищни центрове, но и върху свързването на регионите помежду им. Според Германия постигането на по-голяма независимост от големите летищни центрове като Хийтроу, Шарл де Гол, Схипол или Франкфурт на Майн, е важно за Европа, тъй като това означава не само по-преки връзки, но и по-голяма сигурност, особено за превоза на товари, тъй като при регионалните летища съществува по-малка вероятност за отмяна на полети поради метеорологични условия, стачки, тероризъм или отмяна на полети поради рисковете, водещи до отмяна на полети.

| (204) | На последно място, Германия най-общо подчертава, че близостта на летище Цвайбрюкен не води до дублиране на летищата за същия регион на обслужване поради разстоянието от 127 км между летище Франкфурт Хан и летище Цвайбрюкен. Според Германия това разстояние, превърнато във време за път, е 1 час и 27 минути с автомобил или около 4 часа път с влак. Следователно Германия твърди, че няма причина работник, товарен превозвач или турист, чиято точка на заминаване се намира в региона Хунсрюк, да отиде до летище Цвайбрюкен вместо до летище Франкфурт Хан, за да достигне до крайното си местоназначение. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния трафик на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на заместване между летищата. Според Германия най-големият дял пътници на летище Франкфурт Хан са от регион Хунсрюк-Мозел-Нае (вж. фигура 5).

  Фигура 2


  Пазарни дялове в пътническия въздушен транспорт на летище Франкфурт Хан през 2013 г.
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽ 2 % до 5 %
  ≽ 5 % до 10 %
  ≽ 10 % до 20 %
  ≽ 20 %
  Летище
  Летище Франкфурт Хан
  Пазарни дялове 2013 г. |
| --- | --- |

(204)

На последно място, Германия най-общо подчертава, че близостта на летище Цвайбрюкен не води до дублиране на летищата за същия регион на обслужване поради разстоянието от 127 км между летище Франкфурт Хан и летище Цвайбрюкен. Според Германия това разстояние, превърнато във време за път, е 1 час и 27 минути с автомобил или около 4 часа път с влак. Следователно Германия твърди, че няма причина работник, товарен превозвач или турист, чиято точка на заминаване се намира в региона Хунсрюк, да отиде до летище Цвайбрюкен вместо до летище Франкфурт Хан, за да достигне до крайното си местоназначение. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния трафик на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на заместване между летищата. Според Германия най-големият дял пътници на летище Франкфурт Хан са от регион Хунсрюк-Мозел-Нае (вж. фигура 5).

Фигура 2

Фигура 2

Пазарни дялове в пътническия въздушен транспорт на летище Франкфурт Хан през 2013 г.
   (38)

Пазарни дялове в пътническия въздушен транспорт на летище Франкфурт Хан през 2013 г.

38

≼ 2 %

≽ 2 % до 5 %

≽ 5 % до 10 %

≽ 10 % до 20 %

≽ 20 %

Летище

Летище Франкфурт Хан

Пазарни дялове 2013 г.

5.4.1.2.   
  Инфраструктурата е необходима и пропорционална на целта

Инфраструктурата е необходима и пропорционална на целта

| (205) | Германия подчертава, че финансираните инвестиции са били необходими и пропорционални на целта от общ интерес (вж. съображение 197 и следващите). Според Германия инвестициите са били осъществени в съответствие с нуждите и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да се гарантира свързаността, да служи за развитието на региона и да намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Германия посочва, че инфраструктурата не е била непропорционална или твърде голяма за нуждите на ползвателите на летището. Следователно Германия счита, че това условие за съвместимост е изпълнено. |
| --- | --- |

(205)

Германия подчертава, че финансираните инвестиции са били необходими и пропорционални на целта от общ интерес (вж. съображение 197 и следващите). Според Германия инвестициите са били осъществени в съответствие с нуждите и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да се гарантира свързаността, да служи за развитието на региона и да намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Германия посочва, че инфраструктурата не е била непропорционална или твърде голяма за нуждите на ползвателите на летището. Следователно Германия счита, че това условие за съвместимост е изпълнено.

5.4.1.3.   
  Инфраструктурата предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване

Инфраструктурата предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване

| (206) | Германия заявява, че преди да бъде взето решението за разширяване на летищната инфраструктура, Fraport е възложило проучвания за прогнозиране на трафика, за да определи потенциала на трафика за летище Франкфурт Хан. Германия е предоставила тези проучвания, осъществени от експерти в областта на авиацията от името на Fraport. На фигури 3, 4 и 5 е показано обобщение на резултатите от едното от тези проучвания по отношение на очакваното развитие на трафика на пътници и товари на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2011 г.

  Фигура 3


  Общо потенциални пътници на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2010 г.




  Нискотарифни
  Пътници (млн.)
  Общо потенциални пътници за летище Франкфурт Хан
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Чартърни
  Източник: SH&E
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Фигура 4


  Потенциален нискотарифен пътникопоток (при предположение, че Ryanair ще установи база) на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2011 г.




  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Потенциален нискотарифен трафик
  Сценарий 2: Ryanair установява база на HHN
  Източник: SH&E
  Базирани
  Съществуващи
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Милиони пътници

  Фигура 5


  Общ потенциален трафик на товари на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2010 г.




  Автомобилни
  Въздушни
  Отклонени поради забрана
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Тонове (хиляди)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Потенциални товари на летище Франкфурт Хан
  Източник: SH&E |
| --- | --- |

(206)

Германия заявява, че преди да бъде взето решението за разширяване на летищната инфраструктура, Fraport е възложило проучвания за прогнозиране на трафика, за да определи потенциала на трафика за летище Франкфурт Хан. Германия е предоставила тези проучвания, осъществени от експерти в областта на авиацията от името на Fraport. На фигури 3, 4 и 5 е показано обобщение на резултатите от едното от тези проучвания по отношение на очакваното развитие на трафика на пътници и товари на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2011 г.

Фигура 3

Фигура 3

Общо потенциални пътници на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2010 г.

Общо потенциални пътници на летище Франкфурт Хан в периода 2000—2010 г.

Нискотарифни

Пътници (млн.)

Общо потенциални пътници за летище Франкфурт Хан

,

,

,

,

,

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Чартърни

Източник: SH&E

,

,

,

,

,

,

Фигура 4

Фигура 4

Потенциален нискотарифен пътникопоток (при предположение, че Ryanair ще установи база) на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2011 г.

Потенциален нискотарифен пътникопоток (при предположение, че Ryanair ще установи база) на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2011 г.

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Потенциален нискотарифен трафик

Сценарий 2: Ryanair установява база на HHN

Източник: SH&E

Базирани

Съществуващи

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Милиони пътници

Фигура 5

Фигура 5

Общ потенциален трафик на товари на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2010 г.

Общ потенциален трафик на товари на летище Франкфурт Хан в периода 2001—2010 г.

Автомобилни

Въздушни

Отклонени поради забрана

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Тонове (хиляди)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Потенциални товари на летище Франкфурт Хан

Източник: SH&E

5.4.1.4.   
  Равен и недискриминационен достъп до инфраструктурата

Равен и недискриминационен достъп до инфраструктурата

| (207) | Според предоставената от Германия информация всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Германия твърди, че летищните такси, заплащани за използването на инфраструктурата, са се основавали на обоснована от търговска гледна точка диференциация, и че тарифата на летищните такси е на разположение на всички потенциални ползватели по прозрачен и недискриминационен начин. |
| --- | --- |

(207)

Според предоставената от Германия информация всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Германия твърди, че летищните такси, заплащани за използването на инфраструктурата, са се основавали на обоснована от търговска гледна точка диференциация, и че тарифата на летищните такси е на разположение на всички потенциални ползватели по прозрачен и недискриминационен начин.

5.4.1.5.   
  Търговията не е засегната до степен, противоречаща на общия интерес

Търговията не е засегната до степен, противоречаща на общия интерес

| (208) | Първо, Германия заявява, че между летище Франкфурт Хан и други летища, намиращи се в региона на обслужване, като например летище Цвайбрюкен и летище Франкфурт на Майн, не са налице ефекти на заместване. Според Германия не могат да се докажат неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията с тези летища вследствие на помощта, предоставена на FFHG, по отношение както на пътническия, така и на товарния трафик. Наистина, Германия твърди, че през последните години нискотарифните превозвачи е трябвало все по-често да предлагат повече полети до големите летищни центрове, тъй като традиционните авиокомпании са понижили цените си и са започнали да навлизат на пазара на нискотарифни полети. Във връзка с това Германия посочва, че понастоящем регионалните летища, като например Франкфурт Хан, са подложени на по-голям натиск да се конкурират с летищните центрове за пътуващите с цел туризъм. Следователно Германия достига до заключението, че предоставената финансова подкрепа не е довела до каквито и да е неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията, а вместо това се е оказала подходяща помощ в процеса на адаптация към стабилен бизнес модел в бъдеще. |
| --- | --- |

(208)

Първо, Германия заявява, че между летище Франкфурт Хан и други летища, намиращи се в региона на обслужване, като например летище Цвайбрюкен и летище Франкфурт на Майн, не са налице ефекти на заместване. Според Германия не могат да се докажат неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията с тези летища вследствие на помощта, предоставена на FFHG, по отношение както на пътническия, така и на товарния трафик. Наистина, Германия твърди, че през последните години нискотарифните превозвачи е трябвало все по-често да предлагат повече полети до големите летищни центрове, тъй като традиционните авиокомпании са понижили цените си и са започнали да навлизат на пазара на нискотарифни полети. Във връзка с това Германия посочва, че понастоящем регионалните летища, като например Франкфурт Хан, са подложени на по-голям натиск да се конкурират с летищните центрове за пътуващите с цел туризъм. Следователно Германия достига до заключението, че предоставената финансова подкрепа не е довела до каквито и да е неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията, а вместо това се е оказала подходяща помощ в процеса на адаптация към стабилен бизнес модел в бъдеще.

| (209) | Второ, Германия твърди, че фактът, че преди да се ангажира с летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било оператор на летище Франкфурт на Майн, показва, че не се очакват никакви заместващи движения от летище Франкфурт на Майн към летище Франкфурт Хан. Вместо това Fraport е инвестирало във възможността да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн и да се използва допълнителната допълваща функция на летище Франкфурт Хан, тъй като в бъдеще се е предвиждало претоварване на капацитета на летищния център Франкфурт на Майн. Според Германия забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн е един от основните фактори в тази обосновка, тъй като летище Франкфурт Хан има лиценз за 24-часово опериране. |
| --- | --- |

(209)

Второ, Германия твърди, че фактът, че преди да се ангажира с летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било оператор на летище Франкфурт на Майн, показва, че не се очакват никакви заместващи движения от летище Франкфурт на Майн към летище Франкфурт Хан. Вместо това Fraport е инвестирало във възможността да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн и да се използва допълнителната допълваща функция на летище Франкфурт Хан, тъй като в бъдеще се е предвиждало претоварване на капацитета на летищния център Франкфурт на Майн. Според Германия забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн е един от основните фактори в тази обосновка, тъй като летище Франкфурт Хан има лиценз за 24-часово опериране.

| (210) | В заключение Германия твърди, че последиците от евентуална помощ в полза на FFHG са били ограничени до положителните регионални въздействия за региона Хунсрюк, като същевременно не са създадени неоправдани отрицателни ефекти във връзка с други летища предвид факта, че летище Франкфурт Хан е използвано, за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Освен това Германия посочва, че освен летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути път (111 км) от летище Франкфурт Хан, няма други чуждестранни конкуриращи летища в същия регион на обслужване. Дори по отношение на летище Люксембург според Германия не може да се установи отрицателен ефект, свързан с нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

(210)

В заключение Германия твърди, че последиците от евентуална помощ в полза на FFHG са били ограничени до положителните регионални въздействия за региона Хунсрюк, като същевременно не са създадени неоправдани отрицателни ефекти във връзка с други летища предвид факта, че летище Франкфурт Хан е използвано, за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Освен това Германия посочва, че освен летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути път (111 км) от летище Франкфурт Хан, няма други чуждестранни конкуриращи летища в същия регион на обслужване. Дори по отношение на летище Люксембург според Германия не може да се установи отрицателен ефект, свързан с нарушаване на конкуренцията.

5.4.1.6.   
  Стимулиращ ефект, необходимост и пропорционалност

Стимулиращ ефект, необходимост и пропорционалност

| (211) | Германия посочва, че при липсата на инвестиционна помощ равнището на стопанската дейност на летището би намаляла значително. Германия твърди, че помощта е необходима, тъй като тя компенсира само разходите за финансиране, и по-ниският ѝ размер ще доведе до по-ниски нива на инвестициите. |
| --- | --- |

(211)

Германия посочва, че при липсата на инвестиционна помощ равнището на стопанската дейност на летището би намаляла значително. Германия твърди, че помощта е необходима, тъй като тя компенсира само разходите за финансиране, и по-ниският ѝ размер ще доведе до по-ниски нива на инвестициите.

5.4.2.   СЪВМЕСТИМОСТ НА ОПЕРАТИВНАТА ПОМОЩ ЗА ФИНАНСИРАНЕ НА ЛЕТИЩНАТА ДЕЙНОСТ

| (212) | Насоките за въздухоплаването от 2014 г. предвиждат условия, при които оперативна и инвестиционна помощ, предоставена на летища, може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. На 17 април 2014 г. Германия представя становището си относно съвместимостта на мерките съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия твърди, че дори разследваните мерки фонд, заемите и свързаните с тях гаранции да представляваха оперативна помощ за FFHG, те биха били съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора и раздел 5.1.2 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. |
| --- | --- |

(212)

Насоките за въздухоплаването от 2014 г. предвиждат условия, при които оперативна и инвестиционна помощ, предоставена на летища, може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. На 17 април 2014 г. Германия представя становището си относно съвместимостта на мерките съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия твърди, че дори разследваните мерки фонд, заемите и свързаните с тях гаранции да представляваха оперативна помощ за FFHG, те биха били съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора и раздел 5.1.2 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

5.4.2.1.   
  Принос за ясно определена цел от общ интерес

Принос за ясно определена цел от общ интерес

| (213) | По отношение на изискването за ясно определена цел от общ интерес Германия посочва, че покриването на оперативни разходи на FFHG винаги е било насочено към целта за подобряване на регионалната икономическа структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк. Във връзка с това Германия представя същите доводи като тези, използвани за оценката на съвместимостта на инвестиционната помощ за финансиране на летищната инфраструктура (вж. раздел 5.4.1.1). |
| --- | --- |

(213)

По отношение на изискването за ясно определена цел от общ интерес Германия посочва, че покриването на оперативни разходи на FFHG винаги е било насочено към целта за подобряване на регионалната икономическа структура на икономически по-слабо развития и слабо населен регион Хунсрюк. Във връзка с това Германия представя същите доводи като тези, използвани за оценката на съвместимостта на инвестиционната помощ за финансиране на летищната инфраструктура (вж. раздел 5.4.1.1).

5.4.2.2.   
  Необходимост от държавна намеса

Необходимост от държавна намеса

| (214) | Що се отнася до необходимостта от държавна намеса, Германия обяснява защо летище Франкфурт Хан е имало оперативни загуби, които е трябвало да бъдат покрити. Нейното становище е, че за летище като Франкфурт Хан, което обслужва 1—3 милиона пътници, е твърде амбициозна цел то да стане рентабилно и да е в състояние да покрива собствените си оперативни разходи. Според Германия не е възможно тази амбициозна цел да се осъществи в началните години, тъй като летището е било обременено от големите инфраструктурни инвестиции, които е финансирало самостоятелно от капиталовия пазар и за които е трябвало да заплати висока лихва. В допълнение Германия заявява, че от началото на световната икономическа и финансова криза е регистрирана стагнация на пътническия и особено на товарния трафик. |
| --- | --- |

(214)

Що се отнася до необходимостта от държавна намеса, Германия обяснява защо летище Франкфурт Хан е имало оперативни загуби, които е трябвало да бъдат покрити. Нейното становище е, че за летище като Франкфурт Хан, което обслужва 1—3 милиона пътници, е твърде амбициозна цел то да стане рентабилно и да е в състояние да покрива собствените си оперативни разходи. Според Германия не е възможно тази амбициозна цел да се осъществи в началните години, тъй като летището е било обременено от големите инфраструктурни инвестиции, които е финансирало самостоятелно от капиталовия пазар и за които е трябвало да заплати висока лихва. В допълнение Германия заявява, че от началото на световната икономическа и финансова криза е регистрирана стагнация на пътническия и особено на товарния трафик.

| (215) | Германия заявява, че с оглед на тези обстоятелства е било налице необходимост от държавна намеса за покриване на оперативните загуби, тъй като в противен случай FFHG е щяло да изпадне в несъстоятелност. Това също така би довело до отнемане на лиценза за 24-часово опериране според Германия, което означава, че по време на производството по несъстоятелност FFHG би трябвало да спре да обслужва всички полети, което от своя страна е щяло да доведе до загуба на клиенти, като например авиокомпании и товарни превозвачи. Германия посочва, че в този случай би било много трудно да се намери нов оператор за летището. |
| --- | --- |

(215)

Германия заявява, че с оглед на тези обстоятелства е било налице необходимост от държавна намеса за покриване на оперативните загуби, тъй като в противен случай FFHG е щяло да изпадне в несъстоятелност. Това също така би довело до отнемане на лиценза за 24-часово опериране според Германия, което означава, че по време на производството по несъстоятелност FFHG би трябвало да спре да обслужва всички полети, което от своя страна е щяло да доведе до загуба на клиенти, като например авиокомпании и товарни превозвачи. Германия посочва, че в този случай би било много трудно да се намери нов оператор за летището.

5.4.2.3.   
  Целесъобразност на мерките за помощ като инструменти на политиката

Целесъобразност на мерките за помощ като инструменти на политиката

| (216) | Германия твърди, че покриването на оперативните разходи е било подходяща мярка за постигане на поставената цел. Германия твърди в това отношение, че ако летище Франкфурт Хан е трябвало да преустанови дейност и би изчезнало от съответните пазари, вече е нямало да бъде възможно постигането на целите от общ интерес, преследвани с преобразуването на бившата военна база на САЩ в напълно функциониращо гражданско летище, и за развитие на региона Хунсрюк. С оглед на това Германия подчертава, че за разлика от инвеститор в условията на пазарна икономика публичният инвеститор ще трябва да вземе под внимание тези цели, когато разглежда алтернативните варианти на затваряне на летището. |
| --- | --- |

(216)

Германия твърди, че покриването на оперативните разходи е било подходяща мярка за постигане на поставената цел. Германия твърди в това отношение, че ако летище Франкфурт Хан е трябвало да преустанови дейност и би изчезнало от съответните пазари, вече е нямало да бъде възможно постигането на целите от общ интерес, преследвани с преобразуването на бившата военна база на САЩ в напълно функциониращо гражданско летище, и за развитие на региона Хунсрюк. С оглед на това Германия подчертава, че за разлика от инвеститор в условията на пазарна икономика публичният инвеститор ще трябва да вземе под внимание тези цели, когато разглежда алтернативните варианти на затваряне на летището.

5.4.2.4.   
  Наличие на стимулиращ ефект

Наличие на стимулиращ ефект

| (217) | Германия заявява, че за да се поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация, е било безусловно необходимо да се покрият неговите оперативни разходи, тъй като в противен случай FFHG би изпаднало в несъстоятелност. Успешната експлоатация на летището от своя страна е била основата за осъществяване на целите от общ интерес, както е посочено в съображения 213 и следващите. Освен това Германия заявява, че без оперативната помощ финансовата консолидация на летището би била немислима предвид факта, че летището е щяло да натрупва все повече и повече дългове, вместо да изплати собствените си дългове съгласно предвиденото в настоящата програма за строги икономии. |
| --- | --- |

(217)

Германия заявява, че за да се поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация, е било безусловно необходимо да се покрият неговите оперативни разходи, тъй като в противен случай FFHG би изпаднало в несъстоятелност. Успешната експлоатация на летището от своя страна е била основата за осъществяване на целите от общ интерес, както е посочено в съображения 213 и следващите. Освен това Германия заявява, че без оперативната помощ финансовата консолидация на летището би била немислима предвид факта, че летището е щяло да натрупва все повече и повече дългове, вместо да изплати собствените си дългове съгласно предвиденото в настоящата програма за строги икономии.

5.4.2.5.   
  Пропорционалност на размера на помощ (ограничаване на помощта до минимум)

Пропорционалност на размера на помощ (ограничаване на помощта до минимум)

| (218) | Германия твърди, че всеки елемент на помощта, включен в заемите, е бил ограничен до оперативните загуби и е представлявал необходимият абсолютен минимум, за да се поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация и да се предотврати изпадането му в несъстоятелност. |
| --- | --- |

(218)

Германия твърди, че всеки елемент на помощта, включен в заемите, е бил ограничен до оперативните загуби и е представлявал необходимият абсолютен минимум, за да се поддържа летище Франкфурт Хан в експлоатация и да се предотврати изпадането му в несъстоятелност.

5.4.2.6.   
  Избягване на неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки

Избягване на неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки

| (219) | Първо, Германия заявява, че между летище Франкфурт Хан и други летища, намиращи се в региона на обслужване, като например летище Цвайбрюкен и летище Франкфурт на Майн, не са налице ефекти на заместване. Според Германия не могат да се докажат неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията с тези летища вследствие на оперативната помощ, предоставена на FFHG, по отношение както на пътническия, така и на товарния трафик. Германия посочва, че, точно обратно, при летище Франкфурт Хан са били наблюдавани значителни заместващи ефекти от пътници, избрали центрове като Кьолн/Бон или Франкфурт на Майн за полети с нискотарифни превозвачи пред летище Франкфурт Хан. Наистина, Германия твърди, че през последните години нискотарифните превозвачи е трябвало все по-често да предлагат повече полети до големите летищни центрове, тъй като традиционните авиокомпании са понижили цените си и са започнали да навлизат на пазара на нискотарифни полети. Във връзка с това Германия посочва, че понастоящем регионалните летища, като например Франкфурт Хан, са подложени на по-голям натиск да се конкурират с летищните центрове за пътуващите с цел туризъм. Следователно Германия достига до заключението, че покриването на оперативни разходи не е довело до каквито и да е неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията, а вместо това се е оказало подходяща помощ в процеса на адаптация към стабилен бизнес модел в бъдеще. |
| --- | --- |

(219)

Първо, Германия заявява, че между летище Франкфурт Хан и други летища, намиращи се в региона на обслужване, като например летище Цвайбрюкен и летище Франкфурт на Майн, не са налице ефекти на заместване. Според Германия не могат да се докажат неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията с тези летища вследствие на оперативната помощ, предоставена на FFHG, по отношение както на пътническия, така и на товарния трафик. Германия посочва, че, точно обратно, при летище Франкфурт Хан са били наблюдавани значителни заместващи ефекти от пътници, избрали центрове като Кьолн/Бон или Франкфурт на Майн за полети с нискотарифни превозвачи пред летище Франкфурт Хан. Наистина, Германия твърди, че през последните години нискотарифните превозвачи е трябвало все по-често да предлагат повече полети до големите летищни центрове, тъй като традиционните авиокомпании са понижили цените си и са започнали да навлизат на пазара на нискотарифни полети. Във връзка с това Германия посочва, че понастоящем регионалните летища, като например Франкфурт Хан, са подложени на по-голям натиск да се конкурират с летищните центрове за пътуващите с цел туризъм. Следователно Германия достига до заключението, че покриването на оперативни разходи не е довело до каквито и да е неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията, а вместо това се е оказало подходяща помощ в процеса на адаптация към стабилен бизнес модел в бъдеще.

| (220) | Второ, Германия твърди, че фактът, че преди да се ангажира с летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било оператор на летище Франкфурт на Майн, показва, че не се очакват никакви заместващи движения от летище Франкфурт на Майн към летище Франкфурт Хан. Вместо това Fraport е инвестирало във възможността да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн и да се използва допълнителната допълваща функция на летище Франкфурт Хан предвид факта, че в бъдеще се е предвиждало претоварване на капацитета на летищния център Франкфурт на Майн. Според Германия забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн е един от основните фактори в тази обосновка, тъй като летище Франкфурт Хан има лиценз за 24-часово опериране. |
| --- | --- |

(220)

Второ, Германия твърди, че фактът, че преди да се ангажира с летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било оператор на летище Франкфурт на Майн, показва, че не се очакват никакви заместващи движения от летище Франкфурт на Майн към летище Франкфурт Хан. Вместо това Fraport е инвестирало във възможността да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн и да се използва допълнителната допълваща функция на летище Франкфурт Хан предвид факта, че в бъдеще се е предвиждало претоварване на капацитета на летищния център Франкфурт на Майн. Според Германия забраната за нощни полети на летище Франкфурт на Майн е един от основните фактори в тази обосновка, тъй като летище Франкфурт Хан има лиценз за 24-часово опериране.

| (221) | В заключение Германия твърди, че ефектите от всички мерки в полза на FFHG са били ограничени до положителните регионални въздействия за региона Хунсрюк като цяло, като същевременно не са създадени неоправдани отрицателни последици във връзка с други летища предвид факта, че летище Франкфурт Хан е използвано, за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Освен това Германия посочва, че освен летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути път (111 км) от летище Франкфурт Хан, няма други чуждестранни конкурентни летища в същия регион на обслужване. Дори по отношение на летище Люксембург според Германия не може да се установи отрицателен ефект, свързан с нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

(221)

В заключение Германия твърди, че ефектите от всички мерки в полза на FFHG са били ограничени до положителните регионални въздействия за региона Хунсрюк като цяло, като същевременно не са създадени неоправдани отрицателни последици във връзка с други летища предвид факта, че летище Франкфурт Хан е използвано, за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. Освен това Германия посочва, че освен летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути път (111 км) от летище Франкфурт Хан, няма други чуждестранни конкурентни летища в същия регион на обслужване. Дори по отношение на летище Люксембург според Германия не може да се установи отрицателен ефект, свързан с нарушаване на конкуренцията.

6.   МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

6.1.   RYANAIR

RYANAIR

| (222) | Ryanair възразява срещу решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване по отношение на споразуменията на Ryanair с летище Франкфурт Хан от 1999 г., 2002 г. и 2005 г. Ryanair заявява, че тези споразумения са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и съответно не включват държавна помощ. |
| --- | --- |

(222)

Ryanair възразява срещу решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване по отношение на споразуменията на Ryanair с летище Франкфурт Хан от 1999 г., 2002 г. и 2005 г. Ryanair заявява, че тези споразумения са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и съответно не включват държавна помощ.

| (223) | Ryanair по същество твърди, че не му е било предоставено предимство, тъй като споразуменията отразяват обичайните пазарни условия. В тази връзка Ryanair твърди, че договорните условия не трябва да бъдат сравнявани с онези на други германски летища, а с онези, които Ryanair е договаряло с други летища, на които оперират нискотарифни превозвачи, като например летище Блекпул и летище Шарлероа. |
| --- | --- |

(223)

Ryanair по същество твърди, че не му е било предоставено предимство, тъй като споразуменията отразяват обичайните пазарни условия. В тази връзка Ryanair твърди, че договорните условия не трябва да бъдат сравнявани с онези на други германски летища, а с онези, които Ryanair е договаряло с други летища, на които оперират нискотарифни превозвачи, като например летище Блекпул и летище Шарлероа.

| (224) | Относно въпроса за маркетинговата подкрепа Ryanair твърди, че таксата за нови дестинации стимулира честотата на полетите и че отстъпките, предоставяни от летище Франкфурт Хан, са били в съответствие с практиката в бранша, тъй като много летища частна или публична собственост са прилагали същото или по-високо ниво на отстъпки за нови дестинации. |
| --- | --- |

(224)

Относно въпроса за маркетинговата подкрепа Ryanair твърди, че таксата за нови дестинации стимулира честотата на полетите и че отстъпките, предоставяни от летище Франкфурт Хан, са били в съответствие с практиката в бранша, тъй като много летища частна или публична собственост са прилагали същото или по-високо ниво на отстъпки за нови дестинации.

| (225) | Що се отнася до прилагането на летищните такси, Ryanair твърди, че обичайните пазарни такси, т.е. такси, които не са необичайно ниски, са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Според Ryanair, за да бъде удовлетворен този принцип, не се изисква перспектива за незабавна печалба. По мнение на Ryanair перспективата за постигане на рентабилност в средносрочен или дългосрочен план би била достатъчна. Освен това Ryanair оспорва довода на Комисията, че летище Франкфурт Хан е отчело само специфичните разходи по договора на Ryanair, що се отнася до покриването на разходите му от таксите, плащани на Ryanair, но не и разходите на общата летищна инфраструктура и общата администрация. Що се отнася до покриване на разходите, Ryanair твърди, че никога не е имало план използването на летище Франкфурт Хан да се запази изключително за Ryanair. В тази връзка Ryanair изтъква факта, че летище Франкфурт Хан е използвано в значителна степен също и като товарно летище. Освен това Ryanair е изтъквало, че то трябва да плаща такси с по-ниско равнище в сравнение с други въздушни превозвачи с оглед на това, че при неговите изисквания и операции за обслужване разходите за летището са минимални. |
| --- | --- |

(225)

Що се отнася до прилагането на летищните такси, Ryanair твърди, че обичайните пазарни такси, т.е. такси, които не са необичайно ниски, са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Според Ryanair, за да бъде удовлетворен този принцип, не се изисква перспектива за незабавна печалба. По мнение на Ryanair перспективата за постигане на рентабилност в средносрочен или дългосрочен план би била достатъчна. Освен това Ryanair оспорва довода на Комисията, че летище Франкфурт Хан е отчело само специфичните разходи по договора на Ryanair, що се отнася до покриването на разходите му от таксите, плащани на Ryanair, но не и разходите на общата летищна инфраструктура и общата администрация. Що се отнася до покриване на разходите, Ryanair твърди, че никога не е имало план използването на летище Франкфурт Хан да се запази изключително за Ryanair. В тази връзка Ryanair изтъква факта, че летище Франкфурт Хан е използвано в значителна степен също и като товарно летище. Освен това Ryanair е изтъквало, че то трябва да плаща такси с по-ниско равнище в сравнение с други въздушни превозвачи с оглед на това, че при неговите изисквания и операции за обслужване разходите за летището са минимални.

| (226) | Освен това Ryanair твърди, че поведението на летище Франкфурт Хан се е ръководело от предвидими перспективи за рентабилност. Според Ryanair летище Франкфурт Хан е извършило преди сключване на споразуменията финансов и стратегически анализ в съответствие с това, което се очаква от инвеститор в условията на пазарна икономика. Ryanair посочва, че ангажиментът му да обезпечи голям обем пътници е гарантиран от 2005 г. нататък и с договорна неустойка, както и че с този договор по-голямата част от риска е била разпределена на Ryanair, с което е предоставена изключително щедра сделка за летище Франкфурт Хан. Освен това споразуменията са позволили на летище Франкфурт Хан да подобри финансовото си състояние. Към момента на сключването на договора летище Франкфурт Хан е било запознато, че подобни споразумения на Ryanair с летищата в цяла Европа са се оказали рентабилни. |
| --- | --- |

(226)

Освен това Ryanair твърди, че поведението на летище Франкфурт Хан се е ръководело от предвидими перспективи за рентабилност. Според Ryanair летище Франкфурт Хан е извършило преди сключване на споразуменията финансов и стратегически анализ в съответствие с това, което се очаква от инвеститор в условията на пазарна икономика. Ryanair посочва, че ангажиментът му да обезпечи голям обем пътници е гарантиран от 2005 г. нататък и с договорна неустойка, както и че с този договор по-голямата част от риска е била разпределена на Ryanair, с което е предоставена изключително щедра сделка за летище Франкфурт Хан. Освен това споразуменията са позволили на летище Франкфурт Хан да подобри финансовото си състояние. Към момента на сключването на договора летище Франкфурт Хан е било запознато, че подобни споразумения на Ryanair с летищата в цяла Европа са се оказали рентабилни.

| (227) | На последно място, Ryanair посочва, че споразуменията му с Франкфурт Хан не съдържат клауза за изключителност, така че и другите въздушни превозвачи могат и се възползват от същите условия като Ryanair, при условие че са готови да предложат същите ангажименти към летището, както Ryanair. |
| --- | --- |

(227)

На последно място, Ryanair посочва, че споразуменията му с Франкфурт Хан не съдържат клауза за изключителност, така че и другите въздушни превозвачи могат и се възползват от същите условия като Ryanair, при условие че са готови да предложат същите ангажименти към летището, както Ryanair.

| (228) | Освен това Ryanair е представило редица бележки, изготвени от Oxera, и анализ, изготвен от професор Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(228)

Освен това Ryanair е представило редица бележки, изготвени от Oxera, и анализ, изготвен от професор Damien P. McLoughlin.

Бележка 1 на Oxera — Определяне на референтния пазарен показател в сравнителния анализ във връзка с тестовете за оператор в условията на пазарна икономика (ОУПИ). Дела относно държавна помощ, свързани с Ryanair, бележка, съставена от Oxera за Ryanair, 9 април 2013 г.

Бележка 1 на Oxera — Определяне на референтния пазарен показател в сравнителния анализ във връзка с тестовете за оператор в условията на пазарна икономика (ОУПИ). Дела относно държавна помощ, свързани с Ryanair, бележка, съставена от Oxera за Ryanair, 9 април 2013 г.

| (229) | Oxera счита, че подходът на Комисията, който се състои в приемане за референтни летища единствено на такива, разположени в същия обслужван район като разследваното летище, е неправилен. |
| --- | --- |

(229)

Oxera счита, че подходът на Комисията, който се състои в приемане за референтни летища единствено на такива, разположени в същия обслужван район като разследваното летище, е неправилен.

| (230) | Oxera също така твърди, че референтните пазарни цени, получени за референтните летища, не са повлияни от държавните помощи, отпуснати на съседните летища. Следователно е възможно даден пазарен показател да се оценява по надежден начин при тестовете за ОУПИ. |
| --- | --- |

(230)

Oxera също така твърди, че референтните пазарни цени, получени за референтните летища, не са повлияни от държавните помощи, отпуснати на съседните летища. Следователно е възможно даден пазарен показател да се оценява по надежден начин при тестовете за ОУПИ.

| (231) | Това е така, защото:






  а) | сравнителни анализи се използват широко при тестовете за ОУПИ, осъществявани в други, различни от държавната помощ области; |
| --- | --- | --- |

(231)

Това е така, защото:

а)

сравнителни анализи се използват широко при тестовете за ОУПИ, осъществявани в други, различни от държавната помощ области;

| б) | дружествата не упражняват реципрочно влияние върху решенията си, освен доколкото продуктите им са взаимозаменяеми или допълващи се; |
| --- | --- |

б)

дружествата не упражняват реципрочно влияние върху решенията си, освен доколкото продуктите им са взаимозаменяеми или допълващи се;

| в) | летищата в един и същ обслужван район не се конкурират непременно помежду си и референтните летища, използвани в представените доклади, срещат ограничена конкуренция от страна на държавните летища в същия обслужван район (по-малко от 1/3 от търговските летища в рамките на обслужваните от референтните летища райони са изцяло държавна собственост и никое от тях не е предмет на разследване за държавна помощ (считано от април 2013 г.); |
| --- | --- |

в)

летищата в един и същ обслужван район не се конкурират непременно помежду си и референтните летища, използвани в представените доклади, срещат ограничена конкуренция от страна на държавните летища в същия обслужван район (по-малко от 1/3 от търговските летища в рамките на обслужваните от референтните летища райони са изцяло държавна собственост и никое от тях не е предмет на разследване за държавна помощ (считано от април 2013 г.);

| г) | дори когато референтните летища срещат конкуренция от страна на държавни летища в същия обслужван район, може да има причини да се счита, че тяхното поведение съответства на принципа на оператор в условията на пазарна икономика (ОУПИ) (например ако частният сектор притежава значително участие или ако летището се управлява на частно равнище); |
| --- | --- |

г)

дори когато референтните летища срещат конкуренция от страна на държавни летища в същия обслужван район, може да има причини да се счита, че тяхното поведение съответства на принципа на оператор в условията на пазарна икономика (ОУПИ) (например ако частният сектор притежава значително участие или ако летището се управлява на частно равнище);

| д) | летищата, експлоатирани от ОУПИ, няма да определят цени под равнището на допълнителните разходи. |
| --- | --- |

д)

летищата, експлоатирани от ОУПИ, няма да определят цени под равнището на допълнителните разходи.

Бележка No 2 на Oxera — Принципи, залегнали при анализа на рентабилността в тестовете за ОУПИ. Дела относно държавна помощ, свързани с Ryanair, бележка, съставена от Oxera за Ryanair, 9 април 2013 г.

Бележка No 2 на Oxera — Принципи, залегнали при анализа на рентабилността в тестовете за ОУПИ. Дела относно държавна помощ, свързани с Ryanair, бележка, съставена от Oxera за Ryanair, 9 април 2013 г.

| (232) | Oxera твърди, че предприетият от нея анализ на рентабилността в докладите, предоставени от нея на Комисията, следва принципите, които биха били възприети от разумен частен инвеститор в сектора, и несъмнено отразява подхода на прецедентите на Комисията. |
| --- | --- |

(232)

Oxera твърди, че предприетият от нея анализ на рентабилността в докладите, предоставени от нея на Комисията, следва принципите, които биха били възприети от разумен частен инвеститор в сектора, и несъмнено отразява подхода на прецедентите на Комисията.

| (233) | Принципите, залегнали в анализа на рентабилността, са:






  а) | оценката се осъществява поетапно; |
| --- | --- | --- |

(233)

Принципите, залегнали в анализа на рентабилността, са:

а)

оценката се осъществява поетапно;

| б) | не се изисква непременно предварителен бизнес план; |
| --- | --- |

б)

не се изисква непременно предварителен бизнес план;

| в) | в случай на летище, което няма пълна натовареност, основаният на съвкупното отчитане на приходите подход ще бъде подходящият метод за определяне на тарифите; |
| --- | --- |

в)

в случай на летище, което няма пълна натовареност, основаният на съвкупното отчитане на приходите подход ще бъде подходящият метод за определяне на тарифите;

| г) | следва да се вземат предвид единствено приходите, свързани със стопанската дейност на функциониращото летище; |
| --- | --- |

г)

следва да се вземат предвид единствено приходите, свързани със стопанската дейност на функциониращото летище;

| д) | трябва да се вземе предвид целият срок на действие на споразумението, включително евентуални удължавания; |
| --- | --- |

д)

трябва да се вземе предвид целият срок на действие на споразумението, включително евентуални удължавания;

| е) | бъдещите финансови потоци следва да бъдат актуализирани, за да се оцени рентабилността на споразуменията; |
| --- | --- |

е)

бъдещите финансови потоци следва да бъдат актуализирани, за да се оцени рентабилността на споразуменията;

| ж) | допълнителната рентабилност вследствие на сключените от Ryanair споразумения с летищата би трябвало да се оценява въз основа на оценките за вътрешната норма на възвръщаемост или на мерки, основани на действителната нетна стойност. |
| --- | --- |

ж)

допълнителната рентабилност вследствие на сключените от Ryanair споразумения с летищата би трябвало да се оценява въз основа на оценките за вътрешната норма на възвръщаемост или на мерки, основани на действителната нетна стойност.

Анализ на професор Damien P. McLoughlin — Изграждане на търговска марка: защо и как малките марки трябва да инвестират в маркетинг. Изготвено за Ryanair, 10 април 2013 г.

Анализ на професор Damien P. McLoughlin — Изграждане на търговска марка: защо и как малките марки трябва да инвестират в маркетинг. Изготвено за Ryanair, 10 април 2013 г.

| (234) | Документът има за цел да очертае икономическата логика, на която се основават решенията на регионалните летища за закупуване на реклама на Ryanair.com от AMS. |
| --- | --- |

(234)

Документът има за цел да очертае икономическата логика, на която се основават решенията на регионалните летища за закупуване на реклама на Ryanair.com от AMS.

| (235) | Според документа съществува голям брой много силни, добре известни и често използвани летища. По-слабите конкуренти трябва да преодолеят поведението за статични покупки на потребителите, за да могат да разширят своя бизнес. По-малките регионални летища трябва да намерят начин да изпращат последователно своето послание, свързано с тяхната търговска марка, до максимално широка аудитория. Традиционните форми на маркетингова комуникация изискват разходи, надвишаващи техните ресурси. |
| --- | --- |

(235)

Според документа съществува голям брой много силни, добре известни и често използвани летища. По-слабите конкуренти трябва да преодолеят поведението за статични покупки на потребителите, за да могат да разширят своя бизнес. По-малките регионални летища трябва да намерят начин да изпращат последователно своето послание, свързано с тяхната търговска марка, до максимално широка аудитория. Традиционните форми на маркетингова комуникация изискват разходи, надвишаващи техните ресурси.

Бележки 3 и 4 на Oxera — Как следва да се третират споразуменията с AMS в рамките на анализа на рентабилността като част от теста за оператор в условията на пазарна икономика? 17 и 31 януари 2014 г.

Бележки 3 и 4 на Oxera — Как следва да се третират споразуменията с AMS в рамките на анализа на рентабилността като част от теста за оператор в условията на пазарна икономика? 17 и 31 януари 2014 г.

| (236) | Ryanair е представило допълнителни доклади от своя консултант Oxera. В тези доклади Oxera разглежда принципите, които според въздушния превозвач следва да бъдат взети предвид като част от теста за ОУПИ при анализа на рентабилността на споразуменията за летищни услуги между Ryanair и летищата, от една страна, и споразуменията за маркетинг между AMS и същите тези летища, от друга. Ryanair е подчертавало, че тези доклади по никакъв начин не променят неговата позиция, представена по-рано, че споразуменията за летищни услуги и споразуменията за маркетинг следва да бъдат анализирани в рамките на отделни тестове за ОУПИ. |
| --- | --- |

(236)

Ryanair е представило допълнителни доклади от своя консултант Oxera. В тези доклади Oxera разглежда принципите, които според въздушния превозвач следва да бъдат взети предвид като част от теста за ОУПИ при анализа на рентабилността на споразуменията за летищни услуги между Ryanair и летищата, от една страна, и споразуменията за маркетинг между AMS и същите тези летища, от друга. Ryanair е подчертавало, че тези доклади по никакъв начин не променят неговата позиция, представена по-рано, че споразуменията за летищни услуги и споразуменията за маркетинг следва да бъдат анализирани в рамките на отделни тестове за ОУПИ.

| (237) | В докладите се посочва, че генерираните от AMS печалби следва да бъдат включени като приходи в съвместен анализ на рентабилността, докато разходите на AMS ще трябва да бъдат включени в разходите. За да се направи това, в докладите се предлага към съвместния анализ на рентабилността да се приложи основана на паричните потоци методология, което означава, че разходите по летища за AMS биха могли да се третират като допълнителни оперативни разходи. |
| --- | --- |

(237)

В докладите се посочва, че генерираните от AMS печалби следва да бъдат включени като приходи в съвместен анализ на рентабилността, докато разходите на AMS ще трябва да бъдат включени в разходите. За да се направи това, в докладите се предлага към съвместния анализ на рентабилността да се приложи основана на паричните потоци методология, което означава, че разходите по летища за AMS биха могли да се третират като допълнителни оперативни разходи.

| (238) | В докладите се подчертава, че маркетинговите дейности допринасят за създаването и подкрепата на стойността на търговската марка, което спомага за генериране на въздействия и ползи не само за срока на действие на договора, но също и след неговото прекратяване. Такъв би бил случаят по-специално, ако поради факта, че Ryanair е сключило споразумение с дадено летище, на това летище се установяват и други въздушни превозвачи, което на свой ред би довело до установяване на повече магазини, а следователно и до генериране на повече приходи от невъздухоплавателни дейности за летището. Според Ryanair, ако Комисията реши да предприеме съвместен анализ на рентабилността, тези ползи трябва да бъдат взети под внимание, като разходите на AMS се третират като допълнителни оперативни разходи, след като бъдат приспаднати плащанията на AMS. |
| --- | --- |

(238)

В докладите се подчертава, че маркетинговите дейности допринасят за създаването и подкрепата на стойността на търговската марка, което спомага за генериране на въздействия и ползи не само за срока на действие на договора, но също и след неговото прекратяване. Такъв би бил случаят по-специално, ако поради факта, че Ryanair е сключило споразумение с дадено летище, на това летище се установяват и други въздушни превозвачи, което на свой ред би довело до установяване на повече магазини, а следователно и до генериране на повече приходи от невъздухоплавателни дейности за летището. Според Ryanair, ако Комисията реши да предприеме съвместен анализ на рентабилността, тези ползи трябва да бъдат взети под внимание, като разходите на AMS се третират като допълнителни оперативни разходи, след като бъдат приспаднати плащанията на AMS.

| (239) | Освен това Ryanair счита, че в прогнозните допълнителни печалби в края на споразумението за летищни услуги ще трябва да се включи една крайна стойност (отразяваща стойността, генерирана след прекратяване на споразумението). Крайната стойност би могла да се адаптира въз основа на вероятност за подновяване, при която се измерва очакването, че ще продължат да се генерират печалби след прекратяването на споразумението с Ryanair, или ако подобни условия бъдат договорени с други въздушни превозвачи. Ryanair счита, че след това би било възможно да се изчисли по-ниска граница за ползите, генерирани съвместно чрез споразумението с AMS и споразумението за летищни услуги, като се отчита несигурността на допълнителните печалби след прекратяване на споразумението за летищни услуги. |
| --- | --- |

(239)

Освен това Ryanair счита, че в прогнозните допълнителни печалби в края на споразумението за летищни услуги ще трябва да се включи една крайна стойност (отразяваща стойността, генерирана след прекратяване на споразумението). Крайната стойност би могла да се адаптира въз основа на вероятност за подновяване, при която се измерва очакването, че ще продължат да се генерират печалби след прекратяването на споразумението с Ryanair, или ако подобни условия бъдат договорени с други въздушни превозвачи. Ryanair счита, че след това би било възможно да се изчисли по-ниска граница за ползите, генерирани съвместно чрез споразумението с AMS и споразумението за летищни услуги, като се отчита несигурността на допълнителните печалби след прекратяване на споразумението за летищни услуги.

| (240) | За да се допълни този подход, в докладите е представено обобщение на резултатите от проучванията на въздействието на маркетинга върху стойността на дадена търговска марка. В тези проучвания се признава, че маркетингът може да подкрепи стойността на дадена търговска марка и може да помогне за създаването на клиентска база. Според докладите, когато става въпрос за летище, маркетингът на Ryanair.com повишава значително видимостта на търговската марка. Освен това в докладите се посочва, че следователно по-малките регионални летища, които желаят да увеличат своя въздушен трафик, могат да увеличат стойността на своята търговска марка в особена степен чрез сключването на споразумения за маркетинг с AMS. |
| --- | --- |

(240)

За да се допълни този подход, в докладите е представено обобщение на резултатите от проучванията на въздействието на маркетинга върху стойността на дадена търговска марка. В тези проучвания се признава, че маркетингът може да подкрепи стойността на дадена търговска марка и може да помогне за създаването на клиентска база. Според докладите, когато става въпрос за летище, маркетингът на Ryanair.com повишава значително видимостта на търговската марка. Освен това в докладите се посочва, че следователно по-малките регионални летища, които желаят да увеличат своя въздушен трафик, могат да увеличат стойността на своята търговска марка в особена степен чрез сключването на споразумения за маркетинг с AMS.

| (241) | На последно място в докладите се посочва, че подход, основан на паричните потоци, следва да бъде предпочетен пред подхода на капитализация, при който разходите за маркетингови услуги, предоставени от AMS, биха били третирани като капиталови разходи за нематериален актив (т.е. стойността на търговската марка). (39) При подхода на капитализация ще се вземе под внимание единствено делът на разходите за маркетинг, отнасящ се до нематериалния актив на едно летище. Разходите за маркетинг ще се третират като капиталови разходи за нематериален актив, а след това ще се амортизират за срока на действие на договора, като се вземе предвид остатъчната стойност към момента на предвиденото прекратяване на споразумението за летищни услуги. При този подход не биха се взели предвид допълнителните печалби, до които ще доведе сключването на споразумението за летищни услуги с Ryanair и освен това е трудно да се изчисли стойността на нематериалния актив поради разходите за търговската марка и периода на използване на актива. Според докладите методът на паричните потоци е по-подходящ, отколкото подхода на капитализация, също и защото последният не би отразил положителните ползи за летището, които се очаква да бъдат реализирани като резултат от подписването на споразумението за летищни услуги с Ryanair. |
| --- | --- |

(241)

На последно място в докладите се посочва, че подход, основан на паричните потоци, следва да бъде предпочетен пред подхода на капитализация, при който разходите за маркетингови услуги, предоставени от AMS, биха били третирани като капиталови разходи за нематериален актив (т.е. стойността на търговската марка). (39) При подхода на капитализация ще се вземе под внимание единствено делът на разходите за маркетинг, отнасящ се до нематериалния актив на едно летище. Разходите за маркетинг ще се третират като капиталови разходи за нематериален актив, а след това ще се амортизират за срока на действие на договора, като се вземе предвид остатъчната стойност към момента на предвиденото прекратяване на споразумението за летищни услуги. При този подход не биха се взели предвид допълнителните печалби, до които ще доведе сключването на споразумението за летищни услуги с Ryanair и освен това е трудно да се изчисли стойността на нематериалния актив поради разходите за търговската марка и периода на използване на актива. Според докладите методът на паричните потоци е по-подходящ, отколкото подхода на капитализация, също и защото последният не би отразил положителните ползи за летището, които се очаква да бъдат реализирани като резултат от подписването на споразумението за летищни услуги с Ryanair.

39

Oxera — Economic MEOP assessment: Frankfurt Hahn Airport, 11 August 2014 (Oxera, Икономическа оценка на принципа на оператор в условията на пазарна икономика: летище Франкфурт Хан, 11 август 2014 г.:

Oxera — Economic MEOP assessment: Frankfurt Hahn Airport, 11 August 2014 (Oxera, Икономическа оценка на принципа на оператор в условията на пазарна икономика: летище Франкфурт Хан, 11 август 2014 г.:

| (242) | Ryanair е представило допълнителен доклад, изготвен от Oxera, във връзка със споразуменията между летище Франкфурт Хан и Ryanair от 1999 г., 2002 г. и 2005 г. При оценката на споразумението с Ryanair от 2005 г. е взето предвид също споразумението за маркетинг, сключено директно с провинция Райнланд-Пфалц. Оценката на Oxera на споразуменията с Ryanair се основава информацията, която е била на разположение на летището по времето на сключване на всяко споразумение. |
| --- | --- |

(242)

Ryanair е представило допълнителен доклад, изготвен от Oxera, във връзка със споразуменията между летище Франкфурт Хан и Ryanair от 1999 г., 2002 г. и 2005 г. При оценката на споразумението с Ryanair от 2005 г. е взето предвид също споразумението за маркетинг, сключено директно с провинция Райнланд-Пфалц. Оценката на Oxera на споразуменията с Ryanair се основава информацията, която е била на разположение на летището по времето на сключване на всяко споразумение.

Споразумението с Ryanair от 1999 г.:

Споразумението с Ryanair от 1999 г.:

| (243) | Според доклада анализът на споразумението с Ryanair от 1999 г. се е основавал на бизнес плана, представен от FFHG на 25 май 1999 г. — документ, който е бил съставен преди подписването на споразумението. В доклада се посочва, че приходите от въздухоплавателни дейности са били изчислени въз основа на таксите, определени в споразумението с Ryanair от 1999 г. Оценките на допълнителните оперативни разходи са се основавали на собствени оценки на FFHG. В доклада се посочва, че разходите за борба с пожарите, които обикновено се определят като попадащи в обхвата на държавната политика, не са били взети под внимание. Същото е валидно за инвестициите в инфраструктура.

  Таблица 16


  Оценка от Oxera на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г.
   (40)

  [...] |
| --- | --- |

(243)

Според доклада анализът на споразумението с Ryanair от 1999 г. се е основавал на бизнес плана, представен от FFHG на 25 май 1999 г. — документ, който е бил съставен преди подписването на споразумението. В доклада се посочва, че приходите от въздухоплавателни дейности са били изчислени въз основа на таксите, определени в споразумението с Ryanair от 1999 г. Оценките на допълнителните оперативни разходи са се основавали на собствени оценки на FFHG. В доклада се посочва, че разходите за борба с пожарите, които обикновено се определят като попадащи в обхвата на държавната политика, не са били взети под внимание. Същото е валидно за инвестициите в инфраструктура.

Таблица 16

Таблица 16

Оценка от Oxera на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г.
   (40)

Оценка от Oxera на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г.

40

[...]

Споразумението с Ryanair от 2002 г.:

Споразумението с Ryanair от 2002 г.:

| (244) | В доклада се посочва, че прогнозите за общия брой на пътниците са получени от бизнес плана на FFHG, изготвен през ноември 2002 г., тъй като това е единственият наличен документ, който съдържа прогнози за трафика през съответния период. Според доклада приходите от въздухоплавателни дейности са изчислени въз основа на таксите, определени в споразумението с Ryanair от 2002 г. Приходите от невъздухоплавателни дейности са получени от бизнес плана на FFHG, изготвен през ноември 2002 г., тъй като това е единственият документ, съдържащ прогнози за приходите от невъздухоплавателни дейности, който е бил изготвен по време на споразумението с Ryanair от 2002 г. |
| --- | --- |

(244)

В доклада се посочва, че прогнозите за общия брой на пътниците са получени от бизнес плана на FFHG, изготвен през ноември 2002 г., тъй като това е единственият наличен документ, който съдържа прогнози за трафика през съответния период. Според доклада приходите от въздухоплавателни дейности са изчислени въз основа на таксите, определени в споразумението с Ryanair от 2002 г. Приходите от невъздухоплавателни дейности са получени от бизнес плана на FFHG, изготвен през ноември 2002 г., тъй като това е единственият документ, съдържащ прогнози за приходите от невъздухоплавателни дейности, който е бил изготвен по време на споразумението с Ryanair от 2002 г.

| (245) | Оценките на оперативните разходи на един пътник са основани на собствен анализ, изготвен от FFHG, на единичните оперативни разходи на заминаващ пътник на Ryanair. Графикът на инвестициите е изготвен през ноември 2000 г.

  Таблица 17


  Оценка от Oxera на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 2002 г.
   (41)

  [...] |
| --- | --- |

(245)

Оценките на оперативните разходи на един пътник са основани на собствен анализ, изготвен от FFHG, на единичните оперативни разходи на заминаващ пътник на Ryanair. Графикът на инвестициите е изготвен през ноември 2000 г.

Таблица 17

Таблица 17

Оценка от Oxera на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 2002 г.
   (41)

Оценка от Oxera на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 2002 г.

41

[...]

6.2.   LUFTHANSA И BDF

LUFTHANSA И BDF

| (246) | Lufthansa и Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Федералната асоциация на германските въздушни превозвачи, по-нататък наричана „BDF“) са подали изчерпателна информация и мнения по решението за откриване на процедурата от 2008 г., които са обобщени по-долу. |
| --- | --- |

(246)

Lufthansa и Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Федералната асоциация на германските въздушни превозвачи, по-нататък наричана „BDF“) са подали изчерпателна информация и мнения по решението за откриване на процедурата от 2008 г., които са обобщени по-долу.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V

| (247) | Lufthansa и BDF са заявили, че загубите на FFHG и неговите предшественици от 1998 г. и до 2009 г. възлизат на 161 милиона евро и че FFHG, противно на твърдяното от него, не е достигнало положителна печалба преди лихви, данъци и амортизаци (EBITDA) дори през 2006 г. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че постигането на незначителна положителна EBITDA е било възможно едва след изчистването на наследените задължения, с което намаляват оперативните загуби. Съответно Lufthansa и BDF предлагат Комисията да поиска да получи достъп до всички годишни счетоводни баланси на FFHG. В тази връзка Lufthansa твърди, че за разлика от твърдяното от Германия, обезценяването на инвестициите не се е увеличило много през годините и не може да се счита за много високо при съпоставка с разходите, свързани с маркетинговата подкрепа за Ryanair, които са включени в графата „други оперативни разходи“, както е показано в таблица 18. Lufthansa и BDF предлагат също така Комисията да поиска пълните, непубликувани годишни счетоводни баланси на FFHG.

  Таблица 18


  Връзка на амортизационните отчисления и другите оперативни разходи












  В EUR | 2000 г. | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Амортизации | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Загуби | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Други оперативни разходи | [...] | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Lufthansa и BDF са заявили, че загубите на FFHG и неговите предшественици от 1998 г. и до 2009 г. възлизат на 161 милиона евро и че FFHG, противно на твърдяното от него, не е достигнало положителна печалба преди лихви, данъци и амортизаци (EBITDA) дори през 2006 г. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че постигането на незначителна положителна EBITDA е било възможно едва след изчистването на наследените задължения, с което намаляват оперативните загуби. Съответно Lufthansa и BDF предлагат Комисията да поиска да получи достъп до всички годишни счетоводни баланси на FFHG. В тази връзка Lufthansa твърди, че за разлика от твърдяното от Германия, обезценяването на инвестициите не се е увеличило много през годините и не може да се счита за много високо при съпоставка с разходите, свързани с маркетинговата подкрепа за Ryanair, които са включени в графата „други оперативни разходи“, както е показано в таблица 18. Lufthansa и BDF предлагат също така Комисията да поиска пълните, непубликувани годишни счетоводни баланси на FFHG.

други оперативни разходи

Таблица 18

Таблица 18

Връзка на амортизационните отчисления и другите оперативни разходи

Връзка на амортизационните отчисления и другите оперативни разходи

В EUR

В EUR

2000 г.

2000 г.

2001 г.

2001 г.

2002 г.

2002 г.

2003 г.

2003 г.

2004 г.

2004 г.

Амортизации

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Загуби

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Други оперативни разходи

[...]

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Lufthansa и BDF също така заявяват, че проучването, предоставено от Германия, съдържащо статистически данни за въздействието на FFHG върху туризма в Хунсрюк и провинция Райнланд-Пфалц, не трябва да бъде взето под внимание, тъй като данните за ръста на броя пътници и работни места около летището са предоставени от FFHG и са останали непроверени от авторите на проучването. Lufthansa и BDF твърдят освен това, че още по времето, когато е проведено проучването, е било известно, че посочените цифри не са реалистични. |
| --- | --- |

(248)

Lufthansa и BDF също така заявяват, че проучването, предоставено от Германия, съдържащо статистически данни за въздействието на FFHG върху туризма в Хунсрюк и провинция Райнланд-Пфалц, не трябва да бъде взето под внимание, тъй като данните за ръста на броя пътници и работни места около летището са предоставени от FFHG и са останали непроверени от авторите на проучването. Lufthansa и BDF твърдят освен това, че още по времето, когато е проведено проучването, е било известно, че посочените цифри не са реалистични.

Хунсрюк

| (249) | Освен това Lufthansa и BDF твърдят, че FFHG не е имало ясен бизнес модел, като това може да се докаже с променящите се планове за допълнения към летището, например търговски центрове или места за екскурзии, които не са имали нищо общо с експлоатацията на летището. Освен това според Lufthansa и BDF противоречивите твърдения на FFHG, че летище Франкфурт Хан трябва да стане рентабилно първоначално до 2005 г., след това до 2008 г. и накрая до 2013 г., отново сочат, че не е бил следван последователен бизнес план. Следователно последната направена прогноза, а именно, че летище Франкфурт Хан трябва да стане рентабилно от 2016 г. нататък, също изглежда съмнително и изглежда, че дори се основава на допускането, че ще бъдат направени значителни допълнителни инвестиции. Според Lufthansa и BDF обаче произходът на тези инвестиции е бил напълно неясен. |
| --- | --- |

(249)

Освен това Lufthansa и BDF твърдят, че FFHG не е имало ясен бизнес модел, като това може да се докаже с променящите се планове за допълнения към летището, например търговски центрове или места за екскурзии, които не са имали нищо общо с експлоатацията на летището. Освен това според Lufthansa и BDF противоречивите твърдения на FFHG, че летище Франкфурт Хан трябва да стане рентабилно първоначално до 2005 г., след това до 2008 г. и накрая до 2013 г., отново сочат, че не е бил следван последователен бизнес план. Следователно последната направена прогноза, а именно, че летище Франкфурт Хан трябва да стане рентабилно от 2016 г. нататък, също изглежда съмнително и изглежда, че дори се основава на допускането, че ще бъдат направени значителни допълнителни инвестиции. Според Lufthansa и BDF обаче произходът на тези инвестиции е бил напълно неясен.

| (250) | Нещо повече, Lufthansa и BDF са заявили, че в противоречие с твърдяното от Германия PwC не е предоставило подходящ тест за ОУПИ, тъй като в неговата оценка не се взема предвид съдебната практика на Съда по най-малко две точки. |
| --- | --- |

(250)

Нещо повече, Lufthansa и BDF са заявили, че в противоречие с твърдяното от Германия PwC не е предоставило подходящ тест за ОУПИ, тъй като в неговата оценка не се взема предвид съдебната практика на Съда по най-малко две точки.

| (251) | Първо, Lufthansa и BDF са посочили доводите на Германия, че натрупаните загуби на FFHG биха могли да бъдат компенсирани от Fraport като негов акционер. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че не е важно това дали загубите могат да бъдат компенсирани в рамките на група от дружества, а това дали отделните мерки, които са били предприети, биха били предприети (или не) от инвеститор в условията на пазарна икономика, и че следователно тези доводи са неприемливи. |
| --- | --- |

(251)

Първо, Lufthansa и BDF са посочили доводите на Германия, че натрупаните загуби на FFHG биха могли да бъдат компенсирани от Fraport като негов акционер. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че не е важно това дали загубите могат да бъдат компенсирани в рамките на група от дружества, а това дали отделните мерки, които са били предприети, биха били предприети (или не) от инвеститор в условията на пазарна икономика, и че следователно тези доводи са неприемливи.

| (252) | Второ, Lufthansa и BDF твърдят, че доводите в оценката на PwC не са достатъчни, за да се докаже, че инвеститор в условията на пазарна икономика би взел същото решение, тъй като PwC твърди например по отношение на споразумението с Ryanair от 1999 г., че намаляване на загубите би могло да се постигне чрез увеличаване на обема на пътниците. Lufthansa и BDF са се позовали на делото WestLB, в съответствие с което инвеститор в условията на пазарна икономика обикновено „се стреми да постигне максималната разумна възвръщаемост на инвестициите си с оглед на конкретните обстоятелства, както и удовлетворяване на своите краткосрочни, средносрочни и дългосрочни интереси, дори когато инвестира в предприятие, в което той вече е акционер“ (42). Ето защо, твърдят Lufthansa и BDF, намаляването на загубите не би било достатъчно, за да издържи дадена мярка теста за ОУПИ и следователно PwC явно пренебрегва съдебната практика на Съда в тази връзка. Lufthansa и BDG посочват също така, че оценката, подадена от името на FFHG, не включва собствен тест за ОУПИ, тъй като се позовава само на теста, направен от PwC. |
| --- | --- |

(252)

Второ, Lufthansa и BDF твърдят, че доводите в оценката на PwC не са достатъчни, за да се докаже, че инвеститор в условията на пазарна икономика би взел същото решение, тъй като PwC твърди например по отношение на споразумението с Ryanair от 1999 г., че намаляване на загубите би могло да се постигне чрез увеличаване на обема на пътниците. Lufthansa и BDF са се позовали на делото WestLB, в съответствие с което инвеститор в условията на пазарна икономика обикновено „се стреми да постигне максималната разумна възвръщаемост на инвестициите си с оглед на конкретните обстоятелства, както и удовлетворяване на своите краткосрочни, средносрочни и дългосрочни интереси, дори когато инвестира в предприятие, в което той вече е акционер“ (42). Ето защо, твърдят Lufthansa и BDF, намаляването на загубите не би било достатъчно, за да издържи дадена мярка теста за ОУПИ и следователно PwC явно пренебрегва съдебната практика на Съда в тази връзка. Lufthansa и BDG посочват също така, че оценката, подадена от името на FFHG, не включва собствен тест за ОУПИ, тъй като се позовава само на теста, направен от PwC.

WestLB

се стреми да постигне максималната разумна възвръщаемост на инвестициите си с оглед на конкретните обстоятелства, както и удовлетворяване на своите краткосрочни, средносрочни и дългосрочни интереси, дори когато инвестира в предприятие, в което той вече е акционер

42

| (253) | В допълнение Lufthansa и BDF оспорват аргумента, изтъкнат от PwC по отношение на увеличенията на капитала, че дългосрочните хоризонти на планиране от над 30 години и амортизацията на инвестициите за период над 20 години са обичайна стопанска практика за инвестициите в инфраструктура (вж. съображение 103 от решението за откриване на процедурата от 2008 г.). В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че сравненията, направени от PwC с концесионните договори на летище Budapest, летище Da Vinci и летище Campiano, летище Sparta и летище Belfast City, са напълно необосновани, тъй като положението на нито едно от тези летища не е сравнимо дори в малка степен с положението на FFHG и летище Франкфурт Хан. Lufthansa и BDF твърдят, че за разлика от всички летища, споменати от PwC, Франкфурт Хан е било военно летище, на което основната част на експлоатацията за гражданско въздухоплаване е започнала едва през 1999 г., а след това е подпомогнато от разширяването на инфраструктурата изцяло в съответствие с нуждите на Ryanair. Ето защо според Lufthansa и BDF анализът на точката на рентабилност не е точен, тъй като разходите за терминала не са били взети под внимание. |
| --- | --- |

(253)

В допълнение Lufthansa и BDF оспорват аргумента, изтъкнат от PwC по отношение на увеличенията на капитала, че дългосрочните хоризонти на планиране от над 30 години и амортизацията на инвестициите за период над 20 години са обичайна стопанска практика за инвестициите в инфраструктура (вж. съображение 103 от решението за откриване на процедурата от 2008 г.). В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че сравненията, направени от PwC с концесионните договори на летище Budapest, летище Da Vinci и летище Campiano, летище Sparta и летище Belfast City, са напълно необосновани, тъй като положението на нито едно от тези летища не е сравнимо дори в малка степен с положението на FFHG и летище Франкфурт Хан. Lufthansa и BDF твърдят, че за разлика от всички летища, споменати от PwC, Франкфурт Хан е било военно летище, на което основната част на експлоатацията за гражданско въздухоплаване е започнала едва през 1999 г., а след това е подпомогнато от разширяването на инфраструктурата изцяло в съответствие с нуждите на Ryanair. Ето защо според Lufthansa и BDF анализът на точката на рентабилност не е точен, тъй като разходите за терминала не са били взети под внимание.

| (254) | Lufthansa и BDF също така твърдят, въз основа на решението за откриване на процедурата от 2008 г., че свръхкомпенсирането на таксите за сигурност очевидно представлява държавна помощ. В тази връзка Lufthansa и BDF са изтъкнали аргумента, първо, че проверките за сигурност не са били осигурени с обществена поръчка. По мнение на Lufthansa и BDF правилата за възлагане на обществени поръчки не са били спазени и следователно, по подразбиране, услугата не е била предоставяна по най-изгодната цена. На второ място, Lufthansa и BDF твърдят, че съгласно германското право тези такси за сигурност трябва да бъдат съобразени с действителните и необходимите разходи. Lufthansa и BDF обаче посочват, че в периода между 2003 и 2008 г. таксите на летище Франкфурт Хан са останали на същото ниво, докато на други летища могат да бъдат наблюдавани промени в трафика. |
| --- | --- |

(254)

Lufthansa и BDF също така твърдят, въз основа на решението за откриване на процедурата от 2008 г., че свръхкомпенсирането на таксите за сигурност очевидно представлява държавна помощ. В тази връзка Lufthansa и BDF са изтъкнали аргумента, първо, че проверките за сигурност не са били осигурени с обществена поръчка. По мнение на Lufthansa и BDF правилата за възлагане на обществени поръчки не са били спазени и следователно, по подразбиране, услугата не е била предоставяна по най-изгодната цена. На второ място, Lufthansa и BDF твърдят, че съгласно германското право тези такси за сигурност трябва да бъдат съобразени с действителните и необходимите разходи. Lufthansa и BDF обаче посочват, че в периода между 2003 и 2008 г. таксите на летище Франкфурт Хан са останали на същото ниво, докато на други летища могат да бъдат наблюдавани промени в трафика.

| (255) | За разлика от мненията на Германия по отношение на правната оценка, Lufthansa и BDF са на мнение, че помощта, предоставена от Fraport на FFHG, произхожда от държавни ресурси. Според Lufthansa и BDF Fraport изрично е признало във всички свои годишни счетоводни баланси за годините между 2001 и 2006, че поради споразумение за консорциум между публичните акционери то е „зависимо предприятие, което е публична собственост“. В тази връзка Lufthansa и BDF посочват редица признаци, че средствата на Fraport са държавни средства по смисъла на решението по делото Stardust Marine (43) и член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията (44). |
| --- | --- |

(255)

За разлика от мненията на Германия по отношение на правната оценка, Lufthansa и BDF са на мнение, че помощта, предоставена от Fraport на FFHG, произхожда от държавни ресурси. Според Lufthansa и BDF Fraport изрично е признало във всички свои годишни счетоводни баланси за годините между 2001 и 2006, че поради споразумение за консорциум между публичните акционери то е „зависимо предприятие, което е публична собственост“. В тази връзка Lufthansa и BDF посочват редица признаци, че средствата на Fraport са държавни средства по смисъла на решението по делото Stardust Marine (43) и член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията (44).

зависимо предприятие, което е публична собственост

Stardust Marine

43

44

| (256) | Освен това Lufthansa и BDF считат, че действията на Fraport също така могат да бъдат приписани на държавата. В тази връзка Lufthansa и BDF се позовават на признаци за приписване на отговорност като например факта, че събранието на акционерите на FFHG, които са провинция Райнланд-Пфалц и Fraport, са се съгласили със сключването на споразуменията с Ryanair. Освен това Lufthansa и BDG твърдят, че има явна времева връзка между второто увеличение на капитала и подаването на заявлението за признаване на обща летищна система през 2005 г. Според Lufthansa и BDF в рамките на две седмици акционерите на FFHG са взели решение за увеличението на капитала, с което са били разрешени финансовите затруднения на FFHG, и след това от Германия е подадено заявлението за общо летище. Поради това Lufthansa и BDF твърдят, че публичните акционери са направили подаването на това заявление възможно чрез новото увеличение на капитала. |
| --- | --- |

(256)

Освен това Lufthansa и BDF считат, че действията на Fraport също така могат да бъдат приписани на държавата. В тази връзка Lufthansa и BDF се позовават на признаци за приписване на отговорност като например факта, че събранието на акционерите на FFHG, които са провинция Райнланд-Пфалц и Fraport, са се съгласили със сключването на споразуменията с Ryanair. Освен това Lufthansa и BDG твърдят, че има явна времева връзка между второто увеличение на капитала и подаването на заявлението за признаване на обща летищна система през 2005 г. Според Lufthansa и BDF в рамките на две седмици акционерите на FFHG са взели решение за увеличението на капитала, с което са били разрешени финансовите затруднения на FFHG, и след това от Германия е подадено заявлението за общо летище. Поради това Lufthansa и BDF твърдят, че публичните акционери са направили подаването на това заявление възможно чрез новото увеличение на капитала.

| (257) | Lufthansa и BDF освен това твърдят, че никой инвеститор в условията на пазарна икономика не би поел ангажимент да финансира и инвестира във FFHG, тъй като съгласно съдебната практика на Съда инвеститорът в условията на пазарна икономика винаги е ориентиран към печалба. Обикновено намаляване на загубите не би било достатъчно, за да бъде убеден инвеститор в условията на пазарна икономика и той не би взел предвид социалните или местните политически съображения. |
| --- | --- |

(257)

Lufthansa и BDF освен това твърдят, че никой инвеститор в условията на пазарна икономика не би поел ангажимент да финансира и инвестира във FFHG, тъй като съгласно съдебната практика на Съда инвеститорът в условията на пазарна икономика винаги е ориентиран към печалба. Обикновено намаляване на загубите не би било достатъчно, за да бъде убеден инвеститор в условията на пазарна икономика и той не би взел предвид социалните или местните политически съображения.

| (258) | И накрая, Lufthansa и BDF твърдят, че помощта, предоставена на FFHG за нова инфраструктура, както и помощта, предоставена на Ryanair, са несъвместими с вътрешния пазар по смисъла на Насоките за въздухоплаването от 2005 г. по смисъла на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че в този случай не е имало преобразуване на военно летище с оглед на това, че летището е било построено 6 години след края на използването за военни цели. Освен това те твърдят, че летище Франкфурт Хан не е намалило натовареността на летище Франкфурт на Майн и, още повече, че съществуват съмнения дали летището е помогнало за развитието в региона и е разкрило работни места там. Според Lufthansa и BDF този аргумент при всички случаи не може да обоснове помощта, тъй като създаването на работни места е започнало едва през 1999 г., шест години след като е приключило използването на летището за военни цели. Дори ако това би било прието като обосновка, цифрите, представени от FFHG в неговите проучвания, надценяват в твърде висока степен въздействието върху икономиката и създаването на работни места. |
| --- | --- |

(258)

И накрая, Lufthansa и BDF твърдят, че помощта, предоставена на FFHG за нова инфраструктура, както и помощта, предоставена на Ryanair, са несъвместими с вътрешния пазар по смисъла на Насоките за въздухоплаването от 2005 г. по смисъла на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че в този случай не е имало преобразуване на военно летище с оглед на това, че летището е било построено 6 години след края на използването за военни цели. Освен това те твърдят, че летище Франкфурт Хан не е намалило натовареността на летище Франкфурт на Майн и, още повече, че съществуват съмнения дали летището е помогнало за развитието в региона и е разкрило работни места там. Според Lufthansa и BDF този аргумент при всички случаи не може да обоснове помощта, тъй като създаването на работни места е започнало едва през 1999 г., шест години след като е приключило използването на летището за военни цели. Дори ако това би било прието като обосновка, цифрите, представени от FFHG в неговите проучвания, надценяват в твърде висока степен въздействието върху икономиката и създаването на работни места.

| (259) | Освен това Lufthansa и BDF заявяват, че отстъпките, предоставени чрез летищните такси за брой на пътниците от 1 до 3 милиона или повече, са дискриминационни. Lufthansa и BDF твърдят, че само Ryanair е отговаряло на условията за тези отстъпки, тъй като е било единственият въздушен превозвач, генериращ толкова много пътници, а летище Франкфурт Хан дори не е разполагало с капацитета да приеме друг въздушен превозвач, който би могъл да осигури такъв брой пътници. По мнение на Lufthansa и BDF предоставянето на маркетингова подкрепа също е било дискриминационно, тъй като процентът на маркетинговата подкрепа е свързан с броя на пътниците, които въздушният превозвач вече е довел на летището, както и с броя на дестинациите, които той вече предлага на летището. Тъй като тези фактори нямат никакво отношение към размера на маркетинговата подкрепа за нови дестинации, тази система ще осигури на Ryanair много по-висок размер на маркетинговата подкрепа, което според Lufthansa и BDF е неоправдано. |
| --- | --- |

(259)

Освен това Lufthansa и BDF заявяват, че отстъпките, предоставени чрез летищните такси за брой на пътниците от 1 до 3 милиона или повече, са дискриминационни. Lufthansa и BDF твърдят, че само Ryanair е отговаряло на условията за тези отстъпки, тъй като е било единственият въздушен превозвач, генериращ толкова много пътници, а летище Франкфурт Хан дори не е разполагало с капацитета да приеме друг въздушен превозвач, който би могъл да осигури такъв брой пътници. По мнение на Lufthansa и BDF предоставянето на маркетингова подкрепа също е било дискриминационно, тъй като процентът на маркетинговата подкрепа е свързан с броя на пътниците, които въздушният превозвач вече е довел на летището, както и с броя на дестинациите, които той вече предлага на летището. Тъй като тези фактори нямат никакво отношение към размера на маркетинговата подкрепа за нови дестинации, тази система ще осигури на Ryanair много по-висок размер на маркетинговата подкрепа, което според Lufthansa и BDF е неоправдано.

| (260) | Що се отнася до оперативната помощ за летището, както подчертават Lufthansa и BDF, очевидно е, че подходът за съвкупно отчитане на приходите, прилаган на летище Франкфурт Хан, не работи, тъй като като цяло приходите не са в състояние да покрият загубите. Ето защо компенсирането на тези загуби чрез финансирането на FFHG представлява оперативна помощ. |
| --- | --- |

(260)

Що се отнася до оперативната помощ за летището, както подчертават Lufthansa и BDF, очевидно е, че подходът за съвкупно отчитане на приходите, прилаган на летище Франкфурт Хан, не работи, тъй като като цяло приходите не са в състояние да покрият загубите. Ето защо компенсирането на тези загуби чрез финансирането на FFHG представлява оперативна помощ.

| (261) | Що се отнася до помощта за Ryanair, Lufthansa и BDF заявяват, че Ryanair е получило предимства чрез летищните такси и споразуменията с летище Франкфурт Хан. Lufthansa и BDF твърдят, че никой инвеститор в условията на пазарна икономика не би предприел тези мерки, тъй като летище Франкфурт Хан очевидно не е в състояние да извършва рентабилна дейност на тази основа. Lufthansa и BDF твърдят, че чрез тарифата на летищните такси от 2001 г. и от 2006 г. на Ryanair е било осигурено допълнително предимство под формата на допълнителните намаления, предоставени във връзка с общия обем на пътниците, заминаващи с въздушния превозвач. |
| --- | --- |

(261)

Що се отнася до помощта за Ryanair, Lufthansa и BDF заявяват, че Ryanair е получило предимства чрез летищните такси и споразуменията с летище Франкфурт Хан. Lufthansa и BDF твърдят, че никой инвеститор в условията на пазарна икономика не би предприел тези мерки, тъй като летище Франкфурт Хан очевидно не е в състояние да извършва рентабилна дейност на тази основа. Lufthansa и BDF твърдят, че чрез тарифата на летищните такси от 2001 г. и от 2006 г. на Ryanair е било осигурено допълнително предимство под формата на допълнителните намаления, предоставени във връзка с общия обем на пътниците, заминаващи с въздушния превозвач.

| (262) | Lufthansa и BDF твърдят, че тъй като Fraport трябва да се разглежда като публично притежавано предприятие, FFHG е предприятие публична собственост и следователно неговите ресурси трябва да се разглеждат като държавни ресурси. Според Lufthansa и BDF предимствата, предоставени от FFHG в полза на Ryanair, също могат да бъдат приписани на държавата, тъй като СППЗ съдържа и споразумение за контрол („Beherrschungsvertrag“) и публичните акционери могат да направляват поведението на FFHG. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че трябва да бъде взет под внимание и фактът, че мениджърът на FFHG винаги е служител на Fraport. |
| --- | --- |

(262)

Lufthansa и BDF твърдят, че тъй като Fraport трябва да се разглежда като публично притежавано предприятие, FFHG е предприятие публична собственост и следователно неговите ресурси трябва да се разглеждат като държавни ресурси. Според Lufthansa и BDF предимствата, предоставени от FFHG в полза на Ryanair, също могат да бъдат приписани на държавата, тъй като СППЗ съдържа и споразумение за контрол („Beherrschungsvertrag“) и публичните акционери могат да направляват поведението на FFHG. В тази връзка Lufthansa и BDF твърдят, че трябва да бъде взет под внимание и фактът, че мениджърът на FFHG винаги е служител на Fraport.

Beherrschungsvertrag

| (263) | Lufthansa и BDF твърдят, че нито една от помощите в полза на Ryanair не е съвместима с вътрешния пазар. Споразуменията с Ryanair и тарифата на летищните такси от 2001 г. следва да бъдат оценени директно по член 107, параграф 3, буква в) от Договора. В тази връзка следва да бъде взето предвид също и решението на Комисията по делото Chareloi (45). Въз основа на това Lufthansa и BDF посочват, че помощта в полза на Ryanair не може да бъде оправдана, тъй като тя представлява отчасти оперативна помощ, която изобщо не може да бъде оправдана, и отчасти помощ за започване на стопанска дейност, която не преследва правомерна цел и не е предоставена по прозрачен и недискриминационен начин. Lufthansa и BDF освен това заявяват, че тарифата на летищните такси от 2006 г. не е съвместима с Насоките за въздухоплаването от 2005 г., тъй като условията за съвместимост в точка 79 от Насоките не са изпълнени по отношение на маркетинговата подкрепа и оперативната помощ, предоставена чрез таксите за пътници. Това се дължи на факта, обясняват Lufthansa и BDF, че маркетинговата подкрепа е дискриминационна и че таксите за пътници не са с ограничена продължителност и не оказват стимулиращ ефект. Освен това, по мнение на Lufthansa и BDF, всяка помощ, предоставена на Ryanair, е с кумулативен характер и следователно не е в съответствие с условията за съвместимост. Ето защо според тях тя следва да се счита за несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(263)

Lufthansa и BDF твърдят, че нито една от помощите в полза на Ryanair не е съвместима с вътрешния пазар. Споразуменията с Ryanair и тарифата на летищните такси от 2001 г. следва да бъдат оценени директно по член 107, параграф 3, буква в) от Договора. В тази връзка следва да бъде взето предвид също и решението на Комисията по делото Chareloi (45). Въз основа на това Lufthansa и BDF посочват, че помощта в полза на Ryanair не може да бъде оправдана, тъй като тя представлява отчасти оперативна помощ, която изобщо не може да бъде оправдана, и отчасти помощ за започване на стопанска дейност, която не преследва правомерна цел и не е предоставена по прозрачен и недискриминационен начин. Lufthansa и BDF освен това заявяват, че тарифата на летищните такси от 2006 г. не е съвместима с Насоките за въздухоплаването от 2005 г., тъй като условията за съвместимост в точка 79 от Насоките не са изпълнени по отношение на маркетинговата подкрепа и оперативната помощ, предоставена чрез таксите за пътници. Това се дължи на факта, обясняват Lufthansa и BDF, че маркетинговата подкрепа е дискриминационна и че таксите за пътници не са с ограничена продължителност и не оказват стимулиращ ефект. Освен това, по мнение на Lufthansa и BDF, всяка помощ, предоставена на Ryanair, е с кумулативен характер и следователно не е в съответствие с условията за съвместимост. Ето защо според тях тя следва да се счита за несъвместима с вътрешния пазар.

Chareloi

45

6.3.   АСОЦИАЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ АВИОКОМПАНИИ (AEA)

АСОЦИАЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ АВИОКОМПАНИИ (AEA)

| (264) | АЕА е посочила, че фактът, че FFHG е било на загуба от създаването си и че обявената дата за достигане на точката на рентабилност непрекъснато е била отлагана, показва, че бизнес моделът в най-добрия случай е спорен и че е налице очевидно незачитане на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(264)

АЕА е посочила, че фактът, че FFHG е било на загуба от създаването си и че обявената дата за достигане на точката на рентабилност непрекъснато е била отлагана, показва, че бизнес моделът в най-добрия случай е спорен и че е налице очевидно незачитане на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.

| (265) | Що се отнася до евентуалната помощта в полза на Ryanair, AEA е на мнение, че тази помощ е имала отрицателни последици за конкурентните въздушни превозвачи и че споразуменията с Ryanair представляват дискриминационни мерки. Според AEA тези споразумения са дискриминационни, тъй като сключването им съвпада с началото на използването на летището за търговски цели, което означава, че летището е било пригодено специално за нуждите на Ryanair. |
| --- | --- |

(265)

Що се отнася до евентуалната помощта в полза на Ryanair, AEA е на мнение, че тази помощ е имала отрицателни последици за конкурентните въздушни превозвачи и че споразуменията с Ryanair представляват дискриминационни мерки. Според AEA тези споразумения са дискриминационни, тъй като сключването им съвпада с началото на използването на летището за търговски цели, което означава, че летището е било пригодено специално за нуждите на Ryanair.

6.4.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

| (266) | Air France като цяло отбеляза, че то подкрепя енергично действията на Комисията в областта на държавните помощи в сектора на въздухоплаването. По-конкретно, във връзка с положението на летище Франкфурт Хан Air France е съгласно с предварителната оценка на Комисията, че мерките в полза на FFHG и Ryanair представляват държавна помощ. Air France счита по-специално, че трите търговски споразумения с Ryanair представляват очевидна дискриминационна мярка, тъй като на нито един друг въздушен превозвач, осъществяващ дейност в същата летищна система, не са били предложени същите условия. Ето защо Air France стига до заключението, че тези мерки неизбежно са допринесли за значително нарушаване на конкуренцията между превозвачите в ЕС в рамките на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(266)

Air France като цяло отбеляза, че то подкрепя енергично действията на Комисията в областта на държавните помощи в сектора на въздухоплаването. По-конкретно, във връзка с положението на летище Франкфурт Хан Air France е съгласно с предварителната оценка на Комисията, че мерките в полза на FFHG и Ryanair представляват държавна помощ. Air France счита по-специално, че трите търговски споразумения с Ryanair представляват очевидна дискриминационна мярка, тъй като на нито един друг въздушен превозвач, осъществяващ дейност в същата летищна система, не са били предложени същите условия. Ето защо Air France стига до заключението, че тези мерки неизбежно са допринесли за значително нарушаване на конкуренцията между превозвачите в ЕС в рамките на вътрешния пазар.

6.5.   ПРЕДСТАВЕНИ МНЕНИЯ ОТНОСНО ПРИЛАГАНЕТО НА НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2014 Г. ПО ОТНОШЕНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ СЛУЧАЙ

ПРЕДСТАВЕНИ МНЕНИЯ ОТНОСНО ПРИЛАГАНЕТО НА НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2014 Г. ПО ОТНОШЕНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ СЛУЧАЙ

6.5.1.1.   
  Lufthansa

Lufthansa

| (267) | Lufthansa посочва, че споразуменията с Ryanair от 1999 г., 2002 г. и 2005 г. представляват несъвместима държавна помощ и предоставя допълнителни мнения по съответните споразумения. |
| --- | --- |

(267)

Lufthansa посочва, че споразуменията с Ryanair от 1999 г., 2002 г. и 2005 г. представляват несъвместима държавна помощ и предоставя допълнителни мнения по съответните споразумения.

| (268) | По отношение на споразумението с Ryanair от 1999 г. Lufthansa твърди, че разходите за терминал 1 на летището трябва да бъдат взети предвид изцяло при прилагането на теста за ОУПИ. В подкрепа на това Lufthansa се позовава на изказването на Ryanair по време на парламентарно изслушване. Според Lufthansa Ryanair е посочило, че летището е било построено за тях. Lufthansa оспорва твърдението, че една част от стойността на терминала може да бъде отнесена и към други въздушни превозвачи. |
| --- | --- |

(268)

По отношение на споразумението с Ryanair от 1999 г. Lufthansa твърди, че разходите за терминал 1 на летището трябва да бъдат взети предвид изцяло при прилагането на теста за ОУПИ. В подкрепа на това Lufthansa се позовава на изказването на Ryanair по време на парламентарно изслушване. Според Lufthansa Ryanair е посочило, че летището е било построено за тях. Lufthansa оспорва твърдението, че една част от стойността на терминала може да бъде отнесена и към други въздушни превозвачи.

| (269) | По мнение на Lufthansa при теста за ОУПИ, извършен от PwC за споразумението с Ryanair от 2002 г., маркетинговите разходи за разкриването на нови маршрути през 2002 г. са подценени. Според Lufthansa е бил публично известен фактът, че през 2002 г. ще бъдат разкрити най-малко 7 нови маршрута. Съответно Lufthansa е заявило, че маркетинговата подкрепа е подценена с най-малко [...] евро за 2002 г. |
| --- | --- |

(269)

По мнение на Lufthansa при теста за ОУПИ, извършен от PwC за споразумението с Ryanair от 2002 г., маркетинговите разходи за разкриването на нови маршрути през 2002 г. са подценени. Според Lufthansa е бил публично известен фактът, че през 2002 г. ще бъдат разкрити най-малко 7 нови маршрута. Съответно Lufthansa е заявило, че маркетинговата подкрепа е подценена с най-малко [...] евро за 2002 г.

| (270) | По отношение на споразумението с Ryanair от 2005 г. Lufthansa е заявило, че прогнозите за обема на пътниците, на които се основава тестът за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г., изглежда са надценени. Lufthansa посочва, че в най-лошия случай летището е очаквало, че Ryanair ще донесе 3 милиона пътници в периода 2006—2012 г. Според Lufthansa тези очаквания обаче не са се основавали на реален ангажимент от страна на Ryanair. |
| --- | --- |

(270)

По отношение на споразумението с Ryanair от 2005 г. Lufthansa е заявило, че прогнозите за обема на пътниците, на които се основава тестът за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г., изглежда са надценени. Lufthansa посочва, че в най-лошия случай летището е очаквало, че Ryanair ще донесе 3 милиона пътници в периода 2006—2012 г. Според Lufthansa тези очаквания обаче не са се основавали на реален ангажимент от страна на Ryanair.

| (271) | Освен това Lufthansa е посочило, че провинция Райнланд-Пфалц и Ryanair са сключили маркетингово споразумение през 2005 г., което не е част от решението за откриване на процедурата от 2008 г. (46) Според Lufthansa със споразумението в полза на Ryanair се предоставя маркетингова подкрепа в размер на най-малко [...] милиона евро годишно. |
| --- | --- |

(271)

Освен това Lufthansa е посочило, че провинция Райнланд-Пфалц и Ryanair са сключили маркетингово споразумение през 2005 г., което не е част от решението за откриване на процедурата от 2008 г. (46) Според Lufthansa със споразумението в полза на Ryanair се предоставя маркетингова подкрепа в размер на най-малко [...] милиона евро годишно.

46

| (272) | По отношение на помощта за летището за финансиране на инфраструктура Lufthansa е на мнение, че инфраструктурата е специално предназначена за Ryanair и съответно критериите за съвместимост от Насоките не се прилагат. |
| --- | --- |

(272)

По отношение на помощта за летището за финансиране на инфраструктура Lufthansa е на мнение, че инфраструктурата е специално предназначена за Ryanair и съответно критериите за съвместимост от Насоките не се прилагат.

6.5.1.2.   
  Transport & Environment

Transport & Environment

| (273) | Тази неправителствена организация представи мнения, в които критикува Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и решенията на Комисията относно сектора на въздухоплаването до момента поради предполагаеми отрицателни въздействия върху околната среда. |
| --- | --- |

(273)

Тази неправителствена организация представи мнения, в които критикува Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и решенията на Комисията относно сектора на въздухоплаването до момента поради предполагаеми отрицателни въздействия върху околната среда.

7.   МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО СТАНОВИЩАТА НА ТРЕТИ СТРАНИ

МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО СТАНОВИЩАТА НА ТРЕТИ СТРАНИ

7.1.   ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА RYANAIR

ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА RYANAIR

| (274) | Що се отнася до мненията на Ryanair, Германия твърди, че те подкрепят нейните наблюдения и ги допълват от гледната точка на въздушния превозвач. Според Германия в мненията на Ryanair се подчертава по-специално, че договорите с Ryanair са такива, каквито би сключил всеки инвеститор в условията на пазарна икономика, и че в действителност много други европейски летища са сключили подобни споразумения с Ryanair. |
| --- | --- |

(274)

Що се отнася до мненията на Ryanair, Германия твърди, че те подкрепят нейните наблюдения и ги допълват от гледната точка на въздушния превозвач. Според Германия в мненията на Ryanair се подчертава по-специално, че договорите с Ryanair са такива, каквито би сключил всеки инвеститор в условията на пазарна икономика, и че в действителност много други европейски летища са сключили подобни споразумения с Ryanair.

| (275) | Освен това Германия подчертава, че летищните такси, установени от FFHG, според Ryanair са били напълно нормални за сектора на нискотарифните въздушни превозвачи и не са били по-благоприятни за Ryanair. |
| --- | --- |

(275)

Освен това Германия подчертава, че летищните такси, установени от FFHG, според Ryanair са били напълно нормални за сектора на нискотарифните въздушни превозвачи и не са били по-благоприятни за Ryanair.

7.2.   ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА LUFTHANSA И BDF

ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА LUFTHANSA И BDF

| (276) | Що се отнася до мненията на Lufthansa, Германия отхвърля аргумента, че резултатите от представеното проучване за въздействието на летище Франкфурт Хан върху регионалната икономика и броя на създадените работни места са спорни и вместо това подчертава, че проучването е основано на надлежно обосновано икономическо изследване, проведено от автори експерти. Германия твърди, че естествено цифрите в изследването са прогнозни и не непременно във всички случаи съответстват на действително реализираните цифри, особено в контекста на световната икономическа криза. Според Германия прогнозата е била реалистична към момента на публикуването ѝ и е довела до заключението на PwC, като предварителна оценка, че FFHG е действало като инвеститор в условията на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(276)

Що се отнася до мненията на Lufthansa, Германия отхвърля аргумента, че резултатите от представеното проучване за въздействието на летище Франкфурт Хан върху регионалната икономика и броя на създадените работни места са спорни и вместо това подчертава, че проучването е основано на надлежно обосновано икономическо изследване, проведено от автори експерти. Германия твърди, че естествено цифрите в изследването са прогнозни и не непременно във всички случаи съответстват на действително реализираните цифри, особено в контекста на световната икономическа криза. Според Германия прогнозата е била реалистична към момента на публикуването ѝ и е довела до заключението на PwC, като предварителна оценка, че FFHG е действало като инвеститор в условията на пазарна икономика.

| (277) | Германия също така отхвърля съмненията на Lufthansa и BDF, че на летище Франкфурт Хан няма да бъде постигната рентабилност. Германия посочи, че прогнозата за момента на постигане на рентабилност може да се наложи да бъде адаптирана с времето поради множество фактори, като например решенията за инвестиции и разширяване на предприятието. Във всеки случай PwC е представило надеждни оценки, че всички мерки, предмет на разследването, са икономически разумни. |
| --- | --- |

(277)

Германия също така отхвърля съмненията на Lufthansa и BDF, че на летище Франкфурт Хан няма да бъде постигната рентабилност. Германия посочи, че прогнозата за момента на постигане на рентабилност може да се наложи да бъде адаптирана с времето поради множество фактори, като например решенията за инвестиции и разширяване на предприятието. Във всеки случай PwC е представило надеждни оценки, че всички мерки, предмет на разследването, са икономически разумни.

| (278) | Твърдението на Lufthansa и BDF, че не съществува реална обосновка на теста за ОУПИ следователно са неоснователни според Германия, особено след като Lufthansa не е имало достъп до теста за ОУПИ на PwC. |
| --- | --- |

(278)

Твърдението на Lufthansa и BDF, че не съществува реална обосновка на теста за ОУПИ следователно са неоснователни според Германия, особено след като Lufthansa не е имало достъп до теста за ОУПИ на PwC.

| (279) | По отношение на увеличенията на капитала Германия посочва, че не е имало закриване на летище Франкфурт Хан; по-скоро летището е било използвано за гражданско въздухоплаване от 1993 г. нататък и до момента, в който се включва Fraport. Германия обяснява, че летище Франкфурт Хан следователно не е представлявало проект за предоставяне на летище за Ryanair, както твърди Lufthansa, а е било проектирано като летище за нискотарифни превози, което да се използва при равни и недискриминационни условия от всички въздушни превозвачи. Според Германия това, че някои летища се използват повече от някои въздушни превозвачи, отколкото от други, е нормално. В действителност самото Lufthansa има например терминал за изключително ползване на летището в Мюнхен. |
| --- | --- |

(279)

По отношение на увеличенията на капитала Германия посочва, че не е имало закриване на летище Франкфурт Хан; по-скоро летището е било използвано за гражданско въздухоплаване от 1993 г. нататък и до момента, в който се включва Fraport. Германия обяснява, че летище Франкфурт Хан следователно не е представлявало проект за предоставяне на летище за Ryanair, както твърди Lufthansa, а е било проектирано като летище за нискотарифни превози, което да се използва при равни и недискриминационни условия от всички въздушни превозвачи. Според Германия това, че някои летища се използват повече от някои въздушни превозвачи, отколкото от други, е нормално. В действителност самото Lufthansa има например терминал за изключително ползване на летището в Мюнхен.

| (280) | Освен това Германия твърди, че не е имало дискриминация по отношение на схемата за маркетингова подкрепа. Размерът на отпусканата маркетингова подкрепа се е определяли по разумен и недискриминационен начин. Плащането на маркетинговата подкрепа на вноски, критикувано от Lufthansa и BDF, служи само с цел минимизиране на рисковете, в случай че даден маршрут бъде затворен отново скоро след разкриването му. Германия твърди, че тази опасност не е налице в същата степен, ако въздушният превозвач вече присъства на летище Франкфурт Хан и вече обслужва над 1 милион пътници. Според Германия Ryanair освен това не е получило никаква тайна или необоснована маркетингова подкрепа от FFHG. |
| --- | --- |

(280)

Освен това Германия твърди, че не е имало дискриминация по отношение на схемата за маркетингова подкрепа. Размерът на отпусканата маркетингова подкрепа се е определяли по разумен и недискриминационен начин. Плащането на маркетинговата подкрепа на вноски, критикувано от Lufthansa и BDF, служи само с цел минимизиране на рисковете, в случай че даден маршрут бъде затворен отново скоро след разкриването му. Германия твърди, че тази опасност не е налице в същата степен, ако въздушният превозвач вече присъства на летище Франкфурт Хан и вече обслужва над 1 милион пътници. Според Германия Ryanair освен това не е получило никаква тайна или необоснована маркетингова подкрепа от FFHG.

| (281) | Във връзка с въпроса дали е имало омощ от държавни ресурси Германия твърди, че за разлика от това, което твърдят Lufthansa и BDF, не могат да се правят изводи от годишните счетоводни баланси на Fraport, в които предприятието е посочило, че то е „зависимо предприятие, което е публична собственост“. Това изявление е включен в годишния финансов отчет само с цел да се покаже връзката на предприятията и лицата, близки до Fraport, но няма никакви последици за оценката от гледна точка на държавната помощ. При всички случаи от това заявление не може да се изведе приписване на отговорност на държавата за увеличенията на капитала. |
| --- | --- |

(281)

Във връзка с въпроса дали е имало омощ от държавни ресурси Германия твърди, че за разлика от това, което твърдят Lufthansa и BDF, не могат да се правят изводи от годишните счетоводни баланси на Fraport, в които предприятието е посочило, че то е „зависимо предприятие, което е публична собственост“. Това изявление е включен в годишния финансов отчет само с цел да се покаже връзката на предприятията и лицата, близки до Fraport, но няма никакви последици за оценката от гледна точка на държавната помощ. При всички случаи от това заявление не може да се изведе приписване на отговорност на държавата за увеличенията на капитала.

зависимо предприятие, което е публична собственост

| (282) | Що се отнася до въпроса дали помощта, предоставена в полза на FFHG, е съвместима с вътрешния пазар, Германия посочва, че аргументът на Lufthansa и BDF, че експлоатацията за целите на гражданското въздухоплаване е започнала едва шест години след прекратяване на използването за военни цели, е неправилен и не е от значение. Експлоатацията за граждански цели е започнала непосредствено през 1993 г. и инфраструктурата за гражданско въздухоплаване вече е съществувала. Разширяването на инфраструктурата, за да се приведе летището в готовност за търговския пътникопоток, е било неизбежно. |
| --- | --- |

(282)

Що се отнася до въпроса дали помощта, предоставена в полза на FFHG, е съвместима с вътрешния пазар, Германия посочва, че аргументът на Lufthansa и BDF, че експлоатацията за целите на гражданското въздухоплаване е започнала едва шест години след прекратяване на използването за военни цели, е неправилен и не е от значение. Експлоатацията за граждански цели е започнала непосредствено през 1993 г. и инфраструктурата за гражданско въздухоплаване вече е съществувала. Разширяването на инфраструктурата, за да се приведе летището в готовност за търговския пътникопоток, е било неизбежно.

| (283) | Германия отхвърля аргумента на Lufthansa и BDF, че летище Франкфурт Хан не е спомогнало за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн и посочва, че Lufthansa и BDF не са подкрепили своето твърдение с никакви доказателства. |
| --- | --- |

(283)

Германия отхвърля аргумента на Lufthansa и BDF, че летище Франкфурт Хан не е спомогнало за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн и посочва, че Lufthansa и BDF не са подкрепили своето твърдение с никакви доказателства.

| (284) | Германия се противопоставя особено енергично на тезата на Lufthansa и BDF, че съществуват съмнения дали летище Франкфурт Хан е генерирало голям брой работни места. В това отношение Германия твърди, че не може да има съмнение, че летище Франкфурт Хан е оказало значително влияние върху икономическото и социалното развитие на заобикалящия го структурно слаб регион. |
| --- | --- |

(284)

Германия се противопоставя особено енергично на тезата на Lufthansa и BDF, че съществуват съмнения дали летище Франкфурт Хан е генерирало голям брой работни места. В това отношение Германия твърди, че не може да има съмнение, че летище Франкфурт Хан е оказало значително влияние върху икономическото и социалното развитие на заобикалящия го структурно слаб регион.

| (285) | Освен това Германия отхвърля дискриминационното въздействие, което според твърденията на Lufthansa и BDF имат пътническите такси и маркетинговата подкрепа. Германия уверява, че те са били установени на базата на икономически съображения и изчисления и са били достъпни за въздушните превозвачи по еднакъв и недискриминационен начин. |
| --- | --- |

(285)

Освен това Германия отхвърля дискриминационното въздействие, което според твърденията на Lufthansa и BDF имат пътническите такси и маркетинговата подкрепа. Германия уверява, че те са били установени на базата на икономически съображения и изчисления и са били достъпни за въздушните превозвачи по еднакъв и недискриминационен начин.

| (286) | На последно място, Германия отхвърля съмненията, изразени от Lufthansa и BDF по отношение на подхода за съвкупно отчитане на приходите на летище Франкфурт Хан. Германия заявява, че този подход е икономически оправдан, както е показал тестът за ОУПИ на PwC, и че не би било възможно на летище Франкфурт Хан да се привлекат въздушни превозвачи, ако пътническите такси са толкова високи, че да се гарантира рентабилната експлоатация на летището от самото начало. |
| --- | --- |

(286)

На последно място, Германия отхвърля съмненията, изразени от Lufthansa и BDF по отношение на подхода за съвкупно отчитане на приходите на летище Франкфурт Хан. Германия заявява, че този подход е икономически оправдан, както е показал тестът за ОУПИ на PwC, и че не би било възможно на летище Франкфурт Хан да се привлекат въздушни превозвачи, ако пътническите такси са толкова високи, че да се гарантира рентабилната експлоатация на летището от самото начало.

| (287) | По отношение на твърденията, които Lufthansa и BDF изтъкват във връзка с помощта, предоставена в полза на Ryanair чрез споразуменията с Ryanair от 1999 г., 2002 г. и 2005 г., Германия се позовава на подробните тестове за ОУПИ, проведени от PwC, и посочва, че тези споразумения не могат да представляват държавна помощ, тъй като те са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Според Германия изчисленията, представени от Lufthansa и BDF, не са реалистични и се основават на погрешен брой пътници. Германия отново посочва, че не е било възможно летище като Франкфурт Хан да се експлоатира рентабилно от самото начало, а само в средносрочен или дългосрочен план. |
| --- | --- |

(287)

По отношение на твърденията, които Lufthansa и BDF изтъкват във връзка с помощта, предоставена в полза на Ryanair чрез споразуменията с Ryanair от 1999 г., 2002 г. и 2005 г., Германия се позовава на подробните тестове за ОУПИ, проведени от PwC, и посочва, че тези споразумения не могат да представляват държавна помощ, тъй като те са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Според Германия изчисленията, представени от Lufthansa и BDF, не са реалистични и се основават на погрешен брой пътници. Германия отново посочва, че не е било възможно летище като Франкфурт Хан да се експлоатира рентабилно от самото начало, а само в средносрочен или дългосрочен план.

| (288) | Германия също така заявява, че съмненията, които Lufthansa и BDF повдигат във връзка с въпроса дали помощта за Ryanair би могла да бъде оправдана, са неоснователни. Германия освен това твърди, че дори и маркетинговата подкрепа да представлява предимство за Ryanair, което според Германия не е така, и в този случай такава помощ би била съвместима с вътрешния пазар въз основа на критериите, посочени в съображение 79 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(288)

Германия също така заявява, че съмненията, които Lufthansa и BDF повдигат във връзка с въпроса дали помощта за Ryanair би могла да бъде оправдана, са неоснователни. Германия освен това твърди, че дори и маркетинговата подкрепа да представлява предимство за Ryanair, което според Германия не е така, и в този случай такава помощ би била съвместима с вътрешния пазар въз основа на критериите, посочени в съображение 79 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

7.3.   ОТНОСНО МНЕНИЯТА ОТ AIR FRANCE И AEA

ОТНОСНО МНЕНИЯТА ОТ AIR FRANCE И AEA

| (289) | Германия посочва във връзка с мненията от AEA, че те не са обосновани с каквито и да е доказателства. Освен това Германия твърди, че дори и да е имало отрицателни последици за конкурентните летища, както твърди AEA, то тези летища не са подали жалби за това и дори не са представили мнения по решението за откриване на процедурата от 2008 г. |
| --- | --- |

(289)

Германия посочва във връзка с мненията от AEA, че те не са обосновани с каквито и да е доказателства. Освен това Германия твърди, че дори и да е имало отрицателни последици за конкурентните летища, както твърди AEA, то тези летища не са подали жалби за това и дори не са представили мнения по решението за откриване на процедурата от 2008 г.

8.   ОЦЕНКА: НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ

ОЦЕНКА: НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ

| (290) | Съгласно член 107, параграф 1 от Договора „... всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(290)

Съгласно член 107, параграф 1 от Договора „... всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

| (291) | Критериите по член 107, параграф 1 от Договора са кумулативни. С оглед на това, за да се определи дали въпросната мярка представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, всички от следните условия трябва да бъдат изпълнени. А именно финансовата подкрепа следва:






  а) | да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси, |
| --- | --- | --- |

(291)

Критериите по член 107, параграф 1 от Договора са кумулативни. С оглед на това, за да се определи дали въпросната мярка представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, всички от следните условия трябва да бъдат изпълнени. А именно финансовата подкрепа следва:

а)

да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси,

| б) | да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки, |
| --- | --- |

б)

да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки,

| в) | да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията, и |
| --- | --- |

в)

да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията, и

| г) | да засяга търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

г)

да засяга търговията между държавите членки.

8.1.   ХАРАКТЕР НА ПОМОЩ НА МЕРКИТЕ, ОТПУСНАТИ НА ЛЕТИЩЕТО

ХАРАКТЕР НА ПОМОЩ НА МЕРКИТЕ, ОТПУСНАТИ НА ЛЕТИЩЕТО

8.1.1.   МЯРКА 1: СППЗ ОТ 2001 Г.

ПРИЛОЖИМОСТ НА ПРАВИЛАТА ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ЛЕТИЩАТА

| (292) | Германия твърди, че СППЗ от 2001 г. е било въведено преди публичното финансиране на летищата да бъде оценено като представляващо държавна помощ и не е променяно, докато не е било заменено от СППЗ от 2004 г. |
| --- | --- |

(292)

Германия твърди, че СППЗ от 2001 г. е било въведено преди публичното финансиране на летищата да бъде оценено като представляващо държавна помощ и не е променяно, докато не е било заменено от СППЗ от 2004 г.

| (293) | Съответно Комисията трябва първо да установи дали правилата за държавна помощ са били приложими към СППЗ от 2001 г. по времето, когато то е било сключено. В този контекст Комисията припомня, че съгласно член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕО) No 659/1999 мярка за помощ представлява съществуваща помощ, ако може да се установи, че в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала помощ и в последствие е станала помощ поради еволюцията на общия пазар и без да е била изменяна от държавата членка. |
| --- | --- |

(293)

Съответно Комисията трябва първо да установи дали правилата за държавна помощ са били приложими към СППЗ от 2001 г. по времето, когато то е било сключено. В този контекст Комисията припомня, че съгласно член 1, буква б), точка v) от Регламент (ЕО) No 659/1999 мярка за помощ представлява съществуваща помощ, ако може да се установи, че в момента на въвеждането ѝ в действие не е представлявала помощ и в последствие е станала помощ поради еволюцията на общия пазар и без да е била изменяна от държавата членка.

| (294) | Всъщност в миналото развитието на летищата често се определяше от чисто териториални съображения или, в някои случаи, от военни изисквания. Експлоатацията на летищата бе организирана като част от администрацията, а не като търговско предприятие. Конкуренцията между летищата и операторите на летища също беше несъществена и се засили с течение на времето. Като се имат предвид тези условия, финансирането на летища и летищна инфраструктура от държавата известено време беше разглеждано от Комисията като обща мярка на икономическата политика, която не попадаше в обхвата на правилата за държавните помощи в Договора. |
| --- | --- |

(294)

Всъщност в миналото развитието на летищата често се определяше от чисто териториални съображения или, в някои случаи, от военни изисквания. Експлоатацията на летищата бе организирана като част от администрацията, а не като търговско предприятие. Конкуренцията между летищата и операторите на летища също беше несъществена и се засили с течение на времето. Като се имат предвид тези условия, финансирането на летища и летищна инфраструктура от държавата известено време беше разглеждано от Комисията като обща мярка на икономическата политика, която не попадаше в обхвата на правилата за държавните помощи в Договора.

| (295) | Пазарната среда обаче се е променила. В решението по делото Aéroports de Paris Общият съд е постановил, че експлоатацията на летище, която включва предоставянето на летищни услуги на въздушни превозвачи и на различни доставчици на услуги в рамките на летищата, също представлява стопанска дейност (47). Следователно след приемането на това решение (12 декември 2000 г.) вече не е възможно експлоатацията и изграждането на летища да се разглеждат като задача, изпълнявана от администрацията в обхвата на публичната политика, която не подлежи на контрола върху държавните помощи. |
| --- | --- |

(295)

Пазарната среда обаче се е променила. В решението по делото Aéroports de Paris Общият съд е постановил, че експлоатацията на летище, която включва предоставянето на летищни услуги на въздушни превозвачи и на различни доставчици на услуги в рамките на летищата, също представлява стопанска дейност (47). Следователно след приемането на това решение (12 декември 2000 г.) вече не е възможно експлоатацията и изграждането на летища да се разглеждат като задача, изпълнявана от администрацията в обхвата на публичната политика, която не подлежи на контрола върху държавните помощи.

Aéroports de Paris

47

| (296) | Както е потвърдил Общият съд в решението си по делото Leipzig/Halle Airport, не може по презумпция да се изключи, че летищата не попадат в обхвата на приложение на разпоредбите за държавните помощи, тъй като експлоатацията на едно летище и изграждането на летищна инфраструктура е стопанска дейност (48). Щом един летищен оператор извършва стопанска дейност, независимо от неговия юридически статут или от начина на финансирането му, той представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и следователно се прилагат правилата в Договора за държавната помощ. (49) |
| --- | --- |

(296)

Както е потвърдил Общият съд в решението си по делото Leipzig/Halle Airport, не може по презумпция да се изключи, че летищата не попадат в обхвата на приложение на разпоредбите за държавните помощи, тъй като експлоатацията на едно летище и изграждането на летищна инфраструктура е стопанска дейност (48). Щом един летищен оператор извършва стопанска дейност, независимо от неговия юридически статут или от начина на финансирането му, той представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и следователно се прилагат правилата в Договора за държавната помощ. (49)

Leipzig/Halle Airport

48

49

| (297) | FFHG е участвало в изграждането, поддръжката и експлоатацията на летище Франкфурт Хан. В този контекст то е предлагало летищни услуги и е събирало такси от ползвателите — оператори на търговско въздухоплаване, както и нетърговски ползватели на общата авиация — за използване на летищната инфраструктура, като по този начин е експлоатирало инфраструктурата със стопанска цел. Поради това следва да се заключи, че FFHG е извършвало стопанска дейност, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (т.е. 12 декември 2000 г.) насам. |
| --- | --- |

(297)

FFHG е участвало в изграждането, поддръжката и експлоатацията на летище Франкфурт Хан. В този контекст то е предлагало летищни услуги и е събирало такси от ползвателите — оператори на търговско въздухоплаване, както и нетърговски ползватели на общата авиация — за използване на летищната инфраструктура, като по този начин е експлоатирало инфраструктурата със стопанска цел. Поради това следва да се заключи, че FFHG е извършвало стопанска дейност, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (т.е. 12 декември 2000 г.) насам.

| (298) | Въпреки това, в светлината на развитията по случая (както е посочено в съображения 294—296) Комисията счита, че преди решението на Общия съд по делото Aéroports de Paris публичните органи с основание са можели да считат, че финансовите мерки по отношение на летищата не са представлявали държавна помощ и съответно не е било необходимо да се съобщават на Комисията. Следователно Комисията не може да оспорва индивидуални мерки за финансиране (които не са предоставени на базата на схема за помощ (50)), които със сигурност са били приети преди решението по делото Aéroports de Paris, съгласно правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

(298)

Въпреки това, в светлината на развитията по случая (както е посочено в съображения 294—296) Комисията счита, че преди решението на Общия съд по делото Aéroports de Paris публичните органи с основание са можели да считат, че финансовите мерки по отношение на летищата не са представлявали държавна помощ и съответно не е било необходимо да се съобщават на Комисията. Следователно Комисията не може да оспорва индивидуални мерки за финансиране (които не са предоставени на базата на схема за помощ (50)), които със сигурност са били приети преди решението по делото Aéroports de Paris, съгласно правилата за държавна помощ.

Aéroports de Paris

50

Aéroports de Paris

| (299) | Съответно Комисията трябва да оцени, първо, дали СППЗ от 2001 г. е било въведено преди решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) и второ, дали тази мярка по-късно е била изменена. |
| --- | --- |

(299)

Съответно Комисията трябва да оцени, първо, дали СППЗ от 2001 г. е било въведено преди решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) и второ, дали тази мярка по-късно е била изменена.

Aéroports de Paris

| (300) | Неотменимо решение за СППЗ от 2001 г. е взето на 31 август 1999 г. и потвърдено в нотариален акт от 24 ноември 2000 г. Поради това Комисията счита, че СППЗ от 2001 г. е неотменимо въведено преди решението по делото Aéroports de Paris. Нещо повече, СППЗ от 2001 г. не е изменяно, докато не е било заменено от СППЗ от 2004 г. |
| --- | --- |

(300)

Неотменимо решение за СППЗ от 2001 г. е взето на 31 август 1999 г. и потвърдено в нотариален акт от 24 ноември 2000 г. Поради това Комисията счита, че СППЗ от 2001 г. е неотменимо въведено преди решението по делото Aéroports de Paris. Нещо повече, СППЗ от 2001 г. не е изменяно, докато не е било заменено от СППЗ от 2004 г.

Aéroports de Paris

| (301) | Следователно по това време публичните органи с основание са можели да считат, че СППЗ за покриване на годишните загуби на FFHG не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(301)

Следователно по това време публичните органи с основание са можели да считат, че СППЗ за покриване на годишните загуби на FFHG не представлява държавна помощ.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (302) | В светлината на разсъжденията в съображение 292 и следващите Комисията заключава, че към момента на въвеждането на СППЗ от 2001 г. публичните органи с основание са можели да считат, че СППЗ за покриване на годишните загуби на FFHG не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(302)

В светлината на разсъжденията в съображение 292 и следващите Комисията заключава, че към момента на въвеждането на СППЗ от 2001 г. публичните органи с основание са можели да считат, че СППЗ за покриване на годишните загуби на FFHG не представлява държавна помощ.

8.1.2.   МЯРКА 2: УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА ОТ 2001 Г.

| (303) | През 2001 г. Fraport и провинция Райнланд-Пфалц са увеличили капитала на FFHG с 27 милиона евро. Fraport е внесло 19,7 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц е внесла 7,3 милиона евро. Увеличението на капитала е било одобрено първо от надзорния съвет на Fraport (по отношение на неговата вноска) на 14 декември 2001 г., а след това с решение на акционерите на FFHG от 9 януари 2002 г. (51). Увеличението на капитала от страна на Fraport и провинцията влиза в сила на 9 януари 2002 г. |
| --- | --- |

(303)

През 2001 г. Fraport и провинция Райнланд-Пфалц са увеличили капитала на FFHG с 27 милиона евро. Fraport е внесло 19,7 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц е внесла 7,3 милиона евро. Увеличението на капитала е било одобрено първо от надзорния съвет на Fraport (по отношение на неговата вноска) на 14 декември 2001 г., а след това с решение на акционерите на FFHG от 9 януари 2002 г. (51). Увеличението на капитала от страна на Fraport и провинцията влиза в сила на 9 януари 2002 г.

51

8.1.2.1.   
  Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

| (304) | Както беше анализирано в съображение 293 и следващите, от 12 декември 2000 г. нататък FFHG трябва да се разглежда като предприятие, извършващо стопанска дейност, за целите на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(304)

Както беше анализирано в съображение 293 и следващите, от 12 декември 2000 г. нататък FFHG трябва да се разглежда като предприятие, извършващо стопанска дейност, за целите на член 107, параграф 1 от Договора.

8.1.2.2.   
  Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

| (305) | За да представляват държавна помощ, въпросните мерки трябва да бъдат финансирани с държавни ресурси, а решението за предоставяне на мярката трябва да може да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(305)

За да представляват държавна помощ, въпросните мерки трябва да бъдат финансирани с държавни ресурси, а решението за предоставяне на мярката трябва да може да бъде приписано на държавата.

| (306) | Понятието „държавна помощ“ се прилага за всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на предоставени му правомощия (52). За целите на прилагането на член 107, параграф 1 от Договора ресурсите от местни органи представляват държавни ресурси (53). В това отношение установена практика на Комисията е да приема, че независимо от това дали дадено публично предприятие е губещо или печелившо, всички негови ресурси следва да се считат за държавни ресурси (54). |
| --- | --- |

(306)

Понятието „държавна помощ“ се прилага за всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на предоставени му правомощия (52). За целите на прилагането на член 107, параграф 1 от Договора ресурсите от местни органи представляват държавни ресурси (53). В това отношение установена практика на Комисията е да приема, че независимо от това дали дадено публично предприятие е губещо или печелившо, всички негови ресурси следва да се считат за държавни ресурси (54).

52

53

54

Дял на провинция Райнланд-Пфалц в увеличението на капитала от 2001 г.

Дял на провинция Райнланд-Пфалц в увеличението на капитала от 2001 г.

| (307) | Провинция Райнланд-Пфалц финансира своя дял от увеличението на капитала от 2001 г. директно от общия си бюджет. Следователно може да се заключи, че тази мярка е финансирана с държавни средства и че също така тя може да бъде приписана на държавата. |
| --- | --- |

(307)

Провинция Райнланд-Пфалц финансира своя дял от увеличението на капитала от 2001 г. директно от общия си бюджет. Следователно може да се заключи, че тази мярка е финансирана с държавни средства и че също така тя може да бъде приписана на държавата.

Дял на Fraport в увеличението на капитала от 2001 г.

Дял на Fraport в увеличението на капитала от 2001 г.

Държавни ресурси

Държавни ресурси

| (308) | По мнение на Германия делът на Fraport в увеличението на капитала от 2001 г. не се квалифицира като финансиране от държавни ресурси, тъй като по това време Fraport е било независимо акционерно дружество под режима на частното право, регистрирано на фондовата борса, и публичните органи не са упражнявали непрекъснат контрол върху неговите средства. |
| --- | --- |

(308)

По мнение на Германия делът на Fraport в увеличението на капитала от 2001 г. не се квалифицира като финансиране от държавни ресурси, тъй като по това време Fraport е било независимо акционерно дружество под режима на частното право, регистрирано на фондовата борса, и публичните органи не са упражнявали непрекъснат контрол върху неговите средства.

| (309) | Съгласно съдебната практика ресурсите на едно предприятие следва да бъдат считани за държавни ресурси, ако държавата, упражнявайки контрол върху такова предприятие, е в състояние да управлява използването на неговите ресурси. (55) |
| --- | --- |

(309)

Съгласно съдебната практика ресурсите на едно предприятие следва да бъдат считани за държавни ресурси, ако държавата, упражнявайки контрол върху такова предприятие, е в състояние да управлява използването на неговите ресурси. (55)

55

| (310) | Комисията счита, че в настоящия случай държавата във всички важни периоди е упражнявала пряк или косвен контрол върху разглежданите ресурси. Комисията отбелязва, че по времето, когато е взето неотменимо решение за увеличението на капитала от 2001 г., Fraport е било предприятие, което в по-голямата си част е публична собственост. Преди 11 юни 2001 г. 100 % от дяловете на Fraport са държани от публични акционери. (56) На 11 юни 2001 г. Fraport е било регистрирано на фондовата борса и 29,71 % от акциите му са били продадени на частни акционери. След това провинция Хесен притежава 32,04 % от акциите, Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (100 % собственост на община Франкфурт на Майн) притежава 20,47 % от акциите, а Федерална република Германия притежава 18,32 % от акциите. |
| --- | --- |

(310)

Комисията счита, че в настоящия случай държавата във всички важни периоди е упражнявала пряк или косвен контрол върху разглежданите ресурси. Комисията отбелязва, че по времето, когато е взето неотменимо решение за увеличението на капитала от 2001 г., Fraport е било предприятие, което в по-голямата си част е публична собственост. Преди 11 юни 2001 г. 100 % от дяловете на Fraport са държани от публични акционери. (56) На 11 юни 2001 г. Fraport е било регистрирано на фондовата борса и 29,71 % от акциите му са били продадени на частни акционери. След това провинция Хесен притежава 32,04 % от акциите, Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (100 % собственост на община Франкфурт на Майн) притежава 20,47 % от акциите, а Федерална република Германия притежава 18,32 % от акциите.

56

| (311) | Следователно между 11 юни 2001 г. и 26 октомври 2005 г. 70,29 % от акциите на Fraport са били притежавани от публични акционери и съответно предприятието отговаря на критериите за публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО. Също така това, че преобладаващата част от акциите на Fraport са притежавани от публични органи, означава, че те са били в състояние да упражняват господстващо влияние върху Fraport. |
| --- | --- |

(311)

Следователно между 11 юни 2001 г. и 26 октомври 2005 г. 70,29 % от акциите на Fraport са били притежавани от публични акционери и съответно предприятието отговаря на критериите за публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО. Също така това, че преобладаващата част от акциите на Fraport са притежавани от публични органи, означава, че те са били в състояние да упражняват господстващо влияние върху Fraport.

| (312) | Поради това Комисията счита, че всяко вливане на капитал, предоставено с ресурси на Fraport, означава загуба на държавни ресурси и съответно представлява прехвърляне на държавни ресурси. |
| --- | --- |

(312)

Поради това Комисията счита, че всяко вливане на капитал, предоставено с ресурси на Fraport, означава загуба на държавни ресурси и съответно представлява прехвърляне на държавни ресурси.

Възможност за приписване на държавата

Възможност за приписване на държавата

| (313) | Съдът обаче също така е постановил, че дори ако държавата е в състояние да упражнява контрол върху едно публично предприятие и неговата дейност, не може автоматично да се приеме презумпцията, че в конкретен случай действително се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. |
| --- | --- |

(313)

Съдът обаче също така е постановил, че дори ако държавата е в състояние да упражнява контрол върху едно публично предприятие и неговата дейност, не може автоматично да се приеме презумпцията, че в конкретен случай действително се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя.

| (314) | По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например финансирането, предоставено на FFHG чрез вливането на капитал от 2001 г., могат да бъдат приписани на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи трябва да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тези мерки. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на набор от показатели, свързани с обстоятелствата по случая и с контекста, в който е предприета тази мярка (57). |
| --- | --- |

(314)

По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например финансирането, предоставено на FFHG чрез вливането на капитал от 2001 г., могат да бъдат приписани на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи трябва да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тези мерки. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на набор от показатели, свързани с обстоятелствата по случая и с контекста, в който е предприета тази мярка (57).

57

| (315) | Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичните органи върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи в приемането на мярката или малката вероятност за липса на намеса, с оглед също и на обхвата на мярката, на нейното съдържание или на включените в нея условия (58). |
| --- | --- |

(315)

Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичните органи върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи в приемането на мярката или малката вероятност за липса на намеса, с оглед също и на обхвата на мярката, на нейното съдържание или на включените в нея условия (58).

58

| (316) | Както е посочено в съображение 135 и следващите, Германия твърди, че мерките, предприети от Fraport по отношение на летище Франкфурт Хан, не могат да бъдат приписани на държавата. В тази връзка Германия се е позовала по-специално на член 76 от AktG и на съдебни решения съгласно германското законодателство, съгласно които управителният съвет на Aktiengesellschaft разполага с голяма свобода на действие по отношение на ежедневната дейност на предприятието и в тези граници действа независимо от своите акционери. |
| --- | --- |

(316)

Както е посочено в съображение 135 и следващите, Германия твърди, че мерките, предприети от Fraport по отношение на летище Франкфурт Хан, не могат да бъдат приписани на държавата. В тази връзка Германия се е позовала по-специално на член 76 от AktG и на съдебни решения съгласно германското законодателство, съгласно които управителният съвет на Aktiengesellschaft разполага с голяма свобода на действие по отношение на ежедневната дейност на предприятието и в тези граници действа независимо от своите акционери.

Aktiengesellschaft

| (317) | Германия се позовава също така на решение на германския федерален съд, Bundesgerichtshof, в което този съд отбелязва, че публичните акционери не са били в състояние да упражняват влияние върху отделните решения, вземани в хода на ежедневната дейност, но са можели да осигурят само общата рамка и ръководния надзор на Fraport. Според Германия този особен характер на Aktiengesellschaft е бил признат и във връзка с правото на ЕС в областта на обществените поръчки в решението на Съда по делото Stadtwerke Brixen AG (59). |
| --- | --- |

(317)

Германия се позовава също така на решение на германския федерален съд, Bundesgerichtshof, в което този съд отбелязва, че публичните акционери не са били в състояние да упражняват влияние върху отделните решения, вземани в хода на ежедневната дейност, но са можели да осигурят само общата рамка и ръководния надзор на Fraport. Според Германия този особен характер на Aktiengesellschaft е бил признат и във връзка с правото на ЕС в областта на обществените поръчки в решението на Съда по делото Stadtwerke Brixen AG (59).

Bundesgerichtshof

Aktiengesellschaft

Stadtwerke Brixen AG

59

| (318) | Ето защо, що се отнася до участието на публичните акционери във вземането на решения на общото събрание на акционерите, Германия твърди, че гласуването от събранието на акционерите не представлява нищо повече от обикновено упражняване на техните законни права и задължения като акционери. Германия също така отхвърля твърдението, че е налице който и да е от останалите показатели от решението по делото Stardust Marine, упоменати в съображение 315. |
| --- | --- |

(318)

Ето защо, що се отнася до участието на публичните акционери във вземането на решения на общото събрание на акционерите, Германия твърди, че гласуването от събранието на акционерите не представлява нищо повече от обикновено упражняване на техните законни права и задължения като акционери. Германия също така отхвърля твърдението, че е налице който и да е от останалите показатели от решението по делото Stardust Marine, упоменати в съображение 315.

Stardust Marine

| (319) | Като предварителна забележка Комисията изтъква, че фактът, че държавно дружество е учредено съгласно частното право — като се има предвид автономията, която тази правна форма е в състояние да му предостави — сам по себе си не е достатъчен, за да се изключи възможността за приписване на неговите действия на държавата (60). Не следва да се прави разлика между случаите, в които помощта е предоставена пряко от държавата, и онези, в които тя е предоставена от публичноправни или частноправни субекти, създадени или упълномощени от държавата да се разпореждат с помощта (61). |
| --- | --- |

(319)

Като предварителна забележка Комисията изтъква, че фактът, че държавно дружество е учредено съгласно частното право — като се има предвид автономията, която тази правна форма е в състояние да му предостави — сам по себе си не е достатъчен, за да се изключи възможността за приписване на неговите действия на държавата (60). Не следва да се прави разлика между случаите, в които помощта е предоставена пряко от държавата, и онези, в които тя е предоставена от публичноправни или частноправни субекти, създадени или упълномощени от държавата да се разпореждат с помощта (61).

60

61

| (320) | В допълнение Комисията отбелязва, че решението, издадено от германския съд (Bundesgerichtshof) през 1999 г. (62), се отнася до наказателно производство. В това производство въпросът на последна инстанция е бил дали бивш служител на Fraport може да бъде обвинен в престъплението „корупция на служител“ или „корупция на държавен служител“, така че възниква въпросът дали Fraport е трябвало да се разглежда като „друга администрация“ в съответствие с германския наказателен кодекс. (63) Следователно делото по никакъв начин не е свързано с въпроса дали може да се счита, че дадено действие на Fraport може да бъде приписано на държавата по силата на правилата за държавна помощ, а само пояснява, че служител на Fraport не е държавен служител и Fraport не може да се разглежда като част от публичната администрация по смисъла на германския наказателен кодекс. |
| --- | --- |

(320)

В допълнение Комисията отбелязва, че решението, издадено от германския съд (Bundesgerichtshof) през 1999 г. (62), се отнася до наказателно производство. В това производство въпросът на последна инстанция е бил дали бивш служител на Fraport може да бъде обвинен в престъплението „корупция на служител“ или „корупция на държавен служител“, така че възниква въпросът дали Fraport е трябвало да се разглежда като „друга администрация“ в съответствие с германския наказателен кодекс. (63) Следователно делото по никакъв начин не е свързано с въпроса дали може да се счита, че дадено действие на Fraport може да бъде приписано на държавата по силата на правилата за държавна помощ, а само пояснява, че служител на Fraport не е държавен служител и Fraport не може да се разглежда като част от публичната администрация по смисъла на германския наказателен кодекс.

Bundesgerichtshof

62

корупция на служител

корупция на държавен служител

друга администрация

63

| (321) | Също така, що се отнася до другото съдебно решение на Bundesgerichtshof, представено от Германия (64), Комисията отбелязва, че това решение, както и делото Parking Brixen (65), се отнасят до критерия за публичен контрол върху предприятие по смисъла на правилата на Съюза за обществените поръчки. То не се отнася до въпроса за приписване на отговорност на държавата съгласно законодателството в областта на държавните помощи. |
| --- | --- |

(321)

Също така, що се отнася до другото съдебно решение на Bundesgerichtshof, представено от Германия (64), Комисията отбелязва, че това решение, както и делото Parking Brixen (65), се отнасят до критерия за публичен контрол върху предприятие по смисъла на правилата на Съюза за обществените поръчки. То не се отнася до въпроса за приписване на отговорност на държавата съгласно законодателството в областта на държавните помощи.

Bundesgerichtshof

64

Parking Brixen

65

| (322) | Освен това, въпреки че е възможно управителният съвет на Aktiengesellschaft да действа независимо от своите публични акционери, когато се вземат решения за ежедневната дейност, поради своята акционерна структура (със 70 % публични акционери) и споразумението за консорциум между неговите публични акционери Fraport разглежда себе си като „зависимо предприятие публична собственост“ (66) (както се съобщава във всеки годишен финансов отчет за годините 2001—2006). |
| --- | --- |

(322)

Освен това, въпреки че е възможно управителният съвет на Aktiengesellschaft да действа независимо от своите публични акционери, когато се вземат решения за ежедневната дейност, поради своята акционерна структура (със 70 % публични акционери) и споразумението за консорциум между неговите публични акционери Fraport разглежда себе си като „зависимо предприятие публична собственост“ (66) (както се съобщава във всеки годишен финансов отчет за годините 2001—2006).

Aktiengesellschaft

зависимо предприятие публична собственост

66

| (323) | Освен това няколко фактора показват, че увеличението на капитала от 2001 г. действително може да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(323)

Освен това няколко фактора показват, че увеличението на капитала от 2001 г. действително може да бъде приписано на държавата.

| (324) | На първо място, Комисията счита, че увеличението на капитала от 2001 г. не може да се разглежда извън контекста, а трябва да се разглежда в светлината на политическото и правното положение на Fraport по това време. Тези обстоятелства и факти ясно показват, че мярката не би била приета без участието на държавата. |
| --- | --- |

(324)

На първо място, Комисията счита, че увеличението на капитала от 2001 г. не може да се разглежда извън контекста, а трябва да се разглежда в светлината на политическото и правното положение на Fraport по това време. Тези обстоятелства и факти ясно показват, че мярката не би била приета без участието на държавата.

| (325) | Според протокола от заседанието на надзорния съвет на Fraport на 26 септември 1997 г. властите на провинция Райнланд-Пфалц са предложили на Fraport да се включи в летище Франкфурт Хан, тъй като „провинция Райнланд-Пфалц желае, чрез участието на [Fraport] във [FFHG], да се засили развитието на възможностите за заетост и тъй като тя очаква повишаване на въздушния трафик“. След като на 1 януари 1998 г. Fraport е станало акционер във FFHG с дял от 64 %, според протокола от заседанието на надзорния съвет от 10 май 1999 г.„правителството на провинция Райнланд-Пфалц се [е] обърна[ло] към министър-председателя на провинция Хесен с искане за по-силен ангажимент на [Fraport] на [летище] Хан“. За тази цел Fraport е трябвало да поеме акциите, които Holding Hahn и Weiss & Freytag все още са притежавали от летището (вж. съображение 17). В протокола се посочва още, че на Fraport не трябва да се налагат санкции, „ако то не достигне целите на регионалната политика, например брой на възможностите за заетост“, и че „преговорите между Fraport и провинцията относно точките на обсъждане са започнали“. На последно място, в протокола се посочва, че за развитието на летището „трябва да бъдат използвани възможно най-много публични средства“, и че за да се ускори процесът на събиране на тези средства „провинция Райнланд-Пфалц вече е сформирала работна група в министерството на икономиката, в която членува и Fraport“. |
| --- | --- |

(325)

Според протокола от заседанието на надзорния съвет на Fraport на 26 септември 1997 г. властите на провинция Райнланд-Пфалц са предложили на Fraport да се включи в летище Франкфурт Хан, тъй като „провинция Райнланд-Пфалц желае, чрез участието на [Fraport] във [FFHG], да се засили развитието на възможностите за заетост и тъй като тя очаква повишаване на въздушния трафик“. След като на 1 януари 1998 г. Fraport е станало акционер във FFHG с дял от 64 %, според протокола от заседанието на надзорния съвет от 10 май 1999 г.„правителството на провинция Райнланд-Пфалц се [е] обърна[ло] към министър-председателя на провинция Хесен с искане за по-силен ангажимент на [Fraport] на [летище] Хан“. За тази цел Fraport е трябвало да поеме акциите, които Holding Hahn и Weiss & Freytag все още са притежавали от летището (вж. съображение 17). В протокола се посочва още, че на Fraport не трябва да се налагат санкции, „ако то не достигне целите на регионалната политика, например брой на възможностите за заетост“, и че „преговорите между Fraport и провинцията относно точките на обсъждане са започнали“. На последно място, в протокола се посочва, че за развитието на летището „трябва да бъдат използвани възможно най-много публични средства“, и че за да се ускори процесът на събиране на тези средства „провинция Райнланд-Пфалц вече е сформирала работна група в министерството на икономиката, в която членува и Fraport“.

| (326) | Тези протоколи показват, че Fraport е било използвано от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен като средство за преследване на регионални и структурни политически цели, като например създаване на повече работни места в региона. |
| --- | --- |

(326)

Тези протоколи показват, че Fraport е било използвано от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен като средство за преследване на регионални и структурни политически цели, като например създаване на повече работни места в региона.

| (327) | Тъй като по това време Fraport все още е било предприятие публична собственост, неговият надзорен съвет, чиито членове в голяма степен (най-малко половината от надзорния съвет) се определят от публичните акционери, е разполагал с правомощията да одобри основното споразумение от 31 август 1999 г. („Grundlagenvereinbarung“) (67) и да упълномощи управителния съвет да сключи СППЗ от 2001 г. (68). Освен това събранието на акционерите на Fraport по-късно приема резолюция от 3 май 2000 г. за упълномощаване на управителния съвет да сключи СППЗ от 2001 г. с FFHG и следователно да обвърже Fraport с проекта FFHG поне до 2005 г. Тъй като за тази резолюция се изисква мнозинство от гласове, представляващо най-малко три четвърти от уставния капитал, който участва в гласуването, а по това време публичните органи са притежавали 100 % от акциите (вж. съображение 305), тази резолюцията е ефективно приета от публичните органи. |
| --- | --- |

(327)

Тъй като по това време Fraport все още е било предприятие публична собственост, неговият надзорен съвет, чиито членове в голяма степен (най-малко половината от надзорния съвет) се определят от публичните акционери, е разполагал с правомощията да одобри основното споразумение от 31 август 1999 г. („Grundlagenvereinbarung“) (67) и да упълномощи управителния съвет да сключи СППЗ от 2001 г. (68). Освен това събранието на акционерите на Fraport по-късно приема резолюция от 3 май 2000 г. за упълномощаване на управителния съвет да сключи СППЗ от 2001 г. с FFHG и следователно да обвърже Fraport с проекта FFHG поне до 2005 г. Тъй като за тази резолюция се изисква мнозинство от гласове, представляващо най-малко три четвърти от уставния капитал, който участва в гласуването, а по това време публичните органи са притежавали 100 % от акциите (вж. съображение 305), тази резолюцията е ефективно приета от публичните органи.

Grundlagenvereinbarung

67

68

| (328) | Провинция Райнланд-Пфалц също така е поставила подкрепата си и своето и публично финансиране в зависимост от сключването на СППЗ от 2001 г., както е видно от основното споразумение от 31 август 1999 г. (69). |
| --- | --- |

(328)

Провинция Райнланд-Пфалц също така е поставила подкрепата си и своето и публично финансиране в зависимост от сключването на СППЗ от 2001 г., както е видно от основното споразумение от 31 август 1999 г. (69).

69

| (329) | Ето защо, чрез политическото участие на двете провинции — пряко на политическо равнище и косвено чрез надзорния съвет и като публични акционери на Fraport, Fraport е било ангажирано с FFHG и е подписало СППЗ от 2001 г. за поемане на загубите на FFHG най-малко до 2005 г. |
| --- | --- |

(329)

Ето защо, чрез политическото участие на двете провинции — пряко на политическо равнище и косвено чрез надзорния съвет и като публични акционери на Fraport, Fraport е било ангажирано с FFHG и е подписало СППЗ от 2001 г. за поемане на загубите на FFHG най-малко до 2005 г.

| (330) | Освен това в член 13 от учредителния договор на FFHG (70) се посочва, че до 31 декември 2027 г. всяка продажба на акции от един от акционерите ще трябва да бъде разрешена в писмен вид от останалите акционери. Тъй като по това време FFHG е имало само два акционера, Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, това означава, че за да продаде своите акции, Fraport се е нуждаело от писменото съгласие на провинция Райнланд-Пфалц. Това на практика означава, че провинцията е можела да попречи на Fraport да се оттегли от проекта FFHG. |
| --- | --- |

(330)

Освен това в член 13 от учредителния договор на FFHG (70) се посочва, че до 31 декември 2027 г. всяка продажба на акции от един от акционерите ще трябва да бъде разрешена в писмен вид от останалите акционери. Тъй като по това време FFHG е имало само два акционера, Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, това означава, че за да продаде своите акции, Fraport се е нуждаело от писменото съгласие на провинция Райнланд-Пфалц. Това на практика означава, че провинцията е можела да попречи на Fraport да се оттегли от проекта FFHG.

70

| (331) | Още през 2001 г., когато се е обсъждало увеличението на капитала от 2001 г., ръководството на FFHG изглежда е било в преки преговори с провинция Хесен и провинция Райнланд-Пфалц (71). Трябва да се отбележи, че по това време провинция Хесен все още не е била акционер на FFHG, а е била акционер на Fraport (с дялово участие от 45,2 %). |
| --- | --- |

(331)

Още през 2001 г., когато се е обсъждало увеличението на капитала от 2001 г., ръководството на FFHG изглежда е било в преки преговори с провинция Хесен и провинция Райнланд-Пфалц (71). Трябва да се отбележи, че по това време провинция Хесен все още не е била акционер на FFHG, а е била акционер на Fraport (с дялово участие от 45,2 %).

71

| (332) | В този политически и правен контекст през януари 2001 г. (72) става ясно, че са били спешно необходими по-нататъшни инвестиции във FFHG, за да се даде възможност на FFHG да стане рентабилно. |
| --- | --- |

(332)

В този политически и правен контекст през януари 2001 г. (72) става ясно, че са били спешно необходими по-нататъшни инвестиции във FFHG, за да се даде възможност на FFHG да стане рентабилно.

72

| (333) | Нещо повече, провинция Райнланд-Пфалц директно е подтикнала Fraport да приеме увеличението на капитала от 2001 г. В предложение за заседанието на надзорния съвет от 20 юни 2001 г. се отбелязва, че акционерът провинция Райнланд-Пфалц настоява по повод на увеличението на капитала от 27 милиона евро във връзка с развитието на летище Франкфурт Хан, че инвестициите, които следва да бъдат финансирани с увеличението на капитала от 2001 г., са били необходимото условие за продължаване на инвестициите в публична инфраструктура, например за изграждането на пътя, водещ към летище Франкфурт Хан, на стойност приблизително [...] милиона евро. |
| --- | --- |

(333)

Нещо повече, провинция Райнланд-Пфалц директно е подтикнала Fraport да приеме увеличението на капитала от 2001 г. В предложение за заседанието на надзорния съвет от 20 юни 2001 г. се отбелязва, че акционерът провинция Райнланд-Пфалц настоява по повод на увеличението на капитала от 27 милиона евро във връзка с развитието на летище Франкфурт Хан, че инвестициите, които следва да бъдат финансирани с увеличението на капитала от 2001 г., са били необходимото условие за продължаване на инвестициите в публична инфраструктура, например за изграждането на пътя, водещ към летище Франкфурт Хан, на стойност приблизително [...] милиона евро.

| (334) | В това отношение комисията по придобиванията към надзорния съвет на Fraport е отбелязала на заседание по повод увеличението на капитала от 2001 г., проведено на 23 ноември 2001 г., т.е. по-малко от месец преди надзорният съвет да одобри увеличението на капитала от 2001 г., че по това време Fraport не е можело да се оттегли от FFHG, тъй като „не може да се очаква, че провинция Райнланд-Пфалц ще се съгласи с това“ (73). |
| --- | --- |

(334)

В това отношение комисията по придобиванията към надзорния съвет на Fraport е отбелязала на заседание по повод увеличението на капитала от 2001 г., проведено на 23 ноември 2001 г., т.е. по-малко от месец преди надзорният съвет да одобри увеличението на капитала от 2001 г., че по това време Fraport не е можело да се оттегли от FFHG, тъй като „не може да се очаква, че провинция Райнланд-Пфалц ще се съгласи с това“ (73).

не може да се очаква, че провинция Райнланд-Пфалц ще се съгласи с това

73

| (335) | Съответно Комисията счита, че увеличението на капитала от 2001 г. може да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(335)

Съответно Комисията счита, че увеличението на капитала от 2001 г. може да бъде приписано на държавата.

8.1.2.3.   
  Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (336) | По смисъла на член 107, параграф 1 от Договора предимство е всяка икономическа полза, която дадено предприятие не би получило при нормални пазарни условия, т.е. в отсъствието на държавна намеса. (74) Единствено ефектът на мярката върху предприятието е от значение, а не причината или целта на държавната намеса (75). Налице е предимство всеки път, когато финансовото положение на предприятието се е подобрило в резултат на държавната намеса. |
| --- | --- |

(336)

По смисъла на член 107, параграф 1 от Договора предимство е всяка икономическа полза, която дадено предприятие не би получило при нормални пазарни условия, т.е. в отсъствието на държавна намеса. (74) Единствено ефектът на мярката върху предприятието е от значение, а не причината или целта на държавната намеса (75). Налице е предимство всеки път, когато финансовото положение на предприятието се е подобрило в резултат на държавната намеса.

74

75

| (337) | Освен това „капитал, предоставен пряко или непряко от държавата на предприятие при обстоятелства, които отговарят на нормалните пазарни условия, не може да бъде разглеждан като държавна помощ“. (76) В настоящия случай, за да определи дали увеличението на капитала от 2001 г. предоставя на FFHG предимство, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията трябва да сравни поведението на публичните органи, предоставили преките безвъзмездни средства за инвестиции и вливания на капитал, с това на ОУПИ, който се ръководи от перспективи за рентабилност в дългосрочен план (77). |
| --- | --- |

(337)

Освен това „капитал, предоставен пряко или непряко от държавата на предприятие при обстоятелства, които отговарят на нормалните пазарни условия, не може да бъде разглеждан като държавна помощ“. (76) В настоящия случай, за да определи дали увеличението на капитала от 2001 г. предоставя на FFHG предимство, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията трябва да сравни поведението на публичните органи, предоставили преките безвъзмездни средства за инвестиции и вливания на капитал, с това на ОУПИ, който се ръководи от перспективи за рентабилност в дългосрочен план (77).

76

77

| (338) | Оценката следва да не отчита положителните последици за икономиката на региона, където се намира летището, тъй като Съдът е изяснил, че въпросът, който е важен за прилагане на принципа на оператор в условия на пазарна икономика („ОУПИ“), е това дали „при подобни обстоятелства частен акционер би предоставил въпросния капитал, като основе своето решение на предвидимостта да извлече възвръщаемост и като се абстрахира напълно от социални съображения или съображения, свързани с регионалната или секторната политика“ (78). |
| --- | --- |

(338)

Оценката следва да не отчита положителните последици за икономиката на региона, където се намира летището, тъй като Съдът е изяснил, че въпросът, който е важен за прилагане на принципа на оператор в условия на пазарна икономика („ОУПИ“), е това дали „при подобни обстоятелства частен акционер би предоставил въпросния капитал, като основе своето решение на предвидимостта да извлече възвръщаемост и като се абстрахира напълно от социални съображения или съображения, свързани с регионалната или секторната политика“ (78).

78

| (339) | В своето решение по делото Stardust Marine Съдът е заявил, че „[...] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (79). |
| --- | --- |

(339)

В своето решение по делото Stardust Marine Съдът е заявил, че „[...] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (79).

Stardust Marine

79

| (340) | Освен това в своето решение по делото EDF Съдът е постановил, че „[...] за да се докаже, че преди или едновременно с предоставянето на предимство, държавата членка е взела това решение в ролята си на акционер, не е достатъчно да се разчита единствено на икономическите оценки, направени след предоставянето на предимството, на констатация със задна дата, че направената от въпросната държава членка инвестиция действително е била рентабилна или на последващи обосновки на реално избрания курс на действие“ (80). |
| --- | --- |

(340)

Освен това в своето решение по делото EDF Съдът е постановил, че „[...] за да се докаже, че преди или едновременно с предоставянето на предимство, държавата членка е взела това решение в ролята си на акционер, не е достатъчно да се разчита единствено на икономическите оценки, направени след предоставянето на предимството, на констатация със задна дата, че направената от въпросната държава членка инвестиция действително е била рентабилна или на последващи обосновки на реално избрания курс на действие“ (80).

EDF

80

| (341) | За да бъде в състояние да приложи принципа на ОУПИ, Комисията трябва да проследи случая във времето, когато е било взето решението за увеличението на капитала на FFHG. Също така, Комисията по принцип трябва да основе оценката си на информацията и предположенията, които са били на разположение на публичните акционери на FFHG по времето, когато е било взето решението относно разглежданите финансови договорености. |
| --- | --- |

(341)

За да бъде в състояние да приложи принципа на ОУПИ, Комисията трябва да проследи случая във времето, когато е било взето решението за увеличението на капитала на FFHG. Също така, Комисията по принцип трябва да основе оценката си на информацията и предположенията, които са били на разположение на публичните акционери на FFHG по времето, когато е било взето решението относно разглежданите финансови договорености.

| (342) | Комисията признава, че може да е трудно за съответната държава членка и за съответните оператори да предоставят напълно съгласувани доказателства във връзка с финансовите договорености, сключени преди много години, и тя ще вземе това предвид при прилагането на въпросния критерий в настоящия случай. |
| --- | --- |

(342)

Комисията признава, че може да е трудно за съответната държава членка и за съответните оператори да предоставят напълно съгласувани доказателства във връзка с финансовите договорености, сключени преди много години, и тя ще вземе това предвид при прилагането на въпросния критерий в настоящия случай.

| (343) | Германия твърди, че акционерите във FFHG са взели решението си за вливане на допълнителен капитал въз основа на няколко документа, изготвени от FFHG, Fraport и външни консултанти, които показват, че решението е било оправдано. |
| --- | --- |

(343)

Германия твърди, че акционерите във FFHG са взели решението си за вливане на допълнителен капитал въз основа на няколко документа, изготвени от FFHG, Fraport и външни консултанти, които показват, че решението е било оправдано.

| (344) | Макар да е вярно, че е бил изготвен дългосрочен план за инвестиции във FFHG за периода 2001—2015 г., по времето на увеличението на капитала от 2001 г. инвестицията е била оценена от консултантите на Fraport BCG и стратегическия отдел като свързана с високи рискове, защото при завишени предположения за растеж FFHG би достигнало годишна печалба в размер на [...] EUR едва през 2015 г. В този контекст могат да бъдат изтъкнати няколко съображения във връзка с времето на увеличението на капитала от 2001 г. и наличната информация към момента, когато провинция Райнланд-Пфалц и Fraport са взели решението за тази мярка. |
| --- | --- |

(344)

Макар да е вярно, че е бил изготвен дългосрочен план за инвестиции във FFHG за периода 2001—2015 г., по времето на увеличението на капитала от 2001 г. инвестицията е била оценена от консултантите на Fraport BCG и стратегическия отдел като свързана с високи рискове, защото при завишени предположения за растеж FFHG би достигнало годишна печалба в размер на [...] EUR едва през 2015 г. В този контекст могат да бъдат изтъкнати няколко съображения във връзка с времето на увеличението на капитала от 2001 г. и наличната информация към момента, когато провинция Райнланд-Пфалц и Fraport са взели решението за тази мярка.

| (345) | Решението за вливане на допълнителен капитал във FFHG е взето на фона на влошаващото се финансово състояние на летището през 2001 г. През януари 2001 г. е представен доклад за икономическото състояние на FFHG. В този доклад се заключава, че макар и предварителните цели, които Fraport си е поставило за FFHG да са достигнати бързо и броят на пътниците да се увеличава, общото икономическо състояние се влошава драстично, тъй като двама от големите клиенти на FFHG (Malaysian Airlines Cargo и MNG Airlines) са изместили или намалили своята дейност от/на летище Франкфурт Хан. В този контекст Fraport е възложило на BCG и стратегическия отдел да разработят стратегия за FFHG. Докладът на BCG показва, че дори и в случай на завишен растеж не може да се очаква доходност на инвестициите във FFHG преди 2015 г. Също така, потвърдено е от Interplan (81), че такива предположения за растеж са нереалистични (82). Нещо повече, BCG е посочило в своя доклад, че при реалистични предположения за растеж не може да се очаква доходност от направените инвестиции. За да подкрепи това твърдение, BCG е изчислило нетната настояща стойност (ННС) на инвестицията както е обобщено в таблица 19.

  Таблица 19


  Изчисление на доходността на инвестициите във FFHG, изготвено от BCG
   (83)







  Допускания (84) | ННС (85) (в евро) |
| --- | --- | --- |
| 20 % растеж от 2005 г. нататък | [...] |
| 10 % растеж от 2005 г. нататък | [...] |
| 7 % растеж от 2005 г. нататък | [...] |

(345)

Решението за вливане на допълнителен капитал във FFHG е взето на фона на влошаващото се финансово състояние на летището през 2001 г. През януари 2001 г. е представен доклад за икономическото състояние на FFHG. В този доклад се заключава, че макар и предварителните цели, които Fraport си е поставило за FFHG да са достигнати бързо и броят на пътниците да се увеличава, общото икономическо състояние се влошава драстично, тъй като двама от големите клиенти на FFHG (Malaysian Airlines Cargo и MNG Airlines) са изместили или намалили своята дейност от/на летище Франкфурт Хан. В този контекст Fraport е възложило на BCG и стратегическия отдел да разработят стратегия за FFHG. Докладът на BCG показва, че дори и в случай на завишен растеж не може да се очаква доходност на инвестициите във FFHG преди 2015 г. Също така, потвърдено е от Interplan (81), че такива предположения за растеж са нереалистични (82). Нещо повече, BCG е посочило в своя доклад, че при реалистични предположения за растеж не може да се очаква доходност от направените инвестиции. За да подкрепи това твърдение, BCG е изчислило нетната настояща стойност (ННС) на инвестицията както е обобщено в таблица 19.

81

82

Таблица 19

Таблица 19

Изчисление на доходността на инвестициите във FFHG, изготвено от BCG
   (83)

Изчисление на доходността на инвестициите във FFHG, изготвено от BCG

83

Допускания (84)

84

ННС (85) (в евро)

85

20 % растеж от 2005 г. нататък

[...]

10 % растеж от 2005 г. нататък

[...]

7 % растеж от 2005 г. нататък

[...]

| (346) | Освен това, според прогнозите за трафика на външния експерт на Fraport по-нататъшният растеж ще зависи от допълнителни инвестиции в инфраструктура. (86) Общият размер на необходимите инвестиции се оценява на до [...] милиона евро и би включвал удължаването на пистата, пътеки за рулиране, стоянки и други инфраструктурни мерки. Въпреки това, както е посочено от BCG, не е била проведена подробна оценка за обосноваване на този мащабен инвестиционен план. Поради тези причини BCG счита, че инвестицията е свързана с големи рискове и препоръчва тези рискове да бъдат споделени с допълнителен инвеститор или да се обмисли продажбата на дела на Fraport във FFHG. |
| --- | --- |

(346)

Освен това, според прогнозите за трафика на външния експерт на Fraport по-нататъшният растеж ще зависи от допълнителни инвестиции в инфраструктура. (86) Общият размер на необходимите инвестиции се оценява на до [...] милиона евро и би включвал удължаването на пистата, пътеки за рулиране, стоянки и други инфраструктурни мерки. Въпреки това, както е посочено от BCG, не е била проведена подробна оценка за обосноваване на този мащабен инвестиционен план. Поради тези причини BCG счита, че инвестицията е свързана с големи рискове и препоръчва тези рискове да бъдат споделени с допълнителен инвеститор или да се обмисли продажбата на дела на Fraport във FFHG.

86

| (347) | Германия е представила тест за ОУПИ, проведен от PWC, за да обоснове съвместимостта на увеличението на капитала от 2001 г. с пазара. Този документ обаче не подкрепя аргумента на Германия, че акционерите на FFHG са действали като далновидни инвеститори, както е оценено в съображение 348 и следващите. |
| --- | --- |

(347)

Германия е представила тест за ОУПИ, проведен от PWC, за да обоснове съвместимостта на увеличението на капитала от 2001 г. с пазара. Този документ обаче не подкрепя аргумента на Германия, че акционерите на FFHG са действали като далновидни инвеститори, както е оценено в съображение 348 и следващите.

| (348) | Комисията взема под внимание дългосрочния бизнес план, изготвен от стратегическия отдел на Fraport през 2001 г., който е послужил като основа за теста за ОУПИ, проведен от PWC съответно през 2006 и 2008 г. В този бизнес план са установени следните три сценария:






  i. | запазване на статуквото: не се осъществяват по-нататъшни инвестиции от Fraport; |
| --- | --- | --- |

(348)

Комисията взема под внимание дългосрочния бизнес план, изготвен от стратегическия отдел на Fraport през 2001 г., който е послужил като основа за теста за ОУПИ, проведен от PWC съответно през 2006 и 2008 г. В този бизнес план са установени следните три сценария:

i.

запазване на статуквото: не се осъществяват по-нататъшни инвестиции от Fraport;

| ii. | алтернативен сценарий 1: ограничени инвестиции в удължаването на пистата при много песимистични прогнози за трафика; и |
| --- | --- |

ii.

алтернативен сценарий 1: ограничени инвестиции в удължаването на пистата при много песимистични прогнози за трафика; и

| iii. | алтернативен сценарий 2: със същите инвестиции, но при най-оптимистични прогнози за трафика. |
| --- | --- |

iii.

алтернативен сценарий 2: със същите инвестиции, но при най-оптимистични прогнози за трафика.

| (349) | Въпреки това PWC не е изчислило ННС на различните сценарии с цел за да се даде възможност за сравнение. ННС, определени в таблица 20, показват, че при всички сценарии ННС за периода 2001—2015 г. ще бъде отрицателна. Също така, прогнозите в основата на оценката на рентабилността, извършена от PWC, показват, че само при много оптимистични прогнози за трафика, при които се предполага непропорционално висок ръст, алтернативните сценарии биха довели до загуби, които са по-малки (с [...] милиона евро), отколкото при сценария за запазване на статуквото (без да се отчита, че ще бъдат необходими допълнителни инвестиции в размер на [...] милиона евро). При най-песимистичния сценарий ННС на алтернативния сценарий ще бъде дори по-висока (с [...] милиона евро), отколкото при сценария за запазване на статуквото.

  Таблица 20


  Оценка на рентабилността на увеличението на капитала от 2001 г.
   (87)

  [...]







  Източник: | Доклад на PWC, 24 октомври 2008 г., стр. 39 и оценка на Комисията (88) |
| --- | --- | --- |

(349)

Въпреки това PWC не е изчислило ННС на различните сценарии с цел за да се даде възможност за сравнение. ННС, определени в таблица 20, показват, че при всички сценарии ННС за периода 2001—2015 г. ще бъде отрицателна. Също така, прогнозите в основата на оценката на рентабилността, извършена от PWC, показват, че само при много оптимистични прогнози за трафика, при които се предполага непропорционално висок ръст, алтернативните сценарии биха довели до загуби, които са по-малки (с [...] милиона евро), отколкото при сценария за запазване на статуквото (без да се отчита, че ще бъдат необходими допълнителни инвестиции в размер на [...] милиона евро). При най-песимистичния сценарий ННС на алтернативния сценарий ще бъде дори по-висока (с [...] милиона евро), отколкото при сценария за запазване на статуквото.

Таблица 20

Таблица 20

Оценка на рентабилността на увеличението на капитала от 2001 г.
   (87)

Оценка на рентабилността на увеличението на капитала от 2001 г.

87

[...]

Източник:

Източник:

88

| (350) | Германия освен това твърди, че оттеглянето на Fraport е било обмисляно, но не е било възможно поне до 2005 г., следователно това не се разглежда като вариант. Все пак, въпреки че Fraport е обвързано със СППЗ от 2001 г., ННС на очакваните загуби за периода 2001—2005 г. възлиза на [...] милиона евро. Поради това Комисията счита, че покриването на загубите на FFHG до 2005 г. без допълнителни инвестиции е щяло да бъде по-евтино, отколкото допълнителните инвестиции в летището. |
| --- | --- |

(350)

Германия освен това твърди, че оттеглянето на Fraport е било обмисляно, но не е било възможно поне до 2005 г., следователно това не се разглежда като вариант. Все пак, въпреки че Fraport е обвързано със СППЗ от 2001 г., ННС на очакваните загуби за периода 2001—2005 г. възлиза на [...] милиона евро. Поради това Комисията счита, че покриването на загубите на FFHG до 2005 г. без допълнителни инвестиции е щяло да бъде по-евтино, отколкото допълнителните инвестиции в летището.

| (351) | Нещо повече, трябва да се припомни също така, че прогнозата за доходността на инвестициите на Fraport във FFHG се е влошила значително след вземането на решението за сключване на СППЗ от 2001 г. (по-точно след август 1999 г.). |
| --- | --- |

(351)

Нещо повече, трябва да се припомни също така, че прогнозата за доходността на инвестициите на Fraport във FFHG се е влошила значително след вземането на решението за сключване на СППЗ от 2001 г. (по-точно след август 1999 г.).

| (352) | В таблица 21 са съпоставени очакваните годишни резултати през периода 2001—2010 г. при бизнес плана на FFHG, изготвен в подкрепа на решението за СППЗ от 2001 г., и при бизнес плана на FFHG в подкрепа на увеличението на капитала от 2001 г. Съответно ННС на годишните резултати на FFHG за същия период е намаляла с около [...] милиона евро.

  Таблица 21


  Сравнителна оценка на годишните резултати на FFHG при бизнес плана за СППЗ от 2001 г. в сравнение с онези при увеличението на капитала от 2001 г.
   (89)

  [...]







  Източник: | Доклад на PWC, 24 октомври 2008 г., стр. 32 и 39 и оценка на Комисията (90) |
| --- | --- | --- |

(352)

В таблица 21 са съпоставени очакваните годишни резултати през периода 2001—2010 г. при бизнес плана на FFHG, изготвен в подкрепа на решението за СППЗ от 2001 г., и при бизнес плана на FFHG в подкрепа на увеличението на капитала от 2001 г. Съответно ННС на годишните резултати на FFHG за същия период е намаляла с около [...] милиона евро.

Таблица 21

Таблица 21

Сравнителна оценка на годишните резултати на FFHG при бизнес плана за СППЗ от 2001 г. в сравнение с онези при увеличението на капитала от 2001 г.
   (89)

Сравнителна оценка на годишните резултати на FFHG при бизнес плана за СППЗ от 2001 г. в сравнение с онези при увеличението на капитала от 2001 г.

89

[...]

Източник:

Източник:

90

| (353) | Освен това Комисията отбелязва, че в съответствие с протокола от заседанието на надзорния съвет от 16 ноември 2001 г. е била обсъдена рентабилността на увеличението на капитала от 2001 г. Според този протокол инвестициите — дори и междинните инвестиции от 27 милиона евро — във FFHG не се очаква да бъдат рентабилни. Освен това се посочва, че въпреки това Fraport ще осигури „рисковия капитал, за да бъдат разкрити възможности за бъдещето“. В допълнение представителят на провинция Райнланд-Пфалц (Landrat на окръг Rhein-Hunsrück) отбелязва, че според протокола от събранието на надзорния съвет на FFHG от месец май 2001 г. „решението на Fraport да инвестира във FFHG няма да зависи от перспективите за доходност, а от съгласието на комисията по придобиванията към надзорния съвет на Fraport, която е дала своето съгласие“. |
| --- | --- |

(353)

Освен това Комисията отбелязва, че в съответствие с протокола от заседанието на надзорния съвет от 16 ноември 2001 г. е била обсъдена рентабилността на увеличението на капитала от 2001 г. Според този протокол инвестициите — дори и междинните инвестиции от 27 милиона евро — във FFHG не се очаква да бъдат рентабилни. Освен това се посочва, че въпреки това Fraport ще осигури „рисковия капитал, за да бъдат разкрити възможности за бъдещето“. В допълнение представителят на провинция Райнланд-Пфалц (Landrat на окръг Rhein-Hunsrück) отбелязва, че според протокола от събранието на надзорния съвет на FFHG от месец май 2001 г. „решението на Fraport да инвестира във FFHG няма да зависи от перспективите за доходност, а от съгласието на комисията по придобиванията към надзорния съвет на Fraport, която е дала своето съгласие“.

| (354) | В светлината на гореизложеното Комисията заключава, че увеличението на капитала от 2001 г. от Fraport не е предоставено в съответствие с принципа на ОУПИ и дава предимство на FFGH. |
| --- | --- |

(354)

В светлината на гореизложеното Комисията заключава, че увеличението на капитала от 2001 г. от Fraport не е предоставено в съответствие с принципа на ОУПИ и дава предимство на FFGH.

| (355) | По отношение на увеличението на капитала от провинция Райнланд-Пфалц Комисията отбелязва, че обосновката на неговата съвместимост с пазара от страна на Германия се основава на същите доводи като при Fraport, които вече са разгледани в съображение 344 и следващите. Аргументите, представени в тази връзка, са приложими и тук. |
| --- | --- |

(355)

По отношение на увеличението на капитала от провинция Райнланд-Пфалц Комисията отбелязва, че обосновката на неговата съвместимост с пазара от страна на Германия се основава на същите доводи като при Fraport, които вече са разгледани в съображение 344 и следващите. Аргументите, представени в тази връзка, са приложими и тук.

| (356) | В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че от 1994 г. насам провинцията вече е инвестирала няколко пъти във FFHG без успех. Второ, провинция е участвала в увеличението на капитала при условия, различни от онези за Fraport (без да може да очаква възнаграждение за своята инвестиция през срока на действие на СППЗ от 2001 г.). На трето място, според доклада за инвестициите за провинция Райнланд-Пфалц от 2003 г. причината за инвестицията на провинцията в летище Франкфурт Хан са били важни цели на социалната и структурната политика, като например създаването на работни места и изпълнението на целите на транспортната политика, а не съображения за рентабилност. |
| --- | --- |

(356)

В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че от 1994 г. насам провинцията вече е инвестирала няколко пъти във FFHG без успех. Второ, провинция е участвала в увеличението на капитала при условия, различни от онези за Fraport (без да може да очаква възнаграждение за своята инвестиция през срока на действие на СППЗ от 2001 г.). На трето място, според доклада за инвестициите за провинция Райнланд-Пфалц от 2003 г. причината за инвестицията на провинцията в летище Франкфурт Хан са били важни цели на социалната и структурната политика, като например създаването на работни места и изпълнението на целите на транспортната политика, а не съображения за рентабилност.

| (357) | Поради това Комисията заключава също така, че увеличението на капитала от 2001 г. от провинция Райнланд-Пфалц не е предоставено в съответствие с принципа на ОУПИ и дава предимство на FFGH. |
| --- | --- |

(357)

Поради това Комисията заключава също така, че увеличението на капитала от 2001 г. от провинция Райнланд-Пфалц не е предоставено в съответствие с принципа на ОУПИ и дава предимство на FFGH.

8.1.2.4.   
  Избирателност

Избирателност

| (358) | За да попада в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора, дадена държавна мярка трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. Следователно само мерките, поставящи предприятията в по-благоприятно положение, които предоставят предимство по избирателен начин, попадат в обхвата на понятието за държавна помощ. |
| --- | --- |

(358)

За да попада в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора, дадена държавна мярка трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. Следователно само мерките, поставящи предприятията в по-благоприятно положение, които предоставят предимство по избирателен начин, попадат в обхвата на понятието за държавна помощ.

| (359) | В разглеждания случай от увеличенията на капитала от 2001 г., внесени от Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, се е възползвало само FFHG. Следователно по дефиниция и двете увеличения на капитала са избирателни по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(359)

В разглеждания случай от увеличенията на капитала от 2001 г., внесени от Fraport и провинция Райнланд-Пфалц, се е възползвало само FFHG. Следователно по дефиниция и двете увеличения на капитала са избирателни по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.1.2.5.   
  Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

| (360) | Когато предоставена от държава членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Съюза, това предприятие трябва да се разглежда като засегнато от тази помощ. Съгласно установената съдебна практика (91), за бъде една мярка в нарушение на конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на отворени за конкуренция пазари. |
| --- | --- |

(360)

Когато предоставена от държава членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Съюза, това предприятие трябва да се разглежда като засегнато от тази помощ. Съгласно установената съдебна практика (91), за бъде една мярка в нарушение на конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на отворени за конкуренция пазари.

91

| (361) | Както е оценено в съображение 304, експлоатацията на летище представлява стопанска дейност. Конкуренция съществува, от една страна, между летищата за привличане на въздушни превозвачи и съответния въздушен трафик (пътнически и товарен) и, от друга страна, между управляващите органи на летища, които могат да се конкурират помежду си, за да им бъде поверено управлението на дадено летище. Освен това, по-специално по отношение на нискотарифни превозвачи и чартърни оператори, летищата, които не се намират в същите региони на обслужване, а дори в различни държави членки, също могат да се конкурират помежду си за привличане на тези въздушни превозвачи. |
| --- | --- |

(361)

Както е оценено в съображение 304, експлоатацията на летище представлява стопанска дейност. Конкуренция съществува, от една страна, между летищата за привличане на въздушни превозвачи и съответния въздушен трафик (пътнически и товарен) и, от друга страна, между управляващите органи на летища, които могат да се конкурират помежду си, за да им бъде поверено управлението на дадено летище. Освен това, по-специално по отношение на нискотарифни превозвачи и чартърни оператори, летищата, които не се намират в същите региони на обслужване, а дори в различни държави членки, също могат да се конкурират помежду си за привличане на тези въздушни превозвачи.

| (362) | Предвид размера на летище Франкфурт Хан (вж. таблица 1) и близостта му до други летища в Съюза, а именно летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург, летище Цвайбрюкен, летище Саарбрюкен и летище Кьолн-Бон (92), Комисията счита, че въпросните мерки са в състояние да засегнат търговията между държавите членки. Както е посочено в съображение 202, от летище Франкфурт Хан излитат международни полети до редица международни дестинации. Пистата на летище Франкфурт Хан е с достатъчна дължина и позволява на въздушните превозвачи да обслужват международни дестинации. |
| --- | --- |

(362)

Предвид размера на летище Франкфурт Хан (вж. таблица 1) и близостта му до други летища в Съюза, а именно летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург, летище Цвайбрюкен, летище Саарбрюкен и летище Кьолн-Бон (92), Комисията счита, че въпросните мерки са в състояние да засегнат търговията между държавите членки. Както е посочено в съображение 202, от летище Франкфурт Хан излитат международни полети до редица международни дестинации. Пистата на летище Франкфурт Хан е с достатъчна дължина и позволява на въздушните превозвачи да обслужват международни дестинации.

92

| (363) | В допълнение летище Франкфурт Хан служи като товарно летище (вж. таблица 2). По отношение на конкуренцията за въздушния превоз на товари Комисията отбелязва, че товарният транспорт обикновено е по-мобилен от пътническия транспорт (93). Като цяло се счита, че зоната на обслужване на товарните летища обхваща радиус от поне 200 километра или 2 часа време за пътуване. По отношение на конкуренцията за въздушния превоз на товари Комисията отбелязва, че товарният транспорт обикновено е по-мобилен от пътническия транспорт (94). Като цяло се счита, че зоната на обслужване за товарните летища е с радиус от поне 200 километра и 2 часа време за пътуване. Въз основа на информация, с която Комисията разполага, участниците в сектора обикновено считат, че зоната на обслужване на товарните летища може да бъде дори по-голяма, например до половин ден път с камион (т.е. до 12 часа пътуване с камион), което по принцип би било приемливо за спедиторите, за да използва летището с цел да превозят товарите си (95). В този контекст, тъй като товарните летища могат да бъдат по-лесно заменени отколкото пътническите летища поради факта, че за въздушния превоз на товари е достатъчно товарите да бъдат доставени в определен район, след което да бъдат препратени чрез спедитори посредством шосеен или железопътен транспорт до крайната си дестинация, Комисията счита, че наред с останалото е налице по-висока вероятност от нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(363)

В допълнение летище Франкфурт Хан служи като товарно летище (вж. таблица 2). По отношение на конкуренцията за въздушния превоз на товари Комисията отбелязва, че товарният транспорт обикновено е по-мобилен от пътническия транспорт (93). Като цяло се счита, че зоната на обслужване на товарните летища обхваща радиус от поне 200 километра или 2 часа време за пътуване. По отношение на конкуренцията за въздушния превоз на товари Комисията отбелязва, че товарният транспорт обикновено е по-мобилен от пътническия транспорт (94). Като цяло се счита, че зоната на обслужване за товарните летища е с радиус от поне 200 километра и 2 часа време за пътуване. Въз основа на информация, с която Комисията разполага, участниците в сектора обикновено считат, че зоната на обслужване на товарните летища може да бъде дори по-голяма, например до половин ден път с камион (т.е. до 12 часа пътуване с камион), което по принцип би било приемливо за спедиторите, за да използва летището с цел да превозят товарите си (95). В този контекст, тъй като товарните летища могат да бъдат по-лесно заменени отколкото пътническите летища поради факта, че за въздушния превоз на товари е достатъчно товарите да бъдат доставени в определен район, след което да бъдат препратени чрез спедитори посредством шосеен или железопътен транспорт до крайната си дестинация, Комисията счита, че наред с останалото е налице по-висока вероятност от нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите членки.

93

94

95

| (364) | Въз основа на представените аргументи в съображения 360—364 икономическото предимство, което FFHG получава, укрепва позицията му спрямо конкурентите му на пазара на Съюза за предоставяне на летищни услуги. С оглед на това трябва да се счита, че предоставеното на FFHG предимство чрез увеличението на капитала от 2001 г. е в състояние да наруши конкуренцията и оказва въздействие върху търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(364)

Въз основа на представените аргументи в съображения 360—364 икономическото предимство, което FFHG получава, укрепва позицията му спрямо конкурентите му на пазара на Съюза за предоставяне на летищни услуги. С оглед на това трябва да се счита, че предоставеното на FFHG предимство чрез увеличението на капитала от 2001 г. е в състояние да наруши конкуренцията и оказва въздействие върху търговията между държавите членки.

8.1.2.6.   
  Заключение

Заключение

| (365) | Увеличението на капитала от 2001 г. в размер на 27 милиона евро от страна на Fraport и провинция Райнланд-Пфалц представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(365)

Увеличението на капитала от 2001 г. в размер на 27 милиона евро от страна на Fraport и провинция Райнланд-Пфалц представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.1.3.   МЯРКА 3: УВЕЛИЧЕНИЕТО НА КАПИТАЛА ОТ 2004 Г. И МЯРКА 4: СППЗ ОТ 2004 г.

| (366) | През 2004 г. капиталът на FFHG е бил увеличен с нови 42 милиона евро (Fraport инвестира 10,21 милиона евро, провинция Хесен инвестира 20 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц инвестира 11,79 милиона евро). Провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са се съгласили на това увеличение на капитала през 2002 г., при условие че между FFHG и Fraport ще бъде сключено ново СППЗ (а именно СППЗ от 2004 г.), обхващащо периода до 31 декември 2014 г. |
| --- | --- |

(366)

През 2004 г. капиталът на FFHG е бил увеличен с нови 42 милиона евро (Fraport инвестира 10,21 милиона евро, провинция Хесен инвестира 20 милиона евро, а провинция Райнланд-Пфалц инвестира 11,79 милиона евро). Провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са се съгласили на това увеличение на капитала през 2002 г., при условие че между FFHG и Fraport ще бъде сключено ново СППЗ (а именно СППЗ от 2004 г.), обхващащо периода до 31 декември 2014 г.

| (367) | На 5 април 2004 г. Fraport и FFHG сключват СППЗ от 2004 г. Това споразумение е одобрено от акционерите на Fraport на 2 юни 2004 г. |
| --- | --- |

(367)

На 5 април 2004 г. Fraport и FFHG сключват СППЗ от 2004 г. Това споразумение е одобрено от акционерите на Fraport на 2 юни 2004 г.

8.1.3.1.   
  Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

| (368) | Както беше анализирано в съображение 293 и следващите, от 12 декември 2000 г. нататък FFHG трябва да се разглежда като предприятие, извършващо стопанска дейност, за целите на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(368)

Както беше анализирано в съображение 293 и следващите, от 12 декември 2000 г. нататък FFHG трябва да се разглежда като предприятие, извършващо стопанска дейност, за целите на член 107, параграф 1 от Договора.

8.1.3.2.   
  Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

Увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. — Fraport

Увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. — Fraport

| (369) | Комисията счита, че поради факта, че СППЗ от 2004 г. е било предварително условие за ефективното осъществяване на увеличението на капитала от 2004 г., и тъй като и двете мерки са зависели от съгласието на акционерите на Fraport на същото събрание на акционерите, приписването на двете мерки на държавата трябва да се оценява едновременно (по отношение на вноската на Fraport). |
| --- | --- |

(369)

Комисията счита, че поради факта, че СППЗ от 2004 г. е било предварително условие за ефективното осъществяване на увеличението на капитала от 2004 г., и тъй като и двете мерки са зависели от съгласието на акционерите на Fraport на същото събрание на акционерите, приписването на двете мерки на държавата трябва да се оценява едновременно (по отношение на вноската на Fraport).

| (370) | Увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. са утвърдени от събранието на акционерите на Fraport на 2 юни 2004 г. с 99,992 % от гласовете на акционерите, присъствали на заседанието. |
| --- | --- |

(370)

Увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. са утвърдени от събранието на акционерите на Fraport на 2 юни 2004 г. с 99,992 % от гласовете на акционерите, присъствали на заседанието.

| (371) | Освен това Германия твърди, че за да бъде одобрено решението за СППЗ от 2004 г., е било необходимо мнозинство от 74,994 % от гласовете на акционерите, докато публичните акционери са притежавали едва около 70 % от акциите на Fraport и следователно на практика не са били в състояние да оказват контрол върху решенията на Fraport. В тази връзка трябва да се припомни, че увеличението на капитала от 2004 г. не би станало ефективно без одобрението на СППЗ от 2004 г. от акционерите на Fraport. |
| --- | --- |

(371)

Освен това Германия твърди, че за да бъде одобрено решението за СППЗ от 2004 г., е било необходимо мнозинство от 74,994 % от гласовете на акционерите, докато публичните акционери са притежавали едва около 70 % от акциите на Fraport и следователно на практика не са били в състояние да оказват контрол върху решенията на Fraport. В тази връзка трябва да се припомни, че увеличението на капитала от 2004 г. не би станало ефективно без одобрението на СППЗ от 2004 г. от акционерите на Fraport.

| (372) | Комисията счита, че като мажоритарен акционер държавата е имала значителен дял в гласуването на увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. Независимо от това, според германския Закон за акционерните дружества (Aktiengesetz (AktG)) СППЗ влиза в сила само след одобрението му от събранието на акционерите с мнозинство от гласовете на най-малко три четвърти от уставния капитал, който участва в гласуването. (96) Следователно без значително участие на частните акционери публичните органи не биха могли да упражнят контрол върху решението за прилагане на СППЗ от 2004 г., нито да осъществят увеличението на капитала от 2004 г. от страна на Fraport. |
| --- | --- |

(372)

Комисията счита, че като мажоритарен акционер държавата е имала значителен дял в гласуването на увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. Независимо от това, според германския Закон за акционерните дружества (Aktiengesetz (AktG)) СППЗ влиза в сила само след одобрението му от събранието на акционерите с мнозинство от гласовете на най-малко три четвърти от уставния капитал, който участва в гласуването. (96) Следователно без значително участие на частните акционери публичните органи не биха могли да упражнят контрол върху решението за прилагане на СППЗ от 2004 г., нито да осъществят увеличението на капитала от 2004 г. от страна на Fraport.

Aktiengesetz

96

| (373) | Поради това, в светлината на разсъжденията, изложени в съображение 369 и следващите, Комисията счита, че увеличението на капитала от 2004 г. от страна на Fraport и СППЗ от 2004 г. не могат да бъдат приписани на държавата. Дори ако отговорността на държавата се потвърди и мярката се счита за помощ, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. В тази връзка са еднакво приложими съображенията, изложени в раздели 10.3 и 10.4 по-долу. |
| --- | --- |

(373)

Поради това, в светлината на разсъжденията, изложени в съображение 369 и следващите, Комисията счита, че увеличението на капитала от 2004 г. от страна на Fraport и СППЗ от 2004 г. не могат да бъдат приписани на държавата. Дори ако отговорността на държавата се потвърди и мярката се счита за помощ, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. В тази връзка са еднакво приложими съображенията, изложени в раздели 10.3 и 10.4 по-долу.

Увеличението на капитала от 2004 г. — провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен

Увеличението на капитала от 2004 г. — провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен

| (374) | Провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са финансирали своя дял от увеличението на капитала от 2004 г. директно от общите си бюджети. Следователно тези части от увеличението на капитала от 2004 г. явно са били финансирани с държавни ресурси и се приписват на държавата. |
| --- | --- |

(374)

Провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са финансирали своя дял от увеличението на капитала от 2004 г. директно от общите си бюджети. Следователно тези части от увеличението на капитала от 2004 г. явно са били финансирани с държавни ресурси и се приписват на държавата.

8.1.3.3.   
  Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (375) | Както бе посочено в съображение 336 и следващите, Комисията прилага принципа на ОУПИ, за да провери дали е налице икономическо предимство, предоставено на дадено предприятие. Принципите, свързани с прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика, изложени в съображение 336 и следващите, са еднакво приложими. |
| --- | --- |

(375)

Както бе посочено в съображение 336 и следващите, Комисията прилага принципа на ОУПИ, за да провери дали е налице икономическо предимство, предоставено на дадено предприятие. Принципите, свързани с прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика, изложени в съображение 336 и следващите, са еднакво приложими.

Прилагане на теста за ОУПИ — провинция Райнланд-Пфалц

Прилагане на теста за ОУПИ — провинция Райнланд-Пфалц

| (376) | Във връзка с увеличението на капитала от 2004 г. от провинция Райнланд-Пфалц Германия твърди, че провинцията е действала в съответствие с принципа на ОУПИ. В подкрепа на това, след решението за откриване на процедурата от 2008 г. Германия е представила тест за ОУПИ, проведен от PWC през 2008 г. |
| --- | --- |

(376)

Във връзка с увеличението на капитала от 2004 г. от провинция Райнланд-Пфалц Германия твърди, че провинцията е действала в съответствие с принципа на ОУПИ. В подкрепа на това, след решението за откриване на процедурата от 2008 г. Германия е представила тест за ОУПИ, проведен от PWC през 2008 г.

| (377) | Комисията отбелязва преди всичко, че провинция Райнланд-Пфалц не е изготвила свое собствено предварително изчисление на рентабилността или свое собствено изчисление на възвръщаемостта на инвестициите. Напротив, провинция Райнланд-Пфалц е разчитала на бизнес плана, изготвен от FGH и Fraport. |
| --- | --- |

(377)

Комисията отбелязва преди всичко, че провинция Райнланд-Пфалц не е изготвила свое собствено предварително изчисление на рентабилността или свое собствено изчисление на възвръщаемостта на инвестициите. Напротив, провинция Райнланд-Пфалц е разчитала на бизнес плана, изготвен от FGH и Fraport.

| (378) | На второ място обаче Комисията счита, че положението на провинцията не е било еднакво с положението на акционерите на Fraport. В таблица 22 е показано, че провинция Райнланд-Пфалц е трябвало да налее [...] милиона евро през периода 2005—2009 г. (общо [...] милиона евро), но е очаквала да получава дивиденти или други възнаграждения за участието си едва от 2025 г. Въпреки това акционерите на Fraport е трябвало да налеят [...] милиона евро и са очаквали, след отрицателните резултати през първите четири години, да им бъдат изплащани дивиденти. ННС на очакваните дивиденти за периода до 2025 г. възлиза на [...] милиона евро, с вътрешна норма на възвръщаемост (IRR) от [...] %. |
| --- | --- |

(378)

На второ място обаче Комисията счита, че положението на провинцията не е било еднакво с положението на акционерите на Fraport. В таблица 22 е показано, че провинция Райнланд-Пфалц е трябвало да налее [...] милиона евро през периода 2005—2009 г. (общо [...] милиона евро), но е очаквала да получава дивиденти или други възнаграждения за участието си едва от 2025 г. Въпреки това акционерите на Fraport е трябвало да налеят [...] милиона евро и са очаквали, след отрицателните резултати през първите четири години, да им бъдат изплащани дивиденти. ННС на очакваните дивиденти за периода до 2025 г. възлиза на [...] милиона евро, с вътрешна норма на възвръщаемост (IRR) от [...] %.

| (379) | На трето място, с оглед на дългосрочния хоризонт на планиране и предвид факта, че провинция Райнланд-Пфалц вече няколко пъти е инвестирала във FFHG без успех, Комисията счита, че никой далновиден частен инвеститор в положението на провинцията не би решил да налива допълнителен капитал във FFHG, без да проведе също така предварителна оценка на чувствителността.

  Таблица 22


  Оценка на рентабилността на увеличението на капитала от 2004 г., извършено от провинция Райнланд-Пфалц

  [...]







  Източник: | Доклад на PWC: Райнланд-Пфалц, 24 октомври 2008 г., стр. 21 |
| --- | --- | --- |

(379)

На трето място, с оглед на дългосрочния хоризонт на планиране и предвид факта, че провинция Райнланд-Пфалц вече няколко пъти е инвестирала във FFHG без успех, Комисията счита, че никой далновиден частен инвеститор в положението на провинцията не би решил да налива допълнителен капитал във FFHG, без да проведе също така предварителна оценка на чувствителността.

Таблица 22

Таблица 22

Оценка на рентабилността на увеличението на капитала от 2004 г., извършено от провинция Райнланд-Пфалц

Оценка на рентабилността на увеличението на капитала от 2004 г., извършено от провинция Райнланд-Пфалц

[...]

Източник:

Източник:

| (380) | В допълнение, тестовете за ОУПИ за увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. се основават на очаквания за значителен растеж по отношение на годишните финансови резултати на FFHG (вж. таблица 23). Предположенията за растеж в основата на тестовете за ОУПИ са значително по-високи от онези в основата на теста за ОУПИ за увеличението на капитала от 2001 г. Освен това те търпят силни колебания и например през 2009 г. са достигнали над 300 %.

  Таблица 23


  Сравнение на прогнозираните годишни резултати на FFHG в бизнес плановете, използвани от PWC за тестовете за ОУПИ за увеличението на капитала от 2001 г. и за увеличението на капитала от 2004 г.


















  В хил. EUR | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Увеличение на капитала от 2004 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Увеличение на капитала от 2004 г. — промени на годишна база в % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Увеличение на капитала от 2001 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Увеличение на капитала от 2001 г. — промени на годишна база в % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| В хил. EUR | 2015 г. | 2016 г. | 2017 г. | 2018 г. | 2019 г. | 2020 г. | 2021 г. | 2022 г. | 2023 г. | 2024 г. | |
| Увеличение на капитала от 2004 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Увеличение на капитала от 2004 г. — промени на годишна база в % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Увеличение на капитала от 2001 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Увеличение на капитала от 2001 г. — промени на годишна база в % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(380)

В допълнение, тестовете за ОУПИ за увеличението на капитала от 2004 г. и СППЗ от 2004 г. се основават на очаквания за значителен растеж по отношение на годишните финансови резултати на FFHG (вж. таблица 23). Предположенията за растеж в основата на тестовете за ОУПИ са значително по-високи от онези в основата на теста за ОУПИ за увеличението на капитала от 2001 г. Освен това те търпят силни колебания и например през 2009 г. са достигнали над 300 %.

Таблица 23

Таблица 23

Сравнение на прогнозираните годишни резултати на FFHG в бизнес плановете, използвани от PWC за тестовете за ОУПИ за увеличението на капитала от 2001 г. и за увеличението на капитала от 2004 г.

Сравнение на прогнозираните годишни резултати на FFHG в бизнес плановете, използвани от PWC за тестовете за ОУПИ за увеличението на капитала от 2001 г. и за увеличението на капитала от 2004 г.

В хил. EUR

В хил. EUR

2004 г.

2004 г.

2005 г.

2005 г.

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

2010 г.

2010 г.

2011 г.

2011 г.

2012 г.

2012 г.

2013 г.

2013 г.

2014 г.

2014 г.

Увеличение на капитала от 2004 г.

Увеличение на капитала от 2004 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Увеличение на капитала от 2004 г. — промени на годишна база в %

Увеличение на капитала от 2004 г. — промени на годишна база в %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Увеличение на капитала от 2001 г.

Увеличение на капитала от 2001 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Увеличение на капитала от 2001 г. — промени на годишна база в %

Увеличение на капитала от 2001 г. — промени на годишна база в %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

В хил. EUR

В хил. EUR

2015 г.

2015 г.

2016 г.

2016 г.

2017 г.

2017 г.

2018 г.

2018 г.

2019 г.

2019 г.

2020 г.

2020 г.

2021 г.

2021 г.

2022 г.

2022 г.

2023 г.

2023 г.

2024 г.

2024 г.

Увеличение на капитала от 2004 г.

Увеличение на капитала от 2004 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Увеличение на капитала от 2004 г. — промени на годишна база в %

Увеличение на капитала от 2004 г. — промени на годишна база в %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Увеличение на капитала от 2001 г.

Увеличение на капитала от 2001 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Увеличение на капитала от 2001 г. — промени на годишна база в %

Увеличение на капитала от 2001 г. — промени на годишна база в %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| Източник: | Доклад на PWC, 24 октомври 2008 г., стр. 45 и оценка на Комисията (97) |
| --- | --- |

Източник:

Източник:

97

| (381) | Освен това, според докладите за инвестициите за провинция Райнланд-Пфалц причината за инвестицията на провинцията в летище Франкфурт Хан е било постигането на важни съображения на социалната и структурната политика, като например създаването на работни места и изпълнението на целите на транспортната политика, а не съображения за рентабилност. Въпреки това социалните и регионалните съображения не могат да бъдат взети предвид при провеждането на теста за ОУПИ. |
| --- | --- |

(381)

Освен това, според докладите за инвестициите за провинция Райнланд-Пфалц причината за инвестицията на провинцията в летище Франкфурт Хан е било постигането на важни съображения на социалната и структурната политика, като например създаването на работни места и изпълнението на целите на транспортната политика, а не съображения за рентабилност. Въпреки това социалните и регионалните съображения не могат да бъдат взети предвид при провеждането на теста за ОУПИ.

| (382) | С оглед на тези специфични фактори, свързани с решението на провинция Райнланд-Пфалц за вливане на допълнителен капитал във FFHG (съображения 376—380), Комисията счита, че увеличението на капитала от 2004 г. от провинция Райнланд-Пфалц не е в съответствие с принципа на ОУПИ и предоставя предимство на FFHG. |
| --- | --- |

(382)

С оглед на тези специфични фактори, свързани с решението на провинция Райнланд-Пфалц за вливане на допълнителен капитал във FFHG (съображения 376—380), Комисията счита, че увеличението на капитала от 2004 г. от провинция Райнланд-Пфалц не е в съответствие с принципа на ОУПИ и предоставя предимство на FFHG.

Прилагане на теста за ОУПИ — провинция Хесен

Прилагане на теста за ОУПИ — провинция Хесен

| (383) | По отношение на действията на провинция Хесен Германия твърди, че възможностите за ограничен растеж на летище Франкфурт на Майн, произтичащи, наред с другото, от забраната за нощни полети, са направили необходимо според провинция Хесен по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. Германия посочва, че това развитие е дало възможност да се използват изцяло съществуващите възможности за растеж в рамките на 24-часовото разрешение за полети на летище Франкфурт Хан заедно с предвиденото въвеждане на летищната система летище Франкфурт на Майн — летище Франкфурт Хан. Нещо повече, с участието в увеличението на капитала от 2004 г. провинция Хесен е била в състояние да окаже допълнителна подкрепа на развитието на въздушния трафик в района на Рейн-Майн. |
| --- | --- |

(383)

По отношение на действията на провинция Хесен Германия твърди, че възможностите за ограничен растеж на летище Франкфурт на Майн, произтичащи, наред с другото, от забраната за нощни полети, са направили необходимо според провинция Хесен по-нататъшното развитие на летище Франкфурт Хан. Германия посочва, че това развитие е дало възможност да се използват изцяло съществуващите възможности за растеж в рамките на 24-часовото разрешение за полети на летище Франкфурт Хан заедно с предвиденото въвеждане на летищната система летище Франкфурт на Майн — летище Франкфурт Хан. Нещо повече, с участието в увеличението на капитала от 2004 г. провинция Хесен е била в състояние да окаже допълнителна подкрепа на развитието на въздушния трафик в района на Рейн-Майн.

| (384) | Преди всичко Комисията отбелязва, че не е било изготвено специално предварително изчисление на рентабилността от страна на провинция Хесен. На второ място, подобно на провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесен също е очаквала да започне да получава дивиденти едва след 2025 г. На трето място, въпреки дългосрочния хоризонт на планиране не е била извършена оценка на чувствителността на предположенията. Нещо повече, причините за инвестицията на провинцията в летище Франкфурт Хан, като например развитие на въздушния трафик в района на Рейн-Майн или други важни съображения на социалната и структурната политика, не могат да бъдат взети предвид при провеждането на теста за ОУПИ. |
| --- | --- |

(384)

Преди всичко Комисията отбелязва, че не е било изготвено специално предварително изчисление на рентабилността от страна на провинция Хесен. На второ място, подобно на провинция Райнланд-Пфалц, провинция Хесен също е очаквала да започне да получава дивиденти едва след 2025 г. На трето място, въпреки дългосрочния хоризонт на планиране не е била извършена оценка на чувствителността на предположенията. Нещо повече, причините за инвестицията на провинцията в летище Франкфурт Хан, като например развитие на въздушния трафик в района на Рейн-Майн или други важни съображения на социалната и структурната политика, не могат да бъдат взети предвид при провеждането на теста за ОУПИ.

| (385) | С оглед на тези специфични фактори, свързани с решението на провинция Хесен да стане акционер във FFHG (съображения 383—384), Комисията счита, че увеличението на капитала от 2004 г. от провинция Хесен не е в съответствие с принципа на ОУПИ и предоставя предимство на FFHG. |
| --- | --- |

(385)

С оглед на тези специфични фактори, свързани с решението на провинция Хесен да стане акционер във FFHG (съображения 383—384), Комисията счита, че увеличението на капитала от 2004 г. от провинция Хесен не е в съответствие с принципа на ОУПИ и предоставя предимство на FFHG.

Заключение

Заключение

| (386) | В светлината на тези съображения Комисията заключава, че увеличенията на капитала от 2004 г., осъществени от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен, предоставят предимство на FFHG. |
| --- | --- |

(386)

В светлината на тези съображения Комисията заключава, че увеличенията на капитала от 2004 г., осъществени от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен, предоставят предимство на FFHG.

8.1.3.4.   
  Избирателност

Избирателност

| (387) | Тъй като увеличенията на капитала от 2004 г. от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са въведени само в полза на FFHG, то тези мерки по дефиниция са избирателни по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(387)

Тъй като увеличенията на капитала от 2004 г. от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен са въведени само в полза на FFHG, то тези мерки по дефиниция са избирателни по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.1.3.5.   
  Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

| (388) | По същите причини, изложени в съображение 360 и следващите, Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(388)

По същите причини, изложени в съображение 360 и следващите, Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки.

8.1.3.6.   
  Заключение

Заключение

| (389) | Увеличението на капитала от 2004 г., предоставено от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в полза на FFHG, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(389)

Увеличението на капитала от 2004 г., предоставено от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в полза на FFHG, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (390) | СППЗ от 2004 г., в съответствие с което Fraport поема всички загуби, реализирани от FFHG през периода 2004—2009 г., и увеличението на капитала от 2004 г., направено от Fraport, не могат да бъдат приписани на държавата. Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че СППЗ от 2004 г. и увеличението на капитала от 2004 г. от страна на Fraport не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(390)

СППЗ от 2004 г., в съответствие с което Fraport поема всички загуби, реализирани от FFHG през периода 2004—2009 г., и увеличението на капитала от 2004 г., направено от Fraport, не могат да бъдат приписани на държавата. Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че СППЗ от 2004 г. и увеличението на капитала от 2004 г. от страна на Fraport не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (391) | Дори ако СППЗ от 2004 г. и увеличението на капитала от 2004 г. представляват държавна помощ, тази помощ би била съвместима въз основа на съображенията, изложени в раздел 10. |
| --- | --- |

(391)

Дори ако СППЗ от 2004 г. и увеличението на капитала от 2004 г. представляват държавна помощ, тази помощ би била съвместима въз основа на съображенията, изложени в раздел 10.

8.1.4.   МЯРКА 5: КОМПЕНСАЦИЯ ЗА FFHG ЗА ПРОВЕРКИ ЗА СИГУРНОСТ

8.1.4.1.   
  Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

Понятията „предприятие“ и „стопанска дейност“

| (392) | Както е посочено в съображение 293, въпреки че FFHG трябва да се разглеждат като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора, следва да се припомни, че не всички дейности на собственик и оператор на летище са непременно със стопански характер (98). |
| --- | --- |

(392)

Както е посочено в съображение 293, въпреки че FFHG трябва да се разглеждат като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора, следва да се припомни, че не всички дейности на собственик и оператор на летище са непременно със стопански характер (98).

98

| (393) | Съдът (99) е постановил, че дейности, които обикновено попадат в обхвата на отговорностите на държавата при упражняване на нейните официални правомощия като публичен орган, нямат стопански характер и не попадат в обхвата на правилата за държавна помощ. Тези дейности могат да включват например сигурността, контрола на въздушния трафик, полиция, митници и др. Финансирането трябва да бъде строго ограничено до компенсиране на разходите, които произтичат от тях, и не може да бъде използвано за други икономически дейности (100). |
| --- | --- |

(393)

Съдът (99) е постановил, че дейности, които обикновено попадат в обхвата на отговорностите на държавата при упражняване на нейните официални правомощия като публичен орган, нямат стопански характер и не попадат в обхвата на правилата за държавна помощ. Тези дейности могат да включват например сигурността, контрола на въздушния трафик, полиция, митници и др. Финансирането трябва да бъде строго ограничено до компенсиране на разходите, които произтичат от тях, и не може да бъде използвано за други икономически дейности (100).

99

100

| (394) | Следователно финансирането на дейности, попадащи в обхвата на държавната политика, или на инфраструктура, пряко свързана с тези дейности, по принцип не представлява държавна помощ (101). Дейностите, упражнявани на летище, като контрол на въздушния трафик, полиция, митници, огнеборци и защита на гражданската авиация от неправомерни актове на посегателство и инвестициите в инфраструктурата и оборудването, необходими за извършването на тези дейности, по принцип се считат за дейности, които са с нестопанско естество (102). |
| --- | --- |

(394)

Следователно финансирането на дейности, попадащи в обхвата на държавната политика, или на инфраструктура, пряко свързана с тези дейности, по принцип не представлява държавна помощ (101). Дейностите, упражнявани на летище, като контрол на въздушния трафик, полиция, митници, огнеборци и защита на гражданската авиация от неправомерни актове на посегателство и инвестициите в инфраструктурата и оборудването, необходими за извършването на тези дейности, по принцип се считат за дейности, които са с нестопанско естество (102).

101

102

| (395) | При все това публичното финансиране на нестопански дейности, свързани по необходимост с извършването на стопанска дейност, не трябва да води до неправомерна дискриминация между въздушни превозвачи и летищни оператори. Действително съгласно установената съдебна практика предимство е налице, когато публичните органи облекчават предприятия от разходи, присъщи за техните стопански дейности. (103) Поради това, ако при дадена правна система е нормално въздушните превозвачи или летищните оператори да поемат разходите за определени услуги, докато други въздушни превозвачи или летищни оператори, предоставящи същите услуги от името на същите публични органи, не са задължени да поемат тези разходи, последните могат да се ползват с предимство, дори и ако тези услуги се считат сами по себе си за нестопански. В този смисъл е необходим анализ на правната рамка, приложима за летищния оператор, за да се прецени дали съгласно тази правна рамка летищните оператори или въздушните превозвачи са задължени да поемат разходите за предоставяне на някои дейности, които могат сами по себе си да са с нестопански характер, но са свързани с извършването на стопанските дейности на тези субекти. |
| --- | --- |

(395)

При все това публичното финансиране на нестопански дейности, свързани по необходимост с извършването на стопанска дейност, не трябва да води до неправомерна дискриминация между въздушни превозвачи и летищни оператори. Действително съгласно установената съдебна практика предимство е налице, когато публичните органи облекчават предприятия от разходи, присъщи за техните стопански дейности. (103) Поради това, ако при дадена правна система е нормално въздушните превозвачи или летищните оператори да поемат разходите за определени услуги, докато други въздушни превозвачи или летищни оператори, предоставящи същите услуги от името на същите публични органи, не са задължени да поемат тези разходи, последните могат да се ползват с предимство, дори и ако тези услуги се считат сами по себе си за нестопански. В този смисъл е необходим анализ на правната рамка, приложима за летищния оператор, за да се прецени дали съгласно тази правна рамка летищните оператори или въздушните превозвачи са задължени да поемат разходите за предоставяне на някои дейности, които могат сами по себе си да са с нестопански характер, но са свързани с извършването на стопанските дейности на тези субекти.

103

| (396) | Германия твърди, че трябва да се счита, че разходите, произтичащи от проверките за сигурност в съответствие с член 8 от Luftsicherheitsgesetz (Закона за авиационната сигурност, „LuftSiG“), попадат в обхвата на държавната политика. |
| --- | --- |

(396)

Германия твърди, че трябва да се счита, че разходите, произтичащи от проверките за сигурност в съответствие с член 8 от Luftsicherheitsgesetz (Закона за авиационната сигурност, „LuftSiG“), попадат в обхвата на държавната политика.

Luftsicherheitsgesetz

| (397) | Комисията е съгласна, че мерките съгласно член 8 от LuftSiG по принцип могат да се счита за дейности, които попадат в обхвата на държавната политика. |
| --- | --- |

(397)

Комисията е съгласна, че мерките съгласно член 8 от LuftSiG по принцип могат да се счита за дейности, които попадат в обхвата на държавната политика.

| (398) | По отношение на разходите за извършване на такива мерки Германия изглежда счита, че всички те ще се поемат от съответните публични органи. Комисията обаче отбелязва, че съгласно член 8, параграф 3 от LuftSiG могат да бъдат възстановявани само разходите, свързани с осигуряването и поддържането на пространства и помещения, необходими за изпълнението на описаните дейности съгласно член 5 от LuftSiG. Всички останали разходи, включително по-специално онези за проверките за сигурност, трябва да се поемат от летищния оператор. Следователно, доколкото публичното финансиране, предоставено на FFHG, е спестило на това предприятие разходи, които то обикновено би трябвало да поеме с оглед на ограниченията, предписани от член 8, параграф 3 от LuftSiG, това публично финансиране не се освобождава от проверка съгласно правилата на ЕС за държавна помощ. |
| --- | --- |

(398)

По отношение на разходите за извършване на такива мерки Германия изглежда счита, че всички те ще се поемат от съответните публични органи. Комисията обаче отбелязва, че съгласно член 8, параграф 3 от LuftSiG могат да бъдат възстановявани само разходите, свързани с осигуряването и поддържането на пространства и помещения, необходими за изпълнението на описаните дейности съгласно член 5 от LuftSiG. Всички останали разходи, включително по-специално онези за проверките за сигурност, трябва да се поемат от летищния оператор. Следователно, доколкото публичното финансиране, предоставено на FFHG, е спестило на това предприятие разходи, които то обикновено би трябвало да поеме с оглед на ограниченията, предписани от член 8, параграф 3 от LuftSiG, това публично финансиране не се освобождава от проверка съгласно правилата на ЕС за държавна помощ.

8.1.4.2.   
  Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

| (399) | В този случай, доколкото провинцията е прехвърлила на FFHG не само приходите, събирани от въздушните превозвачи за проверките за сигурност, предоставените средства са били отпуснати от бюджета на провинция Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(399)

В този случай, доколкото провинцията е прехвърлила на FFHG не само приходите, събирани от въздушните превозвачи за проверките за сигурност, предоставените средства са били отпуснати от бюджета на провинция Райнланд-Пфалц.

| (400) | С оглед на това Комисията счита, че инвестициите са финансирани чрез държавни ресурси и че държавата е отговорна за тях. |
| --- | --- |

(400)

С оглед на това Комисията счита, че инвестициите са финансирани чрез държавни ресурси и че държавата е отговорна за тях.

8.1.4.3.   
  Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (401) | Комисията отбелязва, че разглежданите мерки покриват част от разходите, направени от FFHG в контекста на неговата стопанска дейност. Операторът на летище обикновено трябва да поеме всички разходи, свързани с изграждането и експлоатацията на летището (с изключение на онези разходи, които попадат в обхвата на държавната политика и обикновено не трябва да се поемат от оператора на летище в съответствие с приложимата правна рамка). Следователно покриването на част от тези разходи освобождава FFHG от тежест, която обикновено то би трябвало да поеме, и следователно предоставя на FFHG икономическо предимство. |
| --- | --- |

(401)

Комисията отбелязва, че разглежданите мерки покриват част от разходите, направени от FFHG в контекста на неговата стопанска дейност. Операторът на летище обикновено трябва да поеме всички разходи, свързани с изграждането и експлоатацията на летището (с изключение на онези разходи, които попадат в обхвата на държавната политика и обикновено не трябва да се поемат от оператора на летище в съответствие с приложимата правна рамка). Следователно покриването на част от тези разходи освобождава FFHG от тежест, която обикновено то би трябвало да поеме, и следователно предоставя на FFHG икономическо предимство.

8.1.4.4.   
  Избирателност

Избирателност

| (402) | Тъй като разглежданите мерки са били предоставени единствено на FFHG, мерките трябва да се определят като избирателни по своята същност. |
| --- | --- |

(402)

Тъй като разглежданите мерки са били предоставени единствено на FFHG, мерките трябва да се определят като избирателни по своята същност.

8.1.4.5.   
  Нарушаване на конкуренцията

Нарушаване на конкуренцията

| (403) | По същите причини, изложени в съображение 360 и следващите, Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(403)

По същите причини, изложени в съображение 360 и следващите, Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки.

8.1.4.6.   
  Заключение

Заключение

В светлината на разсъжденията, изложени в съображение 392 и следващите, Комисията счита, че в степента, в която плащанията от страна на провинция Райнланд-Пфалц за проверките за сигурност надхвърлят приходите, събрани от въздушните превозвачи, публичното финансиране, отпуснато на FFHG, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.1.5.   МЯРКА 6: ПРЕКИ БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА ОТ ПРОВИНЦИЯ РАЙНЛАНД-ПФАЛЦ

8.1.5.1.   
  Приложимост на правилата за държавна помощ към публичните безвъзмездни средства, за които е взето решение преди 2000 г., и понятие за предприятие

Приложимост на правилата за държавна помощ към публичните безвъзмездни средства, за които е взето решение преди 2000 г., и понятие за предприятие

| (404) | Поради причините, посочени в съображение 293 и следващите, считано от 12 декември 2000 г. FFHG трябва да се разглежда като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(404)

Поради причините, посочени в съображение 293 и следващите, считано от 12 декември 2000 г. FFHG трябва да се разглежда като предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора.

| (405) | Германия е пояснила, че през 2001 г. провинция Райнланд-Пфалц е предоставила на FFHG [...] EUR, за да подкрепи някои от неговите инвестиции в инфраструктура. Според Германия обаче тези безвъзмездни средства се основават на решение, взето още през 1999 г. |
| --- | --- |

(405)

Германия е пояснила, че през 2001 г. провинция Райнланд-Пфалц е предоставила на FFHG [...] EUR, за да подкрепи някои от неговите инвестиции в инфраструктура. Според Германия обаче тези безвъзмездни средства се основават на решение, взето още през 1999 г.

| (406) | По същите причини, изложени в съображение 293 и следващите, Комисията счита, че за безвъзмездни средства (като описаните в съображение 405), които са определени преди решението на Съда по делото Aéroports de Paris, публичните органи биха могли основателно да смятат, че финансирането не е представлявало държавна помощ и съответно не е било необходимо да се съобщава на Комисията. От това следва, че Комисията не може да оспорва такива безвъзмездни средства съгласно правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

(406)

По същите причини, изложени в съображение 293 и следващите, Комисията счита, че за безвъзмездни средства (като описаните в съображение 405), които са определени преди решението на Съда по делото Aéroports de Paris, публичните органи биха могли основателно да смятат, че финансирането не е представлявало държавна помощ и съответно не е било необходимо да се съобщава на Комисията. От това следва, че Комисията не може да оспорва такива безвъзмездни средства съгласно правилата за държавна помощ.

Aéroports de Paris

| (407) | Освен това Германия посочва, че провинция Райнланд-Пфалц е финансирала частично разходите за персонал за проверките за сигурност за 2001 г. ([...] % от общите разходи), 2002 г. ([...] %), 2003 г. ([...] %) и 2004 г. ([...] %). |
| --- | --- |

(407)

Освен това Германия посочва, че провинция Райнланд-Пфалц е финансирала частично разходите за персонал за проверките за сигурност за 2001 г. ([...] % от общите разходи), 2002 г. ([...] %), 2003 г. ([...] %) и 2004 г. ([...] %).

| (408) | Както е оценено в съображение 397 и следващите, извършването на проверки за сигурност (съгласно член 8 от LuftSiG) по принцип може да се счита за дейност, попадаща в обхвата на държавната политика. Съгласно член 8, параграф 3 от LuftSiG обаче могат да бъдат възстановявани само разходите, свързани с осигуряването и поддържането на пространства и помещения, необходими за изпълнението на описаните дейности съгласно член 5 от LuftSiG. В настоящия случай обаче провинция Райнланд-Пфалц е поела разходите за проверките за сигурност, които трябва да се поемат от летищния оператор. Следователно публичната подкрепа, предоставена на FFHG чрез финансиране на разходите за персонал за проверките за сигурност, не се освобождава от проверка съгласно правилата на ЕС за държавна помощ. |
| --- | --- |

(408)

Както е оценено в съображение 397 и следващите, извършването на проверки за сигурност (съгласно член 8 от LuftSiG) по принцип може да се счита за дейност, попадаща в обхвата на държавната политика. Съгласно член 8, параграф 3 от LuftSiG обаче могат да бъдат възстановявани само разходите, свързани с осигуряването и поддържането на пространства и помещения, необходими за изпълнението на описаните дейности съгласно член 5 от LuftSiG. В настоящия случай обаче провинция Райнланд-Пфалц е поела разходите за проверките за сигурност, които трябва да се поемат от летищния оператор. Следователно публичната подкрепа, предоставена на FFHG чрез финансиране на разходите за персонал за проверките за сигурност, не се освобождава от проверка съгласно правилата на ЕС за държавна помощ.

8.1.5.2.   
  Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

Държавни ресурси и приписване на отговорност на държавата

| (409) | Комисията счита, че преките безвъзмездни средства са финансирани чрез държавни ресурси и че държавата е отговорна за тях. |
| --- | --- |

(409)

Комисията счита, че преките безвъзмездни средства са финансирани чрез държавни ресурси и че държавата е отговорна за тях.

8.1.5.3.   
  Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (410) | Комисията отбелязва, че разглежданите мерки покриват част от разходите, направени от FFHG в контекста на неговата стопанска дейност. Операторът на летище обикновено трябва да поеме всички разходи, свързани с изграждането и функционирането на летището, включително и тези за проверките за сигурност, така че покриването на част от тези разходи освобождава FFHG от тежест, която обикновено то би трябвало да поеме, и предоставя на FFHG икономическо предимство, което то не би получило при нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(410)

Комисията отбелязва, че разглежданите мерки покриват част от разходите, направени от FFHG в контекста на неговата стопанска дейност. Операторът на летище обикновено трябва да поеме всички разходи, свързани с изграждането и функционирането на летището, включително и тези за проверките за сигурност, така че покриването на част от тези разходи освобождава FFHG от тежест, която обикновено то би трябвало да поеме, и предоставя на FFHG икономическо предимство, което то не би получило при нормални пазарни условия.

| (411) | Освен това разглежданите мерки са невъзвръщаеми по своя характер и не носят възвращаемост на инвестицията. Германия не е представила никакви доказателства, че преките безвъзмездни средства са били предоставени на разположение на FFHG при пазарни условия. Освен това Германия не се е позовала на принципа на ОУПИ. Поради това Комисията счита, че разглежданите мерки, отпуснати от провинцията в полза на FFHG след 12 декември 2000 г., са предоставили на FFHG икономическо предимство. |
| --- | --- |

(411)

Освен това разглежданите мерки са невъзвръщаеми по своя характер и не носят възвращаемост на инвестицията. Германия не е представила никакви доказателства, че преките безвъзмездни средства са били предоставени на разположение на FFHG при пазарни условия. Освен това Германия не се е позовала на принципа на ОУПИ. Поради това Комисията счита, че разглежданите мерки, отпуснати от провинцията в полза на FFHG след 12 декември 2000 г., са предоставили на FFHG икономическо предимство.

8.1.5.4.   
  Избирателност

Избирателност

| (412) | Тъй като разглежданите мерки са били предоставени единствено на FFHG, мерките трябва да се определят като избирателни по своята същност. |
| --- | --- |

(412)

Тъй като разглежданите мерки са били предоставени единствено на FFHG, мерките трябва да се определят като избирателни по своята същност.

8.1.5.5.   
  Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

| (413) | По същите причини, изложени в съображение 360 и следващите, Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(413)

По същите причини, изложени в съображение 360 и следващите, Комисията счита, че всяко избирателно икономическо предимство, предоставено на FFHG, е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки.

8.1.5.6.   
  Заключение

Заключение

| (414) | В светлината на разсъжденията, изложени в съображение 392 и следващите, Комисията заключава, че тъй като неотменимо решение за преките безвъзмездни средства в размер на [...] милиона евро (за периода 1997—2000 г.) и [...] милиона евро (платени през 2001 г.) е взето от публичните органи преди решението по делото Aéroports de Paris, те биха могли основателно да смятат, че тези безвъзмездни средства не представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(414)

В светлината на разсъжденията, изложени в съображение 392 и следващите, Комисията заключава, че тъй като неотменимо решение за преките безвъзмездни средства в размер на [...] милиона евро (за периода 1997—2000 г.) и [...] милиона евро (платени през 2001 г.) е взето от публичните органи преди решението по делото Aéroports de Paris, те биха могли основателно да смятат, че тези безвъзмездни средства не представляват държавна помощ.

Aéroports de Paris

| (415) | Комисията счита, че публичното финансиране в размер на 1,93 милиона евро (за периода 2001—2004 г.), отпуснато на FFHG, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(415)

Комисията счита, че публичното финансиране в размер на 1,93 милиона евро (за периода 2001—2004 г.), отпуснато на FFHG, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.1.6.   МЯРКА 12: УВЕЛИЧЕНИЕ НА СОБСТВЕНИЯ КАПИТАЛ В РАЗМЕР НА [...] МИЛИОНА ЕВРО

8.1.6.1.   
  Връзка между увеличението на капитала и вече въведените финансови договорености в полза на FFHG

Връзка между увеличението на капитала и вече въведените финансови договорености в полза на FFHG

| (416) | Преди да се оцени дали увеличението на капитала в размер на [...] милиона евро в полза на FFHG представлява държавна помощ, е необходимо да се определи дали това увеличение на капитала и финансовите договорености, въведени по-рано в полза на FFHG, трябва да се разглеждат като отделни мерки, или като една мярка. |
| --- | --- |

(416)

Преди да се оцени дали увеличението на капитала в размер на [...] милиона евро в полза на FFHG представлява държавна помощ, е необходимо да се определи дали това увеличение на капитала и финансовите договорености, въведени по-рано в полза на FFHG, трябва да се разглеждат като отделни мерки, или като една мярка.

| (417) | Германия твърди, че увеличението на капитала е било предназначено за рефинансиране на заемите, покриващи инвестиции в инфраструктура, за които е било взето неотменимо решение да бъдат финансирани или рефинансирани от публичния акционер в периода 1997—2012 г., но все още не са били платени. |
| --- | --- |

(417)

Германия твърди, че увеличението на капитала е било предназначено за рефинансиране на заемите, покриващи инвестиции в инфраструктура, за които е било взето неотменимо решение да бъдат финансирани или рефинансирани от публичния акционер в периода 1997—2012 г., но все още не са били платени.

| (418) | С оглед на доказателствата, представени от Германия, Комисията счита, че инжектирането на капитал е имало за цел рефинансиране на заеми, с които са финансирани подобренията на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан в периода 1997—2012 г. Според Германия с решението за предприемане на тези инвестиции FFHG е придобило правото да получи това финансиране. Поради това Комисията счита, че вливането на капитал в размер на [...] милиона евро трябва да се оценява в контекста на предишните ангажименти от страна на публичните акционери по времето, когато е било взето решението за тези инвестиции. |
| --- | --- |

(418)

С оглед на доказателствата, представени от Германия, Комисията счита, че инжектирането на капитал е имало за цел рефинансиране на заеми, с които са финансирани подобренията на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан в периода 1997—2012 г. Според Германия с решението за предприемане на тези инвестиции FFHG е придобило правото да получи това финансиране. Поради това Комисията счита, че вливането на капитал в размер на [...] милиона евро трябва да се оценява в контекста на предишните ангажименти от страна на публичните акционери по времето, когато е било взето решението за тези инвестиции.

8.1.6.2.   
  Заключение

Заключение

| (419) | В тази връзка и в светлината на съображенията в раздел 8.1.1 Комисията заключава, че FFHG е извършвало стопанска дейност, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) насам, и представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(419)

В тази връзка и в светлината на съображенията в раздел 8.1.1 Комисията заключава, че FFHG е извършвало стопанска дейност, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) насам, и представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Aéroports de Paris

| (420) | Освен това, в съответствие със съображенията, изложени в раздели 8.1.1, 8.1.3 и 8.1.4, които са еднакво приложими за тази мярка, Комисията счита, че вливането на капитал представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като то включва държавни ресурси, може да бъде приписано на държавата и предоставя на FFHG избирателно икономическо предимство, което нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(420)

Освен това, в съответствие със съображенията, изложени в раздели 8.1.1, 8.1.3 и 8.1.4, които са еднакво приложими за тази мярка, Комисията счита, че вливането на капитал представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като то включва държавни ресурси, може да бъде приписано на държавата и предоставя на FFHG избирателно икономическо предимство, което нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите членки.

8.2.   ХАРАКТЕР НА ПОМОЩ НА МЕРКИТЕ, СВЪРЗАНИ С RYANAIR И ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, КОИТО ИЗПОЛЗВАТ ЛЕТИЩЕТО

ХАРАКТЕР НА ПОМОЩ НА МЕРКИТЕ, СВЪРЗАНИ С RYANAIR И ДРУГИ ВЪЗДУШНИ ПРЕВОЗВАЧИ, КОИТО ИЗПОЛЗВАТ ЛЕТИЩЕТО

8.2.1.   ОБЩИ СЪОБРАЖЕНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ПРИЛАГАНЕТО НА ПРИНЦИПА НА ОУПИ

| (421) | За да се прецени дали едно споразумение между летище държавна собственост и въздушен превозвач предоставя икономическо предимство на последния, е необходимо да се анализира дали това споразумение е в съответствие с принципа на ОУПИ. При прилагането на теста за ОУПИ към споразумение между летище и въздушен превозвач трябва да се оцени дали, към датата на подписване на споразумението, един далновиден оператор в условията на пазарна икономика би очаквал това споразумение да доведе до по-висока печалба, отколкото би била постигната по друг начин. Тази по-висока печалба трябва да се измери чрез разликата между допълнителните приходи, които се очаква да бъдат генерирани от споразумението (т.е. разликата между приходите, които биха били постигнати, ако споразумението е сключено, и приходите, които биха били постигнати в отсъствието на споразумението) и допълнителните разходи, които се очаква да бъдат направени в резултат на споразумението (т.е. разликата между разходите, които биха били направени, ако споразумението е сключено, и разходите, които биха възникнали в отсъствието на споразумението), като генерираните парични потоци се дисконтират с подходяща норма на дисконтиране. |
| --- | --- |

(421)

За да се прецени дали едно споразумение между летище държавна собственост и въздушен превозвач предоставя икономическо предимство на последния, е необходимо да се анализира дали това споразумение е в съответствие с принципа на ОУПИ. При прилагането на теста за ОУПИ към споразумение между летище и въздушен превозвач трябва да се оцени дали, към датата на подписване на споразумението, един далновиден оператор в условията на пазарна икономика би очаквал това споразумение да доведе до по-висока печалба, отколкото би била постигната по друг начин. Тази по-висока печалба трябва да се измери чрез разликата между допълнителните приходи, които се очаква да бъдат генерирани от споразумението (т.е. разликата между приходите, които биха били постигнати, ако споразумението е сключено, и приходите, които биха били постигнати в отсъствието на споразумението) и допълнителните разходи, които се очаква да бъдат направени в резултат на споразумението (т.е. разликата между разходите, които биха били направени, ако споразумението е сключено, и разходите, които биха възникнали в отсъствието на споразумението), като генерираните парични потоци се дисконтират с подходяща норма на дисконтиране.

| (422) | В този анализ трябва да бъдат взети предвид всички съответни допълнителни приходи и разходи, свързани със споразумението. Различните елементи (отстъпки от летищни такси, безвъзмездни средства за маркетинг, други финансови стимули) не трябва да бъдат оценявани отделно. Действително, както е посочено в решението по делото Charleroi: „(...) при прилагането на критерия за частния инвеститор е необходимо търговската сделка да се разглежда в нейната цялост, за да се провери дали държавният субект и контролираният от него субект, взети заедно, са действали като разумни оператори в условията на пазарна икономика. В действителност Комисията е длъжна при преценката на спорните мерки да отчита всички релевантни фактори и техния контекст [...]“ (104). |
| --- | --- |

(422)

В този анализ трябва да бъдат взети предвид всички съответни допълнителни приходи и разходи, свързани със споразумението. Различните елементи (отстъпки от летищни такси, безвъзмездни средства за маркетинг, други финансови стимули) не трябва да бъдат оценявани отделно. Действително, както е посочено в решението по делото Charleroi: „(...) при прилагането на критерия за частния инвеститор е необходимо търговската сделка да се разглежда в нейната цялост, за да се провери дали държавният субект и контролираният от него субект, взети заедно, са действали като разумни оператори в условията на пазарна икономика. В действителност Комисията е длъжна при преценката на спорните мерки да отчита всички релевантни фактори и техния контекст [...]“ (104).

Charleroi

104

| (423) | Очакваните допълнителни приходи трябва да включват по-специално приходите от летищни такси, като се вземат предвид отстъпките, както и допълнителният трафик, който се очаква да бъде генериран в резултат на споразумението, както и приходите от невъздухоплавателни дейности, които се очаква да бъдат генерирани в резултат от трафика. Очакваните допълнителни разходи трябва да включват по-специално всички допълнителни оперативни и инвестиционни разходи, които не биха възникнали в отсъствието на споразумението, както и разходите за маркетингова помощ и други финансови стимули. |
| --- | --- |

(423)

Очакваните допълнителни приходи трябва да включват по-специално приходите от летищни такси, като се вземат предвид отстъпките, както и допълнителният трафик, който се очаква да бъде генериран в резултат на споразумението, както и приходите от невъздухоплавателни дейности, които се очаква да бъдат генерирани в резултат от трафика. Очакваните допълнителни разходи трябва да включват по-специално всички допълнителни оперативни и инвестиционни разходи, които не биха възникнали в отсъствието на споразумението, както и разходите за маркетингова помощ и други финансови стимули.

| (424) | В този контекст Комисията отбелязва също така, че ценовата диференциация (включително маркетинговата подкрепа и другите стимули) е стандартна бизнес практика. Такива диференцирани ценови политики следва обаче да бъдат оправдани от търговска гледна точка (105). |
| --- | --- |

(424)

В този контекст Комисията отбелязва също така, че ценовата диференциация (включително маркетинговата подкрепа и другите стимули) е стандартна бизнес практика. Такива диференцирани ценови политики следва обаче да бъдат оправдани от търговска гледна точка (105).

105

| (425) | В решението си по делото Stardust Marine Съдът е постановил, че „[...] за да се установи дали държавата е възприела поведението на далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата, и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (106). |
| --- | --- |

(425)

В решението си по делото Stardust Marine Съдът е постановил, че „[...] за да се установи дали държавата е възприела поведението на далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата, и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (106).

Stardust Marine

106

| (426) | Следователно, за да бъде в състояние да приложи теста за ОУПИ, Комисията трябва да оцени фактите с оглед на периода, когато са били сключени съответните споразумения между FFHG и Ryanair. Също така, Комисията по принцип трябва да основе своята оценка на информацията на разположение на летищния оператор по времето, когато са били въведени или подписани съответните споразумения, както и на всякакви разумни предположения, които той е можел да направи по това време. |
| --- | --- |

(426)

Следователно, за да бъде в състояние да приложи теста за ОУПИ, Комисията трябва да оцени фактите с оглед на периода, когато са били сключени съответните споразумения между FFHG и Ryanair. Също така, Комисията по принцип трябва да основе своята оценка на информацията на разположение на летищния оператор по времето, когато са били въведени или подписани съответните споразумения, както и на всякакви разумни предположения, които той е можел да направи по това време.

| (427) | В точка 63 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. се предвижда, че може да се счита, че споразуменията, сключени между авиокомпании и летище, отговарят на теста за оператор в условията на пазарна икономика, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Въпреки че този критерий отразява логиката на теста за оператор в условията на пазарна икономика, той е формулиран сравнително наскоро и се отнася по-скоро до отделни договорености, отколкото до пълната дейност, какъвто по-често е случаят, когато се прилага този тест. Ето защо Комисията признава, че може да е трудно за съответната държава членка и за съответните оператори да предоставят напълно съгласувани доказателства във връзка със споразумения, сключени преди много години, и тя ще вземе това предвид при прилагането на въпросния критерий в настоящия случай. |
| --- | --- |

(427)

В точка 63 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. се предвижда, че може да се счита, че споразуменията, сключени между авиокомпании и летище, отговарят на теста за оператор в условията на пазарна икономика, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Въпреки че този критерий отразява логиката на теста за оператор в условията на пазарна икономика, той е формулиран сравнително наскоро и се отнася по-скоро до отделни договорености, отколкото до пълната дейност, какъвто по-често е случаят, когато се прилага този тест. Ето защо Комисията признава, че може да е трудно за съответната държава членка и за съответните оператори да предоставят напълно съгласувани доказателства във връзка със споразумения, сключени преди много години, и тя ще вземе това предвид при прилагането на въпросния критерий в настоящия случай.

ex ante

8.2.1.1.   
  Възможността за сравняване на летище Франкфурт Хан с други европейски летища

Възможността за сравняване на летище Франкфурт Хан с други европейски летища

| (428) | Съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. наличието на помощ за авиокомпания, ползваща летището, по принцип може да се изключи, когато отношенията между летището и авиокомпанията спазват принципа на оператор в условията на пазарна икономика, или ако чрез предварителен анализ — т.е. основан на наличните към момента на предоставянето на мярката сведения и от предвидимото към този момент развитие — може да бъде доказано, че може да се очаква споразумението между летището и авиокомпанията да доведе до положителна допълнителна печалба в полза на летището (107). |
| --- | --- |

(428)

Съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. наличието на помощ за авиокомпания, ползваща летището, по принцип може да се изключи, когато отношенията между летището и авиокомпанията спазват принципа на оператор в условията на пазарна икономика, или ако чрез предварителен анализ — т.е. основан на наличните към момента на предоставянето на мярката сведения и от предвидимото към този момент развитие — може да бъде доказано, че може да се очаква споразумението между летището и авиокомпанията да доведе до положителна допълнителна печалба в полза на летището (107).

107

| (429) | В това отношение Комисията счита, че предварителният анализ на допълнителната рентабилност е най-уместният критерий за оценка на споразуменията, сключени от летищата с отделни авиокомпании (108). Причината е, че е съмнително, че към настоящия момент е възможно да бъде определена подходяща референтна стойност, за да се установи реална пазарна цена за услугите, предлагани от летищата. Като цяло прилагането на принципа на ОУПИ на базата на средна цена на други подобни пазари може да се окаже полезно, ако такава цена може да бъде разумно установена или изведена от други пазарни показатели. Този метод обаче не е толкова подходящ в случая на летищните услуги, тъй като структурата на разходите и приходите обикновено се различава съществено при отделните летища. Това е така, защото разходите и приходите зависят от това доколко е разработено летището, от броя на въздушните превозвачи, които използват летището, капацитета му по отношение на пътникопотока, състоянието на инфраструктурата и свързаните с нея инвестиции, регулаторната рамка, която може да се различава в отделните държави членки, както и всички други задължения или ангажименти, поети от летището в миналото (109). |
| --- | --- |

(429)

В това отношение Комисията счита, че предварителният анализ на допълнителната рентабилност е най-уместният критерий за оценка на споразуменията, сключени от летищата с отделни авиокомпании (108). Причината е, че е съмнително, че към настоящия момент е възможно да бъде определена подходяща референтна стойност, за да се установи реална пазарна цена за услугите, предлагани от летищата. Като цяло прилагането на принципа на ОУПИ на базата на средна цена на други подобни пазари може да се окаже полезно, ако такава цена може да бъде разумно установена или изведена от други пазарни показатели. Този метод обаче не е толкова подходящ в случая на летищните услуги, тъй като структурата на разходите и приходите обикновено се различава съществено при отделните летища. Това е така, защото разходите и приходите зависят от това доколко е разработено летището, от броя на въздушните превозвачи, които използват летището, капацитета му по отношение на пътникопотока, състоянието на инфраструктурата и свързаните с нея инвестиции, регулаторната рамка, която може да се различава в отделните държави членки, както и всички други задължения или ангажименти, поети от летището в миналото (109).

108

109

| (430) | Освен това либерализацията на пазара на въздушния транспорт усложнява всеки строго сравнителен анализ. Както е видно в настоящия случай, търговските практики между летищата и въздушните превозвачи не винаги се основават единствено на публикувана тарифа на таксите. В действителност тези търговски отношения са много разнообразни. Те включват споделяне на рисковете по отношение на пътникопотока и на произтичащите търговски и финансови отговорности, стандартните механизми за стимулиране, както и разпределението на рисковете по време на целия срок на действие на договорите. Следователно една сделка не може реално да бъде сравнявана с друга въз основа на цената на ротация или цената на пътник. |
| --- | --- |

(430)

Освен това либерализацията на пазара на въздушния транспорт усложнява всеки строго сравнителен анализ. Както е видно в настоящия случай, търговските практики между летищата и въздушните превозвачи не винаги се основават единствено на публикувана тарифа на таксите. В действителност тези търговски отношения са много разнообразни. Те включват споделяне на рисковете по отношение на пътникопотока и на произтичащите търговски и финансови отговорности, стандартните механизми за стимулиране, както и разпределението на рисковете по време на целия срок на действие на договорите. Следователно една сделка не може реално да бъде сравнявана с друга въз основа на цената на ротация или цената на пътник.

| (431) | И накрая, дори да се приеме, че въз основа на валиден сравнителен анализ може да бъде установено, че „цените“ в различните сделки, които са предмет на тази оценка, са равни на или по-високи от „пазарните цени“, установени чрез съпоставима извадка от сделки, Комисията не би могла на това основание да заключи, че тези сделки са в съответствие с теста за ОУПИ, ако се окаже, че при сключването на сделките летищният оператор е очаквал те да генерират допълнителни разходи, превишаващи допълнителните приходи. Това е така, защото ОУПИ няма да има стимул да предлага стоки или услуги на „пазарна цена“, ако това ще доведе до допълнителни загуби. |
| --- | --- |

(431)

И накрая, дори да се приеме, че въз основа на валиден сравнителен анализ може да бъде установено, че „цените“ в различните сделки, които са предмет на тази оценка, са равни на или по-високи от „пазарните цени“, установени чрез съпоставима извадка от сделки, Комисията не би могла на това основание да заключи, че тези сделки са в съответствие с теста за ОУПИ, ако се окаже, че при сключването на сделките летищният оператор е очаквал те да генерират допълнителни разходи, превишаващи допълнителните приходи. Това е така, защото ОУПИ няма да има стимул да предлага стоки или услуги на „пазарна цена“, ако това ще доведе до допълнителни загуби.

цените

пазарна цена

| (432) | При тези обстоятелства Комисията счита, че като се вземат под внимание всички данни, с които тя разполага, няма причина да се отклонява от подхода, препоръчан в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. за целите на прилагането на принципа на ОУПИ към отношенията между летища и въздушни превозвачи, а именно предварителен анализ на допълнителната рентабилност. |
| --- | --- |

(432)

При тези обстоятелства Комисията счита, че като се вземат под внимание всички данни, с които тя разполага, няма причина да се отклонява от подхода, препоръчан в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. за целите на прилагането на принципа на ОУПИ към отношенията между летища и въздушни превозвачи, а именно предварителен анализ на допълнителната рентабилност.

8.2.1.2.   
  Оценка на допълнителните разходи и приходи

Оценка на допълнителните разходи и приходи

| (433) | Комисията счита, че различията в цените са стандартна търговска практика, при условие че те са в съответствие с всички разпоредби от значение за защитата на конкуренцията, приложими в този сектор. Тези политики за ценови различия следва обаче да са обосновани от търговска гледна точка, за да отговарят на принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(433)

Комисията счита, че различията в цените са стандартна търговска практика, при условие че те са в съответствие с всички разпоредби от значение за защитата на конкуренцията, приложими в този сектор. Тези политики за ценови различия следва обаче да са обосновани от търговска гледна точка, за да отговарят на принципа на ОУПИ.

| (434) | По мнение на Комисията може да се счита, че споразуменията, сключени между въздушни превозвачи и летище, издържат на теста за ОУПИ, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Летището следва да докаже, че при изготвяне на споразумението с даден въздушен превозвач (например индивидуален договор или обща схема на летищни такси) то е в състояние да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, докато то е в сила, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни перспективи. |
| --- | --- |

(434)

По мнение на Комисията може да се счита, че споразуменията, сключени между въздушни превозвачи и летище, издържат на теста за ОУПИ, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Летището следва да докаже, че при изготвяне на споразумението с даден въздушен превозвач (например индивидуален договор или обща схема на летищни такси) то е в състояние да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, докато то е в сила, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни перспективи.

ex ante

| (435) | За да се оцени дали споразумение, сключено между летище и въздушен превозвач, издържа на теста за ОУПИ, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности на въздушния превозвач трябва да бъдат взети предвид заедно с летищните такси, от които са приспаднати отстъпките, маркетинговата подкрепа или схемите за стимулиране. По подобен начин трябва да бъдат взети предвид всички очаквани разходи, поети допълнително от летището във връзка с дейността на въздушния превозвач на летището. Тези допълнителни разходи могат да обхващат всички категории разходи и инвестиции, като например допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, възникнали поради дейността на въздушния превозвач на летището. Например, ако летището има нужда да се разшири или да построи нов терминал или други съоръжения, главно за да отговори на потребностите на конкретен въздушен превозвач, тези разходи следва да бъдат взети под внимание при изчисляването на допълнителните разходи. За разлика от тях разходите, които летището така или иначе би трябвало да направи независимо от споразумението с въздушния превозвач, не следва да се вземат под внимание при теста за ОУПИ. |
| --- | --- |

(435)

За да се оцени дали споразумение, сключено между летище и въздушен превозвач, издържа на теста за ОУПИ, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности на въздушния превозвач трябва да бъдат взети предвид заедно с летищните такси, от които са приспаднати отстъпките, маркетинговата подкрепа или схемите за стимулиране. По подобен начин трябва да бъдат взети предвид всички очаквани разходи, поети допълнително от летището във връзка с дейността на въздушния превозвач на летището. Тези допълнителни разходи могат да обхващат всички категории разходи и инвестиции, като например допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, възникнали поради дейността на въздушния превозвач на летището. Например, ако летището има нужда да се разшири или да построи нов терминал или други съоръжения, главно за да отговори на потребностите на конкретен въздушен превозвач, тези разходи следва да бъдат взети под внимание при изчисляването на допълнителните разходи. За разлика от тях разходите, които летището така или иначе би трябвало да направи независимо от споразумението с въздушния превозвач, не следва да се вземат под внимание при теста за ОУПИ.

| (436) | Нещо повече, когато взема решение дали да сключи споразумение за летищни услуги и/или споразумение за маркетингови услуги, оператор в условията на пазарна икономика би избрал като времеви хоризонт за своята оценка срока на действие на въпросните споразумения. С други думи, той би оценил допълнителните разходи и приходи за периода на действие на споразуменията. |
| --- | --- |

(436)

Нещо повече, когато взема решение дали да сключи споразумение за летищни услуги и/или споразумение за маркетингови услуги, оператор в условията на пазарна икономика би избрал като времеви хоризонт за своята оценка срока на действие на въпросните споразумения. С други думи, той би оценил допълнителните разходи и приходи за периода на действие на споразуменията.

| (437) | Няма основание да се приема по-продължителен период. От датата на подписване на споразуменията един далновиден оператор в условията на пазарна икономика не би разчитал, че споразуменията ще бъдат подновени, независимо дали при същите или при нови условия, след изтичане на срока им на действие. Освен това един като цяло далновиден оператор би бил наясно, че нискотарифни авиокомпании като Ryanair винаги са били и са известни с това, че са много чувствителни към тенденциите на пазара при разкриването и закриването на маршрути и при увеличаването или намаляването на броя на полетите. |
| --- | --- |

(437)

Няма основание да се приема по-продължителен период. От датата на подписване на споразуменията един далновиден оператор в условията на пазарна икономика не би разчитал, че споразуменията ще бъдат подновени, независимо дали при същите или при нови условия, след изтичане на срока им на действие. Освен това един като цяло далновиден оператор би бил наясно, че нискотарифни авиокомпании като Ryanair винаги са били и са известни с това, че са много чувствителни към тенденциите на пазара при разкриването и закриването на маршрути и при увеличаването или намаляването на броя на полетите.

8.2.2.   МЯРКА 7: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 1999 г.

| (438) | Германия твърди, че FFHG е изготвило предварителна оценка на допълнителната рентабилност на споразумението, преди да сключи индивидуално споразумение с Ryanair. Германия съответно твърди, че FFHG е действало като разумен инвеститор при сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г. |
| --- | --- |

(438)

Германия твърди, че FFHG е изготвило предварителна оценка на допълнителната рентабилност на споразумението, преди да сключи индивидуално споразумение с Ryanair. Германия съответно твърди, че FFHG е действало като разумен инвеститор при сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г.

| (439) | Комисията отбелязва, че FFHG действително е изготвило няколко бизнес плана и изчисления през периода, когато то е встъпило в търговски отношения с Ryanair. В изчисленията на рентабилността, изготвени от FFHG, са отчетени всички приходи (от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности), които се е очаквало да бъдат генерирани от Ryanair на летището, както и всички разходи, произтичащи от присъствието на въздушния превозвач. |
| --- | --- |

(439)

Комисията отбелязва, че FFHG действително е изготвило няколко бизнес плана и изчисления през периода, когато то е встъпило в търговски отношения с Ryanair. В изчисленията на рентабилността, изготвени от FFHG, са отчетени всички приходи (от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности), които се е очаквало да бъдат генерирани от Ryanair на летището, както и всички разходи, произтичащи от присъствието на въздушния превозвач.

Първа оценка от FFHG на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г.

Първа оценка от FFHG на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г.

| (440) | В таблица 24 са обобщени изчисленията на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г., направени от FFHG за 1999 година, които предприятието е извършило въз основа на очакваните приходи, които ще генерира споразумението, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности, които ще генерират безмитната търговия и продажбите в магазините на летището, и очакваните допълнителни разходи, свързани със споразумението.

  Таблица 24


  Предварителна допълнителна рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. (1999 година)

  [...]







  Източник: | Изчисления на допълнителната рентабилност от FFHG, 4 март 1999 г. |
| --- | --- | --- |

(440)

В таблица 24 са обобщени изчисленията на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г., направени от FFHG за 1999 година, които предприятието е извършило въз основа на очакваните приходи, които ще генерира споразумението, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности, които ще генерират безмитната търговия и продажбите в магазините на летището, и очакваните допълнителни разходи, свързани със споразумението.

Таблица 24

Таблица 24

Предварителна допълнителна рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. (1999 година)

Предварителна допълнителна рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. (1999 година)

[...]

Източник:

Източник:

| (441) | Макар че предварителният анализ от 4 март 1999 г., предприет от FFHG и представен от Германия, не включва прогноза за целия период, обхванат от споразумението, явно се е очаквало договорът да бъде рентабилен от първата година на дейността на Ryanair. Въпреки че ОУПИ обикновено би изготвил бизнес план за целия срок на споразумението, се е очаквало споразумението още от самото начало да генерира положителен допълнителен принос за летището. Това е така по-конкретно, тъй като първата година от започването на дейността на летищните оператори на неизпробвано летище е най-рискованият период. В разглеждания случай прогнозата за трафика изглежда се основава на разумни предположения и също така е била потвърдена от действителното развитие на трафика на летището (вж. таблица 1). Следователно, дори ако пътникопотокът би останал на същото равнище за целия срок на споразумението — което обаче е било твърде малко вероятно, летището все пак би могло разумно да очаква споразумението да генерира положителен принос към общата рентабилност на FFHG. |
| --- | --- |

(441)

Макар че предварителният анализ от 4 март 1999 г., предприет от FFHG и представен от Германия, не включва прогноза за целия период, обхванат от споразумението, явно се е очаквало договорът да бъде рентабилен от първата година на дейността на Ryanair. Въпреки че ОУПИ обикновено би изготвил бизнес план за целия срок на споразумението, се е очаквало споразумението още от самото начало да генерира положителен допълнителен принос за летището. Това е така по-конкретно, тъй като първата година от започването на дейността на летищните оператори на неизпробвано летище е най-рискованият период. В разглеждания случай прогнозата за трафика изглежда се основава на разумни предположения и също така е била потвърдена от действителното развитие на трафика на летището (вж. таблица 1). Следователно, дори ако пътникопотокът би останал на същото равнище за целия срок на споразумението — което обаче е било твърде малко вероятно, летището все пак би могло разумно да очаква споразумението да генерира положителен принос към общата рентабилност на FFHG.

| (442) | Допълнителните приходи, взети предвид в това изчисление на допълнителната рентабилност, включват приходи от въздухоплавателни дейности (като приходи от продажба на билети), както е договорено в споразумението с Ryanair от 1999 г., както и приходи от безмитна и друга търговия. Решаващият движещ фактор за прогнозираните приходи е очакваният пътникопоток. Що се отнася до прогнозата за пътниците, очаква се FFHG да обслужи приблизително [...] пътници на Ryanair през 1999 г. (110). Тази прогноза за трафика е потвърдена от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1). |
| --- | --- |

(442)

Допълнителните приходи, взети предвид в това изчисление на допълнителната рентабилност, включват приходи от въздухоплавателни дейности (като приходи от продажба на билети), както е договорено в споразумението с Ryanair от 1999 г., както и приходи от безмитна и друга търговия. Решаващият движещ фактор за прогнозираните приходи е очакваният пътникопоток. Що се отнася до прогнозата за пътниците, очаква се FFHG да обслужи приблизително [...] пътници на Ryanair през 1999 г. (110). Тази прогноза за трафика е потвърдена от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1).

110

| (443) | Взетите предвид допълнителни разходи включват разходите за наземно обслужване, извършвано от външна фира за наземно обслужване, разходите за гориво, разходите за наемане на допълнителен персонал (8 допълнителни служители), както и разходите за маркетинг, кол център и проверки за сигурност. В допълнение са взети предвид също амортизацията и разходите за финансиране на инвестиции, дължащи се пряко на Ryanair. Оценено е, че тези инвестиции възлизат на приблизително [...] милиона германски марки и са свързани основно с общото оборудване на летището. |
| --- | --- |

(443)

Взетите предвид допълнителни разходи включват разходите за наземно обслужване, извършвано от външна фира за наземно обслужване, разходите за гориво, разходите за наемане на допълнителен персонал (8 допълнителни служители), както и разходите за маркетинг, кол център и проверки за сигурност. В допълнение са взети предвид също амортизацията и разходите за финансиране на инвестиции, дължащи се пряко на Ryanair. Оценено е, че тези инвестиции възлизат на приблизително [...] милиона германски марки и са свързани основно с общото оборудване на летището.

| (444) | Германия твърди, че разходите за инвестиции за новия пътнически терминал на стойност [...] милиона германски марки не се дължат на Ryanair. В този контекст Германия обяснява, че до изграждането на новия терминал летището не е разполагало с подходяща пътнически терминал. Ето защо, според Германия, изграждането на нов терминал е било предварително условие за стратегията за разширяване на летището чрез пътникопоток по редовни линии. Освен това, също така и в контекста на стратегията на FFHG за разширяване на товарния трафик, от летището са били предприети няколко инвестиции, които не се дължат на конкретен въздушен превозвач. Тъй като тези разходи биха били направени независимо от присъствието на Ryanair на летището, според Германия те не трябва да се вземат предвид в изчислението на допълнителната рентабилност. |
| --- | --- |

(444)

Германия твърди, че разходите за инвестиции за новия пътнически терминал на стойност [...] милиона германски марки не се дължат на Ryanair. В този контекст Германия обяснява, че до изграждането на новия терминал летището не е разполагало с подходяща пътнически терминал. Ето защо, според Германия, изграждането на нов терминал е било предварително условие за стратегията за разширяване на летището чрез пътникопоток по редовни линии. Освен това, също така и в контекста на стратегията на FFHG за разширяване на товарния трафик, от летището са били предприети няколко инвестиции, които не се дължат на конкретен въздушен превозвач. Тъй като тези разходи биха били направени независимо от присъствието на Ryanair на летището, според Германия те не трябва да се вземат предвид в изчислението на допълнителната рентабилност.

| (445) | На първо място Комисията отбелязва, че действително според бизнес плана на FFHG от 16 ноември 1998 г. за 1999 г. изграждането на нов пътнически терминал вече е било започнало (т.е. преди договарянето на споразумение с Ryanair). |
| --- | --- |

(445)

На първо място Комисията отбелязва, че действително според бизнес плана на FFHG от 16 ноември 1998 г. за 1999 г. изграждането на нов пътнически терминал вече е било започнало (т.е. преди договарянето на споразумение с Ryanair).

| (446) | На второ място, оригиналните предварителни бизнес планове, представени от Германия, показват, че изграждането на терминала и другите инфраструктурни мерки са част от преобразуването на бивша военна база на САЩ в напълно функциониращо летище за гражданско въздухоплаване (с по-широката цел да се развие летището като средство за по-добра свързаност на региона) и не се ограничават до споразумението с Ryanair от 1999 г. |
| --- | --- |

(446)

На второ място, оригиналните предварителни бизнес планове, представени от Германия, показват, че изграждането на терминала и другите инфраструктурни мерки са част от преобразуването на бивша военна база на САЩ в напълно функциониращо летище за гражданско въздухоплаване (с по-широката цел да се развие летището като средство за по-добра свързаност на региона) и не се ограничават до споразумението с Ryanair от 1999 г.

| (447) | С оглед на горните съображения Комисията счита, че предварителното изчисление, проведено от FFHG, се основава на реалистични предположения и правилно не са взети предвид разходите за инфраструктура. Освен това, въпреки че предварителното изчисление на рентабилността не обхваща целия период, то установява, че още от първата година споразумението с Ryanair от 1999 г. ще осигури положителен принос за печалбата на летището. |
| --- | --- |

(447)

С оглед на горните съображения Комисията счита, че предварителното изчисление, проведено от FFHG, се основава на реалистични предположения и правилно не са взети предвид разходите за инфраструктура. Освен това, въпреки че предварителното изчисление на рентабилността не обхваща целия период, то установява, че още от първата година споразумението с Ryanair от 1999 г. ще осигури положителен принос за печалбата на летището.

Втора оценка от FFHG на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г.

Втора оценка от FFHG на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г.

| (448) | В контекста на обсъжданията в надзорния съвет на FFHG във връзка с привличането на нови клиенти (Ryanair) (111) е проведена втора предварителна оценка на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г., обхващаща периода 1999—2003 г., както е обобщено в таблица 25. Комисията отбелязва, че и тази оценка се основава на изчисление на допълнителната рентабилност и принципите, описани в съображения 442—444. Въпреки че тази оценка се основава на по-оптимистични прогнози за броя на пътниците от предходното изчисление, и тези прогнози са потвърдени от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1).

  Таблица 25


  Оценка на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. за периода 1999—2003 г.

  [...]







  Източник: | Доклад относно летищните такси — летище Франкфурт Хан, 1999 г., и оценката на Комисията |
| --- | --- | --- |

(448)

В контекста на обсъжданията в надзорния съвет на FFHG във връзка с привличането на нови клиенти (Ryanair) (111) е проведена втора предварителна оценка на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г., обхващаща периода 1999—2003 г., както е обобщено в таблица 25. Комисията отбелязва, че и тази оценка се основава на изчисление на допълнителната рентабилност и принципите, описани в съображения 442—444. Въпреки че тази оценка се основава на по-оптимистични прогнози за броя на пътниците от предходното изчисление, и тези прогнози са потвърдени от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1).

111

Таблица 25

Таблица 25

Оценка на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. за периода 1999—2003 г.

Оценка на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. за периода 1999—2003 г.

[...]

Източник:

Източник:

| (449) | Макар че в предварителния анализ, извършен от FFHG и представен от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е било сключено споразумението, става ясно, че се е очаквало споразумението да бъде рентабилно. Комисията счита, че това предположение е било реалистично с оглед на пазарните условия по времето, когато е сключено споразумението с Ryanair от 1999 г. Прогнозите за трафика, който е основен движещ фактор за приходите от въздухоплавателна дейност, са се основавали на предпазливи предположения и са потвърдени от действителното развитие на пътникопотока на летището. Освен това се е очаквало, че произтичащите допълнителни разходи ще се запазят стабилни през периода 2000—2003 г., тъй като се е очаквало само незначително увеличение на честотите на полетите, предлагани от Ryanair. Прогнозите за приходите от невъздухоплавателни дейности също са се основавали на реалистични предположения, тъй като се е очаквало всеки пътник да похарчи на летището около [...] евро. |
| --- | --- |

(449)

Макар че в предварителния анализ, извършен от FFHG и представен от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е било сключено споразумението, става ясно, че се е очаквало споразумението да бъде рентабилно. Комисията счита, че това предположение е било реалистично с оглед на пазарните условия по времето, когато е сключено споразумението с Ryanair от 1999 г. Прогнозите за трафика, който е основен движещ фактор за приходите от въздухоплавателна дейност, са се основавали на предпазливи предположения и са потвърдени от действителното развитие на пътникопотока на летището. Освен това се е очаквало, че произтичащите допълнителни разходи ще се запазят стабилни през периода 2000—2003 г., тъй като се е очаквало само незначително увеличение на честотите на полетите, предлагани от Ryanair. Прогнозите за приходите от невъздухоплавателни дейности също са се основавали на реалистични предположения, тъй като се е очаквало всеки пътник да похарчи на летището около [...] евро.

| (450) | Комисията отбелязва, че като е взело предвид всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от дейността на Ryanair на летището, ръководството на FFHG е очаквало, че споразумението с Ryanair от 1999 г. не само ще покрие всички допълнителни разходи, но през срока си на действие ще генерира положителен принос за рентабилността на летище Франкфурт Хан с ННС в размер на [...] милиона германски марки (норма на дисконтиране = [...] %). С оглед на този очакван положителен принос се е очаквало също и цялостната дейност на летище Франкфурт Хан да стане по-рентабилна за целия срок на действие на споразумението с Ryanair от 1999 г. |
| --- | --- |

(450)

Комисията отбелязва, че като е взело предвид всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от дейността на Ryanair на летището, ръководството на FFHG е очаквало, че споразумението с Ryanair от 1999 г. не само ще покрие всички допълнителни разходи, но през срока си на действие ще генерира положителен принос за рентабилността на летище Франкфурт Хан с ННС в размер на [...] милиона германски марки (норма на дисконтиране = [...] %). С оглед на този очакван положителен принос се е очаквало също и цялостната дейност на летище Франкфурт Хан да стане по-рентабилна за целия срок на действие на споразумението с Ryanair от 1999 г.

| (451) | Въпреки че за да бъде удовлетворен тестът за ОУПИ, е достатъчно да се докаже, че приходите, които се очаква да бъдат генерирани от споразумението с дадено летище, могат да покрият очакваните допълнителни разходи по него, Комисията е провела и анализ на чувствителността, като е включила в изчислението на рентабилността разходите за амортизация на новия пътнически терминал (вж. таблица 26).

  Таблица 26


  Оценка на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. за периода 1999—2003 г. (вкл. годишната амортизация за новия пътнически терминал на стойност [...] германски марки
   (112)
  )

  [...]







  Източник: | Доклад относно летищните такси — летище Франкфурт Хан, 1999 г., и оценката на Комисията |
| --- | --- | --- |

(451)

Въпреки че за да бъде удовлетворен тестът за ОУПИ, е достатъчно да се докаже, че приходите, които се очаква да бъдат генерирани от споразумението с дадено летище, могат да покрият очакваните допълнителни разходи по него, Комисията е провела и анализ на чувствителността, като е включила в изчислението на рентабилността разходите за амортизация на новия пътнически терминал (вж. таблица 26).

Таблица 26

Таблица 26

Оценка на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. за периода 1999—2003 г. (вкл. годишната амортизация за новия пътнически терминал на стойност [...] германски марки
   (112)
  )

Оценка на допълнителната рентабилност на споразумението с Ryanair от 1999 г. за периода 1999—2003 г. (вкл. годишната амортизация за новия пътнически терминал на стойност [...] германски марки

112

)

[...]

Източник:

Източник:

| (452) | Дори и при отчитане на всички разходи за амортизация на новия пътнически терминал, може разумно да се очаква споразумението с Ryanair от 1999 г. да генерира положителна ННС от около [...] милиона германски марки (норма на дисконтиране = [...] %). |
| --- | --- |

(452)

Дори и при отчитане на всички разходи за амортизация на новия пътнически терминал, може разумно да се очаква споразумението с Ryanair от 1999 г. да генерира положителна ННС от около [...] милиона германски марки (норма на дисконтиране = [...] %).

Оценка от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г.

Оценка от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 1999 г.

| (453) | В допълнение, Ryanair също е представило оценка на рентабилността, изготвена от Oxera въз основа на наличната информация по времето на сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г., която е била предоставена от летището и Ryanair. Резултатите от това изчисление са обобщени в таблица 16. Оценката на Oxera отново показва, че може да се очаква споразумението с Ryanair от 1999 г. да донесе положителна ННС за летището. |
| --- | --- |

(453)

В допълнение, Ryanair също е представило оценка на рентабилността, изготвена от Oxera въз основа на наличната информация по времето на сключването на споразумението с Ryanair от 1999 г., която е била предоставена от летището и Ryanair. Резултатите от това изчисление са обобщени в таблица 16. Оценката на Oxera отново показва, че може да се очаква споразумението с Ryanair от 1999 г. да донесе положителна ННС за летището.

| (454) | Освен това въз основа на наличната информация Комисията счита за убедителен аргументът на Германия, че възможността да се генерира допълнителен трафик чрез споразумения с Ryanair предлага на FFHG възможност за привличане на клиенти с потенциал за растеж, за да се подобри цялостното усвояване на летището и като цяло да се намалят неговите загуби. |
| --- | --- |

(454)

Освен това въз основа на наличната информация Комисията счита за убедителен аргументът на Германия, че възможността да се генерира допълнителен трафик чрез споразумения с Ryanair предлага на FFHG възможност за привличане на клиенти с потенциал за растеж, за да се подобри цялостното усвояване на летището и като цяло да се намалят неговите загуби.

Заключение

Заключение

| (455) | След като направи анализ на споразумението и очакванията на FFHG по времето на сключване на споразумението с Ryanair от 1999 г., Комисията се убеди, че споразумението е допринесло за рентабилността на летище Франкфурт Хан, доколкото очакваните допълнителни приходи са били по-високи от очакваните допълнителни разходи. Тъй като споразумението следователно е в съответствие с принципа на ОУПИ, то не е предоставило предимство на Ryanair. |
| --- | --- |

(455)

След като направи анализ на споразумението и очакванията на FFHG по времето на сключване на споразумението с Ryanair от 1999 г., Комисията се убеди, че споразумението е допринесло за рентабилността на летище Франкфурт Хан, доколкото очакваните допълнителни приходи са били по-високи от очакваните допълнителни разходи. Тъй като споразумението следователно е в съответствие с принципа на ОУПИ, то не е предоставило предимство на Ryanair.

| (456) | Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразумението с Ryanair от 1999 г. между летище Франкфурт Хан и Ryanair не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(456)

Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразумението с Ryanair от 1999 г. между летище Франкфурт Хан и Ryanair не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.2.3.   МЯРКА 8: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2001 г.

| (457) | Комисията отбелязва, че тарифата на летищните такси от 2001 г. е влязла в сила на 1 октомври 2001 г. По това време Ryanair е било основната пътническа авиокомпания, осъществяваща дейност на летище Франкфурт Хан, тъй като Volare и Air Polonia са започнали дейност на летището едва през 2003 г., а Wizzair и Iceland Express едва през 2005 г. |
| --- | --- |

(457)

Комисията отбелязва, че тарифата на летищните такси от 2001 г. е влязла в сила на 1 октомври 2001 г. По това време Ryanair е било основната пътническа авиокомпания, осъществяваща дейност на летище Франкфурт Хан, тъй като Volare и Air Polonia са започнали дейност на летището едва през 2003 г., а Wizzair и Iceland Express едва през 2005 г.

| (458) | Тарифата на летищните такси от 2001 г. се прилага за всички въздушни превозвачи, използващи летище Франкфурт Хан, и предлага както гъвкава, така и фиксирана маркетингова подкрепа за нови въздушни превозвачи, нови дестинации и ръст на броя на пътниците. |
| --- | --- |

(458)

Тарифата на летищните такси от 2001 г. се прилага за всички въздушни превозвачи, използващи летище Франкфурт Хан, и предлага както гъвкава, така и фиксирана маркетингова подкрепа за нови въздушни превозвачи, нови дестинации и ръст на броя на пътниците.

| (459) | Тарифата на летищните такси от 2001 г. е била въведена, за да се засили конкурентоспособността на летище Франкфурт Хан и да се подкрепи стратегията за растеж на летището по това време. |
| --- | --- |

(459)

Тарифата на летищните такси от 2001 г. е била въведена, за да се засили конкурентоспособността на летище Франкфурт Хан и да се подкрепи стратегията за растеж на летището по това време.

| (460) | В този контекст Германия твърди, че чрез тарифата на летищните такси от 2001 г. не е предоставено предимство и се съгласява с Комисията, че резултатите от теста за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г. и въвежда допълнителна маркетингова подкрепа, могат да служат като база за сравнение (вж. раздел 8.2.4). |
| --- | --- |

(460)

В този контекст Германия твърди, че чрез тарифата на летищните такси от 2001 г. не е предоставено предимство и се съгласява с Комисията, че резултатите от теста за ОУПИ за споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г. и въвежда допълнителна маркетингова подкрепа, могат да служат като база за сравнение (вж. раздел 8.2.4).

| (461) | Комисията изразява съгласие, че споразумението с Ryanair от 2002 г. може да служи като база за сравнение за тарифата на летищните такси от 2001 г., по-специално с оглед на факта, че основният въздушен превозвач на летището по времето, когато е въведена тарифата на летищните такси от 2001 г., е бил Ryanair, и че таксите, договорени в споразумението с Ryanair от 2002 г., съответстват на таксите, определени в тарифата от 2001 г. |
| --- | --- |

(461)

Комисията изразява съгласие, че споразумението с Ryanair от 2002 г. може да служи като база за сравнение за тарифата на летищните такси от 2001 г., по-специално с оглед на факта, че основният въздушен превозвач на летището по времето, когато е въведена тарифата на летищните такси от 2001 г., е бил Ryanair, и че таксите, договорени в споразумението с Ryanair от 2002 г., съответстват на таксите, определени в тарифата от 2001 г.

Заключение

Заключение

| (462) | С оглед на изчислението на допълнителната рентабилност, проведено в контекста на споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г., Комисията заключава, че въвеждането на тарифата на летищните такси от 2001 г. също е било в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като то е допринесло, от гледна точка на предварителната оценка, за допълнителната рентабилност на летището. |
| --- | --- |

(462)

С оглед на изчислението на допълнителната рентабилност, проведено в контекста на споразумението с Ryanair от 2002 г., което се основава на тарифата на летищните такси от 2001 г., Комисията заключава, че въвеждането на тарифата на летищните такси от 2001 г. също е било в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като то е допринесло, от гледна точка на предварителната оценка, за допълнителната рентабилност на летището.

| (463) | Тъй като поне един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че тарифата на летищните такси от 2001 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(463)

Тъй като поне един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че тарифата на летищните такси от 2001 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.2.4.   МЯРКА 9: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2002 г.

| (464) | Споразумението с Ryanair от 1999 г. е заменено от споразумението с Ryanair от 2002 г., което влиза в сила на 14 февруари 2002 г. Споразумението с Ryanair от 2002 г. е сключено за срок от [...] години (т.е. до [...]). Ryanair разполага с възможност за удължаване срока на споразумението при подобни условия до [...]. |
| --- | --- |

(464)

Споразумението с Ryanair от 1999 г. е заменено от споразумението с Ryanair от 2002 г., което влиза в сила на 14 февруари 2002 г. Споразумението с Ryanair от 2002 г. е сключено за срок от [...] години (т.е. до [...]). Ryanair разполага с възможност за удължаване срока на споразумението при подобни условия до [...].

| (465) | Преди да се вземе решение относно споразумението с Ryanair от 2002 г., FFHG е направило приблизителна оценка на рентабилността на 21 май 2001 г. (вж. таблица 27).

  Таблица 27


  Оценка на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г.









  Приходи/оборот на полет
  (132,30 пътника на полет) | Единица | Сума на полет | Разходи/оборот на полет в DM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Приходи от продажба на билети | Полети | [...] | [...] |
| Пътническа такса (маркетингова подкрепа под 3,52 DM) (113) | Пътн. | [...] | [...] |
| Такса за сигурност | Пътн. | [...] | [...] |
| Гориво | м3 | [...] | [...] |
| Оборот от невъздухоплавателни дейности (базова година 2000 г.) | Пътн. | [...] | [...] |
| Паркинг | Пътн. | [...] | [...] |
| Общ оборот на полет | | | [...] |
| Променливи разходи на полет | | | |
| Работни заплати |
| Операции | Часове | [...] | [...] |
| Перонно обслужване | Часове | [...] | [...] |
| Съоръжения за преминаване на контрол (114) |
| — | общи оперативни разходи за доставки |

(465)

Преди да се вземе решение относно споразумението с Ryanair от 2002 г., FFHG е направило приблизителна оценка на рентабилността на 21 май 2001 г. (вж. таблица 27).

Таблица 27

Таблица 27

Оценка на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г.

Оценка на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г.

Приходи/оборот на полет

(132,30 пътника на полет)

Единица

Сума на полет

Разходи/оборот на полет в DM

Приходи от продажба на билети

Полети

[...]

[...]

Пътническа такса (маркетингова подкрепа под 3,52 DM) (113)

113

Пътн.

[...]

[...]

Такса за сигурност

Пътн.

[...]

[...]

Гориво

м3

3

[...]

[...]

Оборот от невъздухоплавателни дейности (базова година 2000 г.)

Пътн.

[...]

[...]

Паркинг

Пътн.

[...]

[...]

Общ оборот на полет

Общ оборот на полет

[...]

Променливи разходи на полет

Променливи разходи на полет

Работни заплати

Операции

Часове

[...]

[...]

Перонно обслужване

Часове

[...]

[...]

Съоръжения за преминаване на контрол (114)

114

—

общи оперативни разходи за доставки

Полет

[...]

[...]

| — | 1 превозно средство за ескорт „follow me“ |
| --- | --- |

—

1 превозно средство за ескорт „follow me“

Полет

[...]

[...]

| — | 1 превозно средство за транспорт на товари |
| --- | --- |

—

1 превозно средство за транспорт на товари

Полет

[...]

[...]

| — | 1 превозно средство за канализационни отпадъци |
| --- | --- |

—

1 превозно средство за канализационни отпадъци

Полет

[...]

[...]

| — | 1 превозно средство за зареждане с вода |
| --- | --- |

—

1 превозно средство за зареждане с вода

Полет

[...]

[...]

| — | 1 наземно съоръжение за електрозахранване |
| --- | --- |

—

1 наземно съоръжение за електрозахранване

Полет

[...]

[...]

| — | 1 превозно средство за изтласкване |
| --- | --- |

—

1 превозно средство за изтласкване

Полет

[...]

[...]

Регистрация на пътници и багаж

| — | регистрация на пътник (обща сума за регистрация) |
| --- | --- |

—

регистрация на пътник (обща сума за регистрация)

Полет

[...]

[...]

| — | регистрация на багаж (обща сума за регистрация) |
| --- | --- |

—

регистрация на багаж (обща сума за регистрация)

Полет

[...]

[...]

| — | проверка на пътниците |
| --- | --- |

—

проверка на пътниците

Пътн.

[...]

[...]

Общо променливи разходи на полет

Общо променливи разходи на полет

[...]

Deckungsbeitrag I на полет

Deckungsbeitrag

[...]

Deckungsbeitrag I на година
   (115)

Deckungsbeitrag

115

[...]

Подкрепа за нови маршрути (116)

116

[...]

Амортизации на инвестициите, дължащи се на Ryanair (117)

117

[...]

Разходи за финансиране на гореспоменатите инвестиции (лихвен процент: 5 %)

[...]

Допълнителна печалба годишно

Допълнителна печалба годишно

[...]

| Източник: | Доклад на PWC за 2006 г., стр. 34, и оценка от FFHG на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г., 21 май 2001 г. |
| --- | --- |

Източник:

Източник:

Доклад на PWC за 2006 г., стр. 34, и оценка от FFHG на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г., 21 май 2001 г.

| (466) | Макар че оценката от FFHG на рентабилността, представена от Германия, не включва прогноза за целия период, обхванат от споразумението с Ryanair от 2002 г., явно се е очаквало това споразумение да бъде рентабилно от първата година на дейността на Ryanair. Въпреки че ОУПИ обикновено би изготвил изчисление за целия срок на дадено споразумение, в настоящия случай, поради факта, че се очаква споразумението да генерира положителен принос още от първата година — дори ако броят на пътниците, както и очакваните приходи, се запазят стабилни (а в действителност се е очаквало те да се увеличат) — FFHG с основание е могло да очаква, че споразумението ще осигури цялостен положителен принос за неговата рентабилност (вж. съображение 471). |
| --- | --- |

(466)

Макар че оценката от FFHG на рентабилността, представена от Германия, не включва прогноза за целия период, обхванат от споразумението с Ryanair от 2002 г., явно се е очаквало това споразумение да бъде рентабилно от първата година на дейността на Ryanair. Въпреки че ОУПИ обикновено би изготвил изчисление за целия срок на дадено споразумение, в настоящия случай, поради факта, че се очаква споразумението да генерира положителен принос още от първата година — дори ако броят на пътниците, както и очакваните приходи, се запазят стабилни (а в действителност се е очаквало те да се увеличат) — FFHG с основание е могло да очаква, че споразумението ще осигури цялостен положителен принос за неговата рентабилност (вж. съображение 471).

| (467) | Допълнителните приходи, взети предвид в тази оценка на рентабилността, включват приходи от въздухоплавателни дейности и приходи от други невъздухоплавателни дейности, както е посочено в споразумението с Ryanair от 2002 г., както и приходи от безмитна и друга търговия. Решаващият движещ фактор за прогнозираните приходи е очакваният пътникопоток. Що се отнася до последния, очаква се FFHG да обслужи приблизително 392 137 пътници на Ryanair през 2002 г. (118). Тази прогноза за трафика е дори надвишена от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1). |
| --- | --- |

(467)

Допълнителните приходи, взети предвид в тази оценка на рентабилността, включват приходи от въздухоплавателни дейности и приходи от други невъздухоплавателни дейности, както е посочено в споразумението с Ryanair от 2002 г., както и приходи от безмитна и друга търговия. Решаващият движещ фактор за прогнозираните приходи е очакваният пътникопоток. Що се отнася до последния, очаква се FFHG да обслужи приблизително 392 137 пътници на Ryanair през 2002 г. (118). Тази прогноза за трафика е дори надвишена от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1).

118

| (468) | Дори ако в оценката на рентабилността от FFHG „подкрепата за нови маршрути“ би била подценена, както твърди Lufthansa, по-високата маркетингова подкрепа би се уравновесила с по-високите приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, дължащи се на по-големия обем на пътниците. |
| --- | --- |

(468)

Дори ако в оценката на рентабилността от FFHG „подкрепата за нови маршрути“ би била подценена, както твърди Lufthansa, по-високата маркетингова подкрепа би се уравновесила с по-високите приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, дължащи се на по-големия обем на пътниците.

| (469) | Допълнителните разходи, които са взети предвид, включват разходи за наземно обслужване, извършвано от външна фирма за наземно обслужване, разходи за наемане на допълнителен персонал, разходи за маркетинг и разкриване на нови маршрути и проверки за сигурност. В допълнение са взети предвид също амортизацията и разходите за финансиране на инвестиции, дължащи се пряко на Ryanair. Оценено е, че тези инвестиции възлизат на приблизително [...] милиона германски марки и са свързани с разширяването на пътническия терминал. Въпреки че се е смятало, че терминалът не се дължи на Ryanair, в изчислението на FFHG са взети предвид очакваните допълнителни инвестиционни разходи за терминала. |
| --- | --- |

(469)

Допълнителните разходи, които са взети предвид, включват разходи за наземно обслужване, извършвано от външна фирма за наземно обслужване, разходи за наемане на допълнителен персонал, разходи за маркетинг и разкриване на нови маршрути и проверки за сигурност. В допълнение са взети предвид също амортизацията и разходите за финансиране на инвестиции, дължащи се пряко на Ryanair. Оценено е, че тези инвестиции възлизат на приблизително [...] милиона германски марки и са свързани с разширяването на пътническия терминал. Въпреки че се е смятало, че терминалът не се дължи на Ryanair, в изчислението на FFHG са взети предвид очакваните допълнителни инвестиционни разходи за терминала.

| (470) | Макар че в оценката на рентабилността, изготвена от FFHG и представена от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е било сключено споразумението с Ryanair от 2002 г., става ясно, че се е очаквало споразумението да бъде рентабилно. Комисията отбелязва, че с оглед на пазарните условия по времето, когато е направено предварителното изчисление, предположението в основата на това изчисление е било обосновано. По-специално, очакваният обем на пътниците дори е бил надвишен от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1), което е довело до по-високи приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности. |
| --- | --- |

(470)

Макар че в оценката на рентабилността, изготвена от FFHG и представена от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е било сключено споразумението с Ryanair от 2002 г., става ясно, че се е очаквало споразумението да бъде рентабилно. Комисията отбелязва, че с оглед на пазарните условия по времето, когато е направено предварителното изчисление, предположението в основата на това изчисление е било обосновано. По-специално, очакваният обем на пътниците дори е бил надвишен от действителното развитие на пътникопотока на летището (вж. таблица 1), което е довело до по-високи приходи от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности.

| (471) | Комисията отбелязва, че като е взело предвид всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от дейността на Ryanair на летището, ръководството на FFHG е очаквало, че споразумението с Ryanair от 2002 г. ще генерира през срока си на действие положителен принос за рентабилността на летище Франкфурт Хан с ННС в размер на поне [...] милиона германски марки (норма на дисконтиране = [...] %) (119). Комисията отбелязва, че с оглед на действителното развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан ННС, изчислена въз основа на споразумението с Ryanair от 2002 г., изглежда подценява реалната допълнителна рентабилност на това споразумение. |
| --- | --- |

(471)

Комисията отбелязва, че като е взело предвид всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от дейността на Ryanair на летището, ръководството на FFHG е очаквало, че споразумението с Ryanair от 2002 г. ще генерира през срока си на действие положителен принос за рентабилността на летище Франкфурт Хан с ННС в размер на поне [...] милиона германски марки (норма на дисконтиране = [...] %) (119). Комисията отбелязва, че с оглед на действителното развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан ННС, изчислена въз основа на споразумението с Ryanair от 2002 г., изглежда подценява реалната допълнителна рентабилност на това споразумение.

119

| (472) | Нещо повече, предвид факта, че се е очаквало споразумението с Ryanair от 2002 г. (не само да покрие всички допълнителни разходи, но и) да допринесе положително за рентабилността на FFHG, се е очаквало също и цялостната дейност на летище Франкфурт Хан да стане по-рентабилна през срока на действие на споразумението с Ryanair от 2002 г. |
| --- | --- |

(472)

Нещо повече, предвид факта, че се е очаквало споразумението с Ryanair от 2002 г. (не само да покрие всички допълнителни разходи, но и) да допринесе положително за рентабилността на FFHG, се е очаквало също и цялостната дейност на летище Франкфурт Хан да стане по-рентабилна през срока на действие на споразумението с Ryanair от 2002 г.

Оценка от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г.

Оценка от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г.

| (473) | В допълнение, и Ryanair е представило оценка на рентабилността, изготвена от Oxera въз основа на наличната информация по времето на сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г. (която е била предоставена от летището и Ryanair). Резултатите от това изчисление са обобщени в таблица 17. Въз основа на теста за инвеститор в условията на пазарна икономика (ИУПИ) на споразумението с Ryanair от 2002 г., проведен от Oxera, Комисията е извършила анализ на чувствителността по отношение на приходите от невъздухоплавателни дейности, взети предвид при оценката. |
| --- | --- |

(473)

В допълнение, и Ryanair е представило оценка на рентабилността, изготвена от Oxera въз основа на наличната информация по времето на сключването на споразумението с Ryanair от 2002 г. (която е била предоставена от летището и Ryanair). Резултатите от това изчисление са обобщени в таблица 17. Въз основа на теста за инвеститор в условията на пазарна икономика (ИУПИ) на споразумението с Ryanair от 2002 г., проведен от Oxera, Комисията е извършила анализ на чувствителността по отношение на приходите от невъздухоплавателни дейности, взети предвид при оценката.

| (474) | Дори и ако приходите от невъздухоплавателни дейности биха били намалени средно с 20 % — с цел да се извърши оценка на чувствителността на предположените приходи от невъздухоплавателни дейности — ННС на споразумението с Ryanair от 2002 г. би възлязла на [...] милиона евро, при условие че всички други предположения се запазят непроменени (вж. таблица 28).

  Таблица 28


  Коригирана оценка от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г. (намаление на приходите от невъздухоплавателни дейности с 20 %)

  [...] |
| --- | --- |

(474)

Дори и ако приходите от невъздухоплавателни дейности биха били намалени средно с 20 % — с цел да се извърши оценка на чувствителността на предположените приходи от невъздухоплавателни дейности — ННС на споразумението с Ryanair от 2002 г. би възлязла на [...] милиона евро, при условие че всички други предположения се запазят непроменени (вж. таблица 28).

Таблица 28

Таблица 28

Коригирана оценка от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г. (намаление на приходите от невъздухоплавателни дейности с 20 %)

Коригирана оценка от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г. (намаление на приходите от невъздухоплавателни дейности с 20 %)

[...]

Заключение

Заключение

| (475) | След като направи анализ на оценката от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г. и очакванията на FFHG по времето на сключване на това споразумение, Комисията се убеди, че с основание може да се счита, че споразумението допринася за рентабилността на летище Франкфурт Хан (с оглед на пазарните условия по това време), доколкото очакваните допълнителни приходи са били по-високи от очакваните допълнителни разходи Тъй като споразумението с Ryanair от 2002 г. следователно е в съответствие с принципа на ОУПИ, то не е предоставило предимство на Ryanair. |
| --- | --- |

(475)

След като направи анализ на оценката от Oxera на рентабилността на споразумението с Ryanair от 2002 г. и очакванията на FFHG по времето на сключване на това споразумение, Комисията се убеди, че с основание може да се счита, че споразумението допринася за рентабилността на летище Франкфурт Хан (с оглед на пазарните условия по това време), доколкото очакваните допълнителни приходи са били по-високи от очакваните допълнителни разходи Тъй като споразумението с Ryanair от 2002 г. следователно е в съответствие с принципа на ОУПИ, то не е предоставило предимство на Ryanair.

| (476) | Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразумението с Ryanair от 2002 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(476)

Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразумението с Ryanair от 2002 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

8.2.5.   МЯРКА 10: СПОРАЗУМЕНИЕТО С RYANAIR ОТ 2005 г.

| (477) | На 4 ноември 2005 г. е договорено изменение на споразумението с Ryanair от 2002 г., „Споразумение между Ryanair и Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH. Доставка на самолети — между 6 и 18 в периода 2005—2012 г.“ („споразумението с Ryanair от 2005 г.“). На 18 ноември 2005 г. сключването на споразумението с Ryanair от 2005 г. е одобрено от надзорния съвет на FFHG. Споразумението с Ryanair от 2005 г. е в сила до [...]. |
| --- | --- |

(477)

На 4 ноември 2005 г. е договорено изменение на споразумението с Ryanair от 2002 г., „Споразумение между Ryanair и Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH. Доставка на самолети — между 6 и 18 в периода 2005—2012 г.“ („споразумението с Ryanair от 2005 г.“). На 18 ноември 2005 г. сключването на споразумението с Ryanair от 2005 г. е одобрено от надзорния съвет на FFHG. Споразумението с Ryanair от 2005 г. е в сила до [...].

Споразумение между Ryanair и Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH. Доставка на самолети — между 6 и 18 в периода 2005—2012 г.

| (478) | Германия също така твърди, че споразумението с Ryanair от 2005 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ. В подкрепа на това Германия е предоставила тест за ОУПИ, проведен от PWC. В теста за ОУПИ на PWC се съпоставят два сценария, за да се определи допълнително въздействие на споразумението с Ryanair от 2005 г.: i) предварителен бизнес план на FFHG с ангажиране на Ryanair и ii) алтернативен сценарий с предварителен бизнес план на FFHG без ангажиране на Ryanair. Допълнителните парични потоци се изчисляват като разликата между двата сценария (както е обобщено в таблица 29).

  Таблица 29


  Тест за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г.

  [...]







  Източник: | Доклад на PWC от 2006 г., стр. 88 и 89. |
| --- | --- | --- |

(478)

Германия също така твърди, че споразумението с Ryanair от 2005 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ. В подкрепа на това Германия е предоставила тест за ОУПИ, проведен от PWC. В теста за ОУПИ на PWC се съпоставят два сценария, за да се определи допълнително въздействие на споразумението с Ryanair от 2005 г.: i) предварителен бизнес план на FFHG с ангажиране на Ryanair и ii) алтернативен сценарий с предварителен бизнес план на FFHG без ангажиране на Ryanair. Допълнителните парични потоци се изчисляват като разликата между двата сценария (както е обобщено в таблица 29).

Таблица 29

Таблица 29

Тест за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г.

Тест за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г.

[...]

Източник:

Източник:

| (479) | Комисията счита, че допълнителните парични потоци, определени като разликата между двата сценария, отчитат всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от присъствието на Ryanair на летището. В допълнение изчислението на рентабилността отчита и инвестициите, произтичащи от присъствието на Ryanair на летището. Според допълнителния тест за ОУПИ, проведен от PWC след решението за откриване на процедурата от 2008 г., инвестиции на обща стойност [...] милиона евро могат да бъдат приписани на Ryanair, докато останалите [...] милиона евро са свързани с изграждането на товарната инфраструктура на летището (т.е. общо [...] милиона евро). |
| --- | --- |

(479)

Комисията счита, че допълнителните парични потоци, определени като разликата между двата сценария, отчитат всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от присъствието на Ryanair на летището. В допълнение изчислението на рентабилността отчита и инвестициите, произтичащи от присъствието на Ryanair на летището. Според допълнителния тест за ОУПИ, проведен от PWC след решението за откриване на процедурата от 2008 г., инвестиции на обща стойност [...] милиона евро могат да бъдат приписани на Ryanair, докато останалите [...] милиона евро са свързани с изграждането на товарната инфраструктура на летището (т.е. общо [...] милиона евро).

| (480) | Комисията отбелязва, че като е взело предвид всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от дейността на Ryanair на летището, ръководството на FFHG е очаквало, че споразумението с Ryanair от 2005 г. ще генерира през срока си на действие положителен принос за рентабилността на летище Франкфурт Хан с ННС в размер на поне [...] милиона евро (норма на дисконтиране = [...] %). (120) |
| --- | --- |

(480)

Комисията отбелязва, че като е взело предвид всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от дейността на Ryanair на летището, ръководството на FFHG е очаквало, че споразумението с Ryanair от 2005 г. ще генерира през срока си на действие положителен принос за рентабилността на летище Франкфурт Хан с ННС в размер на поне [...] милиона евро (норма на дисконтиране = [...] %). (120)

120

| (481) | В този контекст Комисията отбелязва, че с оглед на пазарните условия и значителния ръст на нискотарифните превозвачи от 2000 г. насам предположенията, залегнали в основата на предварителния бизнес план, изглеждат реалистични. В същото време, с оглед на дългосрочния хоризонт на планиране на действителното развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан ННС, изчислена въз основа на [...] % норма на дисконтиране, може да не отчита в достатъчна степен рисковете, които могат да засегнат основополагащите предположения. |
| --- | --- |

(481)

В този контекст Комисията отбелязва, че с оглед на пазарните условия и значителния ръст на нискотарифните превозвачи от 2000 г. насам предположенията, залегнали в основата на предварителния бизнес план, изглеждат реалистични. В същото време, с оглед на дългосрочния хоризонт на планиране на действителното развитие на пътникопотока на летище Франкфурт Хан ННС, изчислена въз основа на [...] % норма на дисконтиране, може да не отчита в достатъчна степен рисковете, които могат да засегнат основополагащите предположения.

| (482) | Поради това Комисията е извършила оценка на чувствителността на нормата на дисконтиране (вж. таблица 30). При прилагане на [...] % норма на дисконтиране ННС все още е в размер на [...] милиона евро. Нещо повече, дори ако се счете, че [...] % норма на дисконтиране отново не би позволила да се отстрани всяка несигурност по отношение на дългосрочните прогнози за пътникопотока, е необходимо да се вземе предвид, че се е очаквало споразумението да генерира положителен принос за рентабилността на FFHG още от първата година нататък и че за FFHG изглежда не е имало основателна причина, с оглед на цялостното развитие на пазара, да очаква спад през следващите години.

  Таблица 30


  Тест за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г. — оценка на чувствителността на нормата на дисконтиране

  [...] |
| --- | --- |

(482)

Поради това Комисията е извършила оценка на чувствителността на нормата на дисконтиране (вж. таблица 30). При прилагане на [...] % норма на дисконтиране ННС все още е в размер на [...] милиона евро. Нещо повече, дори ако се счете, че [...] % норма на дисконтиране отново не би позволила да се отстрани всяка несигурност по отношение на дългосрочните прогнози за пътникопотока, е необходимо да се вземе предвид, че се е очаквало споразумението да генерира положителен принос за рентабилността на FFHG още от първата година нататък и че за FFHG изглежда не е имало основателна причина, с оглед на цялостното развитие на пазара, да очаква спад през следващите години.

Таблица 30

Таблица 30

Тест за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г. — оценка на чувствителността на нормата на дисконтиране

Тест за ОУПИ на споразумението с Ryanair от 2005 г. — оценка на чувствителността на нормата на дисконтиране

[...]

Заключение

Заключение

| (483) | По отношение на проведения анализ на допълнителната рентабилност Комисията стигна до заключението, че споразумението с Ryanair от 2005 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като то е допринесло допълнително, от гледна точка на предварителната оценка и с оглед на пазарните условия, за рентабилността на летищния оператор. Съответно Комисията стигна до заключението, че решението на FFHG да сключи споразумението с Ryanair от 2005 г. не предоставя на въздушния превозвач икономическо предимство, което той не би получил при нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(483)

По отношение на проведения анализ на допълнителната рентабилност Комисията стигна до заключението, че споразумението с Ryanair от 2005 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като то е допринесло допълнително, от гледна точка на предварителната оценка и с оглед на пазарните условия, за рентабилността на летищния оператор. Съответно Комисията стигна до заключението, че решението на FFHG да сключи споразумението с Ryanair от 2005 г. не предоставя на въздушния превозвач икономическо предимство, което той не би получил при нормални пазарни условия.

| (484) | Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразумението с Ryanair от 2005 г. между летище Франкфурт Хан и Ryanair не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (121). |
| --- | --- |

(484)

Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразумението с Ryanair от 2005 г. между летище Франкфурт Хан и Ryanair не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (121).

121

8.2.6.   МЯРКА 11: ТАРИФА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ ОТ 2006 г.

| (485) | Тарифата на летищните такси от 2006 г. влиза в сила на 1 юни 2006 г. и заменя тарифата на летищните такси от 2001 г. Тя обаче следва едни и същи основни принципи като тарифата на летищните такси от 2001 г. Промените в сравнение с тарифата от 2001 г. са свързани с таксите за излитане и кацане, таксата за пътници, както и маркетинговата подкрепа за разкриването на нов маршрут и генерирания обем на трафика в зависимост от общия брой на пътниците (заминаващи и пристигащи пътници, превозвани от въздушния превозвач). |
| --- | --- |

(485)

Тарифата на летищните такси от 2006 г. влиза в сила на 1 юни 2006 г. и заменя тарифата на летищните такси от 2001 г. Тя обаче следва едни и същи основни принципи като тарифата на летищните такси от 2001 г. Промените в сравнение с тарифата от 2001 г. са свързани с таксите за излитане и кацане, таксата за пътници, както и маркетинговата подкрепа за разкриването на нов маршрут и генерирания обем на трафика в зависимост от общия брой на пътниците (заминаващи и пристигащи пътници, превозвани от въздушния превозвач).

| (486) | Германия твърди, че Ryanair не е получило никакво предимство чрез тарифата на летищните такси от 2006 г. Първо, Германия обосновава различните пътнически такси с довода, че те са били разработени с цел да се предложи стимул за други нискотарифни превозвачи, като същевременно се покриват оперативните разходи на летището. Предоставянето на намаление на таксите в зависимост от пътникопотока, твърди Германия, е обичаен подход на националните и международните летища. Тъй като прагът за получаване на отстъпки е бил много нисък, а именно 100 000 пътници годишно, тези отстъпки са били достъпни и за по-малки въздушни превозвачи. |
| --- | --- |

(486)

Германия твърди, че Ryanair не е получило никакво предимство чрез тарифата на летищните такси от 2006 г. Първо, Германия обосновава различните пътнически такси с довода, че те са били разработени с цел да се предложи стимул за други нискотарифни превозвачи, като същевременно се покриват оперативните разходи на летището. Предоставянето на намаление на таксите в зависимост от пътникопотока, твърди Германия, е обичаен подход на националните и международните летища. Тъй като прагът за получаване на отстъпки е бил много нисък, а именно 100 000 пътници годишно, тези отстъпки са били достъпни и за по-малки въздушни превозвачи.

| (487) | В подкрепа на това Германия е представила предварителна оценка на рентабилността, в която сценарий с въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г. се съпоставя със сценарий без въвеждането на тази тарифа, както е обобщено в таблица 31. Комисията счита, че с оглед на пазарните условия и реалните резултати от дейността на FFHG по това време изчислението на рентабилността е основано на реалистични предположения.

  Таблица 31


  Оценка на рентабилността на тарифата на летищните такси от 2006 г.













  В хил. евро | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA при тарифата на летищните такси от 2006 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA без тарифата на летищните такси от 2006 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Допълнителен ефект от тарифата на летищните такси от 2006 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Източник: Доклад на PWC, 2006 г., стр. 57. |

(487)

В подкрепа на това Германия е представила предварителна оценка на рентабилността, в която сценарий с въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г. се съпоставя със сценарий без въвеждането на тази тарифа, както е обобщено в таблица 31. Комисията счита, че с оглед на пазарните условия и реалните резултати от дейността на FFHG по това време изчислението на рентабилността е основано на реалистични предположения.

Таблица 31

Таблица 31

Оценка на рентабилността на тарифата на летищните такси от 2006 г.

Оценка на рентабилността на тарифата на летищните такси от 2006 г.

В хил. евро

В хил. евро

2006 г.

2006 г.

2007 г.

2007 г.

2008 г.

2008 г.

2009 г.

2009 г.

2010 г.

2010 г.

2011 г.

2011 г.

EBITDA при тарифата на летищните такси от 2006 г.

EBITDA при тарифата на летищните такси от 2006 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA без тарифата на летищните такси от 2006 г.

EBITDA без тарифата на летищните такси от 2006 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Допълнителен ефект от тарифата на летищните такси от 2006 г.

Допълнителен ефект от тарифата на летищните такси от 2006 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Източник: Доклад на PWC, 2006 г., стр. 57.

Източник:

| (488) | Както е посочено в раздел 8.2.1, може да се счита, че споразуменията, сключени между въздушни превозвачи и летище, издържат на теста за ОУПИ, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Летището следва да докаже, че при изготвяне на споразумението с даден въздушен превозвач (например индивидуален договор или обща схема на летищни такси) то е в състояние да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, докато то е в сила, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни средносрочни перспективи. |
| --- | --- |

(488)

Както е посочено в раздел 8.2.1, може да се счита, че споразуменията, сключени между въздушни превозвачи и летище, издържат на теста за ОУПИ, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Летището следва да докаже, че при изготвяне на споразумението с даден въздушен превозвач (например индивидуален договор или обща схема на летищни такси) то е в състояние да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, докато то е в сила, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни средносрочни перспективи.

ex ante

| (489) | Освен това, за да се оцени дали споразумение, сключено между летище и въздушен превозвач, издържа на теста за ОУПИ, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности на въздушния превозвач трябва да бъдат взети предвид заедно с летищните такси, от които са приспаднати отстъпките, маркетинговата подкрепа или схемите за стимулиране. По подобен начин трябва да бъдат взети предвид всички очаквани разходи, поети допълнително от летището във връзка с дейността на въздушния превозвач на летището. Тези допълнителни разходи могат да обхващат всички категории разходи и инвестиции, като например допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, възникнали поради дейността на въздушния превозвач на летището. Например, ако летището има нужда да се разшири или да построи нов терминал или други съоръжения, главно за да отговори на потребностите на конкретен въздушен превозвач, тези разходи следва да бъдат взети под внимание при изчисляването на допълнителните разходи. За разлика от тях разходите, които летището така или иначе би трябвало да направи независимо от споразумението с въздушния превозвач, не следва да се вземат под внимание при теста за ОУПИ. |
| --- | --- |

(489)

Освен това, за да се оцени дали споразумение, сключено между летище и въздушен превозвач, издържа на теста за ОУПИ, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности на въздушния превозвач трябва да бъдат взети предвид заедно с летищните такси, от които са приспаднати отстъпките, маркетинговата подкрепа или схемите за стимулиране. По подобен начин трябва да бъдат взети предвид всички очаквани разходи, поети допълнително от летището във връзка с дейността на въздушния превозвач на летището. Тези допълнителни разходи могат да обхващат всички категории разходи и инвестиции, като например допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, възникнали поради дейността на въздушния превозвач на летището. Например, ако летището има нужда да се разшири или да построи нов терминал или други съоръжения, главно за да отговори на потребностите на конкретен въздушен превозвач, тези разходи следва да бъдат взети под внимание при изчисляването на допълнителните разходи. За разлика от тях разходите, които летището така или иначе би трябвало да направи независимо от споразумението с въздушния превозвач, не следва да се вземат под внимание при теста за ОУПИ.

| (490) | По отношение на оценката на рентабилността, извършена от FFHG преди въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г., Комисията счита, че всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от въвеждането на тази тарифа, са били взети под внимание и са основани на разумни предположения, при отчитане на пазарните условия и реалните резултати на FFHG. Тарифата на летищните такси от 2006 г. не е ограничена във времето, поради което е било достатъчно летищният оператор да изчисли общата рентабилност на тарифата от 2006 г. за няколко последователни години. Нещо повече, FFHG е можело по всяко време да внася промени в тарифата на летищните такси, в случай че се докаже, че генерираните приходи не са достатъчни за покриване на допълнителните разходи, произтичащи от въздушните превозвачи, които използват тази тарифа. В допълнение, тъй като Ryanair е сключило индивидуален договор, тарифата не се е прилагала за основния въздушен превозвач (с дял от пътниците около 90 %), а се е прилагала за останалите въздушни превозвачи с дял от пътниците около 10 %. Следователно допълнителните разходи за тарифата на летищните такси от 2006 г. са били много ограничени и FFHG е очаквало да бъде в състояние да използва по-добре своите ресурси. |
| --- | --- |

(490)

По отношение на оценката на рентабилността, извършена от FFHG преди въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г., Комисията счита, че всички допълнителни разходи и приходи, произтичащи от въвеждането на тази тарифа, са били взети под внимание и са основани на разумни предположения, при отчитане на пазарните условия и реалните резултати на FFHG. Тарифата на летищните такси от 2006 г. не е ограничена във времето, поради което е било достатъчно летищният оператор да изчисли общата рентабилност на тарифата от 2006 г. за няколко последователни години. Нещо повече, FFHG е можело по всяко време да внася промени в тарифата на летищните такси, в случай че се докаже, че генерираните приходи не са достатъчни за покриване на допълнителните разходи, произтичащи от въздушните превозвачи, които използват тази тарифа. В допълнение, тъй като Ryanair е сключило индивидуален договор, тарифата не се е прилагала за основния въздушен превозвач (с дял от пътниците около 90 %), а се е прилагала за останалите въздушни превозвачи с дял от пътниците около 10 %. Следователно допълнителните разходи за тарифата на летищните такси от 2006 г. са били много ограничени и FFHG е очаквало да бъде в състояние да използва по-добре своите ресурси.

| (491) | Макар че в предварителния анализ, извършен от FFHG и представен от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е била приведена в действие тарифата на летищните такси от 2006 г., става ясно, че се е очаквало тарифата да бъде рентабилна от първата година нататък. |
| --- | --- |

(491)

Макар че в предварителния анализ, извършен от FFHG и представен от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е била приведена в действие тарифата на летищните такси от 2006 г., става ясно, че се е очаквало тарифата да бъде рентабилна от първата година нататък.

| (492) | Освен това, предвид високите постоянни разходи и много ограничените допълнителни разходи, свързани с предоставянето на услуги по тарифата на летищните такси от 2006 г., тези прогнози не са чувствителни към предположенията, свързани с цялостното развитие на трафика. |
| --- | --- |

(492)

Освен това, предвид високите постоянни разходи и много ограничените допълнителни разходи, свързани с предоставянето на услуги по тарифата на летищните такси от 2006 г., тези прогнози не са чувствителни към предположенията, свързани с цялостното развитие на трафика.

Заключение

Заключение

| (493) | По отношение на направеното изчисление на допълнителната рентабилност Комисията стигна до заключението, че въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като то е допринесло допълнително, от гледна точка на предварителната оценка, за рентабилността на летището. По-специално, всички разходи на летището, произтичащи от въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г., са били покрити от приходите (от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности), произтичащи от въвеждането на тази тарифа, с разумен марж на печалба. Освен това с основание е можело да се очаква разходите, които могат да се отнесат пряко към отделни споразумения с конкретни въздушни превозвачи, да бъдат надвишени от приходите, дължащи се на присъствието на тези въздушни превозвачи (вж. раздел 8.2.5). Следователно с основание е можело да се очаква тарифата на летищните такси от 2006 г. (с оглед на пазарните условия по времето на въвеждането ѝ) да допринесе за общата рентабилност на летището в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(493)

По отношение на направеното изчисление на допълнителната рентабилност Комисията стигна до заключението, че въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като то е допринесло допълнително, от гледна точка на предварителната оценка, за рентабилността на летището. По-специално, всички разходи на летището, произтичащи от въвеждането на тарифата на летищните такси от 2006 г., са били покрити от приходите (от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности), произтичащи от въвеждането на тази тарифа, с разумен марж на печалба. Освен това с основание е можело да се очаква разходите, които могат да се отнесат пряко към отделни споразумения с конкретни въздушни превозвачи, да бъдат надвишени от приходите, дължащи се на присъствието на тези въздушни превозвачи (вж. раздел 8.2.5). Следователно с основание е можело да се очаква тарифата на летищните такси от 2006 г. (с оглед на пазарните условия по времето на въвеждането ѝ) да допринесе за общата рентабилност на летището в дългосрочен план.

| (494) | Съответно Комисията стигна до заключението, че тарифата на летищните такси от 2006 г. не предоставя на въздушните превозвачи икономическо предимство, което те не биха получили при нормални пазарни условия. Нещо повече, тя е била достъпна за всички потенциални ползватели на летището при прозрачни и недискриминационни условия. Следователно тарифата на летищните такси от 2006 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(494)

Съответно Комисията стигна до заключението, че тарифата на летищните такси от 2006 г. не предоставя на въздушните превозвачи икономическо предимство, което те не биха получили при нормални пазарни условия. Нещо повече, тя е била достъпна за всички потенциални ползватели на летището при прозрачни и недискриминационни условия. Следователно тарифата на летищните такси от 2006 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

9.   ПРАВОМЕРНОСТ НА ПОМОЩТА

ПРАВОМЕРНОСТ НА ПОМОЩТА

| (495) | В съответствие с член 108, параграф 3 от Договора държавите членки са длъжни да уведомяват Комисията за своите планове за предоставяне или изменение на дадена помощ и не могат да привеждат в действие предложените мерки преди постановяването на окончателно решение. |
| --- | --- |

(495)

В съответствие с член 108, параграф 3 от Договора държавите членки са длъжни да уведомяват Комисията за своите планове за предоставяне или изменение на дадена помощ и не могат да привеждат в действие предложените мерки преди постановяването на окончателно решение.

| (496) | Тъй като мерки с номера 1, 2, 3, 4, 5, 6 и 12 вече са били предоставени на разположение на FFHG или отпуснати по неотменим начин с предоставянето на право на FFHG да получи съответните средства, Комисията счита, че Германия не е спазила забраната, съдържаща се в член 108, параграф 3 от Договора (122). |
| --- | --- |

(496)

Тъй като мерки с номера 1, 2, 3, 4, 5, 6 и 12 вече са били предоставени на разположение на FFHG или отпуснати по неотменим начин с предоставянето на право на FFHG да получи съответните средства, Комисията счита, че Германия не е спазила забраната, съдържаща се в член 108, параграф 3 от Договора (122).

122

10.   ПРАВНА ОЦЕНКА: СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА

ПРАВНА ОЦЕНКА: СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА

10.1.   ПРИЛОЖИМОСТТА НА НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2014 г. И 2005 г.

ПРИЛОЖИМОСТТА НА НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2014 г. И 2005 г.

| (497) | В член 107, параграф 3 от Договора са предвидени някои изключения от общото правило в член 107, параграф 1 от Договора, че държавната помощ не е съвместима с вътрешния пазар. По-конкретно, член 107, параграф 3, буква в) от Договора гласи, че: „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(497)

В член 107, параграф 3 от Договора са предвидени някои изключения от общото правило в член 107, параграф 1 от Договора, че държавната помощ не е съвместима с вътрешния пазар. По-конкретно, член 107, параграф 3, буква в) от Договора гласи, че: „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.

| (498) | В това отношение Насоките от 2014 г. определят рамка за оценяване на това дали помощта за летища може да бъде обявена за съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(498)

В това отношение Насоките от 2014 г. определят рамка за оценяване на това дали помощта за летища може да бъде обявена за съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

| (499) | Съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията счита, че Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (123) се прилага за неправомерна инвестиционна помощ за летища. Във връзка с това, ако неправомерната инвестиционна помощ е отпусната преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага правилата за съвместимост, които са били в сила по времето, когато тази неправомерна инвестиционна помощ е била отпусната. В съответствие с това в случай на неправомерна инвестиционна помощ за летища, отпусната преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага принципите, съдържащи се в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (124). |
| --- | --- |

(499)

Съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията счита, че Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (123) се прилага за неправомерна инвестиционна помощ за летища. Във връзка с това, ако неправомерната инвестиционна помощ е отпусната преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага правилата за съвместимост, които са били в сила по времето, когато тази неправомерна инвестиционна помощ е била отпусната. В съответствие с това в случай на неправомерна инвестиционна помощ за летища, отпусната преди 4 април 2014 г., Комисията ще прилага принципите, съдържащи се в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (124).

123

124

| (500) | В съответствие с Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията счита също така, че разпоредбите на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ не следва да се прилагат за дела за неправомерна оперативна помощ за летища, предоставена преди 4 април 2014 г. Вместо това Комисията ще прилага принципите, определени в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., по отношение на всички случаи на оперативна помощ за летища (помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление), дори когато помощта е била предоставена преди 4 април 2014 г. и преди началото на преходния период. (125) |
| --- | --- |

(500)

В съответствие с Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията счита също така, че разпоредбите на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ не следва да се прилагат за дела за неправомерна оперативна помощ за летища, предоставена преди 4 април 2014 г. Вместо това Комисията ще прилага принципите, определени в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., по отношение на всички случаи на оперативна помощ за летища (помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление), дори когато помощта е била предоставена преди 4 април 2014 г. и преди началото на преходния период. (125)

125

| (501) | Комисията вече заключи в съображение 496, че мерките предмет на оценка представляват неправомерна държавна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г. |
| --- | --- |

(501)

Комисията вече заключи в съображение 496, че мерките предмет на оценка представляват неправомерна държавна помощ, предоставена преди 4 април 2014 г.

10.2.   РАЗГРАНИЧЕНИЕ МЕЖДУ ИНВЕСТИЦИОННА И ОПЕРАТИВНА ПОМОЩ

РАЗГРАНИЧЕНИЕ МЕЖДУ ИНВЕСТИЦИОННА И ОПЕРАТИВНА ПОМОЩ

| (502) | С оглед на разпоредбите в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., посочени в съображения 499—500, Комисията трябва да определи дали въпросните мерки представляват неправомерна инвестиционна или оперативна помощ. |
| --- | --- |

(502)

С оглед на разпоредбите в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., посочени в съображения 499—500, Комисията трябва да определи дали въпросните мерки представляват неправомерна инвестиционна или оперативна помощ.

| (503) | Съгласно точка 25, подточка 18 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. „инвестиционна помощ“ означава „помощ за финансирането на дълготрайни капиталови активи, по-конкретно за покриване на недостига на финансиране на капиталови разходи“. Освен това съгласно тази разпоредба инвестиционната помощ може да се отнася както за авансово плащане (тоест за покриване на първоначални инвестиционни разходи), така и за помощ, изплатена под формата на периодични вноски (за покриване на капиталовите разходи, изразени в годишна амортизация и разходи за финансиране). |
| --- | --- |

(503)

Съгласно точка 25, подточка 18 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. „инвестиционна помощ“ означава „помощ за финансирането на дълготрайни капиталови активи, по-конкретно за покриване на недостига на финансиране на капиталови разходи“. Освен това съгласно тази разпоредба инвестиционната помощ може да се отнася както за авансово плащане (тоест за покриване на първоначални инвестиционни разходи), така и за помощ, изплатена под формата на периодични вноски (за покриване на капиталовите разходи, изразени в годишна амортизация и разходи за финансиране).

| (504) | От друга страна, оперативната помощ означава помощ, която покрива всички или част от оперативните разходи на дадено летище, определени като „разходите (...), свързани с предоставянето на летищни услуги, включително категории разходи като разходите за персонал, услугите, поверени на външни изпълнители, комуникациите, управлението на отпадъци, енергията, поддръжката, наемите и администрацията, но от тях се изключват капиталовите разходи, подкрепата за търговска реализация и други стимули, предоставени на авиокомпаниите от летището, както и разходите за дейности, попадащи в обхвата на публичната политика“. (126) |
| --- | --- |

(504)

От друга страна, оперативната помощ означава помощ, която покрива всички или част от оперативните разходи на дадено летище, определени като „разходите (...), свързани с предоставянето на летищни услуги, включително категории разходи като разходите за персонал, услугите, поверени на външни изпълнители, комуникациите, управлението на отпадъци, енергията, поддръжката, наемите и администрацията, но от тях се изключват капиталовите разходи, подкрепата за търговска реализация и други стимули, предоставени на авиокомпаниите от летището, както и разходите за дейности, попадащи в обхвата на публичната политика“. (126)

126

| (505) | В светлината на тези определения може да се счита, че увеличенията на капитала и преките безвъзмездни средства, които са били свързани с инвестиционни проекти, представляват инвестиционна помощ в полза на FFHG. |
| --- | --- |

(505)

В светлината на тези определения може да се счита, че увеличенията на капитала и преките безвъзмездни средства, които са били свързани с инвестиционни проекти, представляват инвестиционна помощ в полза на FFHG.

| (506) | За разлика от тях, частта от прехвърлените годишни загуби, използвана за покриване на годишните загуби от дейността на FFHG (127), след приспадане на разходите, включени в EBITDA, които попадат в обхвата на публичната политика, установени в раздел 8.1.4.1, представлява оперативна помощ в полза на FFHG. |
| --- | --- |

(506)

За разлика от тях, частта от прехвърлените годишни загуби, използвана за покриване на годишните загуби от дейността на FFHG (127), след приспадане на разходите, включени в EBITDA, които попадат в обхвата на публичната политика, установени в раздел 8.1.4.1, представлява оперативна помощ в полза на FFHG.

127

| (507) | На последно място, частта от прехвърлените годишни загуби, с която се покриват загубите на FFHG, които все още не са включени в EBITDA (т.е. годишната амортизация на активи, разходите за финансиране и др.), след приспадане на разходите, попадащи в обхвата на публичната политика, установени в раздел 8.1.4.1, представлява инвестиционна помощ. |
| --- | --- |

(507)

На последно място, частта от прехвърлените годишни загуби, с която се покриват загубите на FFHG, които все още не са включени в EBITDA (т.е. годишната амортизация на активи, разходите за финансиране и др.), след приспадане на разходите, попадащи в обхвата на публичната политика, установени в раздел 8.1.4.1, представлява инвестиционна помощ.

| (508) | Както бе обяснено по-рано, във всички случаи ще бъде разгледана само подкрепата, предоставена след решението по делото Aéroports de Paris от 12 декември 2000 г. |
| --- | --- |

(508)

Както бе обяснено по-рано, във всички случаи ще бъде разгледана само подкрепата, предоставена след решението по делото Aéroports de Paris от 12 декември 2000 г.

10.3.   СЪВМЕСТИМОСТ НА ИНВЕСТИЦИОННАТА ПОМОЩ СЪГЛАСНО НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2005 г.

СЪВМЕСТИМОСТ НА ИНВЕСТИЦИОННАТА ПОМОЩ СЪГЛАСНО НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2005 г.

| (509) | Съгласно точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. Комисията трябва да провери дали са спазени следните кумулативни условия:






  а) | изграждането и експлоатацията на инфраструктурата изпълняват ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и т.н.); |
| --- | --- | --- |

(509)

Съгласно точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. Комисията трябва да провери дали са спазени следните кумулативни условия:

а)

изграждането и експлоатацията на инфраструктурата изпълняват ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и т.н.);

| б) | инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел; |
| --- | --- |

б)

инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел;

| в) | инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, особено по отношение на използването на съществуващата инфраструктура; |
| --- | --- |

в)

инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, особено по отношение на използването на съществуващата инфраструктура;

| г) | всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат равен и недискриминационен достъп до нея; и |
| --- | --- |

г)

всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат равен и недискриминационен достъп до нея; и

| д) | развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на интереса на Съюза. |
| --- | --- |

д)

развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на интереса на Съюза.

| (510) | Освен това, за да бъде съвместима, държавната помощ за летища — като всяка друга мярка за държавна помощ — трябва да има стимулиращ ефект и да бъде необходима и пропорционална на поставената легитимна цел. |
| --- | --- |

(510)

Освен това, за да бъде съвместима, държавната помощ за летища — като всяка друга мярка за държавна помощ — трябва да има стимулиращ ефект и да бъде необходима и пропорционална на поставената легитимна цел.

| (511) | Германия твърди, че инвестиционната помощ в полза на FFHG отговаря на всички критерии за съвместимост, включени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(511)

Германия твърди, че инвестиционната помощ в полза на FFHG отговаря на всички критерии за съвместимост, включени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

а)   
  Помощта допринася за ясно определена цел от общ интерес

Помощта допринася за ясно определена цел от общ интерес

| (512) | Инвестиционната помощ в полза на FFHG има за цел да бъдат финансирани по-нататъшното превръщане на бившата военна база на САЩ в гражданско летище и да бъде значително развита инфраструктурата на летището. Тези мерки осигуряват значителен принос за регионалното развитие и свързаността на региона Хунсрюк и за създаването на нови работни места в областта, чиято икономика е засегната от затварянето на военната база на САЩ, както и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(512)

Инвестиционната помощ в полза на FFHG има за цел да бъдат финансирани по-нататъшното превръщане на бившата военна база на САЩ в гражданско летище и да бъде значително развита инфраструктурата на летището. Тези мерки осигуряват значителен принос за регионалното развитие и свързаността на региона Хунсрюк и за създаването на нови работни места в областта, чиято икономика е засегната от затварянето на военната база на САЩ, както и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (513) | Както беше посочено от Германия, регионът Хунсрюк е заобиколен от редица области (като окръг Биркенфелд), отбелязани като региони, нуждаещи се от подкрепа в рамките на задачата за подобряване на регионалната икономическа структура („Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“). В действителност в рамките на разглеждания период окръг Биркенфелд е считан, поне отчасти, за един от регионите с брутен вътрешен продукт (БВП) под средния за Съюза (128). |
| --- | --- |

(513)

Както беше посочено от Германия, регионът Хунсрюк е заобиколен от редица области (като окръг Биркенфелд), отбелязани като региони, нуждаещи се от подкрепа в рамките на задачата за подобряване на регионалната икономическа структура („Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“). В действителност в рамките на разглеждания период окръг Биркенфелд е считан, поне отчасти, за един от регионите с брутен вътрешен продукт (БВП) под средния за Съюза (128).

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

128

| (514) | Комисията счита, че развитието на летище Франкфурт Хан е допринесло значително и за създаването на нови работни места в регион Хунсрюк. Както беше посочено от Германия, при отчитане на всички летищни дейности, през 2012 г. летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в региона Хунсрюк, като 74 % от тях са позиции на пълен работен ден, а 90 % от тези служители живеят в този регион. |
| --- | --- |

(514)

Комисията счита, че развитието на летище Франкфурт Хан е допринесло значително и за създаването на нови работни места в регион Хунсрюк. Както беше посочено от Германия, при отчитане на всички летищни дейности, през 2012 г. летище Франкфурт Хан е създало 3 063 работни места в региона Хунсрюк, като 74 % от тях са позиции на пълен работен ден, а 90 % от тези служители живеят в този регион.

| (515) | Освен това развитието на летище Франкфурт Хан има също така положителни косвени, предизвикани и катализиращи въздействия по отношение на създаването на работни места в региона, както и по отношение на регионалното развитие като цяло чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. Според предоставената от Германия информация летище Франкфурт Хан допринася значително за развитието на входящия (приблизително 33 % от пътниците, което представлява приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) в провинция Райнланд-Пфалц. Както беше посочено от Германия, 88 % от пристигащите пътници остават в региона поне за една нощ и са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки през 2005 г. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават за поне една нощувка, а повече от 80 % от тях остават дори от два до десет дни, те генерират общ оборот от около 133,7 милиона евро годишно. Освен това входящият туризъм е довел до откриването на приблизително 11 000 работни места в Райнланд-Пфалц. |
| --- | --- |

(515)

Освен това развитието на летище Франкфурт Хан има също така положителни косвени, предизвикани и катализиращи въздействия по отношение на създаването на работни места в региона, както и по отношение на регионалното развитие като цяло чрез увеличаване на броя на икономическите и туристическите дейности. Според предоставената от Германия информация летище Франкфурт Хан допринася значително за развитието на входящия (приблизително 33 % от пътниците, което представлява приблизително 1 милион пътници през 2005 г.) и изходящия туризъм (приблизително 67 % от пътниците) в провинция Райнланд-Пфалц. Както беше посочено от Германия, 88 % от пристигащите пътници остават в региона поне за една нощ и са генерирали приблизително 5,7 милиона нощувки през 2005 г. Тъй като 88 % от пристигащите туристи от Франкфурт Хан остават за поне една нощувка, а повече от 80 % от тях остават дори от два до десет дни, те генерират общ оборот от около 133,7 милиона евро годишно. Освен това входящият туризъм е довел до откриването на приблизително 11 000 работни места в Райнланд-Пфалц.

| (516) | Въпросните финансирани инвестиции спомагат също така за подобряване на достъпността на региона. Увеличаването на броя на нерентабилните летища (или създаването на допълнителен неизползван капацитет) обаче не допринася за постигането на цел от общ интерес. В настоящия случай Комисията преценява, че инвестиционната помощ не води до такова увеличение на броя, което би намалило средносрочните перспективи за използването на съществуващата инфраструктура на други намиращи се в съседство летища. Действително в радиус от 100 километра или 60 минути време за пътуване от летище Франкфурт Хан няма други летища. Най-близко разположените до Франкфурт Хан летища са летище Франкфурт на Майн, което се намира на 115 километра разстояние или 1 час и 15 минути път с автомобил, и летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути време за пътуване (111 километра). |
| --- | --- |

(516)

Въпросните финансирани инвестиции спомагат също така за подобряване на достъпността на региона. Увеличаването на броя на нерентабилните летища (или създаването на допълнителен неизползван капацитет) обаче не допринася за постигането на цел от общ интерес. В настоящия случай Комисията преценява, че инвестиционната помощ не води до такова увеличение на броя, което би намалило средносрочните перспективи за използването на съществуващата инфраструктура на други намиращи се в съседство летища. Действително в радиус от 100 километра или 60 минути време за пътуване от летище Франкфурт Хан няма други летища. Най-близко разположените до Франкфурт Хан летища са летище Франкфурт на Майн, което се намира на 115 километра разстояние или 1 час и 15 минути път с автомобил, и летище Люксембург, което се намира на 1 час и 30 минути време за пътуване (111 километра).

| (517) | Летище Франкфурт на Майн е международен летищен център с голямо разнообразие от дестинации, който се обслужва предимно от мрежови превозвачи, предлагащи свързващи полети, докато летище Франкфурт Хан обслужва нискотарифни полети от точка до точка. От 2000 г. насам трафикът на летище Франкфурт на Майн постепенно се е увеличавал и от 49,4 милиона пътници през 2000 г. е достигнал до приблизително 58 милиона през 2012 г. През този период обаче растежът е бил засегнат от проблеми, свързани с натовареността и ограниченията на капацитета. Както бе посочено от Германия, ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато са били превишавани. Поради това според Германия, и по-специално с оглед на неговия лиценз за 24-часово опериране, летище Франкфурт Хан е имало важна роля за предоставянето на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. Действително до 2009 г. Fraport е било мажоритарен акционер във FFHG, оператора на летище Франкфурт Хан (2,7 милиона пътници през 2013 г., около 4 милиона пътници в пиковия период през 2007 г.) и оператора на летище Франкфурт на Майн (58 милиона пътници и 2,1 милиона товари) и като такъв е следвало стратегия за диверсификация. |
| --- | --- |

(517)

Летище Франкфурт на Майн е международен летищен център с голямо разнообразие от дестинации, който се обслужва предимно от мрежови превозвачи, предлагащи свързващи полети, докато летище Франкфурт Хан обслужва нискотарифни полети от точка до точка. От 2000 г. насам трафикът на летище Франкфурт на Майн постепенно се е увеличавал и от 49,4 милиона пътници през 2000 г. е достигнал до приблизително 58 милиона през 2012 г. През този период обаче растежът е бил засегнат от проблеми, свързани с натовареността и ограниченията на капацитета. Както бе посочено от Германия, ограниченията на капацитета на летище Франкфурт на Майн непрекъснато са били превишавани. Поради това според Германия, и по-специално с оглед на неговия лиценз за 24-часово опериране, летище Франкфурт Хан е имало важна роля за предоставянето на допълнителен капацитет с цел облекчаване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. Действително до 2009 г. Fraport е било мажоритарен акционер във FFHG, оператора на летище Франкфурт Хан (2,7 милиона пътници през 2013 г., около 4 милиона пътници в пиковия период през 2007 г.) и оператора на летище Франкфурт на Майн (58 милиона пътници и 2,1 милиона товари) и като такъв е следвало стратегия за диверсификация.

| (518) | Летище Люксембург, което е най-близко намиращото се летище до Франкфурт Хан, но въпреки това на разстояние около 111 километра или 1 час и 30 минути път с автомобил, през 2008 г. е имало около 1,7 милиона пътници и е отбелязало бърз растеж до 2,2 милиона през 2013 г. Въпреки че по отношение на пътникопотока летище Люксембург е малко по-малко от летище Франкфурт Хан, неговата дейност по превоз на товари е значително по-голяма — 674 000 тона през 2013 г. То предлага разнообразие от редовни полети до европейските столици и чартърни полети до дестинации за отдих. Изборът на дестинациите до голяма степен отговаря на нуждите на служителите на финансовите и международните институции, намиращи се в Люксембург. |
| --- | --- |

(518)

Летище Люксембург, което е най-близко намиращото се летище до Франкфурт Хан, но въпреки това на разстояние около 111 километра или 1 час и 30 минути път с автомобил, през 2008 г. е имало около 1,7 милиона пътници и е отбелязало бърз растеж до 2,2 милиона през 2013 г. Въпреки че по отношение на пътникопотока летище Люксембург е малко по-малко от летище Франкфурт Хан, неговата дейност по превоз на товари е значително по-голяма — 674 000 тона през 2013 г. То предлага разнообразие от редовни полети до европейските столици и чартърни полети до дестинации за отдих. Изборът на дестинациите до голяма степен отговаря на нуждите на служителите на финансовите и международните институции, намиращи се в Люксембург.

| (519) | Летище Саарбрюкен е разположено на около 128 километра от летище Франкфурт Хан, което се равнява на повече от 2 часа път с автомобил. Освен това Франкфурт Хан е обслужвано главно от нискотарифни превозвачи (Ryanair), а превозът на товари представлява доста важен елемент в неговия стопански модел, докато летище Саарбрюкен предлага предимно редовни полети до вътрешни дестинации и въздушният товарен транспорт на него е ограничен. |
| --- | --- |

(519)

Летище Саарбрюкен е разположено на около 128 километра от летище Франкфурт Хан, което се равнява на повече от 2 часа път с автомобил. Освен това Франкфурт Хан е обслужвано главно от нискотарифни превозвачи (Ryanair), а превозът на товари представлява доста важен елемент в неговия стопански модел, докато летище Саарбрюкен предлага предимно редовни полети до вътрешни дестинации и въздушният товарен транспорт на него е ограничен.

| (520) | По отношение на летище Цвайбрюкен Германия подчертава, че разстоянието от 127 километра до летище Франкфурт Хан съответства на време за пътуване от 1 час и 27 минути с автомобил или около 4 часа с влак. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния превоз на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на взаимозаменяемост на летищата. |
| --- | --- |

(520)

По отношение на летище Цвайбрюкен Германия подчертава, че разстоянието от 127 километра до летище Франкфурт Хан съответства на време за пътуване от 1 час и 27 минути с автомобил или около 4 часа с влак. Освен това Германия твърди, че при разглеждането на въздушния превоз на пътници и товари в периода 2005—2012 г. не може да се заключи, че е налице отношение на взаимозаменяемост на летищата.

| (521) | Комисията отбелязва, че е налице известно припокриване на дейностите на летищата Франкфурт Хан и Цвайбрюкен, тъй като последното летище извършва и въздушен превоз на товари, а обслужваните от летище Цвайбрюкен дестинации са предимно за чартърен трафик. В тази връзка Комисията отбелязва, че превозът на товари обикновено е много по-мобилен от превоза на пътници (129). Като цяло се счита, че зоната на обслужване на товарните летища обхваща радиус от поне 200 километра или 2 часа време за пътуване. Въз основа на мнения от сектора се предполага, че пътуване с камион до половин ден (т.е. до 12 часа пътуване с камион) като цяло би било приемливо за спедиторите, за да транспортират стоките си (130). Освен това чартърният въздушен транспорт като цяло е също така по-малко чувствителен и при него може да се приеме пътуване с автомобил до 2 часа. |
| --- | --- |

(521)

Комисията отбелязва, че е налице известно припокриване на дейностите на летищата Франкфурт Хан и Цвайбрюкен, тъй като последното летище извършва и въздушен превоз на товари, а обслужваните от летище Цвайбрюкен дестинации са предимно за чартърен трафик. В тази връзка Комисията отбелязва, че превозът на товари обикновено е много по-мобилен от превоза на пътници (129). Като цяло се счита, че зоната на обслужване на товарните летища обхваща радиус от поне 200 километра или 2 часа време за пътуване. Въз основа на мнения от сектора се предполага, че пътуване с камион до половин ден (т.е. до 12 часа пътуване с камион) като цяло би било приемливо за спедиторите, за да транспортират стоките си (130). Освен това чартърният въздушен транспорт като цяло е също така по-малко чувствителен и при него може да се приеме пътуване с автомобил до 2 часа.

129

130

| (522) | Същевременно следва да се отбележи, че преди навлизането на пазара на Цвайбрюкен през 2006 г., летище Франкфурт Хан вече е било утвърдено летище с повече от 3 милиона пътници и 123 000 тона товари. С оглед на историческото развитие на двете летища, тяхното географско разположение и наличния свободен капацитет на летище Франкфурт Хан към момента на навлизане на летище Цвайбрюкен на търговския авиационен пазар през 2006 г., Комисията заключава, че по-скоро откриването на летище Цвайбрюкен е представлявало ненужно дублиране на инфраструктура. |
| --- | --- |

(522)

Същевременно следва да се отбележи, че преди навлизането на пазара на Цвайбрюкен през 2006 г., летище Франкфурт Хан вече е било утвърдено летище с повече от 3 милиона пътници и 123 000 тона товари. С оглед на историческото развитие на двете летища, тяхното географско разположение и наличния свободен капацитет на летище Франкфурт Хан към момента на навлизане на летище Цвайбрюкен на търговския авиационен пазар през 2006 г., Комисията заключава, че по-скоро откриването на летище Цвайбрюкен е представлявало ненужно дублиране на инфраструктура.

| (523) | Поради това Комисията заключава, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не представляват дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура. Дори напротив, летище Франкфурт Хан е имало важна роля за намаляването на натовареността на летище Франкфурт на Майн, без да се ограничават плановете за разширяване на това летище. Без инвестициите на летище Франкфурт Хан е бил налице действителен риск от това регионът да не бъде обслужван в достатъчна степен с оглед на неговите транспортни нужди. |
| --- | --- |

(523)

Поради това Комисията заключава, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не представляват дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура. Дори напротив, летище Франкфурт Хан е имало важна роля за намаляването на натовареността на летище Франкфурт на Майн, без да се ограничават плановете за разширяване на това летище. Без инвестициите на летище Франкфурт Хан е бил налице действителен риск от това регионът да не бъде обслужван в достатъчна степен с оглед на неговите транспортни нужди.

| (524) | Следователно, в контекста на изложеното в съображения 512—523 Комисията достига да заключението, че инвестиционната помощ за изграждането и експлоатацията на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан отговаря на ясно определена цел от общ интерес, а именно регионалното икономическо развитие, създаването на работни места и подобряването на достъпността на региона. |
| --- | --- |

(524)

Следователно, в контекста на изложеното в съображения 512—523 Комисията достига да заключението, че инвестиционната помощ за изграждането и експлоатацията на инфраструктурата на летище Франкфурт Хан отговаря на ясно определена цел от общ интерес, а именно регионалното икономическо развитие, създаването на работни места и подобряването на достъпността на региона.

б)   
  Инфраструктурата е необходима и пропорционална на целта

Инфраструктурата е необходима и пропорционална на целта

| (525) | Според Германия инвестициите са били предприети в съответствие с нуждите (и поради това са пропорционални) и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона и за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(525)

Според Германия инвестициите са били предприети в съответствие с нуждите (и поради това са пропорционални) и изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона и за да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (526) | Въз основа на предоставената от Германия информация Комисията се съгласява, че финансираните инвестиции са били необходими и пропорционални на целта от общ интерес. В действителност без тези инвестиции превръщането на бившата база на САЩ в напълно функциониращо гражданско летище не би могло да бъде завършено. Изграждането на съоръжения за пътниците и товарите и на стоянки, както и модернизацията на пътеките за рулиране, са били необходими, за да бъдат доразвити свързаните с граждански полети операции. Следователно изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона. |
| --- | --- |

(526)

Въз основа на предоставената от Германия информация Комисията се съгласява, че финансираните инвестиции са били необходими и пропорционални на целта от общ интерес. В действителност без тези инвестиции превръщането на бившата база на САЩ в напълно функциониращо гражданско летище не би могло да бъде завършено. Изграждането на съоръжения за пътниците и товарите и на стоянки, както и модернизацията на пътеките за рулиране, са били необходими, за да бъдат доразвити свързаните с граждански полети операции. Следователно изградената инфраструктура е била необходима за летището, за да обслужва свързаността и развитието на региона.

| (527) | Освен това инфраструктурният проект е бил осъществен само до степен, необходима за постигане на поставените цели: въпреки че инфраструктурата е била изградена за максимален пътникопоток от около 4—5 милиона пътници и 500 000 тона товари, статистическите данни за трафика, представени в таблица 1 и таблица 2, показват постоянно увеличение на пътникопотока до 2007 г., когато е достигнал рекордната стойност от 4 милиона пътници (последван от спад до 2,7 милиона през 2013 г. поради описаните в съображение 532 причини), а обемът на товарите се е увеличил до над 500 000 тона през 2011 г. Това означава, че очакваното търсене по отношение на трафика като цяло е съответствало на действителното търсене и че инвестициите не са били непропорционално големи. |
| --- | --- |

(527)

Освен това инфраструктурният проект е бил осъществен само до степен, необходима за постигане на поставените цели: въпреки че инфраструктурата е била изградена за максимален пътникопоток от около 4—5 милиона пътници и 500 000 тона товари, статистическите данни за трафика, представени в таблица 1 и таблица 2, показват постоянно увеличение на пътникопотока до 2007 г., когато е достигнал рекордната стойност от 4 милиона пътници (последван от спад до 2,7 милиона през 2013 г. поради описаните в съображение 532 причини), а обемът на товарите се е увеличил до над 500 000 тона през 2011 г. Това означава, че очакваното търсене по отношение на трафика като цяло е съответствало на действителното търсене и че инвестициите не са били непропорционално големи.

| (528) | Въпреки че е важно да се избегне инвестиране, което води до дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура, настоящият случай не е такъв. Както вече бе посочено в съображения 516—523, на разстояние 100 километра и време за пътуване 60 минути няма други летища, а дори и да бъде взета предвид по-голяма зона на обслужване, няма да са налице ефекти на дублиране. Най-близкото летище е летище Франкфурт на Майн, чиято натовареност е трябвало да бъде намалена от летище Франкфурт Хан. |
| --- | --- |

(528)

Въпреки че е важно да се избегне инвестиране, което води до дублиране на съществуваща нерентабилна инфраструктура, настоящият случай не е такъв. Както вече бе посочено в съображения 516—523, на разстояние 100 километра и време за пътуване 60 минути няма други летища, а дори и да бъде взета предвид по-голяма зона на обслужване, няма да са налице ефекти на дублиране. Най-близкото летище е летище Франкфурт на Майн, чиято натовареност е трябвало да бъде намалена от летище Франкфурт Хан.

| (529) | С оглед на тези обстоятелства Комисията счита, че това условие за съвместимост е изпълнено. |
| --- | --- |

(529)

С оглед на тези обстоятелства Комисията счита, че това условие за съвместимост е изпълнено.

в)   
  Инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване

Инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване

| (530) | Германия твърди, че преди вземането на решението за допълнителното развитие на летищната инфраструктура външни експерти са извършили прогнозни проучвания на трафика, за да се определи потенциалът на трафика на летище Франкфурт Хан. |
| --- | --- |

(530)

Германия твърди, че преди вземането на решението за допълнителното развитие на летищната инфраструктура външни експерти са извършили прогнозни проучвания на трафика, за да се определи потенциалът на трафика на летище Франкфурт Хан.

| (531) | Предоставената информация показва, че към онзи момент външните експерти са прогнозирали значителен ръст от 0,3 милиона пътници през 2000 г. до 3,8 милиона пътници до 2010 г. (вж. фигури 2, 3 и 4). По отношение на развитието на превоза на товари експертите са прогнозирали увеличение от 151 000 тона през 2001 г. до 386 000 тона през 2010 г. (вж. фигура 5), като ръстът в сектора на превоз на товари между 2006 г. и 2010 г. се дължи на товарните полети, отклонени от летище Франкфурт на Майн поради забрана за нощни полети. Тези прогнози обаче биха могли да бъдат изпълнени единствено при реализиране на инвестициите в планирания размер. |
| --- | --- |

(531)

Предоставената информация показва, че към онзи момент външните експерти са прогнозирали значителен ръст от 0,3 милиона пътници през 2000 г. до 3,8 милиона пътници до 2010 г. (вж. фигури 2, 3 и 4). По отношение на развитието на превоза на товари експертите са прогнозирали увеличение от 151 000 тона през 2001 г. до 386 000 тона през 2010 г. (вж. фигура 5), като ръстът в сектора на превоз на товари между 2006 г. и 2010 г. се дължи на товарните полети, отклонени от летище Франкфурт на Майн поради забрана за нощни полети. Тези прогнози обаче биха могли да бъдат изпълнени единствено при реализиране на инвестициите в планирания размер.

| (532) | Комисията отбелязва, че тези прогнози за трафика (вж. съображение 531) са били потвърдени от реалното развитие на трафика на летище Франкфурт Хан (вж. таблица 1 и таблица 2). През 2007 г. летище Франкфурт Хан е обслужило около 4 милиона пътници. След период на значителен растеж, през последните години въздушният трафик в Германия и в Съюза беше неблагоприятно засегнат от икономическата и финансовата криза през 2008—2009 г., което доведе до намаляване на въздушния превоз на пътници в Германия през 2009 г. Развитието на пътникопотока на летище Франкфурт Хан беше повлияно допълнително от въвеждането през 2011 г. на такса за пътниците във въздушния транспорт в Германия. В момента летище Франкфурт Хан обслужва около 2,7 милиона пътници годишно. По отношение на товарните превози летище Франкфурт Хан е обслужило 565 000 тона товари през 2011 г. Поради обявяване в несъстоятелност на един от клиентите му летището е обслужило само 447 000 тона товари през 2013 г. |
| --- | --- |

(532)

Комисията отбелязва, че тези прогнози за трафика (вж. съображение 531) са били потвърдени от реалното развитие на трафика на летище Франкфурт Хан (вж. таблица 1 и таблица 2). През 2007 г. летище Франкфурт Хан е обслужило около 4 милиона пътници. След период на значителен растеж, през последните години въздушният трафик в Германия и в Съюза беше неблагоприятно засегнат от икономическата и финансовата криза през 2008—2009 г., което доведе до намаляване на въздушния превоз на пътници в Германия през 2009 г. Развитието на пътникопотока на летище Франкфурт Хан беше повлияно допълнително от въвеждането през 2011 г. на такса за пътниците във въздушния транспорт в Германия. В момента летище Франкфурт Хан обслужва около 2,7 милиона пътници годишно. По отношение на товарните превози летище Франкфурт Хан е обслужило 565 000 тона товари през 2011 г. Поради обявяване в несъстоятелност на един от клиентите му летището е обслужило само 447 000 тона товари през 2013 г.

| (533) | Следователно с оглед на тези факти може да се заключи, че летище Франкфурт Хан вече използва по-голямата част от капацитета си и че средносрочните перспективи за използването на капацитета са били задоволителни. |
| --- | --- |

(533)

Следователно с оглед на тези факти може да се заключи, че летище Франкфурт Хан вече използва по-голямата част от капацитета си и че средносрочните перспективи за използването на капацитета са били задоволителни.

г)   
  Равен и недискриминационен достъп до инфраструктурата

Равен и недискриминационен достъп до инфраструктурата

| (534) | Всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Наистина приложимите на летище Франкфурт Хан летищни такси са публично достъпни за всички потенциални и настоящи ползватели на летището по прозрачен и недискриминационен начин. Всички разлики в реално заплатените летищни такси за използване на инфраструктурата са се дължали на търговски оправдана диференциация (131). |
| --- | --- |

(534)

Всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат достъп до летището при равни и недискриминационни условия. Наистина приложимите на летище Франкфурт Хан летищни такси са публично достъпни за всички потенциални и настоящи ползватели на летището по прозрачен и недискриминационен начин. Всички разлики в реално заплатените летищни такси за използване на инфраструктурата са се дължали на търговски оправдана диференциация (131).

131

| (535) | Поради това Комисията счита, че това условие е изпълнено. |
| --- | --- |

(535)

Поради това Комисията счита, че това условие е изпълнено.

д)   
  Търговията не е засегната до степен, противоречаща на общия интерес

Търговията не е засегната до степен, противоречаща на общия интерес

| (536) | Съгласно точка 39 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. категорията на летището може да укаже степента, до която летищата се конкурират едно с друго, и следователно и степента, до която публично финансиране, предоставено в полза на летището, може да наруши конкуренцията. |
| --- | --- |

(536)

Съгласно точка 39 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. категорията на летището може да укаже степента, до която летищата се конкурират едно с друго, и следователно и степента, до която публично финансиране, предоставено в полза на летището, може да наруши конкуренцията.

| (537) | В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или разстояние от 100 километра) няма други летища, експлоатирани за търговски цели. Дори ако бъде разширена зоната на обслужване, Комисията счита, че тази помощ не създава неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(537)

В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или разстояние от 100 километра) няма други летища, експлоатирани за търговски цели. Дори ако бъде разширена зоната на обслужване, Комисията счита, че тази помощ не създава неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки.

| (538) | Що се отнася до летище Франкфурт на Майн (най-близкото летище е на разстояние около 115 километра и 1 час и 15 минути време за пътуване), инвестициите на летище Франкфурт Хан не са довели до отрицателни заместващи ефекти. Всъщност преди да поеме експлоатацията на летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било летищен оператор на летище Франкфурт на Майн, но въпреки това е инвестирало в летище Франкфурт Хан с оглед да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн, тъй като според прогнозите за този летищен център неговият капацитет ще бъде изчерпан бързо. По-специално един от основните фактори, които е трябвало да бъдат взети под внимание на летище Франкфурт на Майн, е била забраната за нощни полети, тъй като летище Франкфурт Хан е имало лиценз за 24-часово опериране. |
| --- | --- |

(538)

Що се отнася до летище Франкфурт на Майн (най-близкото летище е на разстояние около 115 километра и 1 час и 15 минути време за пътуване), инвестициите на летище Франкфурт Хан не са довели до отрицателни заместващи ефекти. Всъщност преди да поеме експлоатацията на летище Франкфурт Хан, Fraport вече е било летищен оператор на летище Франкфурт на Майн, но въпреки това е инвестирало в летище Франкфурт Хан с оглед да се намали натовареността на летище Франкфурт на Майн, тъй като според прогнозите за този летищен център неговият капацитет ще бъде изчерпан бързо. По-специално един от основните фактори, които е трябвало да бъдат взети под внимание на летище Франкфурт на Майн, е била забраната за нощни полети, тъй като летище Франкфурт Хан е имало лиценз за 24-часово опериране.

| (539) | Въпреки че през периода 2000—2007 г. Франкфурт Хан е отбелязало значителен ръст, на (таблица 1 и таблица 2) се вижда, че в сравнение с Франкфурт на Майн делът на трафика е останал много ограничен. През периода 2000—2003 г. летище Франкфурт на Майн е отбелязало стабилен ръст на пътниците от 48 милиона през 2000 г. на 54,2 милиона през 2007 г. Поради икономическата криза летище Франкфурт на Майн отбелязва значителен спад до 50,9 милиона през 2009 г., последван от бързо увеличение до 58 милиона. По отношение на товарните дейности при летище Франкфурт на Майн се наблюдава стабилно нарастване от 1,6 до 2,2 милиона тона през 2013 г. |
| --- | --- |

(539)

Въпреки че през периода 2000—2007 г. Франкфурт Хан е отбелязало значителен ръст, на (таблица 1 и таблица 2) се вижда, че в сравнение с Франкфурт на Майн делът на трафика е останал много ограничен. През периода 2000—2003 г. летище Франкфурт на Майн е отбелязало стабилен ръст на пътниците от 48 милиона през 2000 г. на 54,2 милиона през 2007 г. Поради икономическата криза летище Франкфурт на Майн отбелязва значителен спад до 50,9 милиона през 2009 г., последван от бързо увеличение до 58 милиона. По отношение на товарните дейности при летище Франкфурт на Майн се наблюдава стабилно нарастване от 1,6 до 2,2 милиона тона през 2013 г.

| (540) | По отношение на другите летища Комисията вече обясни, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не са оказали значително въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите членки. (132) Това се отнася и за летище Цвайбрюкен предвид факта, че по-скоро то самото представлява ненужно дублиране на инфраструктура (и поради това би било отговорно за евентуално нарушаване на конкуренцията). |
| --- | --- |

(540)

По отношение на другите летища Комисията вече обясни, че инвестициите на летище Франкфурт Хан не са оказали значително въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите членки. (132) Това се отнася и за летище Цвайбрюкен предвид факта, че по-скоро то самото представлява ненужно дублиране на инфраструктура (и поради това би било отговорно за евентуално нарушаване на конкуренцията).

132

| (541) | Освен това за разлика от летищата Франкфурт на Майн и Люксембург, летище Франкфурт Хан не се обслужва от железопътна връзка. Като цяло не може да се очаква ефект на заместване по отношение на железопътния транспорт. |
| --- | --- |

(541)

Освен това за разлика от летищата Франкфурт на Майн и Люксембург, летище Франкфурт Хан не се обслужва от железопътна връзка. Като цяло не може да се очаква ефект на заместване по отношение на железопътния транспорт.

| (542) | В контекста на изложеното в съображения 536—541 Комисията счита, че неоправданите отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки са сведени до минимум. |
| --- | --- |

(542)

В контекста на изложеното в съображения 536—541 Комисията счита, че неоправданите отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки са сведени до минимум.

е)   
  Стимулиращ ефект, необходимост и пропорционалност

Стимулиращ ефект, необходимост и пропорционалност

| (543) | Комисията трябва да установи дали предоставената на летище Франкфурт Хан държавна помощ е променила поведението на получателя, така че той да започне дейност, допринасяща за постигането на цел от общ интерес, която i) не би осъществявал без помощта или ii) би осъществявал по по-ограничен или различен начин. Освен това помощта се счита за пропорционална само ако същият резултат не може да се постигне с по-малка помощ и по-малко нарушаване на конкуренцията. Това означава, че размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат ограничени до необходимия минимум, за да се осъществи дейността, за която е предназначена помощта. |
| --- | --- |

(543)

Комисията трябва да установи дали предоставената на летище Франкфурт Хан държавна помощ е променила поведението на получателя, така че той да започне дейност, допринасяща за постигането на цел от общ интерес, която i) не би осъществявал без помощта или ii) би осъществявал по по-ограничен или различен начин. Освен това помощта се счита за пропорционална само ако същият резултат не може да се постигне с по-малка помощ и по-малко нарушаване на конкуренцията. Това означава, че размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат ограничени до необходимия минимум, за да се осъществи дейността, за която е предназначена помощта.

| (544) | Според представената от Германия информация без помощта инвестицията не би била реализирана. Германия твърди, че помощта е била необходима, защото тя компенсира само разходите за финансиране и по-малък размер би довел до по-ниски равнища на инвестиции. |
| --- | --- |

(544)

Според представената от Германия информация без помощта инвестицията не би била реализирана. Германия твърди, че помощта е била необходима, защото тя компенсира само разходите за финансиране и по-малък размер би довел до по-ниски равнища на инвестиции.

| (545) | В действителност според обобщените в таблица 3 и таблица 4 финансови резултати летището все още реализира загуби и не е способно да финансира собствените си инвестиционни разходи. Поради това може да се направи заключение, че помощта е била необходима, за да се осъществят инвестиции с цел да се намали натовареността на летищната инфраструктура и да се изпълнят настоящите изисквания за модерна летищна инфраструктура. Без тази помощ летище Франкфурт Хан не би могло да отговори на очакваното търсене от страна на авиокомпаниите, пътниците и спедиторите и равнището на стопанската дейност на летището е щяло да бъде намалено. |
| --- | --- |

(545)

В действителност според обобщените в таблица 3 и таблица 4 финансови резултати летището все още реализира загуби и не е способно да финансира собствените си инвестиционни разходи. Поради това може да се направи заключение, че помощта е била необходима, за да се осъществят инвестиции с цел да се намали натовареността на летищната инфраструктура и да се изпълнят настоящите изисквания за модерна летищна инфраструктура. Без тази помощ летище Франкфурт Хан не би могло да отговори на очакваното търсене от страна на авиокомпаниите, пътниците и спедиторите и равнището на стопанската дейност на летището е щяло да бъде намалено.

| (546) | Следва също да се отбележи, че публичната подкрепа е предоставена в периода, в който FFHG реализира значителни инвестиции в инфраструктурата (повече от 220 милиона евро през периода 2001—2012 г.). Следователно инвестиционната помощ покрива само част от общите инвестиционни разходи. |
| --- | --- |

(546)

Следва също да се отбележи, че публичната подкрепа е предоставена в периода, в който FFHG реализира значителни инвестиции в инфраструктурата (повече от 220 милиона евро през периода 2001—2012 г.). Следователно инвестиционната помощ покрива само част от общите инвестиционни разходи.

| (547) | Поради това Комисията счита, че разглежданата мярка за помощ е имала стимулиращ ефект и че размерът на помощта е ограничен до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност, и следователно е пропорционална. |
| --- | --- |

(547)

Поради това Комисията счита, че разглежданата мярка за помощ е имала стимулиращ ефект и че размерът на помощта е ограничен до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност, и следователно е пропорционална.

Заключение

Заключение

| (548) | Въз основа на горепосоченото Комисията достига до заключението, че инвестиционната помощ, предоставена на летище Франкфурт Хан, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора, тъй като отговаря на условията за съвместимост, заложени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(548)

Въз основа на горепосоченото Комисията достига до заключението, че инвестиционната помощ, предоставена на летище Франкфурт Хан, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора, тъй като отговаря на условията за съвместимост, заложени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

10.4.   СЪВМЕСТИМОСТ НА ОПЕРАТИВНАТА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2014 г.

СЪВМЕСТИМОСТ НА ОПЕРАТИВНАТА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА НАСОКИТЕ ЗА ВЪЗДУХОПЛАВАНЕТО ОТ 2014 г.

| (549) | В раздел 5.1 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. са определени критериите, които Комисията ще прилага при оценяването на съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора. В съответствие с точка 172 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията ще прилага тези критерии по отношение на всички дела за оперативна помощ, включително помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление. |
| --- | --- |

(549)

В раздел 5.1 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. са определени критериите, които Комисията ще прилага при оценяването на съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора. В съответствие с точка 172 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Комисията ще прилага тези критерии по отношение на всички дела за оперативна помощ, включително помощи в процес на уведомяване и неправомерни помощи, за които не е подадено уведомление.

| (550) | Съгласно точка 137 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. неправомерна оперативна помощ, предоставена преди датата на публикуване на Насоките за въздухоплаването от 2014 г., може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар до пълния размер на непокритите оперативни разходи, стига да са спазени следните кумулативни условия:






  а) | принос за ясно определена цел от общ интерес: това условие е изпълнено, наред с другото, ако помощта увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите или улеснява регионалното развитие (133); |
| --- | --- | --- |

(550)

Съгласно точка 137 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. неправомерна оперативна помощ, предоставена преди датата на публикуване на Насоките за въздухоплаването от 2014 г., може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар до пълния размер на непокритите оперативни разходи, стига да са спазени следните кумулативни условия:

а)

принос за ясно определена цел от общ интерес: това условие е изпълнено, наред с другото, ако помощта увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите или улеснява регионалното развитие (133);

принос за ясно определена цел от общ интерес:

133

| б) | необходимост от държавна намеса: помощта трябва да бъде насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар (134); |
| --- | --- |

б)

необходимост от държавна намеса: помощта трябва да бъде насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар (134);

необходимост от държавна намеса:

134

| в) | наличие на стимулиращ ефект: това условие е изпълнено, когато при липса на оперативна помощ и предвид на вероятното наличие на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее (135); |
| --- | --- |

в)

наличие на стимулиращ ефект: това условие е изпълнено, когато при липса на оперативна помощ и предвид на вероятното наличие на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее (135);

наличие на стимулиращ ефект:

135

| г) | пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до необходимия минимум): за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища трябва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност (136); |
| --- | --- |

г)

пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до необходимия минимум): за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища трябва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност (136);

пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до необходимия минимум):

136

| д) | избягване на неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и върху търговията (137). |
| --- | --- |

д)

избягване на неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и върху търговията (137).

избягване на неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и върху търговията

137

а)   
  Принос за ясно определена цел от общ интерес

Принос за ясно определена цел от общ интерес

| (551) | Съгласно раздел 5.1.2, буква а) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., с цел да се даде на летищата време да се приспособят към новите пазарни реалности и за да се избегне прекъсването на въздушното движение и свързаността на регионите, оперативната помощ за летища ще бъде считана за допринасяща за постигането на цел от общ интерес, ако тя: i) увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като създава места за достъп до вътрешни за Съюза полети; ii) намалява натовареността на въздушния трафик на възловите летища на Съюза; или iii) спомага за регионалното развитие. |
| --- | --- |

(551)

Съгласно раздел 5.1.2, буква а) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., с цел да се даде на летищата време да се приспособят към новите пазарни реалности и за да се избегне прекъсването на въздушното движение и свързаността на регионите, оперативната помощ за летища ще бъде считана за допринасяща за постигането на цел от общ интерес, ако тя: i) увеличава мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като създава места за достъп до вътрешни за Съюза полети; ii) намалява натовареността на въздушния трафик на възловите летища на Съюза; или iii) спомага за регионалното развитие.

| (552) | В контекста на изложеното в съображения 512—519 Комисията счита, че продължаването на експлоатацията на летище Франкфурт Хан е увеличило мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като е създало място за достъп до вътрешни за Съюза полети в региона Хунсрюк. В допълнение продължаването на експлоатацията на летището е спомогнало за регионалното развитие на региона Хунсрюк и създаването на нови работни места. Освен това експлоатацията и развитието на летище Франкфурт Хан е съдействало и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн. |
| --- | --- |

(552)

В контекста на изложеното в съображения 512—519 Комисията счита, че продължаването на експлоатацията на летище Франкфурт Хан е увеличило мобилността на гражданите на Съюза и свързаността на регионите, като е създало място за достъп до вътрешни за Съюза полети в региона Хунсрюк. В допълнение продължаването на експлоатацията на летището е спомогнало за регионалното развитие на региона Хунсрюк и създаването на нови работни места. Освен това експлоатацията и развитието на летище Франкфурт Хан е съдействало и за намаляване на натовареността на летище Франкфурт на Майн.

| (553) | Поради това Комисията достига до заключението, че разглежданата мярка допринася за ясно определена цел от общ интерес. |
| --- | --- |

(553)

Поради това Комисията достига до заключението, че разглежданата мярка допринася за ясно определена цел от общ интерес.

б)   
  Необходимост от държавна намеса

Необходимост от държавна намеса

| (554) | Съгласно раздел 5.1.2, буква б) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да се оцени дали държавната помощ е ефективно средство за постигане на целта от общ интерес, е необходимо да се установи проблемът, който трябва да бъде решен. В това отношение всяка държавна помощ за дадено летище трябва да бъде насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар. |
| --- | --- |

(554)

Съгласно раздел 5.1.2, буква б) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да се оцени дали държавната помощ е ефективно средство за постигане на целта от общ интерес, е необходимо да се установи проблемът, който трябва да бъде решен. В това отношение всяка държавна помощ за дадено летище трябва да бъде насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което не може да бъде постигнато от самия пазар.

| (555) | Комисията отбелязва, че летище Франкфурт Хан е регионално летище с приблизително 2,7 милиона пътници годишно, което през разследвания период бележи значителен ръст на пътникопотока (вж. таблица 1). То има високи постоянни оперативни разходи и при настоящите пазарни условия то не е в състояние да покрие собствените си оперативни разходи. Следователно е необходима държавна намеса (вж. точка 89 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.). |
| --- | --- |

(555)

Комисията отбелязва, че летище Франкфурт Хан е регионално летище с приблизително 2,7 милиона пътници годишно, което през разследвания период бележи значителен ръст на пътникопотока (вж. таблица 1). То има високи постоянни оперативни разходи и при настоящите пазарни условия то не е в състояние да покрие собствените си оперативни разходи. Следователно е необходима държавна намеса (вж. точка 89 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.).

в)   
  Целесъобразност на мерките за помощ

Целесъобразност на мерките за помощ

| (556) | В съответствие с раздел 5.1.2, буква в) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. всяка мярка за помощ в полза на летище трябва да е подходящ инструмент на политиката за постигането на целта от общ интерес. Следователно държавите членки трябва да докажат, че не са налице други инструменти на политиката или инструменти за помощ, нарушаващи конкуренцията в по-малка степен, които биха позволили да се постигне същата цел. |
| --- | --- |

(556)

В съответствие с раздел 5.1.2, буква в) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. всяка мярка за помощ в полза на летище трябва да е подходящ инструмент на политиката за постигането на целта от общ интерес. Следователно държавите членки трябва да докажат, че не са налице други инструменти на политиката или инструменти за помощ, нарушаващи конкуренцията в по-малка степен, които биха позволили да се постигне същата цел.

| (557) | Според Германия въпросните мерки за помощ са подходящи за постигането на преследваната цел от общ интерес, която не би могла да бъде постигната чрез друг инструмент на политиката, който нарушава конкуренцията в по-малка степен. |
| --- | --- |

(557)

Според Германия въпросните мерки за помощ са подходящи за постигането на преследваната цел от общ интерес, която не би могла да бъде постигната чрез друг инструмент на политиката, който нарушава конкуренцията в по-малка степен.

| (558) | В настоящия случай размерът на помощта съответства на действително направените непокрити оперативни загуби (вж. таблица 4) и е бил ограничен до необходимия минимум, тъй като помощта е предоставена само до размера на действително направените оперативни загуби. Не съществува друга мярка на политиката, която би позволила на летището да продължи дейността си. Следователно компенсирането на загубите е ограничено до минимум и не осигурява никакви печалби. |
| --- | --- |

(558)

В настоящия случай размерът на помощта съответства на действително направените непокрити оперативни загуби (вж. таблица 4) и е бил ограничен до необходимия минимум, тъй като помощта е предоставена само до размера на действително направените оперативни загуби. Не съществува друга мярка на политиката, която би позволила на летището да продължи дейността си. Следователно компенсирането на загубите е ограничено до минимум и не осигурява никакви печалби.

| (559) | С оглед на съображения 557 и 558 Комисията счита, че разглежданите мерки са били целесъобразно средство за постигане на желаната цел от общ интерес. |
| --- | --- |

(559)

С оглед на съображения 557 и 558 Комисията счита, че разглежданите мерки са били целесъобразно средство за постигане на желаната цел от общ интерес.

г)   
  Наличие на стимулиращ ефект

Наличие на стимулиращ ефект

| (560) | В съответствие с раздел 5.1.2, буква г) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. стимулиращ ефект от оперативната помощ е налице, когато при липса на оперативна помощ има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее. При тази оценка трябва да се вземат предвид наличието на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока на летището. |
| --- | --- |

(560)

В съответствие с раздел 5.1.2, буква г) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. стимулиращ ефект от оперативната помощ е налице, когато при липса на оперативна помощ има вероятност стопанската дейност на съответното летище значително да намалее. При тази оценка трябва да се вземат предвид наличието на инвестиционна помощ и равнището на пътникопотока на летището.

| (561) | Без помощта мащабът на операциите на летище Франкфурт Хан би бил сериозно засегнат и намален, което в крайна сметка ще доведе до излизане на летището от пазара вследствие на непокритите оперативни загуби. |
| --- | --- |

(561)

Без помощта мащабът на операциите на летище Франкфурт Хан би бил сериозно засегнат и намален, което в крайна сметка ще доведе до излизане на летището от пазара вследствие на непокритите оперативни загуби.

| (562) | Следователно Комисията счита, че разглежданите мерки за помощ имат стимулиращ ефект. |
| --- | --- |

(562)

Следователно Комисията счита, че разглежданите мерки за помощ имат стимулиращ ефект.

д)   
  Пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до минимум)

Пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до минимум)

| (563) | В съответствие с раздел 5.1.2, буква д) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност. |
| --- | --- |

(563)

В съответствие с раздел 5.1.2, буква д) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г., за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност.

| (564) | В настоящия случай размерът на помощта е ограничен до размера на непокритите оперативни загуби, тъй като тя компенсира само действително направените разходи. |
| --- | --- |

(564)

В настоящия случай размерът на помощта е ограничен до размера на непокритите оперативни загуби, тъй като тя компенсира само действително направените разходи.

| (565) | Поради това Комисията счита, че размерът на оперативната помощ в този случай е пропорционален и ограничен до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност. |
| --- | --- |

(565)

Поради това Комисията счита, че размерът на оперативната помощ в този случай е пропорционален и ограничен до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност.

е)   
  Избягване на неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки

Избягване на неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки

| (566) | Съгласно раздел 5.1.2, буква е) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. при оценяване на съвместимостта на оперативната помощ ще се вземат предвид нарушенията на конкуренцията и въздействието върху търговията. |
| --- | --- |

(566)

Съгласно раздел 5.1.2, буква е) от Насоките за въздухоплаването от 2014 г. при оценяване на съвместимостта на оперативната помощ ще се вземат предвид нарушенията на конкуренцията и въздействието върху търговията.

| (567) | В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или 100 километра разстояние) няма летища, експлоатирани за търговски цели. Дори ако тази стандартна зона на обслужване бъде допълнително разширена към други летища, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан, както е показано в съображения 537 и 541, не са налице неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията между летищата, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан (а именно летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург и летище Саарбрюкен). |
| --- | --- |

(567)

В рамките на стандартната зона на обслужване на летище Франкфурт Хан (1 час път с автомобил или 100 километра разстояние) няма летища, експлоатирани за търговски цели. Дори ако тази стандартна зона на обслужване бъде допълнително разширена към други летища, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан, както е показано в съображения 537 и 541, не са налице неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията между летищата, намиращи се в близост до летище Франкфурт Хан (а именно летище Франкфурт на Майн, летище Люксембург и летище Саарбрюкен).

| (568) | С оглед на гореизложеното Комисията счита, че всички неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки вследствие на оперативната помощ, предоставена в полза на FFHG, са ограничени до минимум. |
| --- | --- |

(568)

С оглед на гореизложеното Комисията счита, че всички неоправдани отрицателни последици върху конкуренцията и търговията между държавите членки вследствие на оперативната помощ, предоставена в полза на FFHG, са ограничени до минимум.

Заключение

Заключение

| (569) | С оглед на изложеното в съображения 551—568 Комисията стигна до заключението, че мерките са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(569)

С оглед на изложеното в съображения 551—568 Комисията стигна до заключението, че мерките са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

11.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

11.1.   ФИНАНСИРАНЕ НА ЛЕТИЩЕТО

ФИНАНСИРАНЕ НА ЛЕТИЩЕТО

| (570) | Мярка 1: СППЗ от 2001 г.:
  В светлината на разсъжденията в съображения 291—302 Комисията заключава, че по време на въвеждането на СППЗ от 2001 г. публичните органи с основание са можели да считат, че СППЗ за покриване на годишните загуби на FFHG не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(570)

Мярка 1: СППЗ от 2001 г.:
  В светлината на разсъжденията в съображения 291—302 Комисията заключава, че по време на въвеждането на СППЗ от 2001 г. публичните органи с основание са можели да считат, че СППЗ за покриване на годишните загуби на FFHG не представлява държавна помощ.

Мярка 1: СППЗ от 2001 г.:

| (571) | Мярка 2: Увеличението на капитала от 2001 г.:
  Увеличението на капитала от 2001 г. в размер на 27 милиона евро от страна на Fraport и провинция Райнланд-Пфалц представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(571)

Мярка 2: Увеличението на капитала от 2001 г.:
  Увеличението на капитала от 2001 г. в размер на 27 милиона евро от страна на Fraport и провинция Райнланд-Пфалц представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Мярка 2: Увеличението на капитала от 2001 г.:

| (572) | Мярка 3: Увеличението на капитала от 2004 г. и мярка 4: СППЗ от 2004 г.:
  Увеличението на капитала от 2004 г., предоставено от Fraport, и СППЗ от 2004 г. не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Дори те да представляваха държавна помощ, тази помощ щеше да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(572)

Мярка 3: Увеличението на капитала от 2004 г. и мярка 4: СППЗ от 2004 г.:
  Увеличението на капитала от 2004 г., предоставено от Fraport, и СППЗ от 2004 г. не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Дори те да представляваха държавна помощ, тази помощ щеше да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

Мярка 3: Увеличението на капитала от 2004 г. и мярка 4: СППЗ от 2004 г.:

| (573) | Увеличението на капитала от 2004 г., предоставено от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в полза на FFHG, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(573)

Увеличението на капитала от 2004 г., предоставено от провинция Райнланд-Пфалц и провинция Хесен в полза на FFHG, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (574) | Мярка 5: Компенсацията за FFHG за задачи, попадащи в обхвата на публичната политика (проверки за сигурност), и мярка 6: Преки безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц:
  Комисията счита, че публичното финансиране, отпуснато на FFHG под формата на преки безвъзмездни средства след 12 декември 2000 г., представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(574)

Мярка 5: Компенсацията за FFHG за задачи, попадащи в обхвата на публичната политика (проверки за сигурност), и мярка 6: Преки безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц:
  Комисията счита, че публичното финансиране, отпуснато на FFHG под формата на преки безвъзмездни средства след 12 декември 2000 г., представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Мярка 5: Компенсацията за FFHG за задачи, попадащи в обхвата на публичната политика (проверки за сигурност), и мярка 6: Преки безвъзмездни средства от провинция Райнланд-Пфалц:

| (575) | Мярка 12: Увеличение на собствения капитал:
  Тъй като увеличението на собствения капитал е било предназначено да финансира инфраструктурни мерки, за които според Германия FFHG е имало право да получи това финансиране вследствие на решението на публичните акционери за предприемане на въпросните инвестиции, Комисията счита, че увеличението на собствения капитал трябва да се оценява в контекста на публичната подкрепа в полза на FFHG. В това отношение и в светлината на съображенията в раздел 8.1.1 Комисията стигна до заключението, че FFHG е извършвало стопанска дейност, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) насам, и представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(575)

Мярка 12: Увеличение на собствения капитал:
  Тъй като увеличението на собствения капитал е било предназначено да финансира инфраструктурни мерки, за които според Германия FFHG е имало право да получи това финансиране вследствие на решението на публичните акционери за предприемане на въпросните инвестиции, Комисията счита, че увеличението на собствения капитал трябва да се оценява в контекста на публичната подкрепа в полза на FFHG. В това отношение и в светлината на съображенията в раздел 8.1.1 Комисията стигна до заключението, че FFHG е извършвало стопанска дейност, считано от датата на решението по делото Aéroports de Paris (12 декември 2000 г.) насам, и представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Мярка 12: Увеличение на собствения капитал:

| (576) | Освен това, в съответствие със съображенията, изложени в раздели 8.1.1, 8.1.3 и 8.1.4, които са еднакво приложими за тази мярка, Комисията счита, че вливането на капитал представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като то включва държавни ресурси, може да бъде приписано на държавата и предоставя на FFHG избирателно икономическо предимство, което нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(576)

Освен това, в съответствие със съображенията, изложени в раздели 8.1.1, 8.1.3 и 8.1.4, които са еднакво приложими за тази мярка, Комисията счита, че вливането на капитал представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като то включва държавни ресурси, може да бъде приписано на държавата и предоставя на FFHG избирателно икономическо предимство, което нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки.

| (577) | Тъй като мерките вече са били предоставени на разположение на FFHG или отпуснати по неотменим начин с правото на FFHG да получи съответните средства, Комисията счита, че Германия не е спазила забраната, съдържаща се в член 108, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(577)

Тъй като мерките вече са били предоставени на разположение на FFHG или отпуснати по неотменим начин с правото на FFHG да получи съответните средства, Комисията счита, че Германия не е спазила забраната, съдържаща се в член 108, параграф 3 от Договора.

| (578) | С оглед на съображения 512—545 Комисията достига до заключението, че инвестиционната помощ, предоставена на летище Франкфурт Хан, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора, тъй като отговаря на условията за съвместимост, заложени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г. |
| --- | --- |

(578)

С оглед на съображения 512—545 Комисията достига до заключението, че инвестиционната помощ, предоставена на летище Франкфурт Хан, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора, тъй като отговаря на условията за съвместимост, заложени в точка 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

| (579) | В контекста на изложеното в съображения 551—568 Комисията достига до заключението, че мерките са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(579)

В контекста на изложеното в съображения 551—568 Комисията достига до заключението, че мерките са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.

11.2.   СПОРАЗУМЕНИЯТА С RYANAIR И ТАРИФАТА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ

СПОРАЗУМЕНИЯТА С RYANAIR И ТАРИФАТА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ

| (580) | Мерки 7, 9 и 10: Споразуменията с Ryanair от 1999, 2002 и 2005 г.:
  След като направи анализ на споразуменията и информацията на разположение на FFHG по времето на сключване на тези споразумения, Комисията се убеди, че FFHG с основание е можело да очаква, че споразуменията ще допринесат за рентабилността на летище Франкфурт Хан, доколкото очакваните допълнителни приходи са били по-високи от очакваните допълнителни разходи. Тъй като споразуменията следователно са в съответствие с принципа на ОУПИ, те не са предоставили предимство на Ryanair. |
| --- | --- |

(580)

Мерки 7, 9 и 10: Споразуменията с Ryanair от 1999, 2002 и 2005 г.:
  След като направи анализ на споразуменията и информацията на разположение на FFHG по времето на сключване на тези споразумения, Комисията се убеди, че FFHG с основание е можело да очаква, че споразуменията ще допринесат за рентабилността на летище Франкфурт Хан, доколкото очакваните допълнителни приходи са били по-високи от очакваните допълнителни разходи. Тъй като споразуменията следователно са в съответствие с принципа на ОУПИ, те не са предоставили предимство на Ryanair.

Мерки 7, 9 и 10: Споразуменията с Ryanair от 1999, 2002 и 2005 г.:

| (581) | Мерки 8 и 11: Тарифа на летищните такси от 2001 г. и от 2006 г.:
  С оглед на предварителния анализ на рентабилността, извършен от FFHG, Комисията счита, че тарифите на летищните такси от 2001 и 2006 г. не предоставят на въздушните превозвачи икономическо предимство, което те не биха получили при нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(581)

Мерки 8 и 11: Тарифа на летищните такси от 2001 г. и от 2006 г.:
  С оглед на предварителния анализ на рентабилността, извършен от FFHG, Комисията счита, че тарифите на летищните такси от 2001 и 2006 г. не предоставят на въздушните превозвачи икономическо предимство, което те не биха получили при нормални пазарни условия.

Мерки 8 и 11: Тарифа на летищните такси от 2001 г. и от 2006 г.:

| (582) | Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразуменията с Ryanair от 1999, 2002 и 2005 г. между летище Франкфурт Хан и Ryanair и тарифите на летищните такси от 2001 и 2006 г. не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(582)

Тъй като един от кумулативните критерии по член 107, параграф 1 от Договора не е изпълнен, Комисията счита, че споразуменията с Ryanair от 1999, 2002 и 2005 г. между летище Франкфурт Хан и Ryanair и тарифите на летищните такси от 2001 и 2006 г. не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

| (583) | Комисията отбелязва, че Германия е съгласна с приемането на решението само на английски език, |
| --- | --- |

(583)

Комисията отбелязва, че Германия е съгласна с приемането на решението само на английски език,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1.   Държавната помощ, която е била приведена в действие от Германия неправомерно в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора в полза на Flughafen Frankfurt Hahn GmbH в периода 2001—2012 г. чрез увеличението на капитала от 2001 г. в размер на 27 милиона евро, увеличението на капитала от 2004 г. в размер на 22 милиона евро и преките безвъзмездни средства, предоставени от провинция Райнланд-Пфалц (доколкото тези преки безвъзмездни средства не са били свързани единствено с дейности в обхвата на публичната политика и не са послужили за покриване на инвестиции, за които е взето неотменимо решение преди 12 декември 2000 г.), е съвместима с вътрешния пазар.

2.   Увеличението на капитала от 2004 г. от Fraport AG и споразумението за прехвърляне на печалбите и загубите от 2004 г. не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Член 2

1.   Споразумението между Ryanair и Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, влязло в сила на 1 април 1999 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

2.   Споразумението между Ryanair и Flughafen Frankfurt Hahn GmbH от 14 февруари 2002 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

3.   Договорът „Споразумение между Ryanair и Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH. Доставка на между 6 до 18 самолета в периода 2005—2012 г.“ от 4 ноември 2005 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Член 3

Тарифите на летищните такси, които са влезли в сила на 1 октомври 2001 г. и на 1 юни 2006 г., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.

Член 4

Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.

Съставено в Брюксел на 1 октомври 2014 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Заместник-председател

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г., членове 87 и 88 от Договора за ЕО станаха съответно членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (по-нататък наричан „Договорът“). По същество двете двойки разпоредби са идентични. За целите на настоящото решение, когато е уместно, позоваванията на членове 107 и 108 от Договора следва да се разбират като позовавания съответно на членове 87 и 88 от Договора за ЕО. С Договора се въвеждат също така някои промени в терминологията, като „Общност“ се заменя със „Съюз“, а „общ пазар“ с „вътрешен пазар“. В настоящото решение ще бъде използвана терминологията на Договора.

1

(2)  
  ОВ C 12, 17.1.2009 г., стр. 6.

2

(3)  
  Ryanair е ирландска авиокомпания, която е член на Европейското сдружение на нискотарифните авиокомпании. Дейността на авиокомпанията е свързана с вторични регионални летища. Понастоящем авиокомпанията обслужва приблизително 160 европейски дестинации. Ryanair има хомогенен флот, състоящ се от 272 самолета Boeing 737-800 със 189 места.

3

Ryanair

(4)  Вж. бележка под линия 2.

4

(5)  Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1).

5

(6)  
  ОВ C 216, 21.7.2012 г., стр. 1.

6

(7)  Съобщение на Комисията — Насоки относно държавните помощи за летища и авиокомпании (ОВ C 99, 4.4.2014 г., стр. 3).

7

(8)  Насоки на Общността за прилагане на членове 92 и 93 от Договора за ЕО и член 61 от Споразумението за ЕИП по отношение на държавните помощи в сектора на въздухоплаването (ОВ C 350, 10.12.1994 г., стр. 5).

8

(9)  Насоки на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища (ОВ C 312, 9.12.2005 г., стр. 1).

9

(10)  
  ОВ C 113, 15.4.2014 г., стр. 30.

10

(11)  По-долу в настоящото решение „Fraport“ се използва за обозначаване както на „FAG“ преди промяната на търговското наименование, така и на „Fraport AG“ след промяната.

11

(*1)  
  Поверителна информация

*1

Поверителна информация

(12)  Съгласно раздел 7, параграф 3 от споразумението за закупуване част от покупната цена може да бъде намалена, например в случай че разходите, направени от FFHG за защита от шума, надхвърлят определен таван.

12

(13)  Провинция Хесен притежава 45,24 % от акциите на Fraport, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (100 % собственост на община Франкфурт на Майн) притежава 28,89 %, а Федерална република Германия притежава 25,87 %.

13

(14)  
  Wizz Air е унгарска авиокомпания, която е член на Европейското сдружение на нискотарифните авиокомпании. Wizz Air group се състои от три осъществяващи дейност дружества, а именно Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria и Wizz Air Ukraine. Бизнес моделът на авиокомпаниите е свързан с вторични регионални летища. Понастоящем авиокомпанията обслужва приблизително 150 европейски дестинации. Wizz Air има хомогенен флот със средна възраст под 3 години, който се състои от 34 самолета Airbus A 320 със 180 места.

14

Wizz Air

(15)  Нотариален акт на нотариус Jürgen Scherzer (нотариални актове, свитък No 268/2000) от 24 ноември 2000 г.

15

(16)  Решение на събранието на акционерите от 3 май 2000 г.

16

(17)  Холдинговият комитет на Fraport е комитет, създаден от надзорния съвет, който следи икономическото развитие на холдингите на Fraport.

17

(18)  Или, с други думи, съотношение дълг/собствен капитал от 96 %.

18

(19)  Годишни отчети на холдинговите дружества на провинция Райнланд-Пфалц за 1999, 2001, 2003 и 2004 г.

19

(20)  Годишната такса за ротация, която да се плаща от Ryanair в случай на до 6 полета на ден, е ограничена до таван от [...] евро.

20

(21)  Документ No V/21-1011/1.

21

(22)  Приложение 3: FFHG е получавало [...] % комисионна за всеки билет, продаден (в брой или с кредитна карта) или издаден от гишетата на FFHG, [...] % комисионна върху плащанията за свръхбагаж, събирани от FFHG, [...] евро за всеки предплатен билет, обработен от Ryanair и [...] % комисионна за всеки автомобил под наем, резервиран чрез FFHG.

22

(23)  Това се получава също така от точка 68 от теста за оператор в условията на пазарна икономика, представен от PwC от името на провинция Райнланд-Пфалц.

23

(24)  [...]

24

(25)  Документ No V/20-1011/1.

25

(26)  Решение от 16 май 2002 г. по дело Френска република/Комисия („
  Stardust Marine
  “), C-482/99, Recueil, стр.I-4397, точка 51 и сл.

26

Френска република/Комисия

Stardust Marine

(27)  Решение по делото „
  Stardust Marine
  “, точка 51 и сл.

27

Stardust Marine

(28)  Вж. Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи, точка II.2.

28

(29)  Точка 33 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.

29

(30)  Решение от 12 декември 2000 г. по дело Aéroports de Paris/Комисия (Т-128/98, [2000] Recueil, стр. II-3929), потвърдено с Решение от 24 октомври 2002 г. по дело Aéroports de Paris/Комисия (C-82/01 P, [2002] Recueil, стр. I-9297).

30

Aéroports de Paris/Комисия

Aéroports de Paris

Комисия

(31)  Решение от 24 март 2011 г. по дело Freistaat Sachsen и Land Sachsen-Anhalt и Mitteldeutsche Flughafen AG и Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Европейска комисия, T-443/08 и T-455/08 (по-нататък наричано: решението по дело „Leipzig/Halle“), 2011 г., Сборник, стр. II-1311, по-специално точки 93—94; потвърдено с решение от 19 декември 2012 г. по дело Mitteldeutsche Flughafen AG и Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Европейска комисия, C-288/11 P, 2012 г., все още непубликувано в Сборника.

31

Freistaat Sachsen и Land Sachsen-Anhalt и Mitteldeutsche Flughafen AG и Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Европейска комисия

Mitteldeutsche Flughafen AG и Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Европейска комисия

(32)  Решение от 13 октомври 2005 г. по дело Parking Brixen GmbH/Gemeinde Brixen и Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, [2005] Recueil, стр. I-08585, точка 67.

32

Parking Brixen GmbH

Gemeinde Brixen

Stadtwerke Brixen AG

(33)  Решение от 11 май 2006 г. по дело Carbotermo SpA и Consorzio Alisei/Comune di Busto Arsizio и AGESP SpA, C-340/04, [2006] Recueil, стр. I-04137, точка 36 и следващите.

33

Carbotermo SpA

Consorzio Alisei/Comune di Busto Arsizio

AGESP SpA

(34)  Регламент (ЕИО) No 2408/92 на Съвета от 23 юли 1992 г. относно достъпа на въздушни превозвачи на Общността до вътрешните въздушни трасета на Общността (ОВ L 240, 24.8.1992 г., стр. 8).

34

(35)  Решение от 13 март 2001 г. по дело PreussenElektra/Schhleswag AG (C-379/98, [2001] Recueil, стр. I-02099, точка 58).

35

PreussenElektra

Schhleswag AG

(36)  Gemeinschaftsaufgabe „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  “ от 6 октомври 1969 г. (BGBl. I, стр. 1861), последно изменен с член 8 от Закона от 7 септември 2007 г. (BGBl. I, стр. 2 246).

36

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(37)  Flughafen Frankfurt Hahn — Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, март 2007 г.

37

(38)  Становища, представени от Германия, септември 2014 г.

38

(39)  Oxera, „
  How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? — Practical application
  “ (Oxera, „
  Как следва да се разглеждат споразуменията на AMS в рамките на анализа на рентабилността като част от теста за оператор в условията на пазарна икономика? — Практическо приложение
  “), 31 януари 2014 г., изготвено за Ryanair.

39

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?

Practical application

Как следва да се разглеждат споразуменията на AMS в рамките на анализа на рентабилността като част от теста за оператор в условията на пазарна икономика? — Практическо приложение

(40)  Според Oxera не са били включени амортизационните отчисления, тъй като споразумението с Ryanair от 1999 г. е било подписано преди решението по делото Aéroports de Paris от 12 декември 2000 г. Oxera също така е посочило, че данните са представени в номинално изражение. Oxera е пояснило, че представените прогнози за 1999 г. и 2004 г. са коригирани, за да отразят началната и крайната дата на споразумението от 1999 г., съответно през април 1999 г. и март 2004 г.

40

(41)  Oxera е пояснило, че амортизацията е моделирана по неутрален по отношение на нетната настояща стойност (ННС) начин. Според Oxera този подход гарантира, че сумата на дисконтираната настояща стойност на амортизацията през полезния живот на актива се равнява на първоначалния размер на капиталовите разходи. Oxera е посочило, че данните са представени в номинално изражение. Oxera е пояснило, че представените прогнози за 2002 г. и 2017 г. са коригирани, за да отразят началната и крайната дата на споразумението с Ryanair от 2002 г., съответно през февруари 2002 г. и февруари 2017 г.

41

(42)  Решение на Съда от 6 март 2003 г. по дело DEP — Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Комисия, съединени дела T-228 и 233/99, Recueil, стр. II-435, точка 314.

42

DEP — Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Комисия

(43)  Решение по делото Stardust Marine, точки 33—34.

43

Stardust Marine

(44)  42 Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 година относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (ОВ L 318, 17.11.2006 г., стр. 17).

44

(45)  Решение от 17 декември 2008 г. по дело Ryanair/Комисия (по-нататък наричано: решението по делото „
  Charleroi
  “), T-196/04, Сборник, стр. II-3643.

45

Ryanair/Комисия

Charleroi

(46)  Маркетинговото споразумение от 2005 г. освен това не е разгледано и в решението за откриване на процедурата от 2011 г.

46

(47)  Решение от 12 декември 2000 г. по дело Aéroports de Paris/Комисия, T-128/89, Recueil, стр. II-3929 (потвърдено от Съда в Решение от 24 октомври 2002 г. по дело Aéroports de Paris/Комисия, C-82/01 P, Recueil, стр. I-9297, точка 75 с допълнителни позовавания).

47

Aéroports de Paris/Комисия

(48)  Решение по дело Flughafen Leipzig-Halle GmbH и Mitteldeutsche Flughafen AG/Комисия, T-455/08, Recueil, стр. I-00000, по-специално точки 105 и 106.

48

Flughafen Leipzig-Halle GmbH и Mitteldeutsche Flughafen AG/Комисия

(49)  Вж. по-специално Решение на Комисията от 17 юни 2008 г. по дело C-29/08 Flughafen Frankfurt Hahn — Предполагаема държавна помощ за Flughafen Frankfurt Hahn и споразумение с Ryanair (ОВ C 12, 17.1.2009 г., стр. 6), съображения 204—208; Решение на Комисията от 21 март 2012 г. по дело C 76/2002, Flughafen Charleroi — Предполагаема държавна помощ в полза на летището и предполагаема държавна помощ в полза на Ryanair (ОВ C 248, 17.8.2012 г., стр. 1).

49

Flughafen Frankfurt Hahn — Предполагаема държавна помощ за Flughafen Frankfurt Hahn и споразумение с Ryanair

Flughafen Charleroi — Предполагаема държавна помощ в полза на летището и предполагаема държавна помощ в полза на Ryanair

(50)  Член 1, буква г) от Регламент (ЕО) No 659/1999 гласи, че
  „схема за помощ“ означава всеки акт, на базата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятията, определени в акта по общ и абстрактен начин и всеки акт, на базата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер
  “.

50

„схема за помощ“ означава всеки акт, на базата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятията, определени в акта по общ и абстрактен начин и всеки акт, на базата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер

(51)  Доклад за състоянието на FFHG от 2002 г., стр. 5.

51

(52)  Решение от 16 май 2002 г. по дело C-482/99, Франция/Комисия („
  Stardust Marine
  “), Recueil, стр. I-4397.

52

Франция/Комисия

Stardust Marine

(53)  Решение от 12 май 2011 г. по съединени дела Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 и T-279/08, все още непубликувано, точка 108.

53

Nord-Pas-de-Calais

(54)  Вж. например Решение на Комисията относно държавна помощ No C 41/2005, Унгарски невъзвръщаеми разходи (ОВ C 324, 21.12.2005 г., стр. 12), с допълнителни препратки.

54

(55)  
  Stardust Marine, точки 52 и 57.

55

Stardust Marine

(56)  Провинция Хесен притежава 45,24 % от акциите на Fraport, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (100 % собственост на община Франкфурт на Майн) притежава 28,89 %, а Федерална република Германия — 25,87 %.

56

(57)  
  Stardust Marine, точки 52 и 57.

57

Stardust Marine

(58)  
  Stardust Marine, точки 55—56.

58

Stardust Marine

(59)  Решение от 13 октомври 2005 г. по дело Parking Brixen GmbH/Gemeinde Brixen и Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, [2005] Recueil, стр. I-08585, точка 67.

59

Parking Brixen GmbH

Gemeinde Brixen

Stadtwerke Brixen AG

(60)  Решение от 26 юни 2008 г. по дело SIC, Sociedade Independente de Comunicação, SA/Комисия, T — 442/03, Сборник, стр. II-01161, точка 100.

60

Sociedade Independente de Comunicação, SA/Комисия

(61)  Решение 2014/273/ЕС на Комисията от 19 септември 2012 г. относно мерките в полза на ELAN d.o.o. SA.26379 (C-13/10) (ex NN 17/10), приложени от Словения (ОВ L 144, 15.5.2014 г., стр. 1), съображение 99.

61

(62)  Решение от 3.3.1999 г., Az. 2StR 437-98, NJW 1999, 2378.

62

(63)  В съответствие с §11 I No 2 lit. c от Strafgesetzbuch.

63

Strafgesetzbuch.

(64)  Решение на Съда от 3 юли 2008 г., Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186.

64

(65)  Решение от 13 октомври 2005 г. по дело Parking Brixen GmbH/Gemeinde Brixen и Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, [2005] Recueil, стр. I-08585, точка 67.

65

Parking Brixen GmbH

Gemeinde Brixen

Stadtwerke Brixen AG

(66)  Вж. годишните финансови отчети (Geschäftsbericht) на Fraport за годините 2001—2006, публикувани на http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html. Вж. по-специално Geschäftsbericht 2001, стр. 46; Geschäftsbericht 2002, стр. 66; Geschäftsbericht 2003, стр. 54; Geschäftsbericht 2004, стр. 80; Geschäftsbericht 2005, стр. 64; Geschäftsbericht 2006, стр. 72.

66

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

(67)  Основното споразумение между Fraport и провинция Райнланд-Пфалц от 31 август 1999 г.

67

(68)  Одобрението за сключване на основното споразумение е дадено от надзорния съвет на неговото заседание на 1 октомври 1999 г.

68

(69)  Основното споразумение между Fraport и провинция Райнланд-Пфалц от 31 август 1999 г., вж. точки 4 и 5.

69

(70)  Член 13 от учредителния договор на FFHG от 29 ноември 2001 г., наречен „
  Verfügung über Geschäftsanteile
  “ (т.е. разпореждане с акции).

70

Verfügung über Geschäftsanteile

(71)  Протокол от заседанието на комисията по придобиванията към надзорния съвет от 30 май 2001 г.

71

(72)  Документи, представени на управителния съвет („
  Vorstandsvorlage
  “), относно икономическите тенденции за FFHG от 14 май 2001 г.; вж. също протокола от заседанието на комисията по придобиванията към надзорния съвет от 30 май 2001 г.; вж. също анализа на BCG на потенциала на FFHG от 14 февруари 2001 г., стр. 10.

72

Vorstandsvorlage

(73)  Предложение за решение до надзорния съвет на Fraport от 23 ноември 2001 г.

73

(74)  Решение от 11 юли 1996 г. по дело Syndicat français de l'Express international (SFEI) и други/La Poste и други, C-39/94, Recueil, стр. I-3547, точка 60, и решение от 29 април 1999 г. по дело Кралство Испания/Комисия на Европейските общности, C-342/96, Recueil, стр. I-2459, точка 41.

74

Syndicat français de l'Express international (SFEI) и други/La Poste и други

Кралство Испания/Комисия на Европейските общности

(75)  Решение от 2 юли 1974 г. по дело Италианска република/Комисия на Европейските общности, 173/73, Recueil, стр. 709, точка 13.

75

Италианска република/Комисия на Европейските общности

(76)  Решение от 16 май 2002 г. по дело Френска република/Комисия на Европейските общности (Stardust Marine), C-482/99, Recueil, стр. I-4397, точка 69.

76

Френска република/Комисия на Европейските общности (Stardust Marine)

(77)  Решение от 21 март 1991 г. по дело Италия/Комисия (Alfa Romeo), C-305/89, Recueil, стр. I-1603, точка 23; решение от 12 декември 2000 г. по дело Alitalia/Комисия, T-296/97, Recueil, стр. II-03871, точка 84.

77

Италия/Комисия (Alfa Romeo)

Alitalia/Комисия

(78)  Решение от 10 юли 1986 г. по дело Белгия/Комисия, 40/85, Recueil, стр. I-2321.

78

Белгия/Комисия

(79)  Решение по дело Stardust Marine, точка 71.

79

Stardust Marine

(80)  Решение от 5 юни 2012 г. по дело Европейска комисия/Électricité de France (EDF), C-124/10P, все още непубликувано в Сборника, точка 85.

80

Европейска комисия/Électricité de France (EDF)

(81)  Interplan е консултантска организация, наета от Fraport да анализира потенциала на трафика на летище Франкфурт Хан.

81

(82)  Протокол на комисията по придобиванията към надзорния съвет на FFGH от 30 май 2001 г.

82

(83)  Оценка на доходността, BCG, 14 февруари 2001 г.

83

(84)  Приема се, че нормата на дисконтиране за изчислението на ННС е [...] %.

84

(85)  Нетната настояща стойност (ННС) показва дали възвръщаемостта от даден проект надвишава (алтернативната) цена на капитала. Един проект се счита за икономически жизнеспособна инвестиция, ако генерира положителна ННС. Инвестиции, които генерират по-ниска възвръщаемост от (алтернативната) цена на капитала, не са икономически жизнеспособни. (Алтернативната) цена на капитала се изразява чрез нормата на дисконтиране.

85

(86)  SH&E: Проучване на потенциала на трафика на летище Франкфурт Хан, 18 юли 2001 г.

86

(87)  Сценариите „Запазване на статуквото“, „Алтернатива 1“ и „Алтернатива 2“ се основават на данните, предоставени в доклада на PWC от 24 октомври 2008 г. стр. 39; нормата на дисконтиране е установена в „Потенциалната оценка“ на BCG от 14 февруари 2010 г.

87

(88)  Комисията изчислява ННС с помощта на норма на дисконтиране от [...] %, която е установена в оценката на рентабилността на BCG. Освен това Комисията е определила и друг вариант, а именно запазване на статукво (покриване на загубите до 2005 г.).

88

(89)  Нормата на дисконтиране е установена в доклада на PWC, 24 октомври 2008 г., стр. 33.

89

(90)  Комисията е изчислила ННС с помощта на нормата на дисконтиране, посочена в доклада на PWC.

90

(91)  Дело Het Vlaamse Gewest/Комисия от 1998 г., T-214/95, Recueil стр. II-717.

91

(92)  Вж. раздел 2.2 по-горе.

92

(93)  Така например летище Лайпциг/Хале се е конкурирало с летище Ватри (Франция) за създаването на европейски център на DHL. Вж. решение по дело Leipzig/Halle, точка 93.

93

Leipzig/Halle

(94)  Вж. бележка под линия 88.

94

(95)  Отговор на летище Лиеж по отношение на обществената консултация относно Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

95

(96)  Член 293, алинея 1 от AktG.

96

(97)  Комисията е изчислила темповете на растеж на базата на прогнозните годишни резултати.

97

(98)  Решение от 19 януари 1994 г., SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, С-364/92, Recueil стр. I-43.

98

SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol

(99)  Решение от 16 юни 1987 г. по дело Комисия/Италия, C-118/85, Recueil, стр. 2599, точки 7 и 8, и решение от 4 май 1988 г. по дело Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, C-30/87, Recueil, стр. 2479, точка 18.

99

Комисия/Италия

Bodson/Pompes funèbres des régions libérées

(100)  Решение от 18 март 1997 г. по дело Diego Calì & Figli Srl/Servizi ecologici porto di Genova SpA (SEPG), C-343/95, Recueil, стр. I-1547, Решение No 309/2002 на Комисията от 19 март 2003 г., Решение No 438/2002 на Комисията от 16 октомври 2002 г., Помощ за подпомагане на функциите на публичните органи в белгийския пристанищен сектор.

100

Diego Calì & Figli Srl/Servizi ecologici porto di Genova SpA (SEPG)

(101)  Решение No 309/2002 на Комисията от 19 март 2003 г.

101

(102)  Вж. по-специално решение от 19 януари 1994 г. по дело SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, Recueil, стр. I-43, точка 30, и решение от 26 март 2009 г. по дело Selex Sistemi Integrati/Комисия, C-113/07 P, Сборник, стр. I-2207, точка 71.

102

SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati/Комисия

(103)  Вж. inter alia решение от 3 март 2005 г. по делото Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, C-172/03, Recueil, стр. I-01627, точка 36 и цитираната съдебна практика.

103

inter alia

Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck

(104)  Решение от 17 декември 2008 г. по дело Ryanair Ltd/Комисия, T-196/04, Сборник, стр. II-3643, точка 59.

104

Ryanair Ltd/Комисия

(105)  Решение 2011/60/ЕС на Комисията от 27 януари 2010 г. относно държавна помощ C-12/08 (ex NN 74/07) — Словакия — Споразумение между „Летище Братислава“ и Ryanair (ОВ L 27, 1.2.2011 г., стр. 24).

105

(106)  Решение от 16 май 2002 г. по дело Френска република/Комисия, C-482/99, Recueil, стр. I-4397, точка 71 (делото „
  Stardust Marine
  “).

106

Френска република/Комисия

Stardust Marine

(107)  Вж. точка 53 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

107

(108)  Вж. точки 59 и 61 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

108

(109)  Решение 2011/60/ЕС.

109

(110)  Това се основава на следното изчисление: [...] полета през 1999 г. * [...] пътника на полет = [...] пътника на Ryanair.

110

(111)  Доклад относно летищните такси — летище Франкфурт Хан, 1999 г.

111

(112)  Инвестиционни разходи на новия терминал в размер на [...] милиона DM /очаквана експлоатация на терминала със стопанска цел 20 години = амортизация от [...] DM годишно.

112

(113)  FFHG основава очакванията си за приходите от пътнически такси на предположението, че Ryanair ще базира 3 самолета на HHN, поради което пътническата такса е била намалена с маркетингова подкрепа в размер на [...] евро на пътник.

113

(114)  Разходите съответстват на заплащания наем за използването на съоръжения за преминаване на контрол плюс оперативните разходи за материали („оперативни разходи за доставки“).

114

(115)  Въз основа на [...] годишни полета.

115

(116)  FFHG предполага, че Ryanair ще разкрие 3 нови маршрута, за които ще заплаща [...] DM.

116

(117)  Амортизацията се отнася до разширяването на пътническия терминал, което изисква инвестиция в размер на [...] EUR ([...] евро плюс [...] евро за очакваното допълнително търсене) плюс разходите за финансиране. Тези инвестиционни разходи са разбити от Ryanair според неговия дял от обема на пътниците на HHN в размер на [...] %. Период на амортизация: [...] години. Въпреки че се е смятало, че първоначалните инвестиционни разходи за терминала не се дължат на Ryanair, в изчислението на FFHG са взети предвид очакваните допълнителни инвестиционни разходи за терминала.

117

(118)  Това се основава на следното изчисление: [...] полета през 2002 г. * [...] пътника на полет = 392 137 пътника на Ryanair. Това предположение се основава на приблизително [...] полета на ден, осъществявани от Ryanair.

118

(119)  Оценка на рентабилността, основана на приноса към печалбата за 2002 г. на споразумението с Ryanair от 2002 г.:

119

[...]

(120)  Комисията е научила, че провинция Райнланд-Пфалц е сключила и маркетингови споразумения с Ryanair. Тези споразумения обаче не са били включени в мерките, по отношение на които Комисията разкри официална процедура по разследване през 2008 г., и поради това те не са разгледани в анализа в настоящото решение, без да се засягат евентуални бъдещи действия, които Комисията може да иска да предприеме по отношение на тези споразумения.

120

(121)  Комисията е научила, че провинция Райнланд-Пфалц е сключила маркетингови споразумения с Ryanair. Тези споразумения обаче не са били включени в мерките, по отношение на които Комисията разкри официална процедура по разследване през 2008 г., и поради това те не са разгледани в анализа в настоящото решение, без да се засягат евентуални бъдещи действия, които Комисията може да иска да предприеме по отношение на тези споразумения.

121

(122)  Решение от 14 януари 2004 г. по дело Fleuren Compost/Комисия, T-109/01, Recueil, стр. II-127.

122

Fleuren Compost/Комисия

(123)  
  ОВ C 119, 22.5.2002 г., стр. 22.

123

(124)  Точка 173 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

124

(125)  Точка 172 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

125

(126)  Точка 25, подточка 22 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

126

(127)  Изразени като печалба преди лихви, данъци и амортизации („EBITDA“).

127

печалба преди лихви, данъци и амортизации

(128)  Решение на Комисията от 8 ноември 2006 г. по дело за държавна помощ N459/2006 — Германия — Карта на регионалната помощ за Германия за периода 2007—2013 г. (ОВ C 295, 5.12.2006 г., стр. 6).

128

(129)  Вж. бележка под линия 88.

129

(130)  Отговор на летище Лиеж в рамките на обществената консултация относно Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

130

(131)  Решение на Комисията от 1 октомври 2014 г. относно дело за държавна помощ SA.21211 — Германия — Летище Франкфурт Хан и Ryanair, все още не е публикувано в ОВ.

131

(132)  По отношение на летищата Франкфурт на Майн и Люксембург Комисията също така отбелязва, че сегментът на бизнес пътуванията заема значителен пазарен дял на тези летища, докато на летище Франкфурт Хан той представлява само сравнително ограничен дял.

132

(133)  Точки 137, 113 и 114 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

133

(134)  Точки 137 и 116 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

134

(135)  Точки 137 и 124 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

135

(136)  Точки 137 и 125 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

136

(137)  Точки 137 и 131 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.

137

---

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 134/135

---

ДЕЛЕГИРАНО РЕШЕНИЕ (ЕС) 2016/790 НА КОМИСИЯТА

от 13 януари 2016 година

за изменение на приложение V към Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета във връзка с удостоверенията за професионална квалификация и наименованията на курсовете на обучение

(нотифицирано под номер С(2016) 1)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 г. относно признаването на професионалните квалификации (1), и по-специално член 21а, параграф 4 от нея,

като има предвид, че:

| (1) | Приложение V към Директива 2005/36/ЕО съдържа списъци на удостоверенията за професионални квалификации на лекари, медицински сестри с общ профил, лекари по дентална медицина, ветеринарни лекари, акушерки, фармацевти и архитекти. |
| --- | --- |

(1)

Приложение V към Директива 2005/36/ЕО съдържа списъци на удостоверенията за професионални квалификации на лекари, медицински сестри с общ профил, лекари по дентална медицина, ветеринарни лекари, акушерки, фармацевти и архитекти.

| (2) | Няколко държави членки уведомиха Комисията за актуализации на законовите, подзаконовите и административните разпоредби във връзка с издаването на удостоверения за професионални квалификации за лекари, медицински сестри с общ профил, лекари по дентална медицина, ветеринарни лекари, акушерки, фармацевти и архитекти. Комисията смята, че представените законови, подзаконови и административни разпоредби са в съответствие с условията, посочени в дял III, глава III от Директива 2005/36/ЕО. Поради това е необходимо приложение V към Директива 2005/36/ЕО да бъде изменено. |
| --- | --- |

(2)

Няколко държави членки уведомиха Комисията за актуализации на законовите, подзаконовите и административните разпоредби във връзка с издаването на удостоверения за професионални квалификации за лекари, медицински сестри с общ профил, лекари по дентална медицина, ветеринарни лекари, акушерки, фармацевти и архитекти. Комисията смята, че представените законови, подзаконови и административни разпоредби са в съответствие с условията, посочени в дял III, глава III от Директива 2005/36/ЕО. Поради това е необходимо приложение V към Директива 2005/36/ЕО да бъде изменено.

| (3) | От съображения за яснота и правна сигурност е необходимо да се заменят всички точки от приложение V към Директива 2005/36/ЕО, свързани с удостоверенията за професионална квалификация и с наименованията на курсовете на обучение. |
| --- | --- |

(3)

От съображения за яснота и правна сигурност е необходимо да се заменят всички точки от приложение V към Директива 2005/36/ЕО, свързани с удостоверенията за професионална квалификация и с наименованията на курсовете на обучение.

| (4) | Поради това Директива 2005/36/ЕО следва да бъде съответно изменена, |
| --- | --- |

(4)

Поради това Директива 2005/36/ЕО следва да бъде съответно изменена,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Приложение V към Директива 2005/36/ЕО се изменя в съответствие с приложението към настоящото решение.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите членки.

Съставено в Брюксел на 13 януари 2016 година.

За Комисията

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ L 255, 30.9.2005 г., стр. 22.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Приложение V към Директива 2005/36/ЕО се изменя, както следва:

| 1. | Точки 5.1.1 — 5.1.4 се заменят със следното:
  „5.1.1.   Удостоверения за професионална квалификация за базово обучение по медицина










  Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който присъжда квалификацията | Свидетелство, което придружава удостоверението | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Точки 5.1.1 — 5.1.4 се заменят със следното:

„5.1.1.   Удостоверения за професионална квалификация за базово обучение по медицина

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който присъжда квалификацията

Свидетелство, което придружава удостоверението

Референтна дата

België/Belgique/Belgien

Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976 г.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър“ по „Медицина“ и професионална квалификация „Магистър-лекар“

Университет

1.1.2007 г.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004 г.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20.12.1976 г.

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976 г.

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004 г.

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981 г.

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986 г.

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986 г.

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976 г.

Hrvatska

Diploma „doktor medicine/doktorica medicine“

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013 г.

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976 г.

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976 г.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004 г.

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004 г.

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

20.12.1976 г.

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004 г.

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004 г.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976 г.

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994 г.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)/ Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004 г.

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986 г.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

1.1.2007 г.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004 г.

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva („MUDr.“)

Univerzita

1.5.2004 г.

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994 г.

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994 г.

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976 г.

5.1.2.   Удостоверения за професионална квалификация на лекари специалисти

| Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който присъжда квалификацията | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976 г. |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007 г. |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004 г. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20.12.1976 г. |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976 г. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004 г. |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който присъжда квалификацията

Референтна дата

België/ Belgique/ Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976 г.

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007 г.

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004 г.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20.12.1976 г.

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976 г.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004 г.

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981 г.

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986 г.

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976 г.

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013 г.

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976 г.

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976 г.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004 г.

Latvija

„Sertifikāts“–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004 г.

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976 г.

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004 г.

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004 г.

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976 г.

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994 г.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004 г.

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986 г.

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007 г.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004 г.

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004 г.

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994 г.

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994 г.

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976 г.

General Medical Council

1.4.2010 г.

5.1.3.   Наименования на курсовете на обучение по специализирана медицина

| | Анестезиология | Обща хирургия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 3 години | Минимална продължителност на обучението: 5 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Анестезиология

Обща хирургия

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Неврохирургия | Акушеро-гинекология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie — obstétrique/Gynaecologie — verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie — obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική — Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie — obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Неврохирургия

Акушеро-гинекология

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie — obstétrique/Gynaecologie — verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie — obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική — Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie — obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Вътрешни болести | Офталмология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 3 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Вътрешни болести

Офталмология

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Оториноларингология | Педиатрия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 3 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Оториноларингология

Педиатрия

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Пулмология | Урология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 5 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Пулмология

Урология

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία — Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ортопедия | Патоанатомия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ортопедия

Патоанатомия

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία — Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Неврология | Психиатрия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Неврология

Психиатрия

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Образна диагностика | Лъчетерапия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική — Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Образна диагностика

Лъчетерапия

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική — Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Пластична хирургия | Клинична биология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Пластична хирургия

Клинична биология

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Микробиология — Бактериология | Биохимия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Микробиология — Бактериология

Биохимия

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάς

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Имунология | Гръдна хирургия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 5 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия; Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Имунология

Гръдна хирургия

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия; Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 5 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Детска хирургия

Съдова хирургия

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Кардиология | Гастроентерология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Кардиология

Гастроентерология

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Ревматология | Обща хематология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 3 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Ревматология

Обща хематология

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Ендокринология | Физиотерапия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 3 години | Минимална продължителност на обучението: 3 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Ендокринология

Физиотерапия

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie — diabète — maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Невропсихиатрия | Дерматология — Венерология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 3 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut — und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία — Ψυχιατρική | Δερματολογία — Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία — Ψυχιατρική | Δερματολογία — Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw — en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud— och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Невропсихиатрия

Дерматология — Венерология

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut — und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία — Ψυχιατρική

Δερματολογία — Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία — Ψυχιατρική

Δερματολογία — Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw — en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud— och könssjukdomar

United Kingdom

| | Радиология | Детска психиатрия |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder — und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία — Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Радиология

Детска психиатрия

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder — und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία — Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Гериатрия | Нефрология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Гериатрия

Нефрология

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Инфекциозни болести | Социална медицина |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт. Комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Инфекциозни болести

Социална медицина

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт. Комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Фармация | Трудова медицина |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия. Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Фармация

Трудова медицина

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия. Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Алергология | Нуклеарна медицина |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 3 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Алергология

Нуклеарна медицина

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Лицево-челюстна хирургия (основно обучение на лекари) | Клинична хематология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/ Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer — und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Лицево-челюстна хирургия (основно обучение на лекари)

Клинична хематология

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/ Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer — und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Стоматология | Дерматология |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 3 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Стоматология

Дерматология

Минимална продължителност на обучението: 3 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Венерология | Тропически болести |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Венерология

Тропически болести

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Коремна хирургия | Спешна медицина |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 5 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологична хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Коремна хирургия

Спешна медицина

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологична хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Клинична неврофизиология | Хирургична стоматология и лицево-челюстна хирургия (основно обучение на лекари и стоматолози) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 4 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Клинична неврофизиология

Хирургична стоматология и лицево-челюстна хирургия (основно обучение на лекари и стоматолози) (50)

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάς

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| --- | --- | --- |
| | Минимална продължителност на обучението: 5 години | Минимална продължителност на обучението: 4 години |
| Държава | Наименование | Наименование |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/ Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Минимална продължителност на обучението: 5 години

Минимална продължителност на обучението: 4 години

Държава

Наименование

Наименование

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/ Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Удостоверения за професионална квалификация на общопрактикуващи лекари

| Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Професионално звание | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994 г. |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007 г. |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004 г. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994 г. |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994 г. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004 г. |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994 г. |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994 г. |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994 г. |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013 г. |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994 г. |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Професионално звание

Референтна дата

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994 г.

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007 г.

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004 г.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994 г.

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994 г.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004 г.

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994 г.

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994 г.

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994 г.

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013 г.

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994 г.

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994 г.

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004 г.

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004 г.

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994 г.

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004 г.

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004 г.

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994 г.

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994 г.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004 г.

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994 г.

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007 г.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/ Specialistka družinske medicine

1.5.2004 г.

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

1.5.2004 г.

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/ Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/ Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994 г.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994 г.

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994 г.

| 2. | Точка 5.2.2 се заменя със следното:
  „5.2.2.   Удостоверения за професионална квалификация на медицински сестри с общ профил










  Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Професионално звание | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Точка 5.2.2 се заменя със следното:

„5.2.2.   Удостоверения за професионална квалификация на медицински сестри с общ профил

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Професионално звание

Референтна дата

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

29.6.1979 г.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Медицинска сестра“

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007 г.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004 г.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: — Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: — Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979 г.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979 г.

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004 г.

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981 г.

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986 г.

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986 г.

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret No 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret No 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979 г.

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013 г.

| 2. | Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979 г.

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

29.6.1979 г.

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004 г.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας — BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004 г.

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004 г.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979 г.

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004 г.

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita „ta' Malta“

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004 г.

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979 г.

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige — Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige — Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige — Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige — Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994 г.

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

1.5.2004 г.

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986 г.

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007 г.

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/ Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004 г.

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „magister“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„magister“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004 г.

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„bakalár“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994 г.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994 г.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse — Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse — Adult

29.6.1979 г.

| 3. | Точки 5.3.2 и 5.3.3 се заменят със следното:
  „5.3.2.   Удостоверения за базова професионална квалификация на лекари по дентална медицина











  Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Свидетелство, което придружава удостоверението | Професионално звание | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Точки 5.3.2 и 5.3.3 се заменят със следното:

„5.3.2.   Удостоверения за базова професионална квалификация на лекари по дентална медицина

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Свидетелство, което придружава удостоверението

Професионално звание

Референтна дата

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/ Licencié en science dentaire

28.1.1980 г.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Дентална медицина“ с професионална квалификация „Магистър-лекар по дентална медицина“

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007 г.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004 г.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980 г.

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980 г.

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004 г.

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981 г.

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986 г.

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986 г.

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980 г.

Hrvatska

Diploma „doktor dentalne medicine/ doktorica dentalne medicine“

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013 г.

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980 г.

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980 г.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004 г.

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1 | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004 г.

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980 г.

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004 г.

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004 г.

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980 г.

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1.1.1994 г.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem „lekarz dentysta“

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko — Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

1.5.2004 г.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986 г.

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006 г.

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003 г.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1.5.2004 г.

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva („MDDr.“)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004 г.

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994 г.

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994 г.

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980 г.

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Удостоверения за професионална квалификация на лекари по дентална медицина — специалисти

Орална хирургия

| Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 г. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Референтна дата

België/ Belgique/ Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007 г.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007 г.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980 г.

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980 г.

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (до 31 декември 2002 г.)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.2003 г.

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980 г.

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005 г.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004 г.

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004 г.

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004 г.

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004 г.

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980 г.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004 г.

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008 г.

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008 г.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004 г.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008 г.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994 г.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994 г.

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980 г.

Ортодонтия

| Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005 г. |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 г. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Референтна дата

België/ Belgique/ Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005 г.

България

Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007 г.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007 г.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980 г.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980 г.

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004 г.

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.1981 г.

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980 г.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980 г.

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005 г.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004 г.

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004 г.

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004 г.

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004 г.

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980 г.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004 г.

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008 г.

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008 г.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004 г.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008 г.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/ Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994 г.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994 г.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980 г.“

| 4. | Точка 5.4.2 се заменя със следното:
  „5.4.2.   Удостоверения за професионална квалификация на ветеринарни лекари










  Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Свидетелство, което придружава удостоверението | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/ Les universités |

4.

Точка 5.4.2 се заменя със следното:

„5.4.2.   Удостоверения за професионална квалификация на ветеринарни лекари

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Свидетелство, което придружава удостоверението

Референтна дата

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/ Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21.12.1980 г.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет „Ветеринарна медицина“ |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет „Ветеринарна медицина“

1.1.2007 г.

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004 г.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980 г.

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980 г.

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006 г.

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004 г.

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981 г.

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986 г.

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986 г.

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort; |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort;

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980 г.

Hrvatska

Diploma „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013 г.

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980 г.

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985 г.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004 г.

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004 г.

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

21.12.1980 г.

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004 г.

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004 г.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980 г.

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994 г.

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1.5.2004 г.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986 г.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

1.1.2007 г.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004 г.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskeho lekárstva“ („MVDr.“)

Univerzita

1.5.2004 г.

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994 г.

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994 г.

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980 г.

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Точка 5.5.2 се заменя със следното:
  „5.5.2   Удостоверения за професионална квалификация на акушерки










  Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Професионално звание | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5.

Точка 5.5.2 се заменя със следното:

„5.5.2   Удостоверения за професионална квалификация на акушерки

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Професионално звание

Референтна дата

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23.1.1983 г.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Акушерка“

Университет

Акушеркa

1.1.2007 г.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/ porodní asistent

1.5.2004 г.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983 г.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983 г.

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004 г.

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

23.1.1983 г.

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1.1.1986 г.

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

23.1.1983 г.

Hrvatska

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva“

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/ Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013 г.

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983 г.

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23.1.1983 г.

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004 г.

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004 г.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983 г.

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004 г.

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1.5.2004 г.

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983 г.

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994 г.

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004 г.

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986 г.

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007 г.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004 г.

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

„bakalár“ („Bc.“)

| 1. | Vysoká škola /Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola /Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004 г.

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994 г.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994 г.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983 г.

| 6. | Точка 5.6.2 се заменя със следното:
  „5.6.2.   Удостоверения за професионална квалификация на фармацевти










  Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Свидетелство, което придружава удостоверението | Референтна дата |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Точка 5.6.2 се заменя със следното:

„5.6.2.   Удостоверения за професионална квалификация на фармацевти

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Свидетелство, което придружава удостоверението

Референтна дата

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1.10.1987 г.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Фармация“ с професионална квалификация „Магистър-фармацевт“

Университет

1.1.2007 г.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004 г.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987 г.

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987 г.

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004 г.

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987 г.

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1.10.1987 г.

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986 г.

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987 г.

Hrvatska

Diploma ‘magistar farmacije/magistra farmacije’

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7. 2013 г.

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987 г.

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993 г.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004 г.

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004 г.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004 г.

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1.10.1987 г.

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004 г.

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1.5.2004 г.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987 г.

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994 г.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004 г.

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987 г.

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007 г.

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

1.1.2007 г.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004 г.

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister („Mgr.“)

Univerzita

1.5.2004 г.

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994 г.

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994 г.

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1.10.1987 г.

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Точка 5.7.1 се заменя със следното:
  „5.7.1.   Удостоверение за професионална квалификация на архитекти, признати съгласно член 46










  Държава | Удостоверение за професионална квалификация | Орган, който издава удостоверението за квалификация | Свидетелство, което придружава удостоверението | Референтна академична година |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Точка 5.7.1 се заменя със следното:

„5.7.1.   Удостоверение за професионална квалификация на архитекти, признати съгласно член 46

Държава

Удостоверение за професионална квалификация

Орган, който издава удостоверението за квалификация

Свидетелство, което придружава удостоверението

Референтна академична година

België/ Belgique/ Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture

1988/1989 г.

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

—

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005 г.

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005 г.

България

Магистър —Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011 г.

| — | Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008 г.

| — | Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет

2009/2010 г.

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008 г.

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008 г.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989 г.

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989 г.

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts — M.A.

| — | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

2003/2004 г.

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) — Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) — Muenster

School of Architecture

2000/2001 г.

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006 г.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011 г.

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008 г.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010 г.

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

„seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“

2009/2010 г.

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005 г.

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/ Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/ Architektur

2005/2006 г.

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007 г.

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006 г.

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005 г.

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006 г.

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung — Fachrichtung Architektur

2007/2008 г.

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011 г.

Bachelor of Arts — B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011 г.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010 г.

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008 г.

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004 г.

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012 г.

Ελλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα — μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989 г.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004 г.

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988/1989 г.

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992 г.

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995 г.

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998 г.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998/1999 г.

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999/2000 г.

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001 г.

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002 г.

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003 г.

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006 г.

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007 г.

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010 г.

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009 г.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009/2010 г.

| — | Universidad San Pablo CEU — Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU — Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010/2011 г.

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011 г.

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012 г.

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989 г.

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'Etat d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005/2006 г.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005/2006 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005 г.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007 г.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007 г.

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte

| 5. | Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006/2007 г.

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006 г.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006 г.

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989 г.

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)






  — | (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

—

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006 г.

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006 г.

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989 г.

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000/2001 г.

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999 г.

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000/2001 г.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001/2002 г.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003 г.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004 г.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006 г.

Laurea magistrale in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005 г.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011 г.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005 г.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005 г.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005 г.

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007 г.

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009 г.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015 г.

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999 г.

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | – Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

– Politecnico di Bari

1999/2000 г.

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002 г.

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005 г.

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002 г.

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006 г.

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005 г.

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002 г.

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003 г.

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005 г.

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004/2005 г.

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015 г.

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007 г.

| — | Università degli Studi di Enna „Kore“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna „Kore“

2004/2005 г.

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008/2009 г.

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009/2010 г.

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010/2011 г.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015 г.

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2000/2001 г.

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005 г.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002 г.

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005 г.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003 г.

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002 г.

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005 г.

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005 г.

| — | Università degli Studi di Roma Tre — Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre — Facoltà di Architettura

2001/2002 г.

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006 г.

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre — Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre — Facoltà di Architettura

2009/2010 г.

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005 г.

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003 г.

Laurea Magistrale in Architettura — Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005 г.

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014 г.

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005 г.

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2007/2008 г.

Laurea Magistrale in Architettura — Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009 г.

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009 г.

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011 г.

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011 г.

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011 г.

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014 г.

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014 г.

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014 г.

Laurea Magistrale in Architettura — Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013/2014 г.

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα — μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005/2006 г.

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007 г.

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009 г.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009 г.

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008 г.

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008/2009 г.

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem — Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem — Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008 г.

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ — Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ — Müszaki Tudományi Kar

2007/2008 г.

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem — Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem — Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008 г.

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' „Perit“ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008 г.

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

От 2014/2015 г.:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989 г.

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988/1989 г.

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004 г.

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003 г.

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004 г.

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004 г.

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004 г.

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004 г.

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004 г.

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999 г.

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005 г.

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009 г.

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009 г.

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007 г.

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009 г.

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009 г.

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012 г.

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008 г.

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004 г.

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | - Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

- Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012 г.

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009 г.

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013 г.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989 г.

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987 г.

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993/1994 г.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996 г.

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998 г.

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998 г.

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999 г.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999 г.

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003 г.

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992 г.

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002 г.

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002 г.

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998 г.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000 г.

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007 г.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996 г.

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009 г.

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008 г.

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 г. (Licenciatura)

2007/2008 г. (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007 г.

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007 г.

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007 г.

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003 г.

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989 г.

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002 г.

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004 г.

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002 г.

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002 г.

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ — la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ — la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011 г.

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011/2012 г.

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011 г.

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

2007/2008 г.

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008 г.

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008 г.

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005 г.

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ‘Architektonická tvorba’ |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ‘Architektonická tvorba’

2007/2008 г.

Suomi/ Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998/1999 г.

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011 г.

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011 г.

| — | Aalto-yliopisto/ Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/ Aalto-universitetet

2010/2011 г.

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998/1999 г.

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010 г.

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989 г.

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007 г.

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009 г.

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009 г.

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009 г.

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989 г.

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012 г.

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006/2007 г.

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007 г.

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008 г.

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010 г.

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010 г.

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011 г.

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011 г.

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007 г.

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009 г.

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010 г.

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012 г.

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012 г.

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012 г.

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013 г.

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012 г.

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012 г.

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014 г.

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007 г.

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008 г.

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009 г.

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009 г.

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007/2008 г.

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009 г.

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010 г.

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011/2012 г.

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014 г.

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013/2014 г.

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012 г.

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012 г.

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012 г.

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013 г.

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013/2014 г.

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009 г.

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009 г.

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010 г.

| — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014 г.

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009 г.

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012 г.

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012 г.

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013 г.

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016 г.

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014 г.

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014 г.

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013 г.

---

(1)  До 2012 г.

(2)  Считано от 2013 г.

(3)  До 1 октомври 2017 г. удостоверението за професионална квалификация трябва да бъде придружено от свидетелство за завършен следдипломен стаж („staż podyplomowy“).

(4)  Считано от януари 2013 г.

(5)  Считано от юни 2015 г.

(6)  Считано от 1991/1992 г.

(7)  Считано от юни 2015 г.

(8)  Считано от юли 2011 г.

(9)  Считано от юни 2015 г.

(10)  Считано от май 2006 г.

(11)  Считано от юни 2015 г.

(12)  Считано от 2006 г.

(13)  Считано от 2012 г.

(14)  Считано от юни 2015 г.

(15)  До 2012 г.

(16)  Дата на отмяна съгласно член 27, параграф 3: 4 април 2000 г.

(17)  Считано от май 2006 г.

(18)  Считано от юни 2015 г.

(19)  Дата на отмяна съгласно член 27, параграф 3: 1 януари 1983 г.

(20)  Считано от юни 2015 г.

(21)  Дата на отмяна съгласно член 27, параграф 3: 1 януари 1983 г.

(22)  До 14 септември 2010 г.

(23)  Считано от октомври 2009 г.

(24)  Считано от октомври 2009 г.

(25)  Считано от октомври 2009 г.

(26)  
  1 август 1987 г. освен за лицата, започнали обучение преди тази дата.

(27)  
  31 декември 1971 г.

(28)  
  31 октомври 1999 г.

(29)  Официален документ за професионална квалификация не се издава за обучение, започнало след 5 март 1982 г.

(30)  
  9 юли 1984 г.

(31)  
  31 март 2004 г.

(32)  
  1 февруари 1984 г.

(33)  
  3 декември 1971 г.

(34)  
  31 октомври 1993 г.

(35)  Официален документ за професионална квалификация не се издава за обучение, започнало след 5 март 1982 г.

(36)  
  8 юли 1984 г.

(37)  
  31март 2004 г.

(38)  
  1 януари 1991 г.

(39)  Считано от юни 2015 г.

(40)  Считано от октомври 2009 г.

(41)  Считано от юни 2015 г.

(42)  Считано от юни 2015 г.

(43)  Дата на отмяна съгласно член 27, параграф 3: 12 август 1996 г.

(44)  
  30 септември 2007 г.

(45)  
  28 февруари 2013 г.

(46)  Дата на отмяна съгласно член 27, параграф 3: 31 декември 1994 г.

(47)  Считано от юни 2015 г.

(48)  Дата на отмяна съгласно член 27, параграф 3: 1 януари 1983 г.

(49)  Считано от 17.2.2006 г.

(50)  Обучение, за което се издава официален документ за професионална квалификация на специалист по стоматологична, орална и лицево-челюстна хирургия (основно обучение на лекари и стоматолози), предполага завършване и заверяване на основно обучение на лекари (член 24) и в допълнение — завършване и заверяване на основно обучение на стоматолози (член 34).

(51)  Считано от 2006 г.

(52)  Считано от 10.7.2014 г.

(53)  Считано от 2009 г.

(54)  Считано от януари 2013 г.“

(55)  Удостоверението за професионална квалификация се ползва с автоматично признаване, когато титулярят е гражданин на държава членка и е придобил квалификация в Ирландия.

(56)  Тази информация относно удостоверението за квалификация е включена с цел да се гарантира, че лицата, завършили обучение в Ирландия, ще се ползват с автоматично признаване на квалификацията, без да е необходимо да имат регистрация в Ирландия, доколкото регистрацията не е част от процеса на квалификация.

(57)  Тази информация относно удостоверението за квалификация заменя предишните вписвания за Обединеното кралство с цел да се гарантира, че лицата, завършили обучение в Обединеното кралство, ще се ползват с автоматично признаване на квалификацията, без да е необходимо да имат регистрация, доколкото регистрацията не е част от процеса на квалификация.“

(58)  До 2012 г.

(59)  Считано от 2013 г.

(60)  До 1 октомври 2016 г. удостоверението за професионална квалификация трябва да бъде придружено от свидетелство за завършен следдипломен стаж („staż podyplomowy“).

(61)  Валидно до 22.11.2006 г.

(62)  Считано от 23.11.2006 г.

(63)  Валидно до 10.4.2008 г.

(64)  Считано от 11.4.2008 г.
  “

(65)  Удостоверението за професионална квалификация се ползва с автоматично признаване, когато титулярят е гражданин на държава членка и е придобил квалификация в Ирландия.

(66)  Тази информация относно удостоверението за квалификация е включена с цел да се гарантира, че лицата, завършили обучение в Ирландия, ще се ползват с автоматично признаване на квалификацията, без да е необходимо да имат регистрация в Ирландия, доколкото регистрацията не е част от процеса на квалификация.

(67)  Тази информация относно удостоверението за квалификация е включена с цел да се гарантира, че лицата, завършили обучение в Обединеното кралство, ще се ползват с автоматично признаване на квалификацията, без да е необходимо да имат регистрация, доколкото регистрацията не е част от процеса на квалификация.“

(68)  Удостоверението за професионална квалификация се ползва с автоматично признаване, когато титулярят е гражданин на държава членка и е придобил квалификация в Ирландия.

(69)  Тази информация относно удостоверението за квалификация е включена с цел да се гарантира, че лицата, завършили обучение в Ирландия, ще се ползват с автоматично признаване на квалификацията, без да е необходимо да имат регистрация в Ирландия. В тези случаи придружаващото удостоверението свидетелство удостоверява, че са изпълнени всички квалификационни изисквания.

(70)  Удостоверението за професионална квалификация се ползва с автоматично признаване, когато титулярят е гражданин на държава членка и е придобил квалификация в Обединеното кралство.

(71)  Тази информация относно удостоверението за квалификация е включена с цел да се гарантира, че лицата, завършили обучение в Обединеното кралство, ще се ползват с автоматично признаване на квалификацията, без да е необходимо да имат регистрация. В тези случаи придружаващото удостоверението свидетелство удостоверява, че са изпълнени всички квалификационни изисквания.“

(72)  Двете наименования „Università degli studi di (име на града)“ и „Università di (име на града)“ са равнозначни и обозначават един и същ университет.“

---