# Uradni list L 222/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 222 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5917. avgust 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 222

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5917. avgust 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1379 z dne 16. avgusta 2016 o zavrnitvi odobritve nekaterih zdravstvenih trditev na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter razvoj in zdravje otrok (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1380 z dne 16. avgusta 2016 o odstopanju od člena 55(2)(a) Delegirane Uredbe (EU) 2015/2446 glede pravil o poreklu, ki veljajo za regionalno kumulacijo, za tuna s poreklom iz Ekvadorja | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/1381 z dne 16. avgusta 2016 o zavrnitvi odobritve zdravstvene trditve na živilih, ki se nanaša na razvoj in zdravje otrok (
  1
  ) | 8 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1382 z dne 16. avgusta 2016 o umiku sprejetja zaveze petih proizvajalcev izvoznikov v okviru Izvedbenega sklepa 2013/707/EU o potrditvi sprejetja zaveze, ponujene v okviru protidampinškega in protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, za obdobje uporabe dokončnih ukrepov | 10 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1383 z dne 16. avgusta 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/1384 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/22) | 24 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/1385 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), ki so jo izvedli organi Kastilje in Manče za uvedbo digitalne prizemne televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Kastilji in Manči
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6846)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2016/1386 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Smernice ECB/2013/7 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/23) | 85 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1379 z dne 16. avgusta 2016 o zavrnitvi odobritve nekaterih zdravstvenih trditev na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter razvoj in zdravje otrok (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1380 z dne 16. avgusta 2016 o odstopanju od člena 55(2)(a) Delegirane Uredbe (EU) 2015/2446 glede pravil o poreklu, ki veljajo za regionalno kumulacijo, za tuna s poreklom iz Ekvadorja

4

*

Uredba Komisije (EU) 2016/1381 z dne 16. avgusta 2016 o zavrnitvi odobritve zdravstvene trditve na živilih, ki se nanaša na razvoj in zdravje otrok (
  1
  )

1

8

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1382 z dne 16. avgusta 2016 o umiku sprejetja zaveze petih proizvajalcev izvoznikov v okviru Izvedbenega sklepa 2013/707/EU o potrditvi sprejetja zaveze, ponujene v okviru protidampinškega in protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, za obdobje uporabe dokončnih ukrepov

10

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1383 z dne 16. avgusta 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/1384 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/22)

24

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/1385 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), ki so jo izvedli organi Kastilje in Manče za uvedbo digitalne prizemne televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Kastilji in Manči
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6846)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6846)

1

52

SMERNICE

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2016/1386 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Smernice ECB/2013/7 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/23)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1379

z dne 16. avgusta 2016

o zavrnitvi odobritve nekaterih zdravstvenih trditev na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter razvoj in zdravje otrok

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (1) ter zlasti člena 18(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev.

| (2) | Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo pristojnemu nacionalnemu organu države članice. Pristojni nacionalni organ pošlje veljavne vloge v vednost Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za pripravo znanstvene ocene ter Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo pristojnemu nacionalnemu organu države članice. Pristojni nacionalni organ pošlje veljavne vloge v vednost Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za pripravo znanstvene ocene ter Komisiji in državam članicam.

| (3) | Agencija pripravi mnenje o zadevni zdravstveni trditvi. |
| --- | --- |

(3)

Agencija pripravi mnenje o zadevni zdravstveni trditvi.

| (4) | Komisija sprejme odločitev o odobritvi zdravstvenih trditev ob upoštevanju mnenja Agencije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija sprejme odločitev o odobritvi zdravstvenih trditev ob upoštevanju mnenja Agencije.

| (5) | Družba E-piim production Ltd je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z vplivi Lactobacillus plantarum TENSIA® v poltrdem edamcu podobnem in „srcu prijaznem“ siru znamke HarmonyTM na ohranjanje normalnega krvnega tlaka (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Redno uživanje (vsaj 8 tednov) 50 g/dan sira Südamejuust („srcu prijaznega“ sira) znamke HarmonyTM, ki vsebuje Lactobacillus plantarum TENSIA®, pomaga ohranjati zdrav srčno-žilni sistem/zdravo srce z znižanjem krvnega tlaka/simbol srca.“ |
| --- | --- |

(5)

Družba E-piim production Ltd je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z vplivi Lactobacillus plantarum TENSIA® v poltrdem edamcu podobnem in „srcu prijaznem“ siru znamke HarmonyTM na ohranjanje normalnega krvnega tlaka (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Redno uživanje (vsaj 8 tednov) 50 g/dan sira Südamejuust („srcu prijaznega“ sira) znamke HarmonyTM, ki vsebuje Lactobacillus plantarum TENSIA®, pomaga ohranjati zdrav srčno-žilni sistem/zdravo srce z znižanjem krvnega tlaka/simbol srca.“

| (6) | Komisija in države članice so 1. oktobra 2014 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da vzročno-posledična povezava med uživanjem Lactobacillus plantarum TENSIA® v poltrdem edamcu podobnem in „srcu prijaznem“ siru znamke HarmonyTM in navedeno trditvijo ni utemeljena. Ker zdravstvena trditev ne izpolnjuje zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006, se ne bi smela odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija in države članice so 1. oktobra 2014 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da vzročno-posledična povezava med uživanjem Lactobacillus plantarum TENSIA® v poltrdem edamcu podobnem in „srcu prijaznem“ siru znamke HarmonyTM in navedeno trditvijo ni utemeljena. Ker zdravstvena trditev ne izpolnjuje zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006, se ne bi smela odobriti.

| (7) | Družba British Specialist Nutrition Association Ltd je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z raztopinami ogljikovih hidratov in ohranjanjem telesne zmogljivosti med vzdržljivostno vadbo (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Raztopine ogljikovih hidratov prispevajo k ohranjanju vzdržljivosti pri daljši vzdržljivostni vadbi.“ Vložnik je na zahtevo Agencije obrazložil, da so živila, na katere se nanaša ta trditev, raztopine ogljikovih hidratov, ki ne vsebujejo elektrolitov, in da bi jih bilo treba v zvezi s trditvijo primerjati z vodo ali vodnimi raztopinami elektrolitov. |
| --- | --- |

(7)

Družba British Specialist Nutrition Association Ltd je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z raztopinami ogljikovih hidratov in ohranjanjem telesne zmogljivosti med vzdržljivostno vadbo (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Raztopine ogljikovih hidratov prispevajo k ohranjanju vzdržljivosti pri daljši vzdržljivostni vadbi.“ Vložnik je na zahtevo Agencije obrazložil, da so živila, na katere se nanaša ta trditev, raztopine ogljikovih hidratov, ki ne vsebujejo elektrolitov, in da bi jih bilo treba v zvezi s trditvijo primerjati z vodo ali vodnimi raztopinami elektrolitov.

| (8) | Komisija in države članice so 1. oktobra 2014 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da vzročno-posledična povezava med uživanjem raztopin ogljikovih hidratov in ohranjanjem telesne zmogljivosti med vzdržljivostno vadbo v primerjavi z vodo ali vodnimi raztopinami elektrolitov ni utemeljena. Ker zdravstvena trditev ne izpolnjuje zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006, se ne bi smela odobriti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija in države članice so 1. oktobra 2014 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da vzročno-posledična povezava med uživanjem raztopin ogljikovih hidratov in ohranjanjem telesne zmogljivosti med vzdržljivostno vadbo v primerjavi z vodo ali vodnimi raztopinami elektrolitov ni utemeljena. Ker zdravstvena trditev ne izpolnjuje zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006, se ne bi smela odobriti.

| (9) | Pri določanju ukrepov iz te uredbe so bile upoštevane pripombe, ki so jih vložniki poslali Komisiji v skladu s členom 16(6) Uredbe (ES) št. 1924/2006. |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju ukrepov iz te uredbe so bile upoštevane pripombe, ki so jih vložniki poslali Komisiji v skladu s členom 16(6) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zdravstveni trditvi iz Priloge k tej uredbi se ne uvrstita na seznam dovoljenih trditev Unije v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

1

(2)  
  EFSA Journal (2014);12(10):3842.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal (2014);12(10):3836.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

Zavrnjene zdravstvene trditve

| Vloga – ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1924/2006 | Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil | Trditev | Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane |
| --- | --- | --- | --- |
| Zdravstvena trditev po členu 13(5), ki je utemeljena na novih znanstvenih dokazih in/ali vključuje zahtevo za zakonsko zaščito podatkov | Lactobacillus plantarum TENSIA® v poltrdem edamcu podobnem in „srcu prijaznem“ siru znamke HarmonyTM | Redno uživanje (vsaj 8 tednov) 50 g/dan sira Südamejuust („srcu prijaznega“ sira) znamke HarmonyTM, ki vsebuje Lactobacillus plantarum TENSIA®, pomaga ohranjati zdrav srčno-žilni sistem/zdravo srce z znižanjem krvnega tlaka/simbol srca. | Q-2014-00097 |
| Zdravstvena trditev po členu 13(5), ki je utemeljena na novih znanstvenih dokazih in/ali vključuje zahtevo za zakonsko zaščito podatkov | Raztopine ogljikovih hidratov | Raztopine ogljikovih hidratov prispevajo k ohranjanju vzdržljivosti pri daljši vzdržljivostni vadbi. | Q-2014-00058 |

Vloga – ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1924/2006

Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil

Trditev

Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane

Zdravstvena trditev po členu 13(5), ki je utemeljena na novih znanstvenih dokazih in/ali vključuje zahtevo za zakonsko zaščito podatkov

Lactobacillus plantarum TENSIA® v poltrdem edamcu podobnem in „srcu prijaznem“ siru znamke HarmonyTM

Redno uživanje (vsaj 8 tednov) 50 g/dan sira Südamejuust („srcu prijaznega“ sira) znamke HarmonyTM, ki vsebuje Lactobacillus plantarum TENSIA®, pomaga ohranjati zdrav srčno-žilni sistem/zdravo srce z znižanjem krvnega tlaka/simbol srca.

Q-2014-00097

Zdravstvena trditev po členu 13(5), ki je utemeljena na novih znanstvenih dokazih in/ali vključuje zahtevo za zakonsko zaščito podatkov

Raztopine ogljikovih hidratov

Raztopine ogljikovih hidratov prispevajo k ohranjanju vzdržljivosti pri daljši vzdržljivostni vadbi.

Q-2014-00058

---

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1380

z dne 16. avgusta 2016

o odstopanju od člena 55(2)(a) Delegirane Uredbe (EU) 2015/2446 glede pravil o poreklu, ki veljajo za regionalno kumulacijo, za tuna s poreklom iz Ekvadorja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) in zlasti člena 64(6) in člena 66(b) Uredbe;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) 1384/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je Unija Ekvadorju odobrila tarifne preferenciale od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2016 kot vmesno recipročno ureditev za preprečitev nepotrebnih motenj v trgovini med Unijo in Ekvadorjem, potem ko je 12. decembra 2014 parafirala Protokol o pristopu Ekvadorja k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (3). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) 1384/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je Unija Ekvadorju odobrila tarifne preferenciale od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2016 kot vmesno recipročno ureditev za preprečitev nepotrebnih motenj v trgovini med Unijo in Ekvadorjem, potem ko je 12. decembra 2014 parafirala Protokol o pristopu Ekvadorja k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (3).

| (2) | Za namene preferencialov, odobrenih z Uredbo (EU) 1384/2014, se uporabljajo pravila o poreklu iz dela I, naslova IV, poglavja 2, oddelka 1 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (4), vključno s pravili, ki zadevajo regionalno kumulacijo porekla znotraj skupine držav, vključno z Bolivijo, Kolumbijo, Kostariko, Ekvadorjem, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo, Panamo, Perujem in Venezuelo. Od 1. januarja 2014 se regionalna kumulacija lahko uporablja samo znotraj iste regionalne skupine za države, ki so v času izvoza v Unijo upravičenke Splošnega sistema preferencialov (SSP) v skladu z Uredbo (EU) 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(2)

Za namene preferencialov, odobrenih z Uredbo (EU) 1384/2014, se uporabljajo pravila o poreklu iz dela I, naslova IV, poglavja 2, oddelka 1 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (4), vključno s pravili, ki zadevajo regionalno kumulacijo porekla znotraj skupine držav, vključno z Bolivijo, Kolumbijo, Kostariko, Ekvadorjem, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo, Panamo, Perujem in Venezuelo. Od 1. januarja 2014 se regionalna kumulacija lahko uporablja samo znotraj iste regionalne skupine za države, ki so v času izvoza v Unijo upravičenke Splošnega sistema preferencialov (SSP) v skladu z Uredbo (EU) 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (3) | Uredba (EGS) 2454/93 je bila razveljavljena z začetkom veljavnosti 1. maja 2016, pravila o poreklu, ki se uporabljajo za namene tarifnih preferencialov, odobrenih za blago s poreklom iz Ekvadorja, so od tega dne naprej določena v naslovu II, poglavju 2, oddelku 2, pododdelkih 2 in 3 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (6) ter naslovu II, poglavju 2, oddelku 2, pododdelkih od 2 do 9 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 (7). Delegirana Uredba (EU) 2015/2446 določa enaka pravila o kumulaciji kot Uredba (EGS) št. 2454/93. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EGS) 2454/93 je bila razveljavljena z začetkom veljavnosti 1. maja 2016, pravila o poreklu, ki se uporabljajo za namene tarifnih preferencialov, odobrenih za blago s poreklom iz Ekvadorja, so od tega dne naprej določena v naslovu II, poglavju 2, oddelku 2, pododdelkih 2 in 3 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (6) ter naslovu II, poglavju 2, oddelku 2, pododdelkih od 2 do 9 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 (7). Delegirana Uredba (EU) 2015/2446 določa enaka pravila o kumulaciji kot Uredba (EGS) št. 2454/93.

| (4) | Od 1. januarja 2016 so Kolumbija, Peru, Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama, vključene v isto regionalno skupino kot Ekvador, in niso več države upravičenke do SSP. Zato od 1. januarja 2016 pripravljenih ali konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko 1604 14 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrirskih oznak blaga (HS), ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke 1604 20 70 kombinirane nomenklature (CN) ni več mogoče šteti za izdelke s poreklom iz Ekvadorja na podlagi regionalne kumulacije z navedenimi državami za namene tarifnih preferencialov, odobrenih z Uredbo (EU) 1384/2014. |
| --- | --- |

(4)

Od 1. januarja 2016 so Kolumbija, Peru, Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama, vključene v isto regionalno skupino kot Ekvador, in niso več države upravičenke do SSP. Zato od 1. januarja 2016 pripravljenih ali konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko 1604 14 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrirskih oznak blaga (HS), ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke 1604 20 70 kombinirane nomenklature (CN) ni več mogoče šteti za izdelke s poreklom iz Ekvadorja na podlagi regionalne kumulacije z navedenimi državami za namene tarifnih preferencialov, odobrenih z Uredbo (EU) 1384/2014.

| (5) | Ekvador je 4. aprila 2016 vložil zahtevo za odstopanje od pravil o preferencialnem poreklu, tako da lahko ekvadorska ribiška predelovalna industrija, za namene določitve porekla pripravljenih ali konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko HS 1604 14, ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke 1604 20 70, surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname šteje kot surovine s poreklom iz Ekvadorja na podlagi regionalne kumulacije. Ekvador je zaprosil za odstopanje od 1. januarja 2016 naprej. Informacije za dopolnitev te prvotne zahteve so bile predložene 30. junija 2016. |
| --- | --- |

(5)

Ekvador je 4. aprila 2016 vložil zahtevo za odstopanje od pravil o preferencialnem poreklu, tako da lahko ekvadorska ribiška predelovalna industrija, za namene določitve porekla pripravljenih ali konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko HS 1604 14, ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke 1604 20 70, surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname šteje kot surovine s poreklom iz Ekvadorja na podlagi regionalne kumulacije. Ekvador je zaprosil za odstopanje od 1. januarja 2016 naprej. Informacije za dopolnitev te prvotne zahteve so bile predložene 30. junija 2016.

| (6) | V svoji zahtevi po odstopanju je Ekvador obrazložil, da velike količine surovega tuna za proizvodnjo pripravljenih in konzerviranih tunov, ki jih Ekvador izvaža v Unijo, prihajajo iz držav Srednje Amerike in andskih držav. Brez možnosti za kumulacijo z navedenimi državami v isti regionalni skupini bi se ekvadorski izvoz pripravljenih in konzerviranih tunov s poreklom v Unijo zmanjšal za 30 %. |
| --- | --- |

(6)

V svoji zahtevi po odstopanju je Ekvador obrazložil, da velike količine surovega tuna za proizvodnjo pripravljenih in konzerviranih tunov, ki jih Ekvador izvaža v Unijo, prihajajo iz držav Srednje Amerike in andskih držav. Brez možnosti za kumulacijo z navedenimi državami v isti regionalni skupini bi se ekvadorski izvoz pripravljenih in konzerviranih tunov s poreklom v Unijo zmanjšal za 30 %.

| (7) | Medtem je 16. aprila 2016 obalno območje Ekvadorja prizadel potres jakostne stopnje 7,8. Provinca Manabí in območje okrog mesta Manta, kjer deluje večina ekvadorskega ribiškega sektorja, sta bila močno prizadeta. Poročalo se je tudi o veliki materialni škodi, med drugim tudi na ključni infrastrukturi, kar je še poslabšalo stanje ribiško predelovalne industrije v Ekvadorju. |
| --- | --- |

(7)

Medtem je 16. aprila 2016 obalno območje Ekvadorja prizadel potres jakostne stopnje 7,8. Provinca Manabí in območje okrog mesta Manta, kjer deluje večina ekvadorskega ribiškega sektorja, sta bila močno prizadeta. Poročalo se je tudi o veliki materialni škodi, med drugim tudi na ključni infrastrukturi, kar je še poslabšalo stanje ribiško predelovalne industrije v Ekvadorju.

| (8) | Glede na okoliščine bi moral biti Ekvador zaradi razlogov, ki jih je navedel v zahtevku, in nadaljnjih negativnih posledic potresa na ribiško predelovalno industrijo upravičen do začasnega odstopanja od zahteve iz člena 55(2)(a) Delegirane Uredbe (EU) 2015/2446 v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 64(6) Uredbe (EU) 952/2013. Zato bi bilo treba surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname, ki se uporabljajo za proizvodnjo pripravljenih in konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko HS 1604 14, ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke KN 1604 20 70 obravnavati kot surovine s poreklom iz Ekvadorja, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(8)

Glede na okoliščine bi moral biti Ekvador zaradi razlogov, ki jih je navedel v zahtevku, in nadaljnjih negativnih posledic potresa na ribiško predelovalno industrijo upravičen do začasnega odstopanja od zahteve iz člena 55(2)(a) Delegirane Uredbe (EU) 2015/2446 v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 64(6) Uredbe (EU) 952/2013. Zato bi bilo treba surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname, ki se uporabljajo za proizvodnjo pripravljenih in konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko HS 1604 14, ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke KN 1604 20 70 obravnavati kot surovine s poreklom iz Ekvadorja, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (9) | Da bi preprečili motnje v trgovini in olajšali doseganje ciljev tarifnih preferencialov, odobrenih Ekvadorju v skladu z Uredbo (EU) 1384/2014, bi moralo začasno odstopanje zajemati obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(9)

Da bi preprečili motnje v trgovini in olajšali doseganje ciljev tarifnih preferencialov, odobrenih Ekvadorju v skladu z Uredbo (EU) 1384/2014, bi moralo začasno odstopanje zajemati obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016.

| (10) | Za surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname se lahko za namene kumulacije kot dokazilo o poreklu uporabi tudi dokazilo o poreklu, kot je določeno v Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani oziroma Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (8). |
| --- | --- |

(10)

Za surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname se lahko za namene kumulacije kot dokazilo o poreklu uporabi tudi dokazilo o poreklu, kot je določeno v Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani oziroma Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (8).

| (11) | Za zagotovitev ukrepov, ki so potrebni, da se kumulacija s Kolumbijo, Perujem, Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo izvaja pravilno, bi moral Ekvador zagotoviti, da ima ukrepe na področju upravnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev ukrepov, ki so potrebni, da se kumulacija s Kolumbijo, Perujem, Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo izvaja pravilno, bi moral Ekvador zagotoviti, da ima ukrepe na področju upravnega sodelovanja.

| (12) | Da bi omogočili učinkovito spremljanje izvajanja odstopanja, bi morali ekvadorski organi ob koncu uporabe odstopanja Komisiji sporočili podrobnosti o potrdilih o poreklu (obrazec A), ki so bila izdana v okviru odstopanja. |
| --- | --- |

(12)

Da bi omogočili učinkovito spremljanje izvajanja odstopanja, bi morali ekvadorski organi ob koncu uporabe odstopanja Komisiji sporočili podrobnosti o potrdilih o poreklu (obrazec A), ki so bila izdana v okviru odstopanja.

| (13) | V izogib nadaljnjim zamudam pri izvajanju odstopanja, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(13)

V izogib nadaljnjim zamudam pri izvajanju odstopanja, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za namene kumulacije iz člena 86(1)(b) Uredbe (EGS) 2454/93 in z odstopanjem od člena 86(2)(a) navedene uredbe lahko Ekvador v obdobju od 1. januarja 2016 do 30. aprila 2016 uporablja surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve ali Paname za proizvodnjo pripravljenih ali konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko HS 1604 14, ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke KN 1604 20 70.

Dokazilo o poreklu za proizvode iz prvega pododstavka se pripravi v skladu s členom 97l Uredbe (EGS) 2454/93.

2.   Za namene kumulacije iz člena 55(1)(b) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 in z odstopanjem od člena 55(2)(a) te uredbe lahko Ekvador v obdobju od 1. maja 2016 do 31. decembra 2016 uporablja surovine s poreklom iz Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve ali Paname za proizvodnjo pripravljenih ali konzerviranih tunov in črtastih tunov, razvrščenih pod tarifno podštevilko HS 1604 14, ter pripravljenih ali konzerviranih tunov, črtastih tunov in drugih rib iz rodu Euthynnus iz tarifne podštevilke KN 1604 20 70.

Dokazilo o poreklu za proizvode iz prvega pododstavka se pripravi v skladu z določbami člena 76 Izvedbene uredbe (EGS) 2015/2447.

3.   Pristojni organi Ekvadorja, ki morajo izdati potrdilo o poreklu (obrazec A) za proizvode iz odstavkov 1 in 2, se lahko pri tem zanašajo tudi na potrdilo o gibanju (EUR 1), ki ga izdajo pristojni organi Kolumbije, Peruja, Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve ali Paname v skladu z določbami Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani oziroma Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani.

4.   Ekvador zagotovi, da so na voljo ukrepi na področju upravnega sodelovanja, potrebni za uporabo kumulacije s Kolumbijo, Perujem, Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo ali Panamo.

5.   Sklicevanje na posebne okoliščine iz člena 74(2)(a) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 se šteje za upravičeno za proizvode iz odstavkov 1 in 2, za katere potrdilo o poreklu (obrazec A) ni bilo izdano v času izvoza.

Člen 2

Pristojni organi Ekvadorja Komisiji do 31. januarja 2017 predložijo izjavo o količinah in vrednostih, za katere so bila izdana potrdila o poreklu (obrazec A) za namene odstopanja iz odstavkov 1 in 2 člena 1, ter serijske številke teh potrdil.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 1384/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2014 o tarifni obravnavi za uvoz blaga s poreklom iz Ekvadorja (UL L 372, 30.12.2014, str. 5).

2

(3)  
  UL L 354, 21.12.2012, str. 3.

3

(4)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

7

(8)  
  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

8

---

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1381

z dne 16. avgusta 2016

o zavrnitvi odobritve zdravstvene trditve na živilih, ki se nanaša na razvoj in zdravje otrok

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (1) ter zlasti člena 17(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev.

| (2) | Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo pristojnemu nacionalnemu organu države članice. Pristojni nacionalni organ veljavne vloge pošlje Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da lahko nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev predložijo pristojnemu nacionalnemu organu države članice. Pristojni nacionalni organ veljavne vloge pošlje Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (3) | Agencija po prejemu vloge takoj obvesti druge države članice in Komisijo ter pripravi mnenje o zadevni zdravstveni trditvi. |
| --- | --- |

(3)

Agencija po prejemu vloge takoj obvesti druge države članice in Komisijo ter pripravi mnenje o zadevni zdravstveni trditvi.

| (4) | Komisija sprejme odločitev o odobritvi zdravstvenih trditev ob upoštevanju mnenja Agencije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija sprejme odločitev o odobritvi zdravstvenih trditev ob upoštevanju mnenja Agencije.

| (5) | Družba Cross Vetpharm Group UK Ltd je v skladu s členom 14(1)(b) Uredbe (ES) št. 1924/2006 predložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z beta-galaktozidazo iz Kluyveromyces lactis v Colief® in zmanjšanjem prebavnih motenj (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Colief®/encim laktaza zmanjša količino laktoze v otroški hrani in izboljša posledice zaradi slabe presnove laktoze pri otrocih s kolikami, ki niso zmožni učinkovito presnavljati vse laktoze v hrani.“ |
| --- | --- |

(5)

Družba Cross Vetpharm Group UK Ltd je v skladu s členom 14(1)(b) Uredbe (ES) št. 1924/2006 predložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z beta-galaktozidazo iz Kluyveromyces lactis v Colief® in zmanjšanjem prebavnih motenj (vprašanje št. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Colief®/encim laktaza zmanjša količino laktoze v otroški hrani in izboljša posledice zaradi slabe presnove laktoze pri otrocih s kolikami, ki niso zmožni učinkovito presnavljati vse laktoze v hrani.“

| (6) | Komisija in države članice so 17. julija 2015 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je ugotovila, da predloženi dokazi ne zadostujejo za vzpostavitev vzročno-posledične povezave med uživanjem beta-galaktozidaze iz Kluyveromyces lactis v Colief® in zmanjšanjem prebavnih motenj. Ker zdravstvena trditev ne izpolnjuje zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006, se ne bi smela odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija in države članice so 17. julija 2015 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je ugotovila, da predloženi dokazi ne zadostujejo za vzpostavitev vzročno-posledične povezave med uživanjem beta-galaktozidaze iz Kluyveromyces lactis v Colief® in zmanjšanjem prebavnih motenj. Ker zdravstvena trditev ne izpolnjuje zahtev iz Uredbe (ES) št. 1924/2006, se ne bi smela odobriti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zdravstvena trditev iz Priloge k tej uredbi se ne uvrsti na seznam dovoljenih trditev Unije v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

1

(2)  
  EFSA Journal (2015);13(7):4187.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

Zavrnjena zdravstvena trditev

| Vloga – ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1924/2006 | Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil | Trditev | Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane |
| --- | --- | --- | --- |
| Zdravstvena trditev po členu 14(1)(b), ki se nanaša na razvoj in zdravje otrok | Colief® | Colief®/encim laktaza zmanjša količino laktoze v otroški hrani in izboljša posledice zaradi slabe presnove laktoze pri otrocih s kolikami, ki niso zmožni učinkovito presnavljati vse laktoze v hrani. | Q-2014-00404 |

Vloga – ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1924/2006

Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil

Trditev

Referenčno mnenje Evropske agencije za varnost hrane

Zdravstvena trditev po členu 14(1)(b), ki se nanaša na razvoj in zdravje otrok

Colief®

Colief®/encim laktaza zmanjša količino laktoze v otroški hrani in izboljša posledice zaradi slabe presnove laktoze pri otrocih s kolikami, ki niso zmožni učinkovito presnavljati vse laktoze v hrani.

Q-2014-00404

---

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1382

z dne 16. avgusta 2016

o umiku sprejetja zaveze petih proizvajalcev izvoznikov v okviru Izvedbenega sklepa 2013/707/EU o potrditvi sprejetja zaveze, ponujene v okviru protidampinškega in protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, za obdobje uporabe dokončnih ukrepov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna protidampinška uredba“), in zlasti člena 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (2) („osnovna protisubvencijska uredba“), in zlasti člena 13 Uredbe,

po obvestitvi držav članic,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAVEZA IN DRUGI OBSTOJEČI UKREPI

ZAVEZA IN DRUGI OBSTOJEČI UKREPI

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 513/2013 (3) določila začasne protidampinške dajatve na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija („modulov“) in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) ali ki so od tam poslani, v Evropsko unijo („Unija“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 513/2013 (3) določila začasne protidampinške dajatve na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija („modulov“) in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) ali ki so od tam poslani, v Evropsko unijo („Unija“).

3

| (2) | Skupina proizvajalcev izvoznikov je kitajsko gospodarsko zbornico za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov („CCCME“) pooblastila, naj v njenem imenu Komisiji predloži cenovno zavezo, kar je CCCME tudi storila. Iz pogojev navedene cenovne zaveze je razvidno, da ta predstavlja sveženj individualnih cenovnih zavez za vsakega proizvajalca izvoznika, pri čemer ta sveženj zaradi praktičnih razlogov usklajuje CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Skupina proizvajalcev izvoznikov je kitajsko gospodarsko zbornico za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov („CCCME“) pooblastila, naj v njenem imenu Komisiji predloži cenovno zavezo, kar je CCCME tudi storila. Iz pogojev navedene cenovne zaveze je razvidno, da ta predstavlja sveženj individualnih cenovnih zavez za vsakega proizvajalca izvoznika, pri čemer ta sveženj zaradi praktičnih razlogov usklajuje CCCME.

| (3) | Komisija je s Sklepom 2013/423/EU (4) sprejela navedeno cenovno zavezo glede začasne protidampinške dajatve. Komisija je z Uredbo (EU) št. 748/2013 (5) spremenila Uredbo (EU) št. 513/2013, in sicer je uvedla tehnične spremembe, potrebne za sprejetje zaveze glede začasne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je s Sklepom 2013/423/EU (4) sprejela navedeno cenovno zavezo glede začasne protidampinške dajatve. Komisija je z Uredbo (EU) št. 748/2013 (5) spremenila Uredbo (EU) št. 513/2013, in sicer je uvedla tehnične spremembe, potrebne za sprejetje zaveze glede začasne protidampinške dajatve.

4

5

| (4) | Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1238/2013 (6) določil dokončno protidampinško dajatev na uvoz modulov in celic s poreklom iz LRK ali ki so od tam poslani („zadevni izdelki“) v Unijo. Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1239/2013 (7) prav tako določil dokončno izravnalno dajatev na uvoz zadevnih izdelkov v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1238/2013 (6) določil dokončno protidampinško dajatev na uvoz modulov in celic s poreklom iz LRK ali ki so od tam poslani („zadevni izdelki“) v Unijo. Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1239/2013 (7) prav tako določil dokončno izravnalno dajatev na uvoz zadevnih izdelkov v Unijo.

6

7

| (5) | Po obvestilu skupine proizvajalcev izvoznikov („proizvajalci izvozniki“) in CCCME o spremenjeni različici cenovne zaveze je Komisija z Izvedbenim sklepom 2013/707/EU (8) potrdila sprejetje cenovne zaveze, kakor je bila spremenjena („zaveza“), za obdobje uporabe dokončnih ukrepov. Priloga k temu sklepu med drugim navaja proizvajalce izvoznike, za katere je bila zaveza sprejeta:






  (a) | družba Delsolar (Wujiang) Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B792 („Delsolar“); |
| --- | --- | --- |

(5)

Po obvestilu skupine proizvajalcev izvoznikov („proizvajalci izvozniki“) in CCCME o spremenjeni različici cenovne zaveze je Komisija z Izvedbenim sklepom 2013/707/EU (8) potrdila sprejetje cenovne zaveze, kakor je bila spremenjena („zaveza“), za obdobje uporabe dokončnih ukrepov. Priloga k temu sklepu med drugim navaja proizvajalce izvoznike, za katere je bila zaveza sprejeta:

8

(a)

družba Delsolar (Wujiang) Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B792 („Delsolar“);

| (b) | družba CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B813 („CNPV“); |
| --- | --- |

(b)

družba CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B813 („CNPV“);

| (c) | družba MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B852 („MOTECH“); |
| --- | --- |

(c)

družba MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B852 („MOTECH“);

| (d) | družbi Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. in Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B897 („Xi'an LONGi“); ter |
| --- | --- |

(d)

družbi Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. in Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B897 („Xi'an LONGi“); ter

| (e) | družba LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B898 („LERRI Solar“). |
| --- | --- |

(e)

družba LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B898 („LERRI Solar“).

| (6) | Komisija je z Izvedbenim sklepom 2014/657/EU (9) sprejela predlog proizvajalcev izvoznikov in CCCME za pojasnila v zvezi z izvajanjem zaveze za zadevne izdelke, ki jih zaveza zajema, in sicer module in celice s poreklom iz LRK ali ki so od tam poslani, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 8541 40 90 (oznake TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 in 8541409039), ki jih proizvajajo proizvajalci izvozniki („zajeti izdelek“). Protidampinška in izravnalna dajatev iz uvodne izjave (4) ter zaveza se skupaj imenujejo „ukrepi“. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z Izvedbenim sklepom 2014/657/EU (9) sprejela predlog proizvajalcev izvoznikov in CCCME za pojasnila v zvezi z izvajanjem zaveze za zadevne izdelke, ki jih zaveza zajema, in sicer module in celice s poreklom iz LRK ali ki so od tam poslani, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 8541 40 90 (oznake TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 in 8541409039), ki jih proizvajajo proizvajalci izvozniki („zajeti izdelek“). Protidampinška in izravnalna dajatev iz uvodne izjave (4) ter zaveza se skupaj imenujejo „ukrepi“.

9

| (7) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/866 (10) umaknila svoje sprejetje zaveze za tri proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/866 (10) umaknila svoje sprejetje zaveze za tri proizvajalce izvoznike.

10

| (8) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1403 (11) umaknila svoje sprejetje zaveze za še enega od proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1403 (11) umaknila svoje sprejetje zaveze za še enega od proizvajalcev izvoznikov.

11

| (9) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2018 (12) umaknila svoje sprejetje zaveze za dva proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2018 (12) umaknila svoje sprejetje zaveze za dva proizvajalca izvoznika.

12

| (10) | Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenim 5. decembra 2015 v Uradnem listu Evropske unije (13), začela preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne protidampinške uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenim 5. decembra 2015 v Uradnem listu Evropske unije (13), začela preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne protidampinške uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

13

| (11) | Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenim 5. decembra 2015 v Uradnem listu Evropske unije (14), začela preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenim 5. decembra 2015 v Uradnem listu Evropske unije (14), začela preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne protisubvencijske uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

14

| (12) | Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenim 5. decembra 2015 v Uradnem listu Evropske unije (15), začela tudi delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne protidampinške uredbe in členom 19 osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenim 5. decembra 2015 v Uradnem listu Evropske unije (15), začela tudi delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne protidampinške uredbe in členom 19 osnovne protisubvencijske uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

15

| (13) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/115 (16) umaknila svoje sprejetje zaveze za še enega od proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/115 (16) umaknila svoje sprejetje zaveze za še enega od proizvajalcev izvoznikov.

16

| (14) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/185 (17) dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (EU) št. 1238/2013 na uvoz zadevnih izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, razširila na uvoz zadevnih izdelkov, poslanih iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije in Tajvana ali ne. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/185 (17) dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (EU) št. 1238/2013 na uvoz zadevnih izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, razširila na uvoz zadevnih izdelkov, poslanih iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije in Tajvana ali ne.

17

| (15) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/184 (18) dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (EU) št. 1239/2013 na uvoz zadevnih izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, razširila na uvoz zadevnih izdelkov, poslanih iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije in Tajvana ali ne. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/184 (18) dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (EU) št. 1239/2013 na uvoz zadevnih izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, razširila na uvoz zadevnih izdelkov, poslanih iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije in Tajvana ali ne.

18

| (16) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1045 (19) umaknila svoje sprejetje zaveze za še enega od proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1045 (19) umaknila svoje sprejetje zaveze za še enega od proizvajalcev izvoznikov.

19

B.   POGOJI ZAVEZE, KI OMOGOČAJO UMIK, ČE KRŠITVE NI

POGOJI ZAVEZE, KI OMOGOČAJO UMIK, ČE KRŠITVE NI

| (17) | V zavezi je določeno, da lahko Komisija umakne sprejetje zaveze v fazi njenega obdobja uporabe, če se spremljanje in izvrševanje izkažeta za neizvedljivi, vključno s kakršno koli spremembo okoliščin. |
| --- | --- |

(17)

V zavezi je določeno, da lahko Komisija umakne sprejetje zaveze v fazi njenega obdobja uporabe, če se spremljanje in izvrševanje izkažeta za neizvedljivi, vključno s kakršno koli spremembo okoliščin.

| (18) | Poleg tega lahko vsak proizvajalec izvoznik svojo zavezo tudi prostovoljno umakne kadar koli med njeno uporabo. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega lahko vsak proizvajalec izvoznik svojo zavezo tudi prostovoljno umakne kadar koli med njeno uporabo.

C.   RAZLOGI ZA UMIK SPREJETJA ZAVEZE ZA DRUŽBI DELSOLAR IN MOTECH

RAZLOGI ZA UMIK SPREJETJA ZAVEZE ZA DRUŽBI DELSOLAR IN MOTECH

| (19) | Družbi Delsolar in MOTECH imata povezano stranko v Tajvanu, ki ji je bilo dodeljeno izvzetje v preiskavah proti izogibanju, navedeno v uvodnih izjavah (14) in (15). |
| --- | --- |

(19)

Družbi Delsolar in MOTECH imata povezano stranko v Tajvanu, ki ji je bilo dodeljeno izvzetje v preiskavah proti izogibanju, navedeno v uvodnih izjavah (14) in (15).

| (20) | Komisija je analizirala posledice teh izvzetij na izvedljivost zaveze. Izvzetja pomenijo spremembo okoliščin v primerjavi s tistimi ob sprejetju zaveze. Njihov cilj je izvzeti uvoz zadevnih izdelkov, ki jih proizvajajo povezane stranke družb Delsolar in MOTECH v Tajvanu, v Unijo. Tak uvoz ne spada v okvir zaveze. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je analizirala posledice teh izvzetij na izvedljivost zaveze. Izvzetja pomenijo spremembo okoliščin v primerjavi s tistimi ob sprejetju zaveze. Njihov cilj je izvzeti uvoz zadevnih izdelkov, ki jih proizvajajo povezane stranke družb Delsolar in MOTECH v Tajvanu, v Unijo. Tak uvoz ne spada v okvir zaveze.

| (21) | Komisija meni, da to izvzetje za uvoz v Unijo ustvarja veliko tveganje navzkrižne kompenzacije. Povezane stranke, ki so izvzete iz preiskave proti izogibanju, lahko zadevni izdelek dejansko prodajajo istim potrošnikom v Uniji, ki se jim prodaja zajeti izdelek, pri čemer je cene za te transakcije mogoče določiti tako, da se nadomestijo minimalne uvozne cene v okviru zaveze. Komisija ni v položaju, da bi spremljala prodajo istim strankam Unije na podlagi zaveze in iz Tajvana. |
| --- | --- |

(21)

Komisija meni, da to izvzetje za uvoz v Unijo ustvarja veliko tveganje navzkrižne kompenzacije. Povezane stranke, ki so izvzete iz preiskave proti izogibanju, lahko zadevni izdelek dejansko prodajajo istim potrošnikom v Uniji, ki se jim prodaja zajeti izdelek, pri čemer je cene za te transakcije mogoče določiti tako, da se nadomestijo minimalne uvozne cene v okviru zaveze. Komisija ni v položaju, da bi spremljala prodajo istim strankam Unije na podlagi zaveze in iz Tajvana.

| (22) | Zato je Komisija sklenila, da je spremljanje navedenih izvzetij zaveze družb Delsolar in MOTECH neizvedljivo. |
| --- | --- |

(22)

Zato je Komisija sklenila, da je spremljanje navedenih izvzetij zaveze družb Delsolar in MOTECH neizvedljivo.

D.   PROSTOVOLJNI UMIK DRUŽB LERRI SOLAR, XI'AN LONGi IN CNPV

PROSTOVOLJNI UMIK DRUŽB LERRI SOLAR, XI'AN LONGi IN CNPV

| (23) | Družba LERRI Solar je marca 2016 obvestila Komisijo, da želi prostovoljno umakniti svojo zavezo. |
| --- | --- |

(23)

Družba LERRI Solar je marca 2016 obvestila Komisijo, da želi prostovoljno umakniti svojo zavezo.

| (24) | Družbi Xi'an LONGi in CNPV sta maja 2016 obvestili Komisijo, da prav tako želita prostovoljno umakniti svoji zavezi. |
| --- | --- |

(24)

Družbi Xi'an LONGi in CNPV sta maja 2016 obvestili Komisijo, da prav tako želita prostovoljno umakniti svoji zavezi.

E.   PISNA STALIŠČA IN ZASLIŠANJA

PISNA STALIŠČA IN ZASLIŠANJA

| (25) | Zainteresirane strani so imele priložnost, da izrazijo svoja stališča in predložijo pripombe v skladu s členom 8(9) osnovne protidampinške uredbe in členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe. Družbi Delsolar in MOTECH sta predložili pripombe. |
| --- | --- |

(25)

Zainteresirane strani so imele priložnost, da izrazijo svoja stališča in predložijo pripombe v skladu s členom 8(9) osnovne protidampinške uredbe in členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe. Družbi Delsolar in MOTECH sta predložili pripombe.

(i)   Delsolar

Delsolar

| (26) | Družba Delsolar je izpodbijala trditev, da izvzetje, dodeljeno njeni tajvanski povezani stranki, pomeni spremembo okoliščin. Družba Delsolar je Komisijo uradno obvestila o združitvi s tajvansko družbo med prvotnimi preiskavami iz uvodne izjave 4, čemur Komisija ni nasprotovala. Ker zadevni izdelek, ki ga proizvaja tajvanska povezana stranka družbe Delsolar, ni bil predmet ukrepov niti pred preiskavami proti izogibanju niti po njih, je položaj enak kot pred začetkom preiskav proti izogibanju. |
| --- | --- |

(26)

Družba Delsolar je izpodbijala trditev, da izvzetje, dodeljeno njeni tajvanski povezani stranki, pomeni spremembo okoliščin. Družba Delsolar je Komisijo uradno obvestila o združitvi s tajvansko družbo med prvotnimi preiskavami iz uvodne izjave 4, čemur Komisija ni nasprotovala. Ker zadevni izdelek, ki ga proizvaja tajvanska povezana stranka družbe Delsolar, ni bil predmet ukrepov niti pred preiskavami proti izogibanju niti po njih, je položaj enak kot pred začetkom preiskav proti izogibanju.

| (27) | Komisija te trditve ne more sprejeti. |
| --- | --- |

(27)

Komisija te trditve ne more sprejeti.

| (28) | Prvič, Komisija opozarja, da je v obdobju preiskav tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen LRK, v Unijo znašal 6,8 % celotnega uvoza na trg Unije. Natančneje, tržni delež uvoza iz Tajvana je znašal 0,8 % (tabela 12 Uredbe (EU) št. 513/2013). Iz teh podatkov je razvidno, da je izvoz iz obstoječih proizvodnih zmogljivosti družb, ki proizvajajo v Tajvanu in so povezane s kitajskimi družbami, ki so ponudile zavezo, zanemarljiv. |
| --- | --- |

(28)

Prvič, Komisija opozarja, da je v obdobju preiskav tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen LRK, v Unijo znašal 6,8 % celotnega uvoza na trg Unije. Natančneje, tržni delež uvoza iz Tajvana je znašal 0,8 % (tabela 12 Uredbe (EU) št. 513/2013). Iz teh podatkov je razvidno, da je izvoz iz obstoječih proizvodnih zmogljivosti družb, ki proizvajajo v Tajvanu in so povezane s kitajskimi družbami, ki so ponudile zavezo, zanemarljiv.

| (29) | Vendar je zaradi odobritve izvzetij v skladu s členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe in členom 23(6) osnovne protisubvencijske uredbe mogoče pričakovati, da bo tajvanska povezana stranka družbe Delsolar izvozila precejšnjo količino modulov in celic v Unijo. |
| --- | --- |

(29)

Vendar je zaradi odobritve izvzetij v skladu s členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe in členom 23(6) osnovne protisubvencijske uredbe mogoče pričakovati, da bo tajvanska povezana stranka družbe Delsolar izvozila precejšnjo količino modulov in celic v Unijo.

| (30) | Komisija se je odločila, da umakne sprejetje zaveze, ker obstaja nevarnost navzkrižne kompenzacije, ki je Komisija ne more nadzorovati. Vprašanje o tem, ali za blago, proizvedeno v zmogljivostih v tretji državi, veljajo ukrepi, je brezpredmetno pri presoji spremljanja tveganj. Izvzetje se nanaša na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo tajvanske povezane stranke družbe Delsolar in je posebej namenjen na trg Unije. Zato to povzroča veliko tveganje navzkrižne kompenzacije. Tudi ocena spremljanja tveganja se opravlja za vsak primer posebej in se lahko spreminja med trajanjem zaveze, saj ko se nekatera tveganja uresničijo, se pojavijo nova tveganja in Komisija lahko bolje oceni praktične vidike spremljanja posameznih primerov. V zvezi s tem ni pomembno, ali so se za uvoz pred začetkom preiskave proti izogibanju izvajali ti ukrepi. |
| --- | --- |

(30)

Komisija se je odločila, da umakne sprejetje zaveze, ker obstaja nevarnost navzkrižne kompenzacije, ki je Komisija ne more nadzorovati. Vprašanje o tem, ali za blago, proizvedeno v zmogljivostih v tretji državi, veljajo ukrepi, je brezpredmetno pri presoji spremljanja tveganj. Izvzetje se nanaša na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo tajvanske povezane stranke družbe Delsolar in je posebej namenjen na trg Unije. Zato to povzroča veliko tveganje navzkrižne kompenzacije. Tudi ocena spremljanja tveganja se opravlja za vsak primer posebej in se lahko spreminja med trajanjem zaveze, saj ko se nekatera tveganja uresničijo, se pojavijo nova tveganja in Komisija lahko bolje oceni praktične vidike spremljanja posameznih primerov. V zvezi s tem ni pomembno, ali so se za uvoz pred začetkom preiskave proti izogibanju izvajali ti ukrepi.

| (31) | Družba Delsolar je trdila tudi, da zgolj izvzetje njene tajvanske povezane stranke ne zadostuje za ugotovitev, da je spremljanje zaveze družbe Delsolar postalo neizvedljivo. Po mnenju družbe Delsolar je večje tveganje navzkrižne kompenzacije zgolj hipotetično. Ker zaveza prepoveduje prodajo istim strankam, lahko vsaka kršitev privede do umika zaveze družbe Delsolar. V zvezi s tem je družba Delsolar navedla, da zadevnega izdelka ne prodaja isti stranki, kateri zadevni izdelek prodaja njena tajvanska povezana stranka. To se lahko preveri z obiski na kraju samem v prostorih družbe Delsolar in njene tajvanske povezane stranke. Poleg tega je družba Delsolar trdila, da je Komisija v preiskavah proti izogibanju, navedenih v uvodnih izjavah 14 in 15, njeno tajvansko povezano stranko štela za dejanskega proizvajalca, ki se ne izogiba ukrepom. Zato so vse trditve o potencialnem tveganju navzkrižne kompenzacije popolnoma špekulativne. |
| --- | --- |

(31)

Družba Delsolar je trdila tudi, da zgolj izvzetje njene tajvanske povezane stranke ne zadostuje za ugotovitev, da je spremljanje zaveze družbe Delsolar postalo neizvedljivo. Po mnenju družbe Delsolar je večje tveganje navzkrižne kompenzacije zgolj hipotetično. Ker zaveza prepoveduje prodajo istim strankam, lahko vsaka kršitev privede do umika zaveze družbe Delsolar. V zvezi s tem je družba Delsolar navedla, da zadevnega izdelka ne prodaja isti stranki, kateri zadevni izdelek prodaja njena tajvanska povezana stranka. To se lahko preveri z obiski na kraju samem v prostorih družbe Delsolar in njene tajvanske povezane stranke. Poleg tega je družba Delsolar trdila, da je Komisija v preiskavah proti izogibanju, navedenih v uvodnih izjavah 14 in 15, njeno tajvansko povezano stranko štela za dejanskega proizvajalca, ki se ne izogiba ukrepom. Zato so vse trditve o potencialnem tveganju navzkrižne kompenzacije popolnoma špekulativne.

| (32) | Komisija to trditev zavrača. V preiskavah proti izogibanju, navedenih v uvodnih izjavah 14 in 15, je bilo ugotovljeno, da tajvanska povezana stranka družbe Delsolar ni sodelovala pri praksah izogibanja v smislu člena 13 osnovne protidampinške uredbe in člena 23 osnovne protisubvencijske uredbe. Vendar v obseg navedenih preiskav niso bila vključena tveganja, povezana z zavezo družbe Delsolar. Nobena od teh ugotovitev pa ne zagotavlja, da ni prišlo do izogibanja v smislu navzkrižne kompenzacije. Nasprotno, izvzetje, dodeljeno tajvanski povezani stranki družbe Delsolar, znatno povečuje tveganje izogibanja v povezavi z zavezo družbe Delsolar. Tako izvzetje nakazuje njeno posebno namero, da prodaja v Unijo. Zato bi morala Komisija spremljati prodajo na podlagi zaveze in prodajo iz Tajvana. To pomeni, da je spremljanje zaveze družbe Delsolar oteženo. Komisija v zvezi s tem tudi opozarja, da je postalo spremljanje zaveze še bolj težavno med njenim izvajanjem, zlasti glede praks izogibanja v Maleziji in na Tajvanu. Komisija ne more spremljati prodaje iz Tajvana, ki ne spada v področje uporabe zaveze. Poleg tega Komisija opozarja, da je družbi Delsolar ponudila možnost, da nadaljuje izvajanje zaveze, kar pa je družba Delsolar zavrnila. |
| --- | --- |

(32)

Komisija to trditev zavrača. V preiskavah proti izogibanju, navedenih v uvodnih izjavah 14 in 15, je bilo ugotovljeno, da tajvanska povezana stranka družbe Delsolar ni sodelovala pri praksah izogibanja v smislu člena 13 osnovne protidampinške uredbe in člena 23 osnovne protisubvencijske uredbe. Vendar v obseg navedenih preiskav niso bila vključena tveganja, povezana z zavezo družbe Delsolar. Nobena od teh ugotovitev pa ne zagotavlja, da ni prišlo do izogibanja v smislu navzkrižne kompenzacije. Nasprotno, izvzetje, dodeljeno tajvanski povezani stranki družbe Delsolar, znatno povečuje tveganje izogibanja v povezavi z zavezo družbe Delsolar. Tako izvzetje nakazuje njeno posebno namero, da prodaja v Unijo. Zato bi morala Komisija spremljati prodajo na podlagi zaveze in prodajo iz Tajvana. To pomeni, da je spremljanje zaveze družbe Delsolar oteženo. Komisija v zvezi s tem tudi opozarja, da je postalo spremljanje zaveze še bolj težavno med njenim izvajanjem, zlasti glede praks izogibanja v Maleziji in na Tajvanu. Komisija ne more spremljati prodaje iz Tajvana, ki ne spada v področje uporabe zaveze. Poleg tega Komisija opozarja, da je družbi Delsolar ponudila možnost, da nadaljuje izvajanje zaveze, kar pa je družba Delsolar zavrnila.

| (33) | Nazadnje je družba Delsolar navedla, da je njen položaj primerljiv s katero koli drugo stranko družbe, ki sodeluje pri zavezi in ima povezane družbe s proizvodnimi zmogljivostmi v državah, za katere ne veljajo ukrepi. Zato obstoj razmerja sam po sebi ne pomeni, da spremljanje zaveze ni izvedljivo. |
| --- | --- |

(33)

Nazadnje je družba Delsolar navedla, da je njen položaj primerljiv s katero koli drugo stranko družbe, ki sodeluje pri zavezi in ima povezane družbe s proizvodnimi zmogljivostmi v državah, za katere ne veljajo ukrepi. Zato obstoj razmerja sam po sebi ne pomeni, da spremljanje zaveze ni izvedljivo.

| (34) | Komisija to trditev zavrača in opozarja na svojo utemeljitev iz uvodnih izjav 27 in 29. |
| --- | --- |

(34)

Komisija to trditev zavrača in opozarja na svojo utemeljitev iz uvodnih izjav 27 in 29.

(ii)   MOTECH

MOTECH

| (35) | Podobno kot Delsolar je tudi družba MOTECH trdila, da je bilo njeno razmerje s povezano tajvansko stranko Komisiji poznano med prvotnimi preiskavami iz uvodne izjave 4. Po sprejetju zaveze družbe MOTECH je Komisija potrdila, da izogibanja ni bilo. |
| --- | --- |

(35)

Podobno kot Delsolar je tudi družba MOTECH trdila, da je bilo njeno razmerje s povezano tajvansko stranko Komisiji poznano med prvotnimi preiskavami iz uvodne izjave 4. Po sprejetju zaveze družbe MOTECH je Komisija potrdila, da izogibanja ni bilo.

| (36) | Prvič, Komisija se v zvezi s tem sklicuje na zavrnitev podobnih trditev, ki jih je navedla družba Delsolar. |
| --- | --- |

(36)

Prvič, Komisija se v zvezi s tem sklicuje na zavrnitev podobnih trditev, ki jih je navedla družba Delsolar.

| (37) | Poleg tega Komisija te trditve ne more sprejeti tudi iz naslednjih razlogov. Ob sprejetju zaveze je Komisija dejansko izvedla splošno analizo spremljanja tveganj. Sprejetje samo po sebi ne pomeni, da izogibanje ne obstaja. Komisija meni, da izvzetje, dodeljeno tajvanski povezani stranki družbe MOTECH, povečuje tveganje navzkrižne kompenzacije iz uvodne izjave 21. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je postalo spremljanje zaveze še bolj težavno med njenim izvajanjem, zlasti glede praks izogibanja v Maleziji in na Tajvanu. Komisija ni v položaju, da bi spremljala prodajo istim strankam Unije na podlagi zaveze in tistih iz Tajvana. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega Komisija te trditve ne more sprejeti tudi iz naslednjih razlogov. Ob sprejetju zaveze je Komisija dejansko izvedla splošno analizo spremljanja tveganj. Sprejetje samo po sebi ne pomeni, da izogibanje ne obstaja. Komisija meni, da izvzetje, dodeljeno tajvanski povezani stranki družbe MOTECH, povečuje tveganje navzkrižne kompenzacije iz uvodne izjave 21. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je postalo spremljanje zaveze še bolj težavno med njenim izvajanjem, zlasti glede praks izogibanja v Maleziji in na Tajvanu. Komisija ni v položaju, da bi spremljala prodajo istim strankam Unije na podlagi zaveze in tistih iz Tajvana.

| (38) | Družba MOTECH je poleg tega navedla, da je Komisija z dodelitvijo izvzetja njeni tajvanski povezani stranki potrdila, da ni prišlo do izogibanja in navzkrižne kompenzacije v zvezi z družbo MOTECH in njeno tajvansko povezano stranko. Komisija je lahko spremljala uvoz iz družbe MOTECH in njene tajvanske povezane stranke, saj obe družbi uvažata v Unijo po ločenih dodatnih oznakah TARIC. |
| --- | --- |

(38)

Družba MOTECH je poleg tega navedla, da je Komisija z dodelitvijo izvzetja njeni tajvanski povezani stranki potrdila, da ni prišlo do izogibanja in navzkrižne kompenzacije v zvezi z družbo MOTECH in njeno tajvansko povezano stranko. Komisija je lahko spremljala uvoz iz družbe MOTECH in njene tajvanske povezane stranke, saj obe družbi uvažata v Unijo po ločenih dodatnih oznakah TARIC.

| (39) | Komisija to trditev zavrača. Izvzetje, odobreno v okviru preiskav proti izogibanju, navedenih v uvodnih izjavah 14 in 15, potrjuje, da za tajvansko povezano stranko družbe MOTECH ni bila ugotovljena vključenost v prakse izogibanja. Vendar ta ugotovitev ne vpliva na presojo izvedljivosti zaveze iz uvodnih izjav 21 in 22. Komisija je analizirala posledice tega izvzetja in ugotovila, da se je tveganje navzkrižne kompenzacije povečalo. Komisija je upoštevala tudi izkušnje, pridobljene med spremljanjem zaveze, ko je ugotovila, da ne more spremljati prodaje istim strankam v Uniji na podlagi zaveze in iz Tajvana. |
| --- | --- |

(39)

Komisija to trditev zavrača. Izvzetje, odobreno v okviru preiskav proti izogibanju, navedenih v uvodnih izjavah 14 in 15, potrjuje, da za tajvansko povezano stranko družbe MOTECH ni bila ugotovljena vključenost v prakse izogibanja. Vendar ta ugotovitev ne vpliva na presojo izvedljivosti zaveze iz uvodnih izjav 21 in 22. Komisija je analizirala posledice tega izvzetja in ugotovila, da se je tveganje navzkrižne kompenzacije povečalo. Komisija je upoštevala tudi izkušnje, pridobljene med spremljanjem zaveze, ko je ugotovila, da ne more spremljati prodaje istim strankam v Uniji na podlagi zaveze in iz Tajvana.

F.   UMIK SPREJETJA ZAVEZE IN UVEDBA DOKONČNIH DAJATEV

UMIK SPREJETJA ZAVEZE IN UVEDBA DOKONČNIH DAJATEV

| (40) | Zato je Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne protidampinške uredbe in členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe ter tudi v skladu s pogoji zaveze sklenila, da se sprejetje zaveze za družbe Delsolar, CNPV, MOTECH, Xi'an LONGi in LERRI Solar, skupaj z njihovimi povezanimi družbami v Uniji, umakne. |
| --- | --- |

(40)

Zato je Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne protidampinške uredbe in členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe ter tudi v skladu s pogoji zaveze sklenila, da se sprejetje zaveze za družbe Delsolar, CNPV, MOTECH, Xi'an LONGi in LERRI Solar, skupaj z njihovimi povezanimi družbami v Uniji, umakne.

| (41) | V skladu s členom 8(9) osnovne protidampinške uredbe in členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe se dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1238/2013, in dokončna izravnalna dajatev, uvedena s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1239/2013, začneta samodejno uporabljati za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK ali ki je od tam poslan in ga proizvajajo družbe Delsolar (dodatna oznaka TARIC: B792), CNPV (dodatna oznaka TARIC: B813), MOTECH (dodatna oznaka TARIC: B852), Xi'an LONGi (dodatna oznaka TARIC: B897) in LERRI Solar (dodatna oznaka TARIC: B898), z dnem začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 8(9) osnovne protidampinške uredbe in členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe se dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1238/2013, in dokončna izravnalna dajatev, uvedena s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 1239/2013, začneta samodejno uporabljati za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK ali ki je od tam poslan in ga proizvajajo družbe Delsolar (dodatna oznaka TARIC: B792), CNPV (dodatna oznaka TARIC: B813), MOTECH (dodatna oznaka TARIC: B852), Xi'an LONGi (dodatna oznaka TARIC: B897) in LERRI Solar (dodatna oznaka TARIC: B898), z dnem začetka veljavnosti te uredbe.

| (42) | V informativne namene so v tabeli v Prilogi k tej uredbi navedeni proizvajalci izvozniki, za katere se ohrani sprejetje zaveze z Izvedbenim sklepom 2013/707/EU – |
| --- | --- |

(42)

V informativne namene so v tabeli v Prilogi k tej uredbi navedeni proizvajalci izvozniki, za katere se ohrani sprejetje zaveze z Izvedbenim sklepom 2013/707/EU –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprejetje zaveze v zvezi z:

| (a) | družbo Delsolar (Wujiang) Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B792; |
| --- | --- |

(a)

družbo Delsolar (Wujiang) Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B792;

| (b) | družbo CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B813; |
| --- | --- |

(b)

družbo CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B813;

| (c) | družbo MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B852; |
| --- | --- |

(c)

družbo MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD, ki je zajeta z dodatno oznako TARIC: B852;

| (d) | družbama Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. in Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B897; ter |
| --- | --- |

(d)

družbama Xi'an LONGi Silicon Materials Corp. in Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B897; ter

| (e) | družbo LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B898, |
| --- | --- |

(e)

družbo LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd, skupaj z njeno povezano družbo v Uniji, ki sta združeno zajeti z dodatno oznako TARIC: B898,

se umakne.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

2

(3)  
  UL L 152, 5.6.2013, str. 5.

3

(4)  
  UL L 209, 3.8.2013, str. 26.

4

(5)  
  UL L 209, 3.8.2013, str. 1.

5

(6)  
  UL L 325, 5.12.2013, str. 1.

6

(7)  
  UL L 325, 5.12.2013, str. 66.

7

(8)  
  UL L 325, 5.12.2013, str. 214.

8

(9)  
  UL L 270, 11.9.2014, str. 6.

9

(10)  
  UL L 139, 5.6.2015, str. 30.

10

(11)  
  UL L 218, 19.8.2015, str. 1.

11

(12)  
  UL L 295, 12.11.2015, str. 23.

12

(13)  
  UL C 405, 5.12.2015, str. 8.

13

(14)  
  UL C 405, 5.12.2015, str. 20.

14

(15)  
  UL C 405, 5.12.2015, str. 33.

15

(16)  
  UL L 23, 29.1.2016, str. 47.

16

(17)  
  UL L 37, 12.2.2016, str. 76.

17

(18)  
  UL L 37, 12.2.2016, str. 56.

18

(19)  
  UL L 170, 29.6.2016, str. 5.

19

---

PRILOGA

Seznam družb:

| Ime družbe | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Ime družbe

Dodatna oznaka TARIC

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1383

z dne 16. avgusta 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 155,7 |
| ZZ | 155,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 198,9 |
| CL | 145,4 |
| MA | 99,8 |
| TR | 156,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 157,4 |
| 0806 10 10 | EG | 214,0 |
| MA | 178,5 |
| TR | 144,7 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 116,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 115,8 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 141,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 139,9 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 115,6 |
| 0808 30 90 | AR | 99,0 |
| CL | 108,0 |
| TR | 144,2 |
| ZA | 128,5 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 133,5 |
| ZZ | 133,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

155,7

ZZ

155,7

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

198,9

CL

145,4

MA

99,8

TR

156,0

UY

201,1

ZA

143,4

ZZ

157,4

0806 10 10

EG

214,0

MA

178,5

TR

144,7

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

116,0

BR

102,1

CL

115,8

CN

125,7

NZ

141,1

PE

106,8

US

139,9

UY

93,8

ZA

98,9

ZZ

115,6

0808 30 90

AR

99,0

CL

108,0

TR

144,2

ZA

128,5

ZZ

119,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

133,5

ZZ

133,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/24

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/1384

z dne 2. avgusta 2016

o spremembi Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/22)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poleg atributov statistike imetij vrednostnih papirjev, ki jih zdaj zahteva Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke (ECB/2012/24) (2), so potrebni dodatni atributi, da se Evropskemu sistemu centralnih bank (ESCB) zagotovijo ustrezne informacije o imetjih vrednostnih papirjev v bančnih skupinah. Ti dodatni atributi bodo omogočili temeljitejšo analizo tveganj in izpostavljenosti v finančnem sistemu. To bo potem omogočilo bolj poglobljeno analizo transmisijskega mehanizma denarne politike. Razširitev obsega informacij o kreditnem tveganju in računovodskih informacij, ki se poročajo, je posebej pomembna za analizo finančne stabilnosti in ti podatki bodo uporabni tudi za namene bonitetnega nadzora. To je potrebno tudi za to, da se lahko oceni izpostavljenost Eurosistema tveganju v zvezi z nasprotnimi strankami v operacijah denarne politike. Treba je tudi spremeniti strukturo nekaterih določb uredbe, da se pojasnijo zahteve za statistično poročanje poročevalskih enot, ki se nanašajo na podatke po sektorjih in podatke po skupinah. |
| --- | --- |

(1)

Poleg atributov statistike imetij vrednostnih papirjev, ki jih zdaj zahteva Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke (ECB/2012/24) (2), so potrebni dodatni atributi, da se Evropskemu sistemu centralnih bank (ESCB) zagotovijo ustrezne informacije o imetjih vrednostnih papirjev v bančnih skupinah. Ti dodatni atributi bodo omogočili temeljitejšo analizo tveganj in izpostavljenosti v finančnem sistemu. To bo potem omogočilo bolj poglobljeno analizo transmisijskega mehanizma denarne politike. Razširitev obsega informacij o kreditnem tveganju in računovodskih informacij, ki se poročajo, je posebej pomembna za analizo finančne stabilnosti in ti podatki bodo uporabni tudi za namene bonitetnega nadzora. To je potrebno tudi za to, da se lahko oceni izpostavljenost Eurosistema tveganju v zvezi z nasprotnimi strankami v operacijah denarne politike. Treba je tudi spremeniti strukturo nekaterih določb uredbe, da se pojasnijo zahteve za statistično poročanje poročevalskih enot, ki se nanašajo na podatke po sektorjih in podatke po skupinah.

| (2) | Poleg tega bi morali pojasniti zahteve za poročanje skrbnikov, da bi se izognili dvojnemu poročanju o vrednostnih papirjih, o katerih bi lahko poročalo več skrbnikov, ki so rezidenti euroobmočja, na primer v primeru podskrbnikov. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega bi morali pojasniti zahteve za poročanje skrbnikov, da bi se izognili dvojnemu poročanju o vrednostnih papirjih, o katerih bi lahko poročalo več skrbnikov, ki so rezidenti euroobmočja, na primer v primeru podskrbnikov.

| (3) | Zato je treba Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe

Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | ‚institucija‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v točki (3) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

‚institucija‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v točki (3) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1

(*1)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).“;"

*1

| (b) | vstavijo se naslednje točke:






  „3a. | ‚obvladujoče podjetje‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v točki (9) člena 2 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednje točke:

„3a.

‚obvladujoče podjetje‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v točki (9) člena 2 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

*2

| 3b. | ‚odvisna družba‘ pomeni:






  (a) | odvisno podjetje, kakor je opredeljeno v točki (10) člena 2 Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- | --- |

3b.

‚odvisna družba‘ pomeni:

(a)

odvisno podjetje, kakor je opredeljeno v točki (10) člena 2 Direktive 2013/34/EU;

| (b) | katero koli podjetje, nad katerim obvladujoče podjetje dejansko izvaja prevladujoč vpliv. |
| --- | --- |

(b)

katero koli podjetje, nad katerim obvladujoče podjetje dejansko izvaja prevladujoč vpliv.

Odvisne družbe odvisnih družb se prav tako štejejo za odvisne družbe tistega podjetja, ki je obvladujoče podjetje njihovega obvladujočega podjetja;

| 3c. | ‚finančna institucija‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v točki (26) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

3c.

‚finančna institucija‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v točki (26) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| 3d. | ‚podružnica zavarovalne družbe‘ pomeni agencijo ali podružnico zavarovalne ali pozavarovalne družbe, ki nima pravne osebnosti in ni sedež zavarovalne ali pozavarovalne družbe; |
| --- | --- |

3d.

‚podružnica zavarovalne družbe‘ pomeni agencijo ali podružnico zavarovalne ali pozavarovalne družbe, ki nima pravne osebnosti in ni sedež zavarovalne ali pozavarovalne družbe;

(*2)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).“;"

*2

| (c) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | ‚bančna skupina‘ pomeni podjetja, ki so vključena v obseg konsolidacije vodje bančne skupine v skladu s členi 18(1), 18(4), 18(8), 19(1) in 19(3) ter členom 23 Uredbe (EU) št. 575/2013;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

‚bančna skupina‘ pomeni podjetja, ki so vključena v obseg konsolidacije vodje bančne skupine v skladu s členi 18(1), 18(4), 18(8), 19(1) in 19(3) ter členom 23 Uredbe (EU) št. 575/2013;“;

| (d) | točka (10) se nadomesti z naslednjim:






  „10. | ‚vodja bančne skupine‘ pomeni kateri koli naslednji subjekt:






  (a) | EU nadrejena institucija v smislu točke (29) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer se sklicevanje na državo članico v navedeni opredelitvi razume kot sklicevanje na sodelujočo državo članico; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

točka (10) se nadomesti z naslednjim:

„10.

‚vodja bančne skupine‘ pomeni kateri koli naslednji subjekt:

(a)

EU nadrejena institucija v smislu točke (29) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer se sklicevanje na državo članico v navedeni opredelitvi razume kot sklicevanje na sodelujočo državo članico;

| (b) | EU nadrejeni finančni holding v smislu točke (31) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer se sklicevanje na državo članico v navedeni opredelitvi razume kot sklicevanje na sodelujočo državo članico; |
| --- | --- |

(b)

EU nadrejeni finančni holding v smislu točke (31) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer se sklicevanje na državo članico v navedeni opredelitvi razume kot sklicevanje na sodelujočo državo članico;

| (c) | EU nadrejeni mešani finančni holding v smislu točke (33) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer se sklicevanje na državo članico v navedeni opredelitvi razume kot sklicevanje na sodelujočo državo članico; |
| --- | --- |

(c)

EU nadrejeni mešani finančni holding v smislu točke (33) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer se sklicevanje na državo članico v navedeni opredelitvi razume kot sklicevanje na sodelujočo državo članico;

| (d) | centralni organ v smislu člena 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 v sodelujoči državi članici;“; |
| --- | --- |

(d)

centralni organ v smislu člena 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 v sodelujoči državi članici;“;

| (e) | točka 11 se črta; |
| --- | --- |

(e)

točka 11 se črta;

| (f) | točka 13 se nadomesti z naslednjim:






  „13. | ‚vrednostni papirji v skrbništvu‘ pomenijo vrednostne papirje, ki jih imajo in z njimi neposredno ali posredno prek stranke upravljajo skrbniki v imenu vlagateljev;“; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka 13 se nadomesti z naslednjim:

„13.

‚vrednostni papirji v skrbništvu‘ pomenijo vrednostne papirje, ki jih imajo in z njimi neposredno ali posredno prek stranke upravljajo skrbniki v imenu vlagateljev;“;

| (g) | dodajo se naslednje točke:






  „18. | ‚pravni subjekt‘ pomeni kateri koli subjekt, ki ni fizična oseba in ima po nacionalnem pravu države, katere rezident je, status pravne osebe, na podlagi katerega ima lahko pravne pravice in obveznosti po nacionalnem pravnem sistemu te države; |
| --- | --- | --- |

(g)

dodajo se naslednje točke:

„18.

‚pravni subjekt‘ pomeni kateri koli subjekt, ki ni fizična oseba in ima po nacionalnem pravu države, katere rezident je, status pravne osebe, na podlagi katerega ima lahko pravne pravice in obveznosti po nacionalnem pravnem sistemu te države;

| 19. | ‚podatki po sektorjih‘ pomenijo podatke, ki se poročajo po členu 3; |
| --- | --- |

19.

‚podatki po sektorjih‘ pomenijo podatke, ki se poročajo po členu 3;

| 20. | ‚podatki po skupinah‘ pomenijo podatke, ki se poročajo po členu 3a; |
| --- | --- |

20.

‚podatki po skupinah‘ pomenijo podatke, ki se poročajo po členu 3a;

| 21. | ‚sodelujoča država članica‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1(3) Uredbe (ES) št. 2533/98; |
| --- | --- |

21.

‚sodelujoča država članica‘ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1(3) Uredbe (ES) št. 2533/98;

| 22. | ‚stranka‘ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ji skrbnik zagotavlja storitve hrambe in sorodne storitve, vključno z drugim skrbnikom; |
| --- | --- |

22.

‚stranka‘ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ji skrbnik zagotavlja storitve hrambe in sorodne storitve, vključno z drugim skrbnikom;

| 23. | ‚po posameznih subjektih‘ pomeni, da se podatki, ki se poročajo, nanašajo na imetja vrednostnih papirjev vsakega posameznega pravnega subjekta v bančni skupini, tj. obvladujočega podjetja in vsake njegove odvisne družbe; |
| --- | --- |

23.

‚po posameznih subjektih‘ pomeni, da se podatki, ki se poročajo, nanašajo na imetja vrednostnih papirjev vsakega posameznega pravnega subjekta v bančni skupini, tj. obvladujočega podjetja in vsake njegove odvisne družbe;

| 24. | ‚za skupino‘ pomeni, da podatki, ki se poročajo, obsegajo informacije o imetjih vrednostnih papirjev v celotni bančni skupini.“; |
| --- | --- |

24.

‚za skupino‘ pomeni, da podatki, ki se poročajo, obsegajo informacije o imetjih vrednostnih papirjev v celotni bančni skupini.“;

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo poročevalske enote za podatke po sektorjih in poročevalske enote za podatke po skupinah (v nadaljnjem besedilu skupaj: dejanske poročevalske enote).






  (a) | Poročevalske enote za podatke po sektorjih so rezidenčni MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo poročevalske enote za podatke po sektorjih in poročevalske enote za podatke po skupinah (v nadaljnjem besedilu skupaj: dejanske poročevalske enote).

(a)

Poročevalske enote za podatke po sektorjih so rezidenčni MFI, investicijski skladi, DPFS, zavarovalne družbe in skrbniki.

| (b) | Poročevalske enote za podatke po skupinah so:






  (i) | vodje bančnih skupin in |
| --- | --- | --- |

(b)

Poročevalske enote za podatke po skupinah so:

(i)

vodje bančnih skupin in

| (ii) | institucije ali finančne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah, ki niso del bančne skupine, |
| --- | --- |

(ii)

institucije ali finančne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah, ki niso del bančne skupine,

ki jih je Svet ECB določil kot del dejanske poročevalske populacije v skladu z odstavkom 4 in ki so bili uradno obveščeni o obveznostih poročanja, ki veljajo zanje, v skladu z odstavkom 5.“;

| (b) | odstavki 3 do 8 se nadomestijo z naslednjim:

  „3.   Za dejanske poročevalske enote veljajo vse zahteve za poročanje, razen če se uporablja katero koli odstopanje, odobreno po členu 4, 4a ali 4b.


  4.   Svet ECB lahko odloči, da je poročevalska enota za podatke po skupinah del dejanske poročevalske populacije, če je vrednost skupnih sredstev v bilanci stanja bančne skupine iz odstavka 1(b)(i) ali institucije ali finančne institucije iz odstavka 1(b)(ii):






  (a) | višja od 0,5 % skupnih sredstev v konsolidirani bilanci stanja vseh bančnih skupin v Uniji (v nadaljnjem besedilu: prag 0,5 %), glede na najnovejše podatke, ki so na voljo ECB, to je:






  (i) | podatke, ki se nanašajo na konec decembra v koledarskem letu pred uradno obvestitvijo po odstavku 5, ali, če ti niso na voljo, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavki 3 do 8 se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Za dejanske poročevalske enote veljajo vse zahteve za poročanje, razen če se uporablja katero koli odstopanje, odobreno po členu 4, 4a ali 4b.

4.   Svet ECB lahko odloči, da je poročevalska enota za podatke po skupinah del dejanske poročevalske populacije, če je vrednost skupnih sredstev v bilanci stanja bančne skupine iz odstavka 1(b)(i) ali institucije ali finančne institucije iz odstavka 1(b)(ii):

(a)

višja od 0,5 % skupnih sredstev v konsolidirani bilanci stanja vseh bančnih skupin v Uniji (v nadaljnjem besedilu: prag 0,5 %), glede na najnovejše podatke, ki so na voljo ECB, to je:

(i)

podatke, ki se nanašajo na konec decembra v koledarskem letu pred uradno obvestitvijo po odstavku 5, ali, če ti niso na voljo,

| (ii) | podatke, ki se nanašajo na konec decembra predhodnega leta, |
| --- | --- |

(ii)

podatke, ki se nanašajo na konec decembra predhodnega leta,

ali

| (b) | enaka pragu 0,5 % ali pod njim, pod pogojem, da poročevalska enota za podatke po skupinah izpolnjuje nekatera kvantitativna in kvalitativna merila, zaradi katerih je pomembna za stabilnost in delovanje finančnega sistema v euroobmočju, na primer zaradi medsebojne povezanosti z drugimi finančnimi institucijami v euroobmočju, dejavnosti v več jurisdikcijah, nenadomestljivosti ali kompleksnosti korporativne strukture, in/ali v posamezni državi članici euroobmočja, na primer zaradi relativne pomembnosti poročevalske enote za podatke po skupinah v določenem delu trga bančnih storitev v eni ali več državah članicah euroobmočja. |
| --- | --- |

(b)

enaka pragu 0,5 % ali pod njim, pod pogojem, da poročevalska enota za podatke po skupinah izpolnjuje nekatera kvantitativna in kvalitativna merila, zaradi katerih je pomembna za stabilnost in delovanje finančnega sistema v euroobmočju, na primer zaradi medsebojne povezanosti z drugimi finančnimi institucijami v euroobmočju, dejavnosti v več jurisdikcijah, nenadomestljivosti ali kompleksnosti korporativne strukture, in/ali v posamezni državi članici euroobmočja, na primer zaradi relativne pomembnosti poročevalske enote za podatke po skupinah v določenem delu trga bančnih storitev v eni ali več državah članicah euroobmočja.

5.   Zadevna NCB uradno obvesti poročevalske enote za podatke po skupinah o odločitvi Sveta ECB po odstavku 4 in o njihovih obveznostih po tej uredbi.

6.   Brez poseganja v člen 10 vsaka poročevalska enota za podatke po skupinah, ki je uradno obveščena v skladu z odstavkom 5 po tem, ko se je začelo prvo poročanje po tej uredbi, začne poročati podatke najpozneje šest mesecev po datumu uradne obvestitve.

7.   Poročevalska enota za podatke po skupinah, ki je uradno obveščena v skladu z odstavkom 5, obvesti zadevno NCB o spremembah imena ali pravne oblike, o združitvah ali prestrukturiranjih in o katerem koli drugem dogodku ali okoliščinah, ki vplivajo na njene obveznosti poročanja, v 14 dneh od nastanka takega dogodka ali okoliščin.

8.   Za poročevalsko enoto za podatke po skupinah, ki je uradno obveščena v skladu z odstavkom 5, veljajo obveznosti iz te uredbe, dokler od zadevne NCB ne prejme uradnega obvestila o nasprotnem.“;

| 3. | člen 3 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Zahteve za statistično poročanje poročevalskih enot za podatke po sektorjih“; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 3 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Zahteve za statistično poročanje poročevalskih enot za podatke po sektorjih“;

„Zahteve za statistično poročanje poročevalskih enot za podatke po sektorjih“;

| (b) | v odstavku 2 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | vrednostni papirji, ki jih imajo v skrbništvu za rezidenčne stranke, ki ne poročajo o lastnih imetjih po odstavku 1, v skladu z delom 3 poglavja 1 Priloge I; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim:

„(a)

vrednostni papirji, ki jih imajo v skrbništvu za rezidenčne stranke, ki ne poročajo o lastnih imetjih po odstavku 1, v skladu z delom 3 poglavja 1 Priloge I;

| (b) | vrednostni papirji, ki jih imajo v skrbništvu za nefinančne stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, v skladu z delom 4 poglavja 1 Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

vrednostni papirji, ki jih imajo v skrbništvu za nefinančne stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, v skladu z delom 4 poglavja 1 Priloge I;

| (c) | vrednostni papirji, izdani s strani subjektov euroobmočja, ki jih imajo v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja, in stranke, ki so rezidenti držav zunaj Unije, v skladu z delom 5 poglavja 1 Priloge I.“; |
| --- | --- |

(c)

vrednostni papirji, izdani s strani subjektov euroobmočja, ki jih imajo v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja, in stranke, ki so rezidenti držav zunaj Unije, v skladu z delom 5 poglavja 1 Priloge I.“;

| (c) | odstavka 3 in 4 se črtata; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 3 in 4 se črtata;

| (d) | odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Poročevalske enote za podatke po sektorjih poročajo v skladu z navodili zadevne NCB bodisi (a) podatke po posameznih vrednostnih papirjih o mesečnih ali četrtletnih finančnih transakcijah in, kadar tako zahteva zadevna NCB, o drugih spremembah obsega bodisi (b) statistične informacije, potrebne za izpeljavo finančnih transakcij, na podlagi enega od pristopov, določenih v delu 1 poglavja 1 Priloge I. Nadaljnje zahteve in smernice v zvezi z zbiranjem transakcij so določene v delu 3 Priloge II.


  6.   Poročevalske enote za podatke po sektorjih, če tako naroči zadevna NCB, četrtletno ali mesečno poročajo podatke o stanjih ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca in, v skladu z odstavkom 5, statistične informacije za referenčno četrtletje ali mesec o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN, v skladu z delom 7 poglavja 1 Priloge I. Ta odstavek se ne uporablja za poročevalske enote za podatke po sektorjih, ki jim je odobreno odstopanje po členu 4 ali 4b.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Poročevalske enote za podatke po sektorjih poročajo v skladu z navodili zadevne NCB bodisi (a) podatke po posameznih vrednostnih papirjih o mesečnih ali četrtletnih finančnih transakcijah in, kadar tako zahteva zadevna NCB, o drugih spremembah obsega bodisi (b) statistične informacije, potrebne za izpeljavo finančnih transakcij, na podlagi enega od pristopov, določenih v delu 1 poglavja 1 Priloge I. Nadaljnje zahteve in smernice v zvezi z zbiranjem transakcij so določene v delu 3 Priloge II.

6.   Poročevalske enote za podatke po sektorjih, če tako naroči zadevna NCB, četrtletno ali mesečno poročajo podatke o stanjih ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca in, v skladu z odstavkom 5, statistične informacije za referenčno četrtletje ali mesec o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN, v skladu z delom 7 poglavja 1 Priloge I. Ta odstavek se ne uporablja za poročevalske enote za podatke po sektorjih, ki jim je odobreno odstopanje po členu 4 ali 4b.“;

| (e) | odstavka 7 in 8 se črtata; |
| --- | --- |

(e)

odstavka 7 in 8 se črtata;

| (f) | dodata se naslednja odstavka 12 in 13:

  „12.   Zadevna NCB zahteva, da MFI, kadar poroča podatke po posameznih vrednostnih papirjih o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN v skladu s členom 3(1), poroča oznako ‚vrednostni papir je izdal imetnik‘, kakor je določeno v delu 2 poglavja 1 Priloge I.


  13.   Zadevna NCB lahko zahteva, da MFI, kadar poroča statistične informacije o lastnih imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN v skladu s členom 3(6), poroča oznako ‚vrednostni papir je izdal imetnik‘, kakor je določeno v delu 7 poglavja 1 Priloge I.“; |
| --- | --- |

(f)

dodata se naslednja odstavka 12 in 13:

„12.   Zadevna NCB zahteva, da MFI, kadar poroča podatke po posameznih vrednostnih papirjih o lastnih imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN v skladu s členom 3(1), poroča oznako ‚vrednostni papir je izdal imetnik‘, kakor je določeno v delu 2 poglavja 1 Priloge I.

13.   Zadevna NCB lahko zahteva, da MFI, kadar poroča statistične informacije o lastnih imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN v skladu s členom 3(6), poroča oznako ‚vrednostni papir je izdal imetnik‘, kakor je določeno v delu 7 poglavja 1 Priloge I.“;

| 4. | vstavita se naslednja člena 3a in 3b:

  „Člen 3a
  Zahteve za statistično poročanje poročevalskih enot za podatke po skupinah

  1.   Poročevalske enote za podatke po skupinah četrtletno zagotovijo zadevni NCB podatke po posameznih vrednostnih papirjih o stanjih ob koncu četrtletja glede vrednostnih papirjev, ki jih imajo one ali njihove skupine, vključno z nerezidenčnimi subjekti. Ti podatki se poročajo v bruto zneskih, ne da bi se v imetjih skupine neto izravnali vrednostni papirji, ki so jih izdali subjekti iste skupine. Ti podatki se poročajo v skladu z navodili za poročanje, ki jih opredelijo zadevne NCB.
  Poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo podatke o imetjih vrednostnih papirjev, kakor je določeno v poglavju 2 Priloge I.


  2.   Poročevalske enote za podatke po skupinah, ki morajo poročati v skladu z odstavkom 1, poročajo podatke za skupino ali po posameznih subjektih glede vrednostnih papirjev, ki jih imajo obvladujoče podjetje in/ali njegove odvisne družbe, v skladu s tabelami v poglavju 2 Priloge I.


  3.   Zadevna NCB zahteva, da poročevalske enote za podatke po skupinah četrtletno poročajo oznako ‚izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg)‘ po posameznih vrednostnih papirjih in oznako ‚izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg)‘ po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje s kodo ISIN ali brez nje, ki jih ima njihova skupina, v skladu s poglavjem 2 Priloge I.


  4.   Poročevalske enote za podatke po skupinah iz člena 2(1)(b)(ii) izpolnijo obveznosti iz te uredbe na podlagi imetij zadevne posamezne institucije ali finančne institucije.



  Člen 3b
  Splošne zahteve za statistično poročanje

  1.   Zahteve za poročanje po tej uredbi, vključno z odstopanji od njih, ne posegajo v zahteve za poročanje, določene v: (a) Uredbi (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/38) (*3); (b) Uredbi (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (*4) in (c) Uredbi (EU) št. 1374/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/50).


  2.   Podatki po posameznih vrednostnih papirjih o stanjih ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca in, v skladu s členom 3(5), statistične informacije za referenčno četrtletje ali mesec se poročajo v skladu z deli 1, 2, 4, 5, 6, 7 in 8 Priloge II ter računovodskimi pravili iz členov 5, 5a in 5b.



  (*3)  Uredba (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2013/38) (UL L 297, 7.11.2013, str. 73)."


  (*4)  Uredba (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2013/40) (UL L 297, 7.11.2013, str. 107).“;" |
| --- | --- |

4.

vstavita se naslednja člena 3a in 3b:

„Člen 3a

Zahteve za statistično poročanje poročevalskih enot za podatke po skupinah

1.   Poročevalske enote za podatke po skupinah četrtletno zagotovijo zadevni NCB podatke po posameznih vrednostnih papirjih o stanjih ob koncu četrtletja glede vrednostnih papirjev, ki jih imajo one ali njihove skupine, vključno z nerezidenčnimi subjekti. Ti podatki se poročajo v bruto zneskih, ne da bi se v imetjih skupine neto izravnali vrednostni papirji, ki so jih izdali subjekti iste skupine. Ti podatki se poročajo v skladu z navodili za poročanje, ki jih opredelijo zadevne NCB.

Poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo podatke o imetjih vrednostnih papirjev, kakor je določeno v poglavju 2 Priloge I.

2.   Poročevalske enote za podatke po skupinah, ki morajo poročati v skladu z odstavkom 1, poročajo podatke za skupino ali po posameznih subjektih glede vrednostnih papirjev, ki jih imajo obvladujoče podjetje in/ali njegove odvisne družbe, v skladu s tabelami v poglavju 2 Priloge I.

3.   Zadevna NCB zahteva, da poročevalske enote za podatke po skupinah četrtletno poročajo oznako ‚izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg)‘ po posameznih vrednostnih papirjih in oznako ‚izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg)‘ po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje s kodo ISIN ali brez nje, ki jih ima njihova skupina, v skladu s poglavjem 2 Priloge I.

4.   Poročevalske enote za podatke po skupinah iz člena 2(1)(b)(ii) izpolnijo obveznosti iz te uredbe na podlagi imetij zadevne posamezne institucije ali finančne institucije.

Člen 3b

Splošne zahteve za statistično poročanje

1.   Zahteve za poročanje po tej uredbi, vključno z odstopanji od njih, ne posegajo v zahteve za poročanje, določene v: (a) Uredbi (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/38) (*3); (b) Uredbi (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (*4) in (c) Uredbi (EU) št. 1374/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/50).

2.   Podatki po posameznih vrednostnih papirjih o stanjih ob koncu četrtletja ali ob koncu meseca in, v skladu s členom 3(5), statistične informacije za referenčno četrtletje ali mesec se poročajo v skladu z deli 1, 2, 4, 5, 6, 7 in 8 Priloge II ter računovodskimi pravili iz členov 5, 5a in 5b.

(*3)  Uredba (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2013/38) (UL L 297, 7.11.2013, str. 73)."

*3

(*4)  Uredba (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2013/40) (UL L 297, 7.11.2013, str. 107).“;"

*4

| 5. | člen 4 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Odstopanja za poročevalske enote za podatke po sektorjih“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 4 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Odstopanja za poročevalske enote za podatke po sektorjih“;

„Odstopanja za poročevalske enote za podatke po sektorjih“;

| (b) | v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „Na podlagi diskrecijske pravice vsake zadevne NCB se lahko poročevalskim enotam za podatke po sektorjih odobrijo naslednja odstopanja:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„Na podlagi diskrecijske pravice vsake zadevne NCB se lahko poročevalskim enotam za podatke po sektorjih odobrijo naslednja odstopanja:“;

| (c) | v odstavku 5 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | NCB lahko delno ali v celoti izvzamejo iz zahtev za poročanje iz člena 3(2)(b) in (c) skrbnike, pri katerih skupna vrednost vrednostnih papirjev, ki jih vodijo za vse nerezidenčne stranke, znaša manj kot 10 milijard EUR.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

NCB lahko delno ali v celoti izvzamejo iz zahtev za poročanje iz člena 3(2)(b) in (c) skrbnike, pri katerih skupna vrednost vrednostnih papirjev, ki jih vodijo za vse nerezidenčne stranke, znaša manj kot 10 milijard EUR.“;

| (d) | odstavki 6, 6a in 7 se črtajo; |
| --- | --- |

(d)

odstavki 6, 6a in 7 se črtajo;

| (e) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   V zvezi z poročevalskimi enotami za podatke po sektorjih, za katere se uporablja odstopanje iz odstavka 1, 2, 2a, 3 ali 4, NCB še naprej zbirajo letne podatke o vrednosti vrednostnih papirjev, ki jih imajo te poročevalske enote ali so pri njih v skrbništvu, v skladu z zahtevami iz člena 3(1), bodisi agregirano bodisi po posameznih vrednostnih papirjih.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   V zvezi z poročevalskimi enotami za podatke po sektorjih, za katere se uporablja odstopanje iz odstavka 1, 2, 2a, 3 ali 4, NCB še naprej zbirajo letne podatke o vrednosti vrednostnih papirjev, ki jih imajo te poročevalske enote ali so pri njih v skrbništvu, v skladu z zahtevami iz člena 3(1), bodisi agregirano bodisi po posameznih vrednostnih papirjih.“;

| (f) | odstavek 9 se črta; |
| --- | --- |

(f)

odstavek 9 se črta;

| (g) | odstavka 11 in 12 se črtata; |
| --- | --- |

(g)

odstavka 11 in 12 se črtata;

| (h) | doda se naslednji odstavek 13:

  „13.   NCB se lahko odločijo, da MFI odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(12), če lahko NCB te podatke izpeljejo iz podatkov, zbranih iz drugih virov.“; |
| --- | --- |

(h)

doda se naslednji odstavek 13:

„13.   NCB se lahko odločijo, da MFI odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3(12), če lahko NCB te podatke izpeljejo iz podatkov, zbranih iz drugih virov.“;

| 6. | vstavita se naslednja člena 4a in 4b:

  „Člen 4a
  Odstopanja za poročevalske enote za podatke po skupinah

  1.   NCB lahko poročevalskim enotam za podatke po skupinah odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3a, kot sledi:






  (a) | NCB lahko poročevalskim enotam za podatke po skupinah dovolijo, da poročajo po posameznih vrednostnih papirjih statistične informacije, ki zajemajo 95 % vrednosti vrednostnih papirjev, ki jih ima taka poročevalska enota ali njena skupina, v skladu s to uredbo, pod pogojem, da preostalih 5 % vrednostnih papirjev, ki jih ima skupina, ni izdal en sam izdajatelj; |
| --- | --- | --- |

6.

vstavita se naslednja člena 4a in 4b:

„Člen 4a

Odstopanja za poročevalske enote za podatke po skupinah

1.   NCB lahko poročevalskim enotam za podatke po skupinah odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje iz člena 3a, kot sledi:

(a)

NCB lahko poročevalskim enotam za podatke po skupinah dovolijo, da poročajo po posameznih vrednostnih papirjih statistične informacije, ki zajemajo 95 % vrednosti vrednostnih papirjev, ki jih ima taka poročevalska enota ali njena skupina, v skladu s to uredbo, pod pogojem, da preostalih 5 % vrednostnih papirjev, ki jih ima skupina, ni izdal en sam izdajatelj;

| (b) | NCB lahko od poročevalskih enot za podatke po skupinah zahtevajo, da zagotovijo dodatne informacije o vrstah vrednostnih papirjev, za katere je odobreno odstopanje po točki (a). |
| --- | --- |

(b)

NCB lahko od poročevalskih enot za podatke po skupinah zahtevajo, da zagotovijo dodatne informacije o vrstah vrednostnih papirjev, za katere je odobreno odstopanje po točki (a).

2.   NCB lahko poročevalskim enotam za podatke po skupinah odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje, ki se nanašajo na oznako ‚izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg)‘ po posameznih vrednostnih papirjih, kakor je določeno v členu 3a(3), če lahko NCB te podatke izpeljejo iz podatkov, zbranih iz drugih virov.

3.   NCB lahko poročevalskim enotam za podatke po skupinah za dve leti od prvega poročanja v skladu s členom 10b(2) odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje, ki se nanašajo na poročanje po posameznih subjektih, določeno v poglavju 2 Priloge I, za subjekte, ki so rezidenti zunaj Unije, če lahko NCB izpeljejo informacije iz poglavja 2 Priloge I za vse subjekte, ki so rezidenti zunaj Unije, skupaj.

Člen 4b

Splošna odstopanja in okvir, ki velja za vsa odstopanja

1.   NCB lahko odobrijo odstopanja od zahtev za poročanje po tej uredbi, če dejanske poročevalske enote iste podatke že poročajo po: (a) Uredbi (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (*5); (b) Uredbi (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38); (c) Uredbi (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40) ali (d) Uredbi (EU) št. 1374/2014 (ECB/2014/50) ali če lahko NCB drugače izpeljejo iste podatke, v skladu z minimalnimi statističnimi standardi, določenimi v Prilogi III.

2.   NCB zagotovijo, da so izpolnjeni pogoji iz tega člena ter členov 4 in 4a, za namene odobritve, obnovitve ali preklica katerega koli odstopanja, kar pride v poštev in po potrebi, z učinkom od začetka vsakega koledarskega leta.

3.   NCB lahko za dejanske poročevalske enote, ki so jim bila odobrena odstopanja po tem členu, členu 4 ali členu 4a, določijo dodatne zahteve za poročanje, kadar menijo, da je potrebna dodatna razčlenitev. Dejanske poročevalske enote poročajo podatke v 15 delovnih dneh od zahteve zadevne NCB.

4.   Kadar NCB odobrijo odstopanja, lahko dejanske poročevalske enote kljub temu izpolnijo vse zahteve za poročanje. Dejanska poročevalska enota, ki se odloči, da ne bo izkoristila odstopanj, ki jih je odobrila zadevna NCB, mora pridobiti soglasje te NCB, preden odobrena odstopanja pozneje izkoristi.

(*5)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).“;"

*5

| 7. | člen 5 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Računovodska pravila za poročanje podatkov po sektorjih“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 5 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Računovodska pravila za poročanje podatkov po sektorjih“;

„Računovodska pravila za poročanje podatkov po sektorjih“;

| (b) | odstavek 1 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se črta;

| (c) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se črta;

| 8. | vstavita se naslednja člena 5a in 5b:

  „Člen 5a
  Računovodska pravila za poročanje podatkov po skupinah

  1.   Brez poseganja v nacionalne računovodske prakse poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo o imetjih vrednostnih papirjev po vrednotenju, kakor je navedeno v delih 4 in 8 Priloge II.


  2.   Brez poseganja v nacionalne računovodske prakse in postopke izravnave poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo o imetjih vrednostnih papirjev za statistične namene v bruto zneskih. Zlasti se poroča tudi o vrednostnih papirjih, ki jih imajo poročevalske enote za podatke po skupinah in jih je izdala sama poročevalska enota, ter o vrednostnih papirjih, ki jih imajo posamezni pravni subjekti v poročevalski skupini, določeni po členu 2(4), in so jih izdali ti subjekti sami.



  Člen 5b
  Splošna računovodska pravila

  1.   Razen če je v tej uredbi drugače določeno, so računovodska pravila, ki jih morajo upoštevati dejanske poročevalske enote za namene poročanja po tej uredbi, določena v nacionalnem predpisu, ki prenaša Direktivo Sveta 86/635/EGS (*6), ali, če se ta ne uporablja, v katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih standardih, ki se uporabljajo za dejanske poročevalske enote.


  2.   Imetja vrednostnih papirjev, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani po pogodbah o začasni prodaji, se zabeležijo kot imetja prvotnega lastnika in ne kot imetja stranke, ki jih je začasno kupila, kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. Kadar stranka, ki je začasno kupila vrednostne papirje, te vrednostne papirje proda, se ta prodaja zabeleži kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji, stranka, ki je začasno kupila vrednostne papirje, pa jo poroča kot negativno postavko v ustreznem portfelju vrednostnih papirjev.



  (*6)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).“;" |
| --- | --- |

8.

vstavita se naslednja člena 5a in 5b:

„Člen 5a

Računovodska pravila za poročanje podatkov po skupinah

1.   Brez poseganja v nacionalne računovodske prakse poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo o imetjih vrednostnih papirjev po vrednotenju, kakor je navedeno v delih 4 in 8 Priloge II.

2.   Brez poseganja v nacionalne računovodske prakse in postopke izravnave poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo o imetjih vrednostnih papirjev za statistične namene v bruto zneskih. Zlasti se poroča tudi o vrednostnih papirjih, ki jih imajo poročevalske enote za podatke po skupinah in jih je izdala sama poročevalska enota, ter o vrednostnih papirjih, ki jih imajo posamezni pravni subjekti v poročevalski skupini, določeni po členu 2(4), in so jih izdali ti subjekti sami.

Člen 5b

Splošna računovodska pravila

1.   Razen če je v tej uredbi drugače določeno, so računovodska pravila, ki jih morajo upoštevati dejanske poročevalske enote za namene poročanja po tej uredbi, določena v nacionalnem predpisu, ki prenaša Direktivo Sveta 86/635/EGS (*6), ali, če se ta ne uporablja, v katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih standardih, ki se uporabljajo za dejanske poročevalske enote.

2.   Imetja vrednostnih papirjev, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani po pogodbah o začasni prodaji, se zabeležijo kot imetja prvotnega lastnika in ne kot imetja stranke, ki jih je začasno kupila, kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. Kadar stranka, ki je začasno kupila vrednostne papirje, te vrednostne papirje proda, se ta prodaja zabeleži kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji, stranka, ki je začasno kupila vrednostne papirje, pa jo poroča kot negativno postavko v ustreznem portfelju vrednostnih papirjev.

(*6)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).“;"

*6

| 9. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 6
  Roki za podatke po sektorjih
  NCB prenesejo ECB:






  (a) | četrtletne podatke po sektorjih po posameznih vrednostnih papirjih v skladu z odstavki (1), (2), (2a) in (5) člena 3 do 18.00 po srednjeevropskem času na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, ali |
| --- | --- | --- |

9.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Roki za podatke po sektorjih

NCB prenesejo ECB:

(a)

četrtletne podatke po sektorjih po posameznih vrednostnih papirjih v skladu z odstavki (1), (2), (2a) in (5) člena 3 do 18.00 po srednjeevropskem času na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, ali

| (b) | mesečne podatke po sektorjih po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s členom 3(5) in delom 1 poglavja 1 Priloge I, v skladu s spodnjo točko (i) ali (ii):






  (i) | četrtletno za tri mesece referenčnega četrtletja, do 18.00 po srednjeevropskem času na 63. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

mesečne podatke po sektorjih po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s členom 3(5) in delom 1 poglavja 1 Priloge I, v skladu s spodnjo točko (i) ali (ii):

(i)

četrtletno za tri mesece referenčnega četrtletja, do 18.00 po srednjeevropskem času na 63. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, ali

| (i) | mesečno za vsak mesec referenčnega četrtletja, do 18.00 po srednjeevropskem času na 63. koledarski dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.“; |
| --- | --- |

(i)

mesečno za vsak mesec referenčnega četrtletja, do 18.00 po srednjeevropskem času na 63. koledarski dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.“;

| 10. | vstavita se naslednja člena 6a in 6b:

  „Člen 6a
  Roki za podatke po skupinah
  NCB prenesejo ECB četrtletne podatke po skupinah po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s členom 3a(1) in poglavjem 2 Priloge I do 18.00 po srednjeevropskem času na 55. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.


  Člen 6b
  Splošni roki

  1.   NCB odločijo, do kdaj morajo prejeti podatke od dejanskih poročevalskih enot, da bi lahko izvedle potrebne postopke preverjanja kakovosti in spoštovale roke iz členov 6 in 6a.


  2.   Če rok iz člena 6 ali 6a poteče na dan, ko je sistem TARGET2 zaprt, se rok podaljša do naslednjega delovnega dne sistema TARGET2, kakor je objavljen na spletni strani ECB.“; |
| --- | --- |

10.

vstavita se naslednja člena 6a in 6b:

„Člen 6a

Roki za podatke po skupinah

NCB prenesejo ECB četrtletne podatke po skupinah po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s členom 3a(1) in poglavjem 2 Priloge I do 18.00 po srednjeevropskem času na 55. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

Člen 6b

Splošni roki

1.   NCB odločijo, do kdaj morajo prejeti podatke od dejanskih poročevalskih enot, da bi lahko izvedle potrebne postopke preverjanja kakovosti in spoštovale roke iz členov 6 in 6a.

2.   Če rok iz člena 6 ali 6a poteče na dan, ko je sistem TARGET2 zaprt, se rok podaljša do naslednjega delovnega dne sistema TARGET2, kakor je objavljen na spletni strani ECB.“;

| 11. | vstavi se naslednji člen 10b:

  „Člen 10b
  Prvo poročanje po začetku veljavnosti Uredbe Evropske centralne banke (EU) 2016/1384 (ECB/2016/22) (*7)


  1.   Prvo poročanje podatkov po sektorjih v skladu s členom 3 se začne s podatki za referenčno obdobje september 2018.


  2.   Prvo poročanje podatkov po skupinah v skladu s členom 3a se začne s podatki za referenčno obdobje september 2018.



  (*7)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/1384 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/22) (UL L 222, 17.8.2016, str. 24).“;" |
| --- | --- |

11.

vstavi se naslednji člen 10b:

„Člen 10b

Prvo poročanje po začetku veljavnosti Uredbe Evropske centralne banke (EU) 2016/1384 (ECB/2016/22) (*7)

1.   Prvo poročanje podatkov po sektorjih v skladu s členom 3 se začne s podatki za referenčno obdobje september 2018.

2.   Prvo poročanje podatkov po skupinah v skladu s členom 3a se začne s podatki za referenčno obdobje september 2018.

(*7)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/1384 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/22) (UL L 222, 17.8.2016, str. 24).“;"

*7

| 12. | prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

12.

prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Končna določba

Ta uredba začne veljati 1. oktobra 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Frankfurtu na Majni, 2. avgusta 2016

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (UL L 305, 1.11.2012, str. 6).

2

---

PRILOGA

1.

| (a) | pred naslovom „Del 1“ se vstavi naslednji nov naslov:


  „POGLAVJE 1: PODATKI PO SEKTORJIH“; |
| --- | --- |

(a)

pred naslovom „Del 1“ se vstavi naslednji nov naslov:

„POGLAVJE 1: PODATKI PO SEKTORJIH“;

| (b) | del 1 se spremeni:






  (i) | prvi stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

  „MFI, investicijski skladi in skrbniki, ki poročajo podatke o lastnih imetjih vrednostnih papirjev ali o vrednostnih papirjih, ki jih imajo v skrbništvu za rezidenčne stranke, zagotovijo statistične informacije v skladu z enim od naslednjih pristopov:“; |
| --- | --- | --- |

(b)

del 1 se spremeni:

(i)

prvi stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„MFI, investicijski skladi in skrbniki, ki poročajo podatke o lastnih imetjih vrednostnih papirjev ali o vrednostnih papirjih, ki jih imajo v skrbništvu za rezidenčne stranke, zagotovijo statistične informacije v skladu z enim od naslednjih pristopov:“;

| (ii) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Skrbniki, ki poročajo o (i) vrednostnih papirjih, ki jih imajo v skrbništvu za nefinančne stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, in (ii) vrednostnih papirjih, izdanih s strani subjektov euroobmočja, ki jih imajo v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja, in stranke, ki so rezidenti držav zunaj Unije, zagotovijo statistične informacije v skladu z enim ob pristopov iz odstavka 2.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

| (c) | del 2 se spremeni:






  (i) | prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

  „Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522).“; |
| --- | --- | --- |

(c)

del 2 se spremeni:

(i)

prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

„Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522).“;

| (ii) | na koncu dela 2 se nad tabelo vstavi naslednji stavek:

  „Zadevna NCB se lahko tudi odloči, da od MFI zahteva poročanje podatkov za polje 8.“; |
| --- | --- |

(ii)

na koncu dela 2 se nad tabelo vstavi naslednji stavek:

„Zadevna NCB se lahko tudi odloči, da od MFI zahteva poročanje podatkov za polje 8.“;

| (iii) | polje 2b v tabeli se nadomesti z naslednjim:






  „2b | Osnova za poročanje“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

polje 2b v tabeli se nadomesti z naslednjim:

„2b

Osnova za poročanje“;

| (iv) | v tabeli se doda naslednje polje 8:






  „8. | Vrednostni papir je izdal imetnik“; |
| --- | --- | --- |

(iv)

v tabeli se doda naslednje polje 8:

„8.

Vrednostni papir je izdal imetnik“;

| (d) | del 3 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Podatki o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki so v skrbništvu za rezidenčne nefinančne stranke in druge finančne stranke, od katerih se ne zahteva poročanje o lastnih imetjih vrednostnih papirjev“; |
| --- | --- | --- |

(d)

del 3 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Podatki o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki so v skrbništvu za rezidenčne nefinančne stranke in druge finančne stranke, od katerih se ne zahteva poročanje o lastnih imetjih vrednostnih papirjev“;

| (ii) | prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

  „Skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga imajo v skrbništvu za rezidenčne nefinančne stranke in druge finančne stranke, ki ne poročajo o lastnih imetjih vrednostnih papirjev.“; |
| --- | --- |

(ii)

prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

„Skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga imajo v skrbništvu za rezidenčne nefinančne stranke in druge finančne stranke, ki ne poročajo o lastnih imetjih vrednostnih papirjev.“;

| (iii) | polji 2b in 3 v tabeli se nadomestita z naslednjim:






  „2b | Osnova za poročanje |
| --- | --- | --- |
| 3 | Sektor stranke:






  — | zavarovalne družbe (S.128) |

(iii)

polji 2b in 3 v tabeli se nadomestita z naslednjim:

„2b

Osnova za poročanje

3

Sektor stranke:

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125), izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127), razen družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125), izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127), razen družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) (*1) |
| --- | --- |

—

država (S.13) (*1)

| — | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (*2) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (*2)

| (iv) | polji 9 in 10 v tabeli se nadomestita z naslednjim:






  „9. | Institucija, ki je stranka |
| --- | --- | --- |
| 10 | Institucija, ki je stranka, je predmet neposrednega poročanja“; |

(iv)

polji 9 in 10 v tabeli se nadomestita z naslednjim:

„9.

Institucija, ki je stranka

10

Institucija, ki je stranka, je predmet neposrednega poročanja“;

| (e) | del 4 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Podatki o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki so v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja“; |
| --- | --- | --- |

(e)

del 4 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Podatki o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki so v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja“;

| (ii) | prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

  „Skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga imajo v skrbništvu za nefinančne stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja.“; |
| --- | --- |

(ii)

prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

„Skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga imajo v skrbništvu za nefinančne stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja.“;

| (iii) | polja 2b, 3 in 4 v tabeli se nadomestijo z naslednjim:






  „2b | Osnova za poročanje |
| --- | --- | --- |
| 3 | Sektor stranke:






  — | gospodinjstva (S.14) |

(iii)

polja 2b, 3 in 4 v tabeli se nadomestijo z naslednjim:

„2b

Osnova za poročanje

3

Sektor stranke:

—

gospodinjstva (S.14)

| — | druge nefinančne stranke razen gospodinjstev |
| --- | --- |

—

druge nefinančne stranke razen gospodinjstev

4

Država stranke“;

| (f) | del 5 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Podatki o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki jih izdajo rezidenti euroobmočja in so v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja ali držav zunaj Unije“; |
| --- | --- | --- |

(f)

del 5 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Podatki o vrednostnih papirjih s kodo ISIN, ki jih izdajo rezidenti euroobmočja in so v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja ali držav zunaj Unije“;

| (ii) | prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

  „Skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, izdan s strani rezidentov euroobmočja, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga imajo v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja ali držav zunaj Unije.“; |
| --- | --- |

(ii)

prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

„Skrbniki poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, izdan s strani rezidentov euroobmočja, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga imajo v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja ali držav zunaj Unije.“;

| (iii) | polja 2b, 3 in 4 v tabeli se nadomestijo z naslednjim:






  „2b | Osnova za poročanje |
| --- | --- | --- |
| 3 | Sektor stranke (*3):






  — | država in centralna banka |

(iii)

polja 2b, 3 in 4 v tabeli se nadomestijo z naslednjim:

„2b

Osnova za poročanje

3

Sektor stranke (*3):

—

država in centralna banka

| — | druge stranke razen države in centralne banke |
| --- | --- |

—

druge stranke razen države in centralne banke

4

Država stranke

| (g) | del 6 se črta; |
| --- | --- |

(g)

del 6 se črta;

| (h) | del 7 se nadomesti z naslednjim:

  „DEL 7

  Podatki o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN

  Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki lahko poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu ni dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522). Poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:






  (a) | Za vlagatelje, ki poročajo podatke o svojih imetjih vrednostnih papirjev, se lahko četrtletni ali mesečni podatki poročajo, kot sledi:






  (i) | podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 13 ter bodisi za polje 14 bodisi za polji 15 in 16, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

del 7 se nadomesti z naslednjim:

„DEL 7

Podatki o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN

Finančni vlagatelji, ki pripadajo MFI, investicijskim skladom, DPFS ali zavarovalnim družbam, in skrbniki lahko poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu ni dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522). Poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:

(a)

Za vlagatelje, ki poročajo podatke o svojih imetjih vrednostnih papirjev, se lahko četrtletni ali mesečni podatki poročajo, kot sledi:

(i)

podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 13 ter bodisi za polje 14 bodisi za polji 15 in 16, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali

| (ii) | agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 13 ter bodisi podatki za polje 14 bodisi za polji 15 in 16, za referenčno četrtletje ali mesec. |
| --- | --- |

(ii)

agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 13 ter bodisi podatki za polje 14 bodisi za polji 15 in 16, za referenčno četrtletje ali mesec.

Zadevna NCB lahko zahteva, da MFI poročajo tudi podatke za polje 17.

Podatki, ki jih poročajo vlagatelji, ki poročajo podatke o svojih imetjih vrednostnih papirjev

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| 1 | Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo) |
| 2 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost (1) |
| 3 | Osnova za poročanje |
| 4 | Cena |
| 5 | Tržna vrednost |
| 6 | Instrument:






  — | kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31) |

Polje

Opis

1

Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo)

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost (1)

3

Osnova za poročanje

4

Cena

5

Tržna vrednost

6

Instrument:

—

kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

| — | dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32) |
| --- | --- |

—

dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

| — | delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

—

delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

| — | delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521)

| — | delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522)

7

Sektor ali podsektor vlagateljev, ki poročajo podatke o lastnih imetjih vrednostnih papirjev:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja |
| --- | --- |

—

družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

8

Sektor ali podsektor izdajatelja:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125)

| — | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) |
| --- | --- |

—

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)

| — | lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) |
| --- | --- |

—

lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) (2) |
| --- | --- |

—

država (S.13) (2)

| — | gospodinjstva (S.14) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva (S.14)

| — | nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15) |
| --- | --- |

—

nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15)

9

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

10

Razčlenitev po državi izdajatelja

11

Valuta denominacije vrednostnega papirja

12

Datum izdaje

13

Datum zapadlosti

14

Finančne transakcije

15

Prevrednotovalni popravki

16

Druge spremembe obsega

17

Vrednostni papir je izdal imetnik

| (b) | Za skrbnike, ki poročajo podatke o vrednostnih papirjih, ki jih vodijo za rezidenčne finančne stranke, od katerih se ne zahteva poročanje o njihovih imetjih vrednostnih papirjev, in za nefinančne stranke, se lahko poročajo četrtletni ali mesečni podatki, kot sledi:






  (i) | podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 14 ter bodisi za polje 15 bodisi za polji 16 in 17, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Za skrbnike, ki poročajo podatke o vrednostnih papirjih, ki jih vodijo za rezidenčne finančne stranke, od katerih se ne zahteva poročanje o njihovih imetjih vrednostnih papirjev, in za nefinančne stranke, se lahko poročajo četrtletni ali mesečni podatki, kot sledi:

(i)

podatki za polja 1 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 14 ter bodisi za polje 15 bodisi za polji 16 in 17, za referenčno četrtletje ali mesec, po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; ali

| (ii) | agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 14 ter bodisi podatki za polje 15 bodisi za polji 16 in 17, za referenčno četrtletje ali mesec. |
| --- | --- |

(ii)

agregirani podatki za polja 2 do 4 (namesto podatkov za polji 2 in 4 se lahko poročajo podatki za polje 5), za polja 6 do 14 ter bodisi podatki za polje 15 bodisi za polji 16 in 17, za referenčno četrtletje ali mesec.

Skrbniki, ki poročajo o imetju zavarovalnih družb v skladu s členom 3(2a), morajo poročati tudi podatke za polje 18 ali 19.

Podatki, ki jih poročajo skrbniki

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| 1 | Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo) |
| 2 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost (3) |
| 3 | Osnova za poročanje |
| 4 | Cena |
| 5 | Tržna vrednost |
| 6 | Instrument:






  — | kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31) |

Polje

Opis

1

Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo)

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost (3)

3

Osnova za poročanje

4

Cena

5

Tržna vrednost

6

Instrument:

—

kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

| — | dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32) |
| --- | --- |

—

dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

| — | delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

—

delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

| — | delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521)

| — | delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522)

7

Sektor ali podsektor strank, o katerih poročajo skrbniki:

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125), izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127), razen družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125), izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127), razen družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) (4) |
| --- | --- |

—

država (S.13) (4)

| — | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5)

8

Sektor ali podsektor izdajatelja:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125)

| — | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) |
| --- | --- |

—

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)

| — | lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) |
| --- | --- |

—

lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) |
| --- | --- |

—

država (S.13)

| — | gospodinjstva (S.14) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva (S.14)

| — | nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15) |
| --- | --- |

—

nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15)

9

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

10

Razčlenitev po državi vlagatelja

11

Razčlenitev po državi izdajatelja

12

Valuta denominacije vrednostnega papirja

13

Datum izdaje

14

Datum zapadlosti

15

Finančne transakcije

16

Prevrednotovalni popravki

17

Druge spremembe obsega

18

Institucija, ki je stranka

19

Institucija, ki je stranka, je predmet neposrednega poročanja

| (i) | del 8 se spremeni:






  (i) | prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

  „Zavarovalne družbe letno poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522).“; |
| --- | --- | --- |

(i)

del 8 se spremeni:

(i)

prvi stavek prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

„Zavarovalne družbe letno poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za lastna imetja vrednostnih papirjev za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522).“;

| (ii) | tabela se nadomesti z naslednjim:






  Polje | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1 | Koda ISIN |
| 2 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost |
| 2b | Osnova za poročanje |
| 3 | Tržna vrednost |
| 4 | Geografska razčlenitev imetnika (posamezne države v EGP, države zunaj EGP) |
| 5 | Instrument:






  — | kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31) |

(ii)

tabela se nadomesti z naslednjim:

Polje

Opis

1

Koda ISIN

2

Število enot ali agregirana nominalna vrednost

2b

Osnova za poročanje

3

Tržna vrednost

4

Geografska razčlenitev imetnika (posamezne države v EGP, države zunaj EGP)

5

Instrument:

—

kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

| — | dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32) |
| --- | --- |

—

dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

| — | delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

—

delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

| — | delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521)

| — | delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522)

6

Sektor ali podsektor izdajatelja:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125)

| — | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) |
| --- | --- |

—

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)

| — | lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) |
| --- | --- |

—

lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) |
| --- | --- |

—

država (S.13)

| — | gospodinjstva (S.14) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva (S.14)

| — | nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15) |
| --- | --- |

—

nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15)

7

Razčlenitev po državi izdajatelja

8

Valuta denominacije vrednostnega papirja

| (iii) | Vstavi se naslednje poglavje 2:


  „POGLAVJE 2: PODATKI PO SKUPINAH

  DEL 1

  Podatki o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN

  Poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga ima skupina. Poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:






  (a) | poročajo se podatki za polja 1 do 8 in 12 do 30; |
| --- | --- | --- |

(iii)

Vstavi se naslednje poglavje 2:

„POGLAVJE 2: PODATKI PO SKUPINAH

DEL 1

Podatki o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN

Poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu je dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga ima skupina. Poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:

(a)

poročajo se podatki za polja 1 do 8 in 12 do 30;

| (b) | podatki za polja 31 do 33 in 35 do 37 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala uporablja pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB) ali so podatki drugače na voljo; |
| --- | --- |

(b)

podatki za polja 31 do 33 in 35 do 37 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala uporablja pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB) ali so podatki drugače na voljo;

| (c) | podatki za polja 34 do 37 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala ne uporablja pristop IRB ali so podatki drugače na voljo. |
| --- | --- |

(c)

podatki za polja 34 do 37 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala ne uporablja pristop IRB ali so podatki drugače na voljo.

Zadevna NCB se lahko tudi odloči, da od poročevalskih enot za podatke po skupinah zahteva poročanje podatkov za polja 9 do 11 in, če se ne zajamejo že v točki (b) ali (c), za polja 31 do 37.

| Polje | Opis | Raven poročanja (6)

  (G = skupina / E = subjekt) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Informacije v zvezi z imetnikom |
| 1 | Identifikacijska koda imetnika | E |
| 2 | Identifikator pravnih subjektov (LEI) za imetnika | E |
| 3 | Ime imetnika | E |
| 4 | Država imetnika | E |
| 5 | Sektor imetnika | E |
| 6 | Identifikacijska koda neposredno obvladujočega podjetja imetnika | E |
| 2.   Informacije v zvezi z instrumentom |
| 7 | Koda ISIN | E |
| 8 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost | E |
| 9 | Osnova za poročanje | E |
| 10 | Tržna vrednost | E |
| 11 | Izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg) | G |
| 12 | Izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg) | G |
| 3.   Informacije v zvezi z računovodstvom in tveganjem |
| 13 | Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja | G |
| 14 | Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja | G |
| 15 | Status donosnosti instrumenta | G |
| 16 | Datum statusa donosnosti instrumenta | G |
| 17 | Status neplačila izdajatelja | G |
| 18 | Datum statusa neplačila izdajatelja | G |
| 19 | Status neplačila instrumenta | G |
| 20 | Datum statusa neplačila instrumenta | G |
| 21 | Računovodski standard | G in E |
| 22 | Knjigovodska vrednost | E |
| 23 | Vrsta oslabitve | E |
| 24 | Metoda ocene oslabitve | E |
| 25 | Znesek akumuliranih oslabitev | E |
| 26 | Viri obremenitve | E |
| 27 | Računovodska razvrstitev instrumentov | E |
| 28 | Bonitetni portfelj | E |
| 29 | Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja | E |
| 30 | Kumulativna poplačila od neplačila naprej | E |
| 31 | Verjetnost neplačila izdajatelja | G |
| 32 | Izguba ob neplačilu v obdobju recesije | G |
| 33 | Izguba ob neplačilu v normalnih gospodarskih razmerah | G |
| 34 | Utež tveganja | G |
| 35 | Vrednost izpostavljenosti (imenovana tudi: izpostavljenost ob neplačilu) | E |
| 36 | Pristop za izračun kapitala za bonitetne namene | E |
| 37 | Kategorija izpostavljenosti | E |

Polje

Opis

Raven poročanja (6)

(G = skupina / E = subjekt)

Informacije v zvezi z imetnikom

1

Identifikacijska koda imetnika

E

2

Identifikator pravnih subjektov (LEI) za imetnika

E

3

Ime imetnika

E

4

Država imetnika

E

5

Sektor imetnika

E

6

Identifikacijska koda neposredno obvladujočega podjetja imetnika

E

Informacije v zvezi z instrumentom

7

Koda ISIN

E

8

Število enot ali agregirana nominalna vrednost

E

9

Osnova za poročanje

E

10

Tržna vrednost

E

11

Izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg)

G

12

Izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg)

G

Informacije v zvezi z računovodstvom in tveganjem

13

Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja

G

14

Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja

G

15

Status donosnosti instrumenta

G

16

Datum statusa donosnosti instrumenta

G

17

Status neplačila izdajatelja

G

18

Datum statusa neplačila izdajatelja

G

19

Status neplačila instrumenta

G

20

Datum statusa neplačila instrumenta

G

21

Računovodski standard

G in E

22

Knjigovodska vrednost

E

23

Vrsta oslabitve

E

24

Metoda ocene oslabitve

E

25

Znesek akumuliranih oslabitev

E

26

Viri obremenitve

E

27

Računovodska razvrstitev instrumentov

E

28

Bonitetni portfelj

E

29

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

E

30

Kumulativna poplačila od neplačila naprej

E

31

Verjetnost neplačila izdajatelja

G

32

Izguba ob neplačilu v obdobju recesije

G

33

Izguba ob neplačilu v normalnih gospodarskih razmerah

G

34

Utež tveganja

G

35

Vrednost izpostavljenosti (imenovana tudi: izpostavljenost ob neplačilu)

E

36

Pristop za izračun kapitala za bonitetne namene

E

37

Kategorija izpostavljenosti

E

DEL 2

Podatki o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN

Poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo podatke za polja iz spodnje tabele za vsak vrednostni papir, ki mu ni dodeljena koda ISIN in je razvrščen v kategorijo vrednostnih papirjev ‚dolžniški vrednostni papirji‘ (F.31 in F.32), ‚delnice, ki kotirajo na borzi‘ (F.511) ali ‚delnice ali enote investicijskih skladov‘ (F.521 in F.522) ter ga ima skupina. Poročajo v skladu z naslednjimi pravili in opredelitvami iz Priloge II:

| (a) | podatki za polja 1 do 7, 11 in 13 do 52 se poročajo po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.; |
| --- | --- |

(a)

podatki za polja 1 do 7, 11 in 13 do 52 se poročajo po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo identifikacijske številke, kot je CUSIP, SEDOL, identifikacijska številka NCB itd.;

| (b) | podatki za polja 53 do 55 in 57 do 59 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala uporablja pristop IRB ali so podatki drugače na voljo; |
| --- | --- |

(b)

podatki za polja 53 do 55 in 57 do 59 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala uporablja pristop IRB ali so podatki drugače na voljo;

| (c) | podatki za polja 56 do 59 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala ne uporablja pristop IRB ali so podatki drugače na voljo. |
| --- | --- |

(c)

podatki za polja 56 do 59 se poročajo, če se za izračun regulativnega kapitala ne uporablja pristop IRB ali so podatki drugače na voljo.

Zadevna NCB lahko zahteva, da poročevalske enote za podatke po skupinah poročajo tudi podatke za polja 8 do 10, 12 in, če se ne zajamejo že v točki (b) ali (c), za polja 53 do 59.

| Polje | Opis | Raven poročanja (7)

  (G = skupina / E = subjekt) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Informacije v zvezi z imetnikom |
| 1 | Identifikacijska koda imetnika | E |
| 2 | Koda LEI imetnika | E |
| 3 | Ime imetnika | E |
| 4 | Država imetnika | E |
| 5 | Sektor imetnika | E |
| 6 | Identifikacijska koda neposredno obvladujočega podjetja imetnika | E |
| 2.   Informacije v zvezi z instrumentom |
| 7 | Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo) | E |
| 8 | Število enot ali agregirana nominalna vrednost | E |
| 9 | Osnova za poročanje | E |
| 10 | Cena | E |
| 11 | Tržna vrednost (8) | E |
| 12 | Izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg) | G |
| 13 | Izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg) | G |
| 14 | Instrument:






  — | kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31) |

Polje

Opis

Raven poročanja (7)

(G = skupina / E = subjekt)

Informacije v zvezi z imetnikom

1

Identifikacijska koda imetnika

E

2

Koda LEI imetnika

E

3

Ime imetnika

E

4

Država imetnika

E

5

Sektor imetnika

E

6

Identifikacijska koda neposredno obvladujočega podjetja imetnika

E

Informacije v zvezi z instrumentom

7

Identifikacijska koda vrednostnega papirja (identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL, drugo)

E

8

Število enot ali agregirana nominalna vrednost

E

9

Osnova za poročanje

E

10

Cena

E

11

Tržna vrednost (8)

E

12

Izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg)

G

13

Izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg)

G

14

Instrument:

—

kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

| — | dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32) |
| --- | --- |

—

dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

| — | delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

—

delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

| — | delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521)

| — | delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522)

E

15

Valuta denominacije vrednostnega papirja

E

16

Datum izdaje

E

17

Datum zapadlosti

E

18

Razvrstitev primarnih sredstev

E

19

Vrsta listinjenih sredstev

E

20

Status vrednostnega papirja

E

21

Datum statusa vrednostnega papirja

E

22

Zaostala plačila instrumenta

E

23

Datum zaostalih plačil instrumenta

E

24

Vrsta nadrejenosti instrumenta

E

25

Geografska lokacija zavarovanja

E

26

Identifikacijska koda garanta

E

27

Identifikacijska koda izdajatelja

E

28

Koda LEI izdajatelja

E

29

Ime izdajatelja

E

30

Razčlenitev po državi izdajatelja

E

31

Sektor ali podsektor izdajatelja:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125)

| — | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) |
| --- | --- |

—

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)

| — | lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) |
| --- | --- |

—

lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) (9) |
| --- | --- |

—

država (S.13) (9)

| — | gospodinjstva (S.14) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva (S.14)

| — | nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15) |
| --- | --- |

—

nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15)

E

32

Sektor NACE izdajatelja

E

33

Status subjekta

E

34

Datum statusa subjekta

E

Informacije v zvezi z računovodstvom in tveganjem

35

Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja

G

36

Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja

G

37

Status donosnosti instrumenta

G

38

Datum statusa donosnosti instrumenta

G

39

Status neplačila izdajatelja

G

40

Datum statusa neplačila izdajatelja

G

41

Status neplačila instrumenta

G

42

Datum statusa neplačila instrumenta

G

43

Računovodski standard

G in E

44

Knjigovodska vrednost

E

45

Vrsta oslabitve

E

46

Metoda ocene oslabitve

E

47

Znesek akumuliranih oslabitev

E

48

Viri obremenitve

E

49

Računovodska razvrstitev instrumentov

E

50

Bonitetni portfelj

E

51

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

E

52

Kumulativna poplačila od neplačila naprej

E

53

Verjetnost neplačila izdajatelja

G

54

Izguba ob neplačilu v obdobju recesije

G

55

Izguba ob neplačilu v normalnih gospodarskih razmerah

G

56

Utež tveganja

G

57

Vrednost izpostavljenosti (imenovana tudi: izpostavljenost ob neplačilu)

E

58

Pristop za izračun kapitala za bonitetne namene

E

59

Kategorija izpostavljenosti

E

2.

| (a) | v delu 2 se sektor in opredelitev 7 v tabeli nadomestita z naslednjim:












  „7. | Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev (S.125A) |
| --- | --- | --- |

(a)

v delu 2 se sektor in opredelitev 7 v tabeli nadomestita z naslednjim:

„7.

Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev (S.125A)

Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev (DPFS), so podjetja, ki opravljajo posle listinjenja. DPFS, ki izpolnjujejo merila za institucionalno enoto, se razvrstijo v podsektor S.125, v nasprotnem primeru pa se obravnavajo kot sestavni del obvladujočega podjetja.“

| (b) | del 4 se spremeni:






  (i) | deveto polje v tabeli se nadomesti z naslednjim:

  „Osnova za poročanje“ |
| --- | --- | --- |

(b)

del 4 se spremeni:

(i)

deveto polje v tabeli se nadomesti z naslednjim:

„Osnova za poročanje“

| (ii) | v tabeli se dodajo naslednje opredelitve:






  „Datum izdaje | Datum, ko izdajatelj proti plačilu izroči vrednostne papirje odkupniku primarne izdaje vrednostnih papirjev. To je datum, ko so vrednostni papirji prvič na voljo za izročitev vlagateljem.
  Za ločeno trgovanje (strip) ta stolpec prikazuje datum, ko se loči kupon/glavnica. |
| --- | --- | --- |
| Datum zapadlosti | Datum, ko se dolžniški instrument dejansko odkupi. |
| Vrednostni papir je izdal imetnik | Označuje, ali je vrednostni papir izdal imetnik. |
| Razvrstitev primarnih sredstev | Razvrstitev instrumenta. |
| Vrsta listinjenih sredstev | Vrsta sredstev, ki tvorijo zavarovanje. |
| Status vrednostnega papirja | Dodatni atribut, ki označuje status vrednostnega papirja in lahko označuje, ali je instrument aktiven ali ne, npr. da je v zvezi z njim prišlo do neplačila, da je zapadel ali da je bil predčasno odkupljen. |
| Datum statusa vrednostnega papirja | Datum, ko je začel učinkovati status vrednostnega papirja, kakor se poroča v rubriki ‚status vrednostnega papirja‘. |
| Zaostala plačila instrumenta | Agregirani znesek glavnice, obresti in katerih koli nadomestil, neporavnanih na referenčni datum, ki je dolgovan na podlagi pogodbe in še ni bil plačan (je zapadel). Ta znesek se vedno poroča. Če instrument na referenčni datum ni bil zapadel, se poroča vrednost 0. |
| Datum zaostalih plačil instrumenta | Datum, ko je instrument zapadel v skladu z delom 2.48 Priloge V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 680/2014 (*4). To je najzgodnejši datum, za katerega ima instrument na referenčni datum neplačan znesek, in se poroča, če je instrument zapadel na referenčni datum. |
| Vrsta nadrejenosti instrumenta | Vrsta nadrejenosti instrumenta označuje, ali je za instrument zagotovljeno jamstvo, kakšna je njegova razvrstitev v vrstnem redu in ali je zavarovan. |
| Geografska lokacija zavarovanja | Geografska razporeditev zavarovanja |
| Identifikacijska koda garanta | Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje garanta, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator pravnih subjektov, identifikator EU ali nacionalni identifikator. |

(ii)

v tabeli se dodajo naslednje opredelitve:

„Datum izdaje

Datum, ko izdajatelj proti plačilu izroči vrednostne papirje odkupniku primarne izdaje vrednostnih papirjev. To je datum, ko so vrednostni papirji prvič na voljo za izročitev vlagateljem.

Za ločeno trgovanje (strip) ta stolpec prikazuje datum, ko se loči kupon/glavnica.

Datum zapadlosti

Datum, ko se dolžniški instrument dejansko odkupi.

Vrednostni papir je izdal imetnik

Označuje, ali je vrednostni papir izdal imetnik.

Razvrstitev primarnih sredstev

Razvrstitev instrumenta.

Vrsta listinjenih sredstev

Vrsta sredstev, ki tvorijo zavarovanje.

Status vrednostnega papirja

Dodatni atribut, ki označuje status vrednostnega papirja in lahko označuje, ali je instrument aktiven ali ne, npr. da je v zvezi z njim prišlo do neplačila, da je zapadel ali da je bil predčasno odkupljen.

Datum statusa vrednostnega papirja

Datum, ko je začel učinkovati status vrednostnega papirja, kakor se poroča v rubriki ‚status vrednostnega papirja‘.

Zaostala plačila instrumenta

Agregirani znesek glavnice, obresti in katerih koli nadomestil, neporavnanih na referenčni datum, ki je dolgovan na podlagi pogodbe in še ni bil plačan (je zapadel). Ta znesek se vedno poroča. Če instrument na referenčni datum ni bil zapadel, se poroča vrednost 0.

Datum zaostalih plačil instrumenta

Datum, ko je instrument zapadel v skladu z delom 2.48 Priloge V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 680/2014 (*4). To je najzgodnejši datum, za katerega ima instrument na referenčni datum neplačan znesek, in se poroča, če je instrument zapadel na referenčni datum.

Vrsta nadrejenosti instrumenta

Vrsta nadrejenosti instrumenta označuje, ali je za instrument zagotovljeno jamstvo, kakšna je njegova razvrstitev v vrstnem redu in ali je zavarovan.

Geografska lokacija zavarovanja

Geografska razporeditev zavarovanja

Identifikacijska koda garanta

Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje garanta, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator pravnih subjektov, identifikator EU ali nacionalni identifikator.

| (c) | vstavijo se naslednji deli 5, 6, 7 in 8:

  „DEL 5

  Splošne opredelitve







  Polje | Opis |
| --- | --- | --- |
| Identifikator pravnih subjektov | Referenčna koda v skladu s standardom Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) 17442, ki se dodeli pravnemu subjektu, ki potrebuje identifikator pravnih subjektov (LEI). Koda LEI omogoča globalno enolično identifikacijo subjektov, ki potrebujejo kodo LEI. |
| Identifikator EU | Identifikator EU pomeni identifikacijsko kodo, dogovorjeno z zadevno NCB, ki se splošno uporablja in omogoča nedvoumno identifikacijo katerega koli subjekta v EU. |
| Nacionalni identifikator | Identifikator EU pomeni identifikacijsko kodo, dogovorjeno z zadevno NCB, ki se splošno uporablja in omogoča nedvoumno identifikacijo katerega koli subjekta v državi, katere rezident je. |
| Bonitetni obseg konsolidacije | Bonitetni obseg konsolidacije se nanaša na obseg konsolidacije, kakor je opredeljen v poglavju 2 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Mednarodni standardi računovodskega poročanja | Mednarodni standardi za poročanje o finančnem položaju (MSRP), kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| Računovodski obseg konsolidacije | Računovodski obseg konsolidacije se nanaša na obseg konsolidacije za računovodsko poročanje v skladu z MSRP ali, če se ti ne uporabljajo, v skladu s katerimi koli drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi standardi, ki se uporabljajo za dejanske poročevalske enote. |
| Klasifikacija NACE | Razvrstitev nasprotnih strank po njihovih gospodarskih dejavnostih v skladu s statistično klasifikacijo NACE revizija 2, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11).
  Šifra NACE pomeni šifro NACE za drugo, tretjo ali četrto raven v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006. |
| Pristop IRB | Pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB) za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| Raven poročanja | Raven poročanja se nanaša na to, ali se podatki poročajo po posameznih subjektih ali za skupino, kakor je opredeljeno v točkah 23 in 24 člena 1. Za podatke, ki se poročajo na ravni subjekta, je treba v dogovoru z zadevno NCB uporabiti harmonizirana načela računovodstva in konsolidacije, tj. informacije na ravni subjekta morajo biti čim bolj skladne z računovodskimi pravili skupine. |
| Referenčni datum | Zadnji dan referenčnega obdobja, na katero se nanašajo podatki, tj. konec četrtletja v skladu s členom 6a. |

(c)

vstavijo se naslednji deli 5, 6, 7 in 8:

„DEL 5

Splošne opredelitve

Polje

Opis

Identifikator pravnih subjektov

Referenčna koda v skladu s standardom Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) 17442, ki se dodeli pravnemu subjektu, ki potrebuje identifikator pravnih subjektov (LEI). Koda LEI omogoča globalno enolično identifikacijo subjektov, ki potrebujejo kodo LEI.

Identifikator EU

Identifikator EU pomeni identifikacijsko kodo, dogovorjeno z zadevno NCB, ki se splošno uporablja in omogoča nedvoumno identifikacijo katerega koli subjekta v EU.

Nacionalni identifikator

Identifikator EU pomeni identifikacijsko kodo, dogovorjeno z zadevno NCB, ki se splošno uporablja in omogoča nedvoumno identifikacijo katerega koli subjekta v državi, katere rezident je.

Bonitetni obseg konsolidacije

Bonitetni obseg konsolidacije se nanaša na obseg konsolidacije, kakor je opredeljen v poglavju 2 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Mednarodni standardi računovodskega poročanja

Mednarodni standardi za poročanje o finančnem položaju (MSRP), kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

Računovodski obseg konsolidacije

Računovodski obseg konsolidacije se nanaša na obseg konsolidacije za računovodsko poročanje v skladu z MSRP ali, če se ti ne uporabljajo, v skladu s katerimi koli drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi standardi, ki se uporabljajo za dejanske poročevalske enote.

Klasifikacija NACE

Razvrstitev nasprotnih strank po njihovih gospodarskih dejavnostih v skladu s statistično klasifikacijo NACE revizija 2, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

Šifra NACE pomeni šifro NACE za drugo, tretjo ali četrto raven v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Pristop IRB

Pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (IRB) za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Raven poročanja

Raven poročanja se nanaša na to, ali se podatki poročajo po posameznih subjektih ali za skupino, kakor je opredeljeno v točkah 23 in 24 člena 1. Za podatke, ki se poročajo na ravni subjekta, je treba v dogovoru z zadevno NCB uporabiti harmonizirana načela računovodstva in konsolidacije, tj. informacije na ravni subjekta morajo biti čim bolj skladne z računovodskimi pravili skupine.

Referenčni datum

Zadnji dan referenčnega obdobja, na katero se nanašajo podatki, tj. konec četrtletja v skladu s členom 6a.

DEL 6

Opredelitev atributov imetnika

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Identifikacijska koda imetnika | Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje imetnika, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator EU ali nacionalni identifikator. |
| Identifikacijska koda neposredno obvladujočega podjetja imetnika | Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje pravni subjekt, katerega neposredno pravno odvisen del je imetnik, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator pravnih subjektov, identifikator EU ali nacionalni identifikator. |
| Izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg) | Označuje, da je vrednostni papir izdal subjekt iz iste skupine v skladu z bonitetnim obsegom konsolidacije. |
| Izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg) | Označuje, da je vrednostni papir izdal subjekt iz iste skupine v skladu z računovodskim obsegom konsolidacije. |

Polje

Opis

Identifikacijska koda imetnika

Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje imetnika, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator EU ali nacionalni identifikator.

Identifikacijska koda neposredno obvladujočega podjetja imetnika

Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje pravni subjekt, katerega neposredno pravno odvisen del je imetnik, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator pravnih subjektov, identifikator EU ali nacionalni identifikator.

Izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg)

Označuje, da je vrednostni papir izdal subjekt iz iste skupine v skladu z bonitetnim obsegom konsolidacije.

Izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg)

Označuje, da je vrednostni papir izdal subjekt iz iste skupine v skladu z računovodskim obsegom konsolidacije.

DEL 7

Opredelitev atributov izdajatelja

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Identifikacijska koda izdajatelja | Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje izdajatelja, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator EU ali nacionalni identifikator. |
| Status subjekta | Dodatni atribut, s katerim se zajamejo informacije o statusu subjekta izdajatelja, ki vključujejo status neplačila in informacije o razlogih za to, da je subjekt neplačnik, v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter vse druge informacije o statusu subjekta izdajatelja, na primer, ali je bil predmet združitve ali prevzema. |
| Datum statusa subjekta | Datum, ko je subjekt spremenil status. |

Polje

Opis

Identifikacijska koda izdajatelja

Standardna koda, dogovorjena z zadevno NCB, ki enolično označuje izdajatelja, in informacija o vrsti identifikatorja, ki se uporablja za to kodo, npr. identifikator EU ali nacionalni identifikator.

Status subjekta

Dodatni atribut, s katerim se zajamejo informacije o statusu subjekta izdajatelja, ki vključujejo status neplačila in informacije o razlogih za to, da je subjekt neplačnik, v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter vse druge informacije o statusu subjekta izdajatelja, na primer, ali je bil predmet združitve ali prevzema.

Datum statusa subjekta

Datum, ko je subjekt spremenil status.

DEL 8

Opredelitev atributov v zvezi z računovodstvom in tveganjem

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja | Identifikacija restrukturiranih in ponovno izpogajanih instrumentov. |
| Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja | Datum, ko je začel učinkovati status restrukturiranja ali ponovnega pogajanja, kakor se poroča v rubriki ‚status restrukturiranja in ponovnega pogajanja‘. |
| Status donosnosti instrumenta | Identifikacija nedonosnih instrumentov v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014. |
| Datum statusa donosnosti instrumenta | Datum, ko je začel učinkovati ali se je spremenil status donosnosti, kakor se poroča v rubriki ‚status donosnosti instrumenta‘. |
| Status neplačila izdajatelja | Identifikacija statusa neplačila izdajatelja v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Datum statusa neplačila izdajatelja | Datum, ko je začel učinkovati ali se je spremenil status, kakor se poroča v rubriki ‚status neplačila izdajatelja‘. |
| Status neplačila instrumenta | Identifikacija statusa neplačila instrumenta v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Datum statusa neplačila instrumenta | Datum, ko je začel učinkovati ali se je spremenil status, kakor se poroča v rubriki ‚status neplačila instrumenta‘. |
| Računovodski standard | Računovodski standard, ki ga uporablja poročevalska enota. |
| Knjigovodska vrednost | Knjigovodska vrednost v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. |
| Vrsta oslabitve | Vrsta oslabitve v skladu z uporabljenimi računovodskimi standardi. |
| Metoda ocene oslabitve | Metoda, po kateri se oceni oslabitev, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenimi računovodskimi standardi. Ločita se skupinska in posamična metoda. |
| Znesek akumuliranih oslabitev | Znesek popravkov vrednosti za izgube, ki se vodijo v zvezi z instrumentom ali so dodeljeni instrumentu na referenčni datum. Ta atribut podatkov se uporablja v zvezi z instrumenti, ki so predmet oslabitve na podlagi uporabljenega računovodskega standarda. |
| Viri obremenitve | Vrsta posla, s katerim je izpostavljenost obremenjena, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014. Sredstvo se šteje za obremenjeno, če je bilo zastavljeno ali če je predmet kakršne koli ureditve za zavarovanje, zavarovanje s premoženjem ali kreditno izboljšavo katerega koli instrumenta, iz katere ga ni mogoče prosto umakniti. |
| Računovodska razvrstitev instrumentov | Računovodski portfelj, kjer se instrument beleži v skladu z računovodskim standardom, ki ga uporablja poročevalska enota. |
| Bonitetni portfelj | Razvrstitev izpostavljenosti v trgovalno knjigo in netrgovalno knjigo. Instrumenti v trgovalni knjigi, kakor je opredeljena v točki (86) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja | Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja v skladu z delom 2.46 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. |
| Kumulativna poplačila od neplačila naprej | Celotni znesek poplačil od datuma neplačila. |
| Verjetnost neplačila izdajatelja | Verjetnost neplačila izdajatelja v obdobju enega leta, določena v skladu s členi 160, 163, 179 in 180 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Izguba ob neplačilu v obdobju recesije | Razmerje med zneskom možne izgube na izpostavljenosti v obdobju gospodarske recesije zaradi neplačila v obdobju enega leta in neporavnanim zneskom ob neplačilu v skladu s členom 181 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Izguba ob neplačilu v normalnih gospodarskih razmerah | Razmerje med zneskom možne izgube na izpostavljenosti v normalnih gospodarskih razmerah zaradi neplačila v obdobju enega leta in neporavnanim zneskom ob neplačilu. |
| Utež tveganja | Uteži tveganja, povezane z izpostavljenostjo, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. |
| Vrednost izpostavljenosti (imenovana tudi: izpostavljenost ob neplačilu) | Vrednost izpostavljenosti po zmanjševanju kreditnega tveganja in uporabi kreditnih konverzijskih faktorjev v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014. |
| Pristop za izračun kapitala za bonitetne namene | Identifikacija pristopa, ki se uporablja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene točk (a) in (f) člena 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| Kategorija izpostavljenosti | Kategorija izpostavljenosti, kakor je opredeljena v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.“ |

Polje

Opis

Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja

Identifikacija restrukturiranih in ponovno izpogajanih instrumentov.

Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja

Datum, ko je začel učinkovati status restrukturiranja ali ponovnega pogajanja, kakor se poroča v rubriki ‚status restrukturiranja in ponovnega pogajanja‘.

Status donosnosti instrumenta

Identifikacija nedonosnih instrumentov v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Datum statusa donosnosti instrumenta

Datum, ko je začel učinkovati ali se je spremenil status donosnosti, kakor se poroča v rubriki ‚status donosnosti instrumenta‘.

Status neplačila izdajatelja

Identifikacija statusa neplačila izdajatelja v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Datum statusa neplačila izdajatelja

Datum, ko je začel učinkovati ali se je spremenil status, kakor se poroča v rubriki ‚status neplačila izdajatelja‘.

Status neplačila instrumenta

Identifikacija statusa neplačila instrumenta v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Datum statusa neplačila instrumenta

Datum, ko je začel učinkovati ali se je spremenil status, kakor se poroča v rubriki ‚status neplačila instrumenta‘.

Računovodski standard

Računovodski standard, ki ga uporablja poročevalska enota.

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Vrsta oslabitve

Vrsta oslabitve v skladu z uporabljenimi računovodskimi standardi.

Metoda ocene oslabitve

Metoda, po kateri se oceni oslabitev, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenimi računovodskimi standardi. Ločita se skupinska in posamična metoda.

Znesek akumuliranih oslabitev

Znesek popravkov vrednosti za izgube, ki se vodijo v zvezi z instrumentom ali so dodeljeni instrumentu na referenčni datum. Ta atribut podatkov se uporablja v zvezi z instrumenti, ki so predmet oslabitve na podlagi uporabljenega računovodskega standarda.

Viri obremenitve

Vrsta posla, s katerim je izpostavljenost obremenjena, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014. Sredstvo se šteje za obremenjeno, če je bilo zastavljeno ali če je predmet kakršne koli ureditve za zavarovanje, zavarovanje s premoženjem ali kreditno izboljšavo katerega koli instrumenta, iz katere ga ni mogoče prosto umakniti.

Računovodska razvrstitev instrumentov

Računovodski portfelj, kjer se instrument beleži v skladu z računovodskim standardom, ki ga uporablja poročevalska enota.

Bonitetni portfelj

Razvrstitev izpostavljenosti v trgovalno knjigo in netrgovalno knjigo. Instrumenti v trgovalni knjigi, kakor je opredeljena v točki (86) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja v skladu z delom 2.46 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Kumulativna poplačila od neplačila naprej

Celotni znesek poplačil od datuma neplačila.

Verjetnost neplačila izdajatelja

Verjetnost neplačila izdajatelja v obdobju enega leta, določena v skladu s členi 160, 163, 179 in 180 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izguba ob neplačilu v obdobju recesije

Razmerje med zneskom možne izgube na izpostavljenosti v obdobju gospodarske recesije zaradi neplačila v obdobju enega leta in neporavnanim zneskom ob neplačilu v skladu s členom 181 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izguba ob neplačilu v normalnih gospodarskih razmerah

Razmerje med zneskom možne izgube na izpostavljenosti v normalnih gospodarskih razmerah zaradi neplačila v obdobju enega leta in neporavnanim zneskom ob neplačilu.

Utež tveganja

Uteži tveganja, povezane z izpostavljenostjo, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.

Vrednost izpostavljenosti (imenovana tudi: izpostavljenost ob neplačilu)

Vrednost izpostavljenosti po zmanjševanju kreditnega tveganja in uporabi kreditnih konverzijskih faktorjev v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Pristop za izračun kapitala za bonitetne namene

Identifikacija pristopa, ki se uporablja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene točk (a) in (f) člena 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Kategorija izpostavljenosti

Kategorija izpostavljenosti, kakor je opredeljena v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013.“

---

(*1)  Kadar je mogoče, se o podsektorjih ‚centralna država‘ (S.1311), ‚regionalna država‘ (S.1312), ‚lokalna država‘ (S.1313) in ‚skladi socialne varnosti‘ (S.1314) poroča ločeno.

*1

(*2)  Zadevna NCB lahko od dejanskih poročevalskih enot zahteva, da ločijo podsektorja ‚gospodinjstva‘ (S.14) in ‚nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva‘ (S.15).“;

*2

(*3)  V tem primeru se uporablja sektorska razvrstitev iz sistema nacionalnih računov 2008, ker se ESR 2010 ne uporablja.“;

*3

(1)  Za agregirane podatke: število enot ali agregirana nominalna vrednost z enako ceno (glej polje 4).

1

(2)  Kadar je mogoče, se o podsektorjih ‚centralna država‘ (S.1311), ‚regionalna država‘ (S.1312), ‚lokalna država‘ (S.1313) in ‚skladi socialne varnosti‘ (S.1314) poroča ločeno.

2

(3)  Za agregirane podatke: število enot ali agregirana nominalna vrednost z enako ceno (glej polje 4).

3

(4)  Kadar je mogoče, se o podsektorjih ‚centralna država‘ (S.1311), ‚regionalna država‘ (S.1312), ‚lokalna država‘ (S.1313) in ‚skladi socialne varnosti‘ (S.1314) poroča ločeno.

4

(5)  Kadar je mogoče, se o podsektorjih ‚gospodinjstva‘ (S.14) in ‚nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva‘ (S.15) poroča ločeno.“;

5

(6)  Kadar se uporablja odstopanje iz člena 4a(3), se podatki za polja, ki se nanašajo na poročanje po posameznih subjektih, poročajo v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili, kakor jih določi NCB, ki je odobrila odstopanje, tako da se zagotovi homogenost podatkov z vidika obveznih razčlenitev.

6

(7)  Kadar se uporablja odstopanje iz člena 4a(3), se podatki za polja, ki se nanašajo na poročanje po posameznih subjektih, poročajo v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili, kakor jih določi NCB, ki je odobrila odstopanje, tako da se zagotovi homogenost podatkov z vidika obveznih razčlenitev.

7

(8)  Če tržna vrednost ni na voljo, se lahko po najboljših prizadevanjih uporabijo drugi približki (kot je knjigovodska vrednost).

8

(9)  Kadar je mogoče, se o podsektorjih ‚centralna država‘ (S.1311), ‚regionalna država‘ (S.1312), ‚lokalna država‘ (S.1313) in ‚skladi socialne varnosti‘ (S.1314) poroča ločeno.“;

9

(*4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).“

*4

(10)  Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

10

(11)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

11

---

SKLEPI

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/52

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1385

z dne 1. oktobra 2014

o državni pomoči SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), ki so jo izvedli organi Kastilje in Manče za uvedbo digitalne prizemne televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Kastilji in Manči

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6846)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 14. januarja 2009 prejela pritožbo družbe Radiodifusión Digital SL (v nadaljnjem besedilu: Radiodifusión), 18. maja 2009 pa pritožbo družbe SES Astra S.A. (v nadaljnjem besedilu: Astra). Pritožbi zadevata shemo pomoči, ki so jo španski organi sprejeli v zvezi s preklopom z analogne na digitalno televizijo na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Španiji. Izpodbijana shema izhaja iz Zakona 10/2005 z dne 14. junija 2005 o nujnih ukrepih za spodbujanje digitalne prizemne televizije, liberalizacijo kabelske televizije in podporo pluralnosti (1). Nadaljnja zakonodaja, ki je bila sprejeta v zvezi s postopkom prehoda na digitalno prizemno televizijo, med drugim vključuje Kraljevi odlok št. 944/2005 z dne 29. julija 2005 o odobritvi nacionalnega tehničnega načrta za digitalno prizemno televizijo (v nadaljnjem besedilu: nacionalni tehnični načrt) (2), Kraljevi odlok št. 945/2005 z dne 29. julija 2005 o odobritvi splošnih predpisov za zagotavljanje storitev digitalne prizemne televizije, Odredbo ITC/2476/2005 z dne 29. julija 2005 o odobritvi tehničnih predpisov in predpisov za zagotavljanje storitev digitalne prizemne televizije ter Kraljevi odlok št. 920/2006 z dne 28. julija 2006 o odobritvi splošnih predpisov za zagotavljanje storitev radijske in kabelske televizijske radiodifuzije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 14. januarja 2009 prejela pritožbo družbe Radiodifusión Digital SL (v nadaljnjem besedilu: Radiodifusión), 18. maja 2009 pa pritožbo družbe SES Astra S.A. (v nadaljnjem besedilu: Astra). Pritožbi zadevata shemo pomoči, ki so jo španski organi sprejeli v zvezi s preklopom z analogne na digitalno televizijo na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Španiji. Izpodbijana shema izhaja iz Zakona 10/2005 z dne 14. junija 2005 o nujnih ukrepih za spodbujanje digitalne prizemne televizije, liberalizacijo kabelske televizije in podporo pluralnosti (1). Nadaljnja zakonodaja, ki je bila sprejeta v zvezi s postopkom prehoda na digitalno prizemno televizijo, med drugim vključuje Kraljevi odlok št. 944/2005 z dne 29. julija 2005 o odobritvi nacionalnega tehničnega načrta za digitalno prizemno televizijo (v nadaljnjem besedilu: nacionalni tehnični načrt) (2), Kraljevi odlok št. 945/2005 z dne 29. julija 2005 o odobritvi splošnih predpisov za zagotavljanje storitev digitalne prizemne televizije, Odredbo ITC/2476/2005 z dne 29. julija 2005 o odobritvi tehničnih predpisov in predpisov za zagotavljanje storitev digitalne prizemne televizije ter Kraljevi odlok št. 920/2006 z dne 28. julija 2006 o odobritvi splošnih predpisov za zagotavljanje storitev radijske in kabelske televizijske radiodifuzije.

1

2

| (2) | Ti ukrepi zadevajo celotno ozemlje Španije. Vendar je Komisija začela dva ločena postopka, enega za Španijo z izjemo regije Kastilja in Manča, drugega pa posebej za regijo Kastilja in Manča. Medtem ko je ukrep državne pomoči v obeh primerih enak in vzbuja enake pomisleke, regija Kastilja in Manča predstavlja določene težave, ki imajo s splošnega vidika majhen pomen ali pa so nepomembne. Zlasti pritožba Radiodifusión zadeva le primer Kastilje in Manče, saj se način izvajanja sheme pomoči s strani regionalne vlade Kastilje in Manče razlikuje od modela, ki so ga uporabile druge regije, pri čemer je bilo treba v primeru Kastilje in Manče izvesti poglobljeno oceno gospodarske študije. |
| --- | --- |

(2)

Ti ukrepi zadevajo celotno ozemlje Španije. Vendar je Komisija začela dva ločena postopka, enega za Španijo z izjemo regije Kastilja in Manča, drugega pa posebej za regijo Kastilja in Manča. Medtem ko je ukrep državne pomoči v obeh primerih enak in vzbuja enake pomisleke, regija Kastilja in Manča predstavlja določene težave, ki imajo s splošnega vidika majhen pomen ali pa so nepomembne. Zlasti pritožba Radiodifusión zadeva le primer Kastilje in Manče, saj se način izvajanja sheme pomoči s strani regionalne vlade Kastilje in Manče razlikuje od modela, ki so ga uporabile druge regije, pri čemer je bilo treba v primeru Kastilje in Manče izvesti poglobljeno oceno gospodarske študije.

| (3) | Komisija je za oba primera 29. septembra 2010 začela formalni postopek preiskave, pri čemer je domnevala, da je shema državne pomoči pomenila diskriminacijo med operaterji platform. Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil 11. decembra 2010 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Tri zainteresirane strani so poslale pripombe, in sicer Radiodifusión 11. januarja 2011, Abertis in SES Astra S.A. (v nadaljnjem besedilu: Astra) pa 4. februarja 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je za oba primera 29. septembra 2010 začela formalni postopek preiskave, pri čemer je domnevala, da je shema državne pomoči pomenila diskriminacijo med operaterji platform. Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil 11. decembra 2010 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Tri zainteresirane strani so poslale pripombe, in sicer Radiodifusión 11. januarja 2011, Abertis in SES Astra S.A. (v nadaljnjem besedilu: Astra) pa 4. februarja 2011.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (4) | Pripombe so bile 19. januarja in 9. februarja 2011 poslane Španiji, ki je imela možnost odgovora. Stalno predstavništvo Kraljevine Španije je 18. februarja in 8. marca 2011 predložilo ugotovitve regionalne vlade Kastilje in Manče (Junta de Comunidades de Castile-La Mancha, v nadaljnjem besedilu: JCCM) glede pripomb tretjih strani. Komisija je 27. maja 2011 in 9. avgusta 2012 Španiji poslala zahtevka za informacije, Španija (JCCM) pa je odgovorila 10. junija 2011 oziroma 10. septembra 2012. Komisija je 20. avgusta 2011 poslala zahtevo za informacije družbi Radiodifusión, ki je odgovorila 29. septembra 2011. JCCM je 14. oktobra 2011, 15. novembra 2011 in 6. decembra 2012 samoiniciativno predložila dodatne informacije. Poleg tega se je Komisija 18. maja 2011 sestala s španskimi organi in JCCM. |
| --- | --- |

(4)

Pripombe so bile 19. januarja in 9. februarja 2011 poslane Španiji, ki je imela možnost odgovora. Stalno predstavništvo Kraljevine Španije je 18. februarja in 8. marca 2011 predložilo ugotovitve regionalne vlade Kastilje in Manče (Junta de Comunidades de Castile-La Mancha, v nadaljnjem besedilu: JCCM) glede pripomb tretjih strani. Komisija je 27. maja 2011 in 9. avgusta 2012 Španiji poslala zahtevka za informacije, Španija (JCCM) pa je odgovorila 10. junija 2011 oziroma 10. septembra 2012. Komisija je 20. avgusta 2011 poslala zahtevo za informacije družbi Radiodifusión, ki je odgovorila 29. septembra 2011. JCCM je 14. oktobra 2011, 15. novembra 2011 in 6. decembra 2012 samoiniciativno predložila dodatne informacije. Poleg tega se je Komisija 18. maja 2011 sestala s španskimi organi in JCCM.

Junta de Comunidades de Castile-La Mancha

| (5) | JCCM je 15. maja 2013 predložila informacije o organizaciji razpisa za pomoč za upravljanje in vzdrževanje. 20. decembra 2013 je predložila informacije o sankcijah, ki so potekali v Španiji zoper Radiodifusión in njeno matično družbo INGEST, ter pripombe o tekočih razpravah med Komisijo in španskimi organi v zvezi s primerom državne pomoči SA.28599. JCCM je 6. junija 2014 predložila pripombe, da bi dokazala, da je ravnala v skladu z „načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ in upoštevala pravila EU o javnih naročilih. Poleg tega je med Komisijo in JCCR večkrat potekala izmenjava ugotovljenih dejstev. |
| --- | --- |

(5)

JCCM je 15. maja 2013 predložila informacije o organizaciji razpisa za pomoč za upravljanje in vzdrževanje. 20. decembra 2013 je predložila informacije o sankcijah, ki so potekali v Španiji zoper Radiodifusión in njeno matično družbo INGEST, ter pripombe o tekočih razpravah med Komisijo in španskimi organi v zvezi s primerom državne pomoči SA.28599. JCCM je 6. junija 2014 predložila pripombe, da bi dokazala, da je ravnala v skladu z „načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ in upoštevala pravila EU o javnih naročilih. Poleg tega je med Komisijo in JCCR večkrat potekala izmenjava ugotovljenih dejstev.

| (6) | Komisija je 20. junija 2013 sprejela končni negativni sklep o državni pomoči SA.28599 za uvedbo digitalne prizemne televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Španiji (zunaj Kastilje in Manče) (4). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 20. junija 2013 sprejela končni negativni sklep o državni pomoči SA.28599 za uvedbo digitalne prizemne televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Španiji (zunaj Kastilje in Manče) (4).

4

2.   OPIS UKREPA

OPIS UKREPA

2.1   OZADJE

2.1.1   Pritožniki

Pritožniki

| (7) | Radiodifusión je lokalni telekomunikacijski operater in operater prizemne televizijske platforme, registriran pri španskem nacionalnem regulativnem organu za telekomunikacije (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, v nadaljnjem besedilu: CMT), za upravljanje javnega telekomunikacijskega omrežja in zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, zlasti zagotavljanje storitev radijske in televizijske radiodifuzije. |
| --- | --- |

(7)

Radiodifusión je lokalni telekomunikacijski operater in operater prizemne televizijske platforme, registriran pri španskem nacionalnem regulativnem organu za telekomunikacije (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, v nadaljnjem besedilu: CMT), za upravljanje javnega telekomunikacijskega omrežja in zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, zlasti zagotavljanje storitev radijske in televizijske radiodifuzije.

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones

| (8) | Družba Radiodifusión se je pritožila, da so bile finančne sheme v Kastilji in Manči usmerjene na operaterje platform, ki že upravljajo omrežje z nacionalno pokritostjo. Na ta način so bila izključena vsa alternativna omrežja (tj. lokalni operaterji omrežij). Po navedbah Radiodifusión je izpodbijana shema ovirala dejansko konkurenco na lokalni ravni in tudi morebitno konkurenco na regionalni in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(8)

Družba Radiodifusión se je pritožila, da so bile finančne sheme v Kastilji in Manči usmerjene na operaterje platform, ki že upravljajo omrežje z nacionalno pokritostjo. Na ta način so bila izključena vsa alternativna omrežja (tj. lokalni operaterji omrežij). Po navedbah Radiodifusión je izpodbijana shema ovirala dejansko konkurenco na lokalni ravni in tudi morebitno konkurenco na regionalni in nacionalni ravni.

| (9) | Radiodifusión je trdila tudi, da se velik delež sredstev, ki jih je vložila regija Kastilja in Manča, ni uporabil za posodobitev obstoječih centrov za analogno razpošiljanje signala, temveč za vzpostavljanje novih. Radiodifusión je to trditev podprla s primerjavo seznama občin, ki so prejemale sredstva, s seznamom tistih, v katerih je bil center za analogno razpošiljanje signala. Približno 80 % občin prejemnic pred uvedbo sheme ni gostilo centra za analogno razpošiljanje signala. Radiodifusión je poudarila tudi, da zgolj zaradi digitalizacije prizemnih omrežij obsežna vzpostavitev dodatnih centrov ne bi bila nujna. Zato so bila sredstva, namenjena za takšno posodobitev, nesorazmerno visoka. |
| --- | --- |

(9)

Radiodifusión je trdila tudi, da se velik delež sredstev, ki jih je vložila regija Kastilja in Manča, ni uporabil za posodobitev obstoječih centrov za analogno razpošiljanje signala, temveč za vzpostavljanje novih. Radiodifusión je to trditev podprla s primerjavo seznama občin, ki so prejemale sredstva, s seznamom tistih, v katerih je bil center za analogno razpošiljanje signala. Približno 80 % občin prejemnic pred uvedbo sheme ni gostilo centra za analogno razpošiljanje signala. Radiodifusión je poudarila tudi, da zgolj zaradi digitalizacije prizemnih omrežij obsežna vzpostavitev dodatnih centrov ne bi bila nujna. Zato so bila sredstva, namenjena za takšno posodobitev, nesorazmerno visoka.

| (10) | Na podlagi navedenega je Radiodifusión sklepala, da resničen namen subvencij ni bil zgolj digitalizacija obstoječega omrežja, temveč izgradnja večjega in boljšega omrežja, ki bi prvotnim operaterjem (zlasti družbama Telecom CLM in Abertis) omogočilo, da dejavneje konkurirajo na trgu za lokalne storitve radiodifuzije in storitve prenosa mobilne televizije. Glede na to je Radiodifusión menila, da ni bilo upravičeno, da se niso sprejeli odprti in pregledni postopki za dodelitev subvencij, saj bi lahko kateri koli operater omrežja vzpostavil nove centre. Radiodifusión zato tudi navaja izkrivljanje trga za operaterje omrežja. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi navedenega je Radiodifusión sklepala, da resničen namen subvencij ni bil zgolj digitalizacija obstoječega omrežja, temveč izgradnja večjega in boljšega omrežja, ki bi prvotnim operaterjem (zlasti družbama Telecom CLM in Abertis) omogočilo, da dejavneje konkurirajo na trgu za lokalne storitve radiodifuzije in storitve prenosa mobilne televizije. Glede na to je Radiodifusión menila, da ni bilo upravičeno, da se niso sprejeli odprti in pregledni postopki za dodelitev subvencij, saj bi lahko kateri koli operater omrežja vzpostavil nove centre. Radiodifusión zato tudi navaja izkrivljanje trga za operaterje omrežja.

| (11) | Drugi pritožnik je operater satelitske platforme SES Astra. Družba Astra je bila ustanovljena leta 1985 kot prvi zasebni satelitski operater v Evropi. Zagotavlja celovit portfelj radiodifuzije in širokopasovnih rešitev za stranke v Evropi in zunaj nje. Družba neposredno oddaja radijske in televizijske programe milijonom gospodinjstev ter zagotavlja internetni dostop in omrežne storitve javnim in zasebnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(11)

Drugi pritožnik je operater satelitske platforme SES Astra. Družba Astra je bila ustanovljena leta 1985 kot prvi zasebni satelitski operater v Evropi. Zagotavlja celovit portfelj radiodifuzije in širokopasovnih rešitev za stranke v Evropi in zunaj nje. Družba neposredno oddaja radijske in televizijske programe milijonom gospodinjstev ter zagotavlja internetni dostop in omrežne storitve javnim in zasebnim uporabnikom.

| (12) | Astra trdi, da zadevni ukrep krši načelo tehnološke nevtralnosti, saj podpira zgolj digitalizacijo prizemnega prenosa. V dokaz, da bi bila satelitska platforma dejansko alternativa, Astra zlasti navaja primer Kantabrije. Regionalna vlada Kantabrije je januarja 2008 objavila razpis za razširitev pokritja z digitalno televizijo na celotno ozemlje Kantabrije. Nato je izbrala Astro, da prek svoje platforme zagotavlja nekodirane programe. Novembra 2008 pa je regionalna vlada navedeno pogodbo prekinila. Po mnenju Astre so organi prekinili pogodbo, ko so že vedeli, da bo centralna vlada financirala posodobitev analognega prizemnega omrežja. V dopisu kantabrijskih organov z dne 7. novembra 2008 je namreč pojasnjeno, da je bila pogodba prekinjena, ker je centralna vlada medtem sprejela sklepe v zvezi z razširitvijo pokritja z digitalno televizijo na celotno območje Španije (5). Tako naj bi po navedbah pritožnika primer Kantabrije pokazal, da bi Astra lahko konkurirala na navedenem trgu in da so ji sklepi centralne vlade to onemogočili. |
| --- | --- |

(12)

Astra trdi, da zadevni ukrep krši načelo tehnološke nevtralnosti, saj podpira zgolj digitalizacijo prizemnega prenosa. V dokaz, da bi bila satelitska platforma dejansko alternativa, Astra zlasti navaja primer Kantabrije. Regionalna vlada Kantabrije je januarja 2008 objavila razpis za razširitev pokritja z digitalno televizijo na celotno ozemlje Kantabrije. Nato je izbrala Astro, da prek svoje platforme zagotavlja nekodirane programe. Novembra 2008 pa je regionalna vlada navedeno pogodbo prekinila. Po mnenju Astre so organi prekinili pogodbo, ko so že vedeli, da bo centralna vlada financirala posodobitev analognega prizemnega omrežja. V dopisu kantabrijskih organov z dne 7. novembra 2008 je namreč pojasnjeno, da je bila pogodba prekinjena, ker je centralna vlada medtem sprejela sklepe v zvezi z razširitvijo pokritja z digitalno televizijo na celotno območje Španije (5). Tako naj bi po navedbah pritožnika primer Kantabrije pokazal, da bi Astra lahko konkurirala na navedenem trgu in da so ji sklepi centralne vlade to onemogočili.

5

2.1.2   Sektor

Sektor

| (13) | Zadeva se nanaša na sektor radiodifuzije. V tem sektorju so akterji pogosto dejavni na različnih ravneh verige storitev radiodifuzije. |
| --- | --- |

(13)

Zadeva se nanaša na sektor radiodifuzije. V tem sektorju so akterji pogosto dejavni na različnih ravneh verige storitev radiodifuzije.

| (14) | Izdajatelji televizijskega programa so uredniki televizijskih kanalov, ki kupujejo ali producirajo lastno televizijsko vsebino in jo povezujejo v kanale. Dostop do kanalov se nato zagotovi javnosti prek različnih platform (npr. satelit, digitalna prizemna televizija, kabel, IPTV). Po mnenju zakonodajalca naj bi bile v Španiji storitve radiodifuzije javna storitev in bi jih morali zato zagotavljati državni izdajatelji televizijskega programa (RTVE) ter zasebni izdajatelji televizijskega programa, ki imajo državno koncesijo (6). Ti nekodirani kanali so gledalcem zagotovljeni brezplačno. Da bi prebivalci lahko učinkovito koristili to javno storitev, pravo nalaga obveznosti najmanjšega pokritja za nalogo, zaupano javnemu izdajatelju televizijskega programa, in za zasebne operaterje s koncesijo. Zato morajo javni izdajatelji televizijskega programa pokrivati najmanj 98 % španskega prebivalstva, zasebni izdajatelji televizijskega programa pa najmanj 96 % prebivalstva. V Španiji nacionalni izdajatelji televizijskega programa nimajo v lasti nacionalnega omrežja radiodifuzije. Zato sklepajo sporazume z operaterji platform, prek katerih posredujejo svoje vsebine in s tem izpolnjujejo obveznosti pokritja. |
| --- | --- |

(14)

Izdajatelji televizijskega programa so uredniki televizijskih kanalov, ki kupujejo ali producirajo lastno televizijsko vsebino in jo povezujejo v kanale. Dostop do kanalov se nato zagotovi javnosti prek različnih platform (npr. satelit, digitalna prizemna televizija, kabel, IPTV). Po mnenju zakonodajalca naj bi bile v Španiji storitve radiodifuzije javna storitev in bi jih morali zato zagotavljati državni izdajatelji televizijskega programa (RTVE) ter zasebni izdajatelji televizijskega programa, ki imajo državno koncesijo (6). Ti nekodirani kanali so gledalcem zagotovljeni brezplačno. Da bi prebivalci lahko učinkovito koristili to javno storitev, pravo nalaga obveznosti najmanjšega pokritja za nalogo, zaupano javnemu izdajatelju televizijskega programa, in za zasebne operaterje s koncesijo. Zato morajo javni izdajatelji televizijskega programa pokrivati najmanj 98 % španskega prebivalstva, zasebni izdajatelji televizijskega programa pa najmanj 96 % prebivalstva. V Španiji nacionalni izdajatelji televizijskega programa nimajo v lasti nacionalnega omrežja radiodifuzije. Zato sklepajo sporazume z operaterji platform, prek katerih posredujejo svoje vsebine in s tem izpolnjujejo obveznosti pokritja.

6

| (15) | Dobavitelji strojne opreme so proizvajalci ali monterji infrastrukture in strojev za gradnjo različnih platform. |
| --- | --- |

(15)

Dobavitelji strojne opreme so proizvajalci ali monterji infrastrukture in strojev za gradnjo različnih platform.

| (16) | Operaterji platform (ali omrežni operaterji) so zasebni ali javno nadzorovani subjekti, ki upravljajo potrebno infrastrukturo za prenos in oddajanje signala kanalov radiodifuzije. Ob vzpostavitvi televizijskega sektorja je bila na voljo samo analogna prizemna platforma. Z razvojem tehnologije pa je bilo na trgu na voljo vse več platform, tj. satelitska platforma, kabelska platforma, v zadnjem času pa tudi IPTV (7), ki za oddajanje televizijskega signala uporablja širokopasovno povezavo. |
| --- | --- |

(16)

Operaterji platform (ali omrežni operaterji) so zasebni ali javno nadzorovani subjekti, ki upravljajo potrebno infrastrukturo za prenos in oddajanje signala kanalov radiodifuzije. Ob vzpostavitvi televizijskega sektorja je bila na voljo samo analogna prizemna platforma. Z razvojem tehnologije pa je bilo na trgu na voljo vse več platform, tj. satelitska platforma, kabelska platforma, v zadnjem času pa tudi IPTV (7), ki za oddajanje televizijskega signala uporablja širokopasovno povezavo.

7

| (17) | Pri prizemni radiodifuziji se televizijski signal pošlje iz televizijskega studia v center za razpošiljanje signala (glavni center), ki je običajno last omrežnega operaterja in ki ga ta tudi upravlja. Nato se signal s centra za razpošiljanje signala (glavnega centra) prenese in razpošlje v centre za radiodifuzijo, ki jih upravlja omrežni operater (npr. televizijski oddajnik). Včasih se signal prenese prek satelita. Iz centrov za radiodifuzijo se signal na koncu oddaja v gospodinjstva. Za digitalizacijo analognega prizemnega omrežja je treba nadomestiti oddajnike zemeljskega signala. Ker ima digitalni signal ožji razpon kot analogni in nova tehnologija zato zahteva bolj razpršeno omrežje, pa je lahko za razširitev pokritja potrebna tudi vzpostavitev novih centrov za razpošiljanje signala. Gledalec mora imeti sprejemnik, ki je lahko že vgrajen v televizor. |
| --- | --- |

(17)

Pri prizemni radiodifuziji se televizijski signal pošlje iz televizijskega studia v center za razpošiljanje signala (glavni center), ki je običajno last omrežnega operaterja in ki ga ta tudi upravlja. Nato se signal s centra za razpošiljanje signala (glavnega centra) prenese in razpošlje v centre za radiodifuzijo, ki jih upravlja omrežni operater (npr. televizijski oddajnik). Včasih se signal prenese prek satelita. Iz centrov za radiodifuzijo se signal na koncu oddaja v gospodinjstva. Za digitalizacijo analognega prizemnega omrežja je treba nadomestiti oddajnike zemeljskega signala. Ker ima digitalni signal ožji razpon kot analogni in nova tehnologija zato zahteva bolj razpršeno omrežje, pa je lahko za razširitev pokritja potrebna tudi vzpostavitev novih centrov za razpošiljanje signala. Gledalec mora imeti sprejemnik, ki je lahko že vgrajen v televizor.

| (18) | Pri satelitski radiodifuziji je signal poslan v center za razpošiljanje signala (glavni center), od koder se nato prek satelita oddaja v gospodinjstva. Druga možnost je, da se signal pošlje iz televizijskega studia neposredno do satelita, če je televizijski studio opremljen z ustreznimi napravami. Gledalec mora imeti satelitski krožnik in sprejemnik. Da bi se povečalo satelitsko pokritje v regiji, mora biti zemeljska oprema nameščena v strankinem gospodinjstvu. V smislu geografskega pokritja bi satelitska platforma lahko pokrila skoraj 100 % španskega ozemlja, medtem ko prizemna platforma zajema približno 98 %. |
| --- | --- |

(18)

Pri satelitski radiodifuziji je signal poslan v center za razpošiljanje signala (glavni center), od koder se nato prek satelita oddaja v gospodinjstva. Druga možnost je, da se signal pošlje iz televizijskega studia neposredno do satelita, če je televizijski studio opremljen z ustreznimi napravami. Gledalec mora imeti satelitski krožnik in sprejemnik. Da bi se povečalo satelitsko pokritje v regiji, mora biti zemeljska oprema nameščena v strankinem gospodinjstvu. V smislu geografskega pokritja bi satelitska platforma lahko pokrila skoraj 100 % španskega ozemlja, medtem ko prizemna platforma zajema približno 98 %.

2.1.3   Ozadje

Ozadje

| (19) | Preiskovani ukrep je treba proučiti v okviru digitalizacije radiodifuzije, ki je bila izvedena ali se izvaja na prizemnih, satelitskih in kabelskih platformah. V primerjavi z analogno radiodifuzijo je prednost digitalizirane radiodifuzije povečana zmogljivost prenosa zaradi učinkovitejše uporabe radiofrekvenčnega spektra. To je zlasti pomembno za prizemno radiodifuzijo, za katero je na voljo le omejen frekvenčni spekter, zato radiodifuzija konkurira mobilnim telekomunikacijam za majhno pasovno širino. Po drugi strani ima satelitski prenos to prednost, da deluje na popolnoma drugačnem frekvenčnem pasu, na katerem je na voljo dovolj frekvenc. |
| --- | --- |

(19)

Preiskovani ukrep je treba proučiti v okviru digitalizacije radiodifuzije, ki je bila izvedena ali se izvaja na prizemnih, satelitskih in kabelskih platformah. V primerjavi z analogno radiodifuzijo je prednost digitalizirane radiodifuzije povečana zmogljivost prenosa zaradi učinkovitejše uporabe radiofrekvenčnega spektra. To je zlasti pomembno za prizemno radiodifuzijo, za katero je na voljo le omejen frekvenčni spekter, zato radiodifuzija konkurira mobilnim telekomunikacijam za majhno pasovno širino. Po drugi strani ima satelitski prenos to prednost, da deluje na popolnoma drugačnem frekvenčnem pasu, na katerem je na voljo dovolj frekvenc.

| (20) | Preklop z analogne na digitalno televizijo daje na voljo znaten visokokakovostni radijski spekter znotraj t. i. „digitalne dividende“, ki bo prost za uporabo elektronskih komunikacijskih storitev. Ta digitalna dividenda in zlasti frekvenca 790–862 MHz (v nadaljnjem besedilu: frekvenčni pas 800 MHz) lahko spodbudita sektor elektronskih komunikacij, močno vplivata na konkurenčnost in rast ter zagotovita številne družbene in kulturne koristi (8). |
| --- | --- |

(20)

Preklop z analogne na digitalno televizijo daje na voljo znaten visokokakovostni radijski spekter znotraj t. i. „digitalne dividende“, ki bo prost za uporabo elektronskih komunikacijskih storitev. Ta digitalna dividenda in zlasti frekvenca 790–862 MHz (v nadaljnjem besedilu: frekvenčni pas 800 MHz) lahko spodbudita sektor elektronskih komunikacij, močno vplivata na konkurenčnost in rast ter zagotovita številne družbene in kulturne koristi (8).

8

| (21) | „Digitalna dividenda“ bi se lahko najbolje izkoristila s preklopom s prizemne platforme na drugo platformo ali z analogne na digitalno prizemno radiodifuzijo. Predvideti bi bilo mogoče tudi kombinirano rešitev, ki vključuje različne platforme (9). |
| --- | --- |

(21)

„Digitalna dividenda“ bi se lahko najbolje izkoristila s preklopom s prizemne platforme na drugo platformo ali z analogne na digitalno prizemno radiodifuzijo. Predvideti bi bilo mogoče tudi kombinirano rešitev, ki vključuje različne platforme (9).

9

| (22) | Vendar pomanjkanje frekvenc v primeru prizemne radiodifuzije ostaja težava tudi po digitalizaciji. Španska vlada je morala kmalu po izvedenem preklopu z analogne na digitalno televizijo aprila 2010 premakniti izdajatelje televizijskega programa s frekvenčnega pasu 800 MHz na nižji frekvenčni pas (10). Premik multipleksov digitalne prizemne televizije, dodeljenih izdajateljem televizijskega programa, je povzročil dodatne stroške in dodelitev dodatne državne pomoči, ki jo Komisija trenutno proučuje v formalnem postopku preiskave (11). |
| --- | --- |

(22)

Vendar pomanjkanje frekvenc v primeru prizemne radiodifuzije ostaja težava tudi po digitalizaciji. Španska vlada je morala kmalu po izvedenem preklopu z analogne na digitalno televizijo aprila 2010 premakniti izdajatelje televizijskega programa s frekvenčnega pasu 800 MHz na nižji frekvenčni pas (10). Premik multipleksov digitalne prizemne televizije, dodeljenih izdajateljem televizijskega programa, je povzročil dodatne stroške in dodelitev dodatne državne pomoči, ki jo Komisija trenutno proučuje v formalnem postopku preiskave (11).

10

11

| (23) | V zvezi s televizijsko radiodifuzijo bo prizemni digitalni prenos v bližnji prihodnosti ostal glavna distribucijska platforma, vendar bo širokopasovna tehnologija, na primer dostop naslednje generacije, kot prevladujoča tehnologija prenosa najverjetneje postala pomembna alternativa. Vendar v Španiji taka dostopovna omrežja naslednje generacije za zdaj niso splošno geografsko pokrita. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s televizijsko radiodifuzijo bo prizemni digitalni prenos v bližnji prihodnosti ostal glavna distribucijska platforma, vendar bo širokopasovna tehnologija, na primer dostop naslednje generacije, kot prevladujoča tehnologija prenosa najverjetneje postala pomembna alternativa. Vendar v Španiji taka dostopovna omrežja naslednje generacije za zdaj niso splošno geografsko pokrita.

| (24) | V Španiji danes obstajajo štiri platforme za radiodifuzijo: digitalna prizemna tehnologija (DVB-T), satelit (DVB-S), kabel (DVB-C) in IPTV. Digitalna prizemna tehnologija je poglavitna platforma za nekodirane javne in zasebne španske kanale (12). Glavni operater prizemnega omrežja je Abertis, ki nadzoruje tudi satelitskega operaterja Hispasat. Obstajajo številni lokalni telekomunikacijski operaterji, ki prenašajo signale digitalne prizemne tehnologije, ki so običajno povezani z nacionalnim Abertisovim omrežjem. Glavni regionalni operater v Kastilji in Manči je Telecom CLM (13). Plačljivi televizijski kanali se večinoma prenašajo prek satelita, kabla ali IPTV. Glavna satelitska operaterja sta Astra in Hispasat. |
| --- | --- |

(24)

V Španiji danes obstajajo štiri platforme za radiodifuzijo: digitalna prizemna tehnologija (DVB-T), satelit (DVB-S), kabel (DVB-C) in IPTV. Digitalna prizemna tehnologija je poglavitna platforma za nekodirane javne in zasebne španske kanale (12). Glavni operater prizemnega omrežja je Abertis, ki nadzoruje tudi satelitskega operaterja Hispasat. Obstajajo številni lokalni telekomunikacijski operaterji, ki prenašajo signale digitalne prizemne tehnologije, ki so običajno povezani z nacionalnim Abertisovim omrežjem. Glavni regionalni operater v Kastilji in Manči je Telecom CLM (13). Plačljivi televizijski kanali se večinoma prenašajo prek satelita, kabla ali IPTV. Glavna satelitska operaterja sta Astra in Hispasat.

12

13

| (25) | Da bi Španija zagotovila preklop z analogne na digitalno televizijo, je v obdobju 2005–2008 sprejela vrsto regulativnih ukrepov, ki so zadevali prizemno omrežje, kot je opisano v oddelku 2.2. Španski organi so špansko ozemlje razdelili na tri različna območja:






  (i) | Območje I, ki je vključevalo veliko večino španskega prebivalstva in kjer so stroške preklopa krili izdajatelji televizijskega programa – 96 % ozemlja za zasebne izdajatelje televizijskega programa in 98 % za javne izdajatelje televizijskega programa. Ker so stroške preklopa krili izdajatelji televizijskega programa, se območju I pomoč ni dodelila. |
| --- | --- | --- |

(25)

Da bi Španija zagotovila preklop z analogne na digitalno televizijo, je v obdobju 2005–2008 sprejela vrsto regulativnih ukrepov, ki so zadevali prizemno omrežje, kot je opisano v oddelku 2.2. Španski organi so špansko ozemlje razdelili na tri različna območja:

(i)

Območje I, ki je vključevalo veliko večino španskega prebivalstva in kjer so stroške preklopa krili izdajatelji televizijskega programa – 96 % ozemlja za zasebne izdajatelje televizijskega programa in 98 % za javne izdajatelje televizijskega programa. Ker so stroške preklopa krili izdajatelji televizijskega programa, se območju I pomoč ni dodelila.

| (ii) | Območje II so bila manj urbanizirana in oddaljena območja, ki so zajemala 2,5 % prebivalstva, ki je javne in zasebne kanale v preteklosti prejemalo prek analogne prizemne televizije. Ker pa preklop na digitalno tehnologijo zahteva posodobitev obstoječih centrov za razpošiljanje signala in vzpostavitev novih, so bile potrebne znatne naložbe v prizemno omrežje. Zasebni izdajatelji televizijskega programa niso imeli dovolj velikega tržnega interesa, da bi opravljali storitev na območju II, zato niso hoteli kriti stroškov digitalizacije. Španski organi so zato vzpostavili preiskovano shemo državne pomoči, da bi se posodobili centri za razpošiljanje signala in vzpostavili novi digitalni centri. Ta postopek je bil splošno znan kot „razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo“ (tj. razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo v večji meri, kot je obvezno za komercialne izdajatelje televizijskega programa). |
| --- | --- |

(ii)

Območje II so bila manj urbanizirana in oddaljena območja, ki so zajemala 2,5 % prebivalstva, ki je javne in zasebne kanale v preteklosti prejemalo prek analogne prizemne televizije. Ker pa preklop na digitalno tehnologijo zahteva posodobitev obstoječih centrov za razpošiljanje signala in vzpostavitev novih, so bile potrebne znatne naložbe v prizemno omrežje. Zasebni izdajatelji televizijskega programa niso imeli dovolj velikega tržnega interesa, da bi opravljali storitev na območju II, zato niso hoteli kriti stroškov digitalizacije. Španski organi so zato vzpostavili preiskovano shemo državne pomoči, da bi se posodobili centri za razpošiljanje signala in vzpostavili novi digitalni centri. Ta postopek je bil splošno znan kot „razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo“ (tj. razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo v večji meri, kot je obvezno za komercialne izdajatelje televizijskega programa).

| (iii) | Območje III je zajemalo kraje, kjer zaradi topografije televizijskih storitev ni mogoče zagotavljati prek prizemne platforme in se te zato zagotavljajo prek satelita. Prenos nekodiranih televizijskih signalov na območju III zagotavlja Hispasat. Ker se televizijske storitve zagotavljajo prek satelita, morajo potrošniki kriti stroške nakupa satelitskih krožnikov in dekodirnikov. |
| --- | --- |

(iii)

Območje III je zajemalo kraje, kjer zaradi topografije televizijskih storitev ni mogoče zagotavljati prek prizemne platforme in se te zato zagotavljajo prek satelita. Prenos nekodiranih televizijskih signalov na območju III zagotavlja Hispasat. Ker se televizijske storitve zagotavljajo prek satelita, morajo potrošniki kriti stroške nakupa satelitskih krožnikov in dekodirnikov.

2.2   OPIS POMOČI

2.2.1   Splošni ukrep

Splošni ukrep

| (26) | Preiskovana shema temelji na večplastnem sistemu pravnih določb, ki so jih centralni španski organi uvedli leta 2005. Na podlagi navedenih določb so avtonomne skupnosti in občinski organi v obdobju 2008–2009 dodelili državno pomoč za uporabo digitalne prizemne televizije na območju II. Občinski organi so prejemnikom dodelili sredstva iz centralnega proračuna in svojih proračunov. Poleg tega avtonomne skupnosti od leta 2009 dodeljujejo stalno pomoč za vzdrževanje in upravljanje omrežij na območju II. |
| --- | --- |

(26)

Preiskovana shema temelji na večplastnem sistemu pravnih določb, ki so jih centralni španski organi uvedli leta 2005. Na podlagi navedenih določb so avtonomne skupnosti in občinski organi v obdobju 2008–2009 dodelili državno pomoč za uporabo digitalne prizemne televizije na območju II. Občinski organi so prejemnikom dodelili sredstva iz centralnega proračuna in svojih proračunov. Poleg tega avtonomne skupnosti od leta 2009 dodeljujejo stalno pomoč za vzdrževanje in upravljanje omrežij na območju II.

| (27) | Prehod na digitalno televizijsko tehnologijo se je začel zakonsko urejati po sprejetju Zakona 10/2005 z dne 14. junija 2005. V njem sta navedeni potreba po spodbujanju prehoda z analogne na digitalno prizemno tehnologijo in zahteva, naj vlada sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev tega prehoda. |
| --- | --- |

(27)

Prehod na digitalno televizijsko tehnologijo se je začel zakonsko urejati po sprejetju Zakona 10/2005 z dne 14. junija 2005. V njem sta navedeni potreba po spodbujanju prehoda z analogne na digitalno prizemno tehnologijo in zahteva, naj vlada sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev tega prehoda.

| (28) | Po tej zahtevi je Svet ministrov s Kraljevim odlokom št. 944/2005 odobril nacionalni tehnični načrt, ki je za datum za izklop analogne radiodifuzije v Španiji določil 3. april 2010 (14). |
| --- | --- |

(28)

Po tej zahtevi je Svet ministrov s Kraljevim odlokom št. 944/2005 odobril nacionalni tehnični načrt, ki je za datum za izklop analogne radiodifuzije v Španiji določil 3. april 2010 (14).

14

| (29) | V zvezi z območjema II in III pa je v dvanajsti dodatni določbi nacionalnega tehničnega načrta že določena možnost, da lahko lokalni in regionalni organi razširijo pokritje na 96–100 % prebivalstva. V zvezi s tem tehnični načrt izrecno omenja digitalno prizemno televizijo in določa šest pogojev, pod katerimi bi lahko lokalni organi izvedli tako razširitev. Pogoj (e) zahteva, da je lokalna namestitev v skladu s tehničnim načrtom za digitalno prizemno televizijo. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi z območjema II in III pa je v dvanajsti dodatni določbi nacionalnega tehničnega načrta že določena možnost, da lahko lokalni in regionalni organi razširijo pokritje na 96–100 % prebivalstva. V zvezi s tem tehnični načrt izrecno omenja digitalno prizemno televizijo in določa šest pogojev, pod katerimi bi lahko lokalni organi izvedli tako razširitev. Pogoj (e) zahteva, da je lokalna namestitev v skladu s tehničnim načrtom za digitalno prizemno televizijo.

prizemno

| (30) | Svet ministrov je 7. septembra 2007 zato odobril Nacionalni načrt prehoda na digitalno prizemno televizijo (v nadaljnjem besedilu: načrt prehoda) (15), ki izvaja nacionalni tehnični načrt. V načrtu prehoda je bilo špansko ozemlje razdeljeno na devetdeset projektov tehničnega prehoda (16), za vsakega od katerih je bil določen rok za izklop analogne radiodifuzije. |
| --- | --- |

(30)

Svet ministrov je 7. septembra 2007 zato odobril Nacionalni načrt prehoda na digitalno prizemno televizijo (v nadaljnjem besedilu: načrt prehoda) (15), ki izvaja nacionalni tehnični načrt. V načrtu prehoda je bilo špansko ozemlje razdeljeno na devetdeset projektov tehničnega prehoda (16), za vsakega od katerih je bil določen rok za izklop analogne radiodifuzije.

15

16

| (31) | Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino (v nadaljnjem besedilu: MITT) je 29. februarja 2008 sprejelo sklep za izboljšanje telekomunikacijske infrastrukture ter določitev meril in razporeditev financiranja ukrepov za razvoj informacijske družbe v okviru načrta Avanza za leto 2008 (17). Proračun, odobren s tem sklepom, je znašal 558 milijonov EUR in je bil delno dodeljen za razvoj širokopasovne televizije ter delno za digitalizacijo televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Španiji, za katera ne veljajo zakonske obveznosti komercialnih izdajateljev televizijskega programa (18). Digitalizacija v navedenih območjih je splošno znana kot „razširitev pokritja“. Ta se je začela posledično izvajati prek vrste dodatkov k obstoječim okvirnim sporazumom (19), ki so jih MITT in avtonomne skupnosti podpisali med julijem in novembrom 2008 (dodatki k okvirnim sporazumom iz leta 2006, ki so bili v španskem uradnem listu objavljeni posamezno za vsako avtonomno skupnost). Besedilo teh sporazumov v večini primerov navaja digitalno prizemno tehnologijo kot edino tehnologijo, ki se bo financirala. Na podlagi sporazumov je MITT preneslo sredstva avtonomnim skupnostim, ki so preostale operativne stroške pokrile iz svojih proračunov. Ti dodatki so vključevali tudi obveznost lokalnih organov, da upoštevajo dvanajsto dodatno določbo nacionalnega tehničnega načrta. |
| --- | --- |

(31)

Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino (v nadaljnjem besedilu: MITT) je 29. februarja 2008 sprejelo sklep za izboljšanje telekomunikacijske infrastrukture ter določitev meril in razporeditev financiranja ukrepov za razvoj informacijske družbe v okviru načrta Avanza za leto 2008 (17). Proračun, odobren s tem sklepom, je znašal 558 milijonov EUR in je bil delno dodeljen za razvoj širokopasovne televizije ter delno za digitalizacijo televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Španiji, za katera ne veljajo zakonske obveznosti komercialnih izdajateljev televizijskega programa (18). Digitalizacija v navedenih območjih je splošno znana kot „razširitev pokritja“. Ta se je začela posledično izvajati prek vrste dodatkov k obstoječim okvirnim sporazumom (19), ki so jih MITT in avtonomne skupnosti podpisali med julijem in novembrom 2008 (dodatki k okvirnim sporazumom iz leta 2006, ki so bili v španskem uradnem listu objavljeni posamezno za vsako avtonomno skupnost). Besedilo teh sporazumov v večini primerov navaja digitalno prizemno tehnologijo kot edino tehnologijo, ki se bo financirala. Na podlagi sporazumov je MITT preneslo sredstva avtonomnim skupnostim, ki so preostale operativne stroške pokrile iz svojih proračunov. Ti dodatki so vključevali tudi obveznost lokalnih organov, da upoštevajo dvanajsto dodatno določbo nacionalnega tehničnega načrta.

17

18

19

| (32) | Hkrati je Svet ministrov 17. oktobra 2008 privolil v dodelitev nadaljnjih 8,72 milijona EUR za razširitev in dokončanje pokritja z digitalno prizemno televizijo v okviru prehodnih projektov, ki naj bi se zaključili v prvi polovici leta 2009, tj. v fazi I načrta prehoda. Financiranje je bilo dodeljeno po podpisu novih okvirnih sporazumov med MITT in avtonomnimi skupnostmi decembra 2008 (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazumi iz leta 2008). Ti sporazumi se sklicujejo na navedeno financiranje v vrednosti 8,72 milijona EUR in so bili poimenovani „Okvirni sporazum o sodelovanju med Ministrstvom za industrijo, turizem in trgovino ter avtonomno skupnostjo [...] za razvoj Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo“. V njih je določen seznam dejavnosti, ki jih bodo centralni in regionalni organi financirali, da bi dosegli pokritje z digitalno televizijo, ki bi ustrezalo obstoječemu pokritju z analogno televizijo. Te dejavnosti so povezane z uporabo digitalne prizemne televizije. |
| --- | --- |

(32)

Hkrati je Svet ministrov 17. oktobra 2008 privolil v dodelitev nadaljnjih 8,72 milijona EUR za razširitev in dokončanje pokritja z digitalno prizemno televizijo v okviru prehodnih projektov, ki naj bi se zaključili v prvi polovici leta 2009, tj. v fazi I načrta prehoda. Financiranje je bilo dodeljeno po podpisu novih okvirnih sporazumov med MITT in avtonomnimi skupnostmi decembra 2008 (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazumi iz leta 2008). Ti sporazumi se sklicujejo na navedeno financiranje v vrednosti 8,72 milijona EUR in so bili poimenovani „Okvirni sporazum o sodelovanju med Ministrstvom za industrijo, turizem in trgovino ter avtonomno skupnostjo [...] za razvoj Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo“. V njih je določen seznam dejavnosti, ki jih bodo centralni in regionalni organi financirali, da bi dosegli pokritje z digitalno televizijo, ki bi ustrezalo obstoječemu pokritju z analogno televizijo. Te dejavnosti so povezane z uporabo digitalne prizemne televizije.

| (33) | Svet ministrov je 29. maja 2009 odobril merila za razdelitev 52 milijonov EUR za financiranje dejavnosti, povezanih s prehodom na digitalno prizemno televizijo, ki je namenjeno razširitvi pokritja projektov v fazah II in III načrta prehoda (20). Z odobritvijo Sveta ministrov je bila vzpostavljena neposredna povezava z načrtom prehoda, saj je v njej navedeno, da je „za doseganje cilja iz Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo, tj. podobnega pokritja z digitalno prizemno televizijo v primerjavi s sedanjim prizemnim pokritjem, ki deluje z analogno tehnologijo, [...] potrebna pomoč javnih organov“ ter da bo „izvajanje sodelovanja [...] formalizirano znotraj okvira iz Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo“. |
| --- | --- |

(33)

Svet ministrov je 29. maja 2009 odobril merila za razdelitev 52 milijonov EUR za financiranje dejavnosti, povezanih s prehodom na digitalno prizemno televizijo, ki je namenjeno razširitvi pokritja projektov v fazah II in III načrta prehoda (20). Z odobritvijo Sveta ministrov je bila vzpostavljena neposredna povezava z načrtom prehoda, saj je v njej navedeno, da je „za doseganje cilja iz Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo, tj. podobnega pokritja z digitalno prizemno televizijo v primerjavi s sedanjim prizemnim pokritjem, ki deluje z analogno tehnologijo, [...] potrebna pomoč javnih organov“ ter da bo „izvajanje sodelovanja [...] formalizirano znotraj okvira iz Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo“.

20

| (34) | Dodatki k okvirnim sporazumom iz leta 2008 (navedeni v uvodni izjavi 32) so bili med oktobrom in decembrom 2009 nato objavljeni v španskem uradnem listu skupaj s financiranjem razširitve pokritja v fazah II in III načrta prehoda. V teh dodatkih je „dejanje za razširitev pokritja“ opredeljeno z nedvoumnim sklicem zgolj na prizemno tehnologijo (čeprav druge tehnologije pri tem niso formalno izključene) (21). |
| --- | --- |

(34)

Dodatki k okvirnim sporazumom iz leta 2008 (navedeni v uvodni izjavi 32) so bili med oktobrom in decembrom 2009 nato objavljeni v španskem uradnem listu skupaj s financiranjem razširitve pokritja v fazah II in III načrta prehoda. V teh dodatkih je „dejanje za razširitev pokritja“ opredeljeno z nedvoumnim sklicem zgolj na prizemno tehnologijo (čeprav druge tehnologije pri tem niso formalno izključene) (21).

21

| (35) | Vlade avtonomnih skupnosti so začele izvajati razširitev po objavi okvirnih sporazumov iz leta 2008 in navedenih dodatkov (22). Javne razpise so organizirale same ali pa so za njihovo izvedbe zadolžile zasebno podjetje. Z MITT so se delno dogovorile za subvencije, ki so bile zato delno financirane iz centralnega proračuna, delno pa so jih financirale avtonomne skupnosti. V nekaterih primerih so avtonomne skupnosti za izvajanje razširitve pooblastile občinske organe. |
| --- | --- |

(35)

Vlade avtonomnih skupnosti so začele izvajati razširitev po objavi okvirnih sporazumov iz leta 2008 in navedenih dodatkov (22). Javne razpise so organizirale same ali pa so za njihovo izvedbe zadolžile zasebno podjetje. Z MITT so se delno dogovorile za subvencije, ki so bile zato delno financirane iz centralnega proračuna, delno pa so jih financirale avtonomne skupnosti. V nekaterih primerih so avtonomne skupnosti za izvajanje razširitve pooblastile občinske organe.

22

2.2.2   Izvedba ukrepa pomoči v Kastilji in Manči

Izvedba ukrepa pomoči v Kastilji in Manči

| (36) | Za razliko od večine drugih avtonomnih skupnosti organi Kastilje in Manče niso organizirali regionalnih razpisov za razširitev pokritja z digitalno televizijo. Razlog naj bi bile časovne omejitve, saj je bilo treba posodobiti več kot 400 centrov za razpošiljanje signala (23). JCCM je namesto tega izvedla poseben postopek za izbiro telekomunikacijskih operaterjev za digitalizacijo centrov za radiodifuzijo, ki je bil določen v Odloku št. 347/2008 z dne 2. decembra 2008. |
| --- | --- |

(36)

Za razliko od večine drugih avtonomnih skupnosti organi Kastilje in Manče niso organizirali regionalnih razpisov za razširitev pokritja z digitalno televizijo. Razlog naj bi bile časovne omejitve, saj je bilo treba posodobiti več kot 400 centrov za razpošiljanje signala (23). JCCM je namesto tega izvedla poseben postopek za izbiro telekomunikacijskih operaterjev za digitalizacijo centrov za radiodifuzijo, ki je bil določen v Odloku št. 347/2008 z dne 2. decembra 2008.

23

| (37) | Odlok št. 347/2008 je določil neposredno dodelitev potrebnih sredstev za digitalizacijo lastnikom obstoječih (analognih) centrov za razpošiljanje signala. Torej ni zahteval odprtega razpisnega postopka. JCCM je morala izvesti poseben postopek: (i) tehnično analizo centrov, ki zagotavljajo analogno pokritje v zadevnem času, (ii) analizo digitalnega pokritja, ki ga je treba doseči, (iii) izbiro centrov za razpošiljanje signala, ki se bodo digitalizirali, (iv) opredelitev lastnikov centrov za razpošiljanje signala, (v) predlog regionalne vlade lastnikom centrov za razpošiljanje signala in (vi) dodelitev subvencij. |
| --- | --- |

(37)

Odlok št. 347/2008 je določil neposredno dodelitev potrebnih sredstev za digitalizacijo lastnikom obstoječih (analognih) centrov za razpošiljanje signala. Torej ni zahteval odprtega razpisnega postopka. JCCM je morala izvesti poseben postopek: (i) tehnično analizo centrov, ki zagotavljajo analogno pokritje v zadevnem času, (ii) analizo digitalnega pokritja, ki ga je treba doseči, (iii) izbiro centrov za razpošiljanje signala, ki se bodo digitalizirali, (iv) opredelitev lastnikov centrov za razpošiljanje signala, (v) predlog regionalne vlade lastnikom centrov za razpošiljanje signala in (vi) dodelitev subvencij.

| (38) | Odlok št. 347/2008 se je izvedel v skladu s tem. Z lastniki obstoječih centrov za razpošiljanje signala se je vzpostavil neposreden stik, bili pa so tudi obveščeni o zahtevah za pridobitev javnega financiranja. Obstajajo trije različni scenariji. Prvič, v večini primerov so centri za razpošiljanje signala v lasti občinskih organov, ki so pristojni za upravljanje in vzdrževanje. Ko so občinski organi prejeli finančna sredstva od JCCM, so na podlagi tehničnega in gospodarskega razpisa kupili digitalno opremo pri družbah Abertis in Telecom CLM, namestitev, upravljanje in vzdrževanje opreme pa so s podizvajalsko pogodbo dodelili navedenima družbama. Organi so vzpostavili stik le z navedenima družbama in le navedeni družbi sta predložili tehnične predloge za prijavo za pomoč. Drugič, v približno četrtini primerov izbrani centri pripadajo neposredno družbi Telecom CLM ali družbi Abertis. V teh primerih sta družbi prejeli pomoč za posodobitev svoje opreme. V okviru tretjega scenarija je bilo treba vzpostaviti nekaj novih centrov za razpošiljanje signala. Ti so bili dejansko javno financirani, zdaj pa so v lasti družbe Telecom CLM. |
| --- | --- |

(38)

Odlok št. 347/2008 se je izvedel v skladu s tem. Z lastniki obstoječih centrov za razpošiljanje signala se je vzpostavil neposreden stik, bili pa so tudi obveščeni o zahtevah za pridobitev javnega financiranja. Obstajajo trije različni scenariji. Prvič, v večini primerov so centri za razpošiljanje signala v lasti občinskih organov, ki so pristojni za upravljanje in vzdrževanje. Ko so občinski organi prejeli finančna sredstva od JCCM, so na podlagi tehničnega in gospodarskega razpisa kupili digitalno opremo pri družbah Abertis in Telecom CLM, namestitev, upravljanje in vzdrževanje opreme pa so s podizvajalsko pogodbo dodelili navedenima družbama. Organi so vzpostavili stik le z navedenima družbama in le navedeni družbi sta predložili tehnične predloge za prijavo za pomoč. Drugič, v približno četrtini primerov izbrani centri pripadajo neposredno družbi Telecom CLM ali družbi Abertis. V teh primerih sta družbi prejeli pomoč za posodobitev svoje opreme. V okviru tretjega scenarija je bilo treba vzpostaviti nekaj novih centrov za razpošiljanje signala. Ti so bili dejansko javno financirani, zdaj pa so v lasti družbe Telecom CLM.

| (39) | JCCM je sklenila 147 sporazumov o sodelovanju („convenios“) z operaterjema in 475 sporazumov o sodelovanju z občinskimi organi. Približno 84 % namestitev, zajetih v teh sporazumih, je bilo za namestitve digitalne prizemne televizije, 16 % pa za gospodinjske satelitske sprejemnike. Satelitski sprejemniki so se uporabljali za zagotavljanje pokritja kanalov digitalne prizemne televizije za zelo majhne vasi. Zato se je JCCM odločila za uporabo Hispasatove satelitske platforme (24). Ob koncu postopka so se informacije o posodobitvi obstoječih centrov objavile na oglasnih deskah občinskih organov. |
| --- | --- |

(39)

JCCM je sklenila 147 sporazumov o sodelovanju („convenios“) z operaterjema in 475 sporazumov o sodelovanju z občinskimi organi. Približno 84 % namestitev, zajetih v teh sporazumih, je bilo za namestitve digitalne prizemne televizije, 16 % pa za gospodinjske satelitske sprejemnike. Satelitski sprejemniki so se uporabljali za zagotavljanje pokritja kanalov digitalne prizemne televizije za zelo majhne vasi. Zato se je JCCM odločila za uporabo Hispasatove satelitske platforme (24). Ob koncu postopka so se informacije o posodobitvi obstoječih centrov objavile na oglasnih deskah občinskih organov.

convenios

24

| (40) | Komisija je bila obveščena, da se je približno 46 milijonov EUR javnega denarja namenilo posodobitvi centrov za razpošiljanje signala, od katerih se je 32,6 milijona EUR namenilo neposredno občinam, ki imajo v lasti 355 centrov za razpošiljanje signala (25). V sporazumih o sodelovanju med JCCM in občinskimi organi je navedeno, da so slednji pristojni za sklenitev pogodbenega razmerja z izbranim operaterjem za izvedbo namestitve in vzdrževanja (26). Posamezni občinski organi so izbrali različne izbirne postopke. Nekateri so poslali dopise neposredno družbama Telecom CLM in Abertis, medtem ko so drugi na svoji oglasni deski objavili informacije, s katerimi so operaterje pozvali, naj predložijo tehnične predloge. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je bila obveščena, da se je približno 46 milijonov EUR javnega denarja namenilo posodobitvi centrov za razpošiljanje signala, od katerih se je 32,6 milijona EUR namenilo neposredno občinam, ki imajo v lasti 355 centrov za razpošiljanje signala (25). V sporazumih o sodelovanju med JCCM in občinskimi organi je navedeno, da so slednji pristojni za sklenitev pogodbenega razmerja z izbranim operaterjem za izvedbo namestitve in vzdrževanja (26). Posamezni občinski organi so izbrali različne izbirne postopke. Nekateri so poslali dopise neposredno družbama Telecom CLM in Abertis, medtem ko so drugi na svoji oglasni deski objavili informacije, s katerimi so operaterje pozvali, naj predložijo tehnične predloge.

25

26

| (41) | V skladu s sporazumom o sodelovanju JCCM krije stroške za nakup in namestitev digitalne opreme ter stroške upravljanja in vzdrževanja za prvi dve leti za posamezne digitalizirane centre za razpošiljanje signala. Sporazum o sodelovanju ni zahteval, da mora operater plačevati upravljanje in vzdrževanje po navedenem obdobju, zato je družba Telecom CLM opremo prenesla na JCCM (27). S tem je JCCM postala pristojna za plačilo upravljanja in vzdrževanja opreme digitalne prizemne televizije. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s sporazumom o sodelovanju JCCM krije stroške za nakup in namestitev digitalne opreme ter stroške upravljanja in vzdrževanja za prvi dve leti za posamezne digitalizirane centre za razpošiljanje signala. Sporazum o sodelovanju ni zahteval, da mora operater plačevati upravljanje in vzdrževanje po navedenem obdobju, zato je družba Telecom CLM opremo prenesla na JCCM (27). S tem je JCCM postala pristojna za plačilo upravljanja in vzdrževanja opreme digitalne prizemne televizije.

27

| (42) | Komisija je bila obveščena, da se je od skupno 46 milijonov EUR porabljenih javnih sredstev najmanj 13,5 milijona EUR preneslo na operaterje platform: 13,2 milijona EUR na družbo Telecom CLM, ki ima v lasti 138 centrov za razpošiljanje signala, in približno 250 000 EUR na družbo Abertis, ki ima v lasti tri centre. Telecom CLM in Abertis sta svoje centre digitalizirali z lastno opremo. V nekaterih primerih oprema za digitalizacijo drogov družbe Telecom CLM še vedno pripada javnim organom. Uporabo te opreme operaterju ni treba plačati. Poleg tega je skupni znesek sredstev, porabljenih v obdobju 2009–2011 za upravljanje in vzdrževanje digitaliziranih centrov (tekoča pomoč), znašal najmanj 6,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je bila obveščena, da se je od skupno 46 milijonov EUR porabljenih javnih sredstev najmanj 13,5 milijona EUR preneslo na operaterje platform: 13,2 milijona EUR na družbo Telecom CLM, ki ima v lasti 138 centrov za razpošiljanje signala, in približno 250 000 EUR na družbo Abertis, ki ima v lasti tri centre. Telecom CLM in Abertis sta svoje centre digitalizirali z lastno opremo. V nekaterih primerih oprema za digitalizacijo drogov družbe Telecom CLM še vedno pripada javnim organom. Uporabo te opreme operaterju ni treba plačati. Poleg tega je skupni znesek sredstev, porabljenih v obdobju 2009–2011 za upravljanje in vzdrževanje digitaliziranih centrov (tekoča pomoč), znašal najmanj 6,5 milijona EUR.

| (43) | Vendar zgolj posodobitev obstoječih centrov ni bila dovolj za celotno pokritost razširjenega območja. Zato je bilo z javnimi sredstvi vzpostavljenih 20 novih centrov. Organi so brez odprtega razpisa neposredno stopili v stik z družbo Telecom CLM, pri čemer jih je zanimalo, ali bi lahko izvedla to nalogo. V skladu z informacijami, ki jih je prejela Komisija, se je skupno 2,26 milijona EUR porabilo za gradnjo na novih lokacijah, od katerih se je približno 751 000 EUR uporabilo za gradnjo šestih centrov, ki so se pozneje prenesli na Telecom CLM. Lastništvo ostalih 14 centrov so obdržale občine. |
| --- | --- |

(43)

Vendar zgolj posodobitev obstoječih centrov ni bila dovolj za celotno pokritost razširjenega območja. Zato je bilo z javnimi sredstvi vzpostavljenih 20 novih centrov. Organi so brez odprtega razpisa neposredno stopili v stik z družbo Telecom CLM, pri čemer jih je zanimalo, ali bi lahko izvedla to nalogo. V skladu z informacijami, ki jih je prejela Komisija, se je skupno 2,26 milijona EUR porabilo za gradnjo na novih lokacijah, od katerih se je približno 751 000 EUR uporabilo za gradnjo šestih centrov, ki so se pozneje prenesli na Telecom CLM. Lastništvo ostalih 14 centrov so obdržale občine.

| (44) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 39, se je takrat, ko bi bil center za razpošiljanje signala predrag, uporabil satelitski prenos. Zato se je sklenilo 100 sporazumov za namestitev satelitskih prejemnikov v posameznih gospodinjstvih. Satelitski prejemniki so delo satelitskega prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

(44)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 39, se je takrat, ko bi bil center za razpošiljanje signala predrag, uporabil satelitski prenos. Zato se je sklenilo 100 sporazumov za namestitev satelitskih prejemnikov v posameznih gospodinjstvih. Satelitski prejemniki so delo satelitskega prenosnega omrežja.

| (45) | Na podlagi postopka so organi sklenili skupno 622 sporazumov z zadevnimi občinskimi organi in operaterji. Na podlagi informacij, predloženih Komisiji, je razčlenitev zneskov naslednja:









  (v mio. EUR) |
| --- | --- |
| | Posodobitev centrov za razpošiljanje signala | Novi centri za razpošiljanje signala | Posodabljanje infrastrukture občin (28) | Upravljanje in vzdrževanje (29) |
| Telecom CLM | 13,2 | 2,26 | 32,6 | Še ni določeno. |
| Abertis | 0,25 | — | Še ni določeno. |
| Skupaj | 13,45 | 2,26 | 32,6 | Najmanj 6,5 |

(45)

Na podlagi postopka so organi sklenili skupno 622 sporazumov z zadevnimi občinskimi organi in operaterji. Na podlagi informacij, predloženih Komisiji, je razčlenitev zneskov naslednja:

(v mio. EUR)

Posodobitev centrov za razpošiljanje signala

Novi centri za razpošiljanje signala

Posodabljanje infrastrukture občin (28)

28

Upravljanje in vzdrževanje (29)

29

Telecom CLM

13,2

2,26

32,6

Še ni določeno.

Abertis

0,25

—

Še ni določeno.

Skupaj

13,45

2,26

32,6

Najmanj 6,5

2.3   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (46) | V sklepu o začetku postopka je Komisija ugotovila, da opisan ukrep dozdevno izpolnjuje vsa merila iz člena 107(1) Pogodbe in ga je zato mogoče šteti za državno pomoč. Zdi se, da izpodbijani ukrep vključuje diskriminacijo v korist operaterjev prizemne platforme ter krši načelo tehnološke nevtralnosti (30). Poleg tega se zdi, da je izpodbijani ukrep diskriminatoren proti operaterjem platforme, ki zagotavljajo storitve radiodifuzije regionalnim in lokalnim prizemnim izdajateljem televizijskega programa. To bi za nacionalne izdajatelje televizijskega programa in operaterje platform pomenilo prednost. |
| --- | --- |

(46)

V sklepu o začetku postopka je Komisija ugotovila, da opisan ukrep dozdevno izpolnjuje vsa merila iz člena 107(1) Pogodbe in ga je zato mogoče šteti za državno pomoč. Zdi se, da izpodbijani ukrep vključuje diskriminacijo v korist operaterjev prizemne platforme ter krši načelo tehnološke nevtralnosti (30). Poleg tega se zdi, da je izpodbijani ukrep diskriminatoren proti operaterjem platforme, ki zagotavljajo storitve radiodifuzije regionalnim in lokalnim prizemnim izdajateljem televizijskega programa. To bi za nacionalne izdajatelje televizijskega programa in operaterje platform pomenilo prednost.

30

| (47) | Komisija je predhodno ugotovila, da bi shema lahko povzročila morebitno ali dejansko izkrivljanje konkurence med prizemnimi in satelitskimi platformami ter med prizemnimi platformami samimi. Ni videla razlogov, da bi bili taki ukrepi lahko združljivi z notranjim trgom, saj dozdevno ni bilo mogoče uporabiti nobenega odstopanja. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je predhodno ugotovila, da bi shema lahko povzročila morebitno ali dejansko izkrivljanje konkurence med prizemnimi in satelitskimi platformami ter med prizemnimi platformami samimi. Ni videla razlogov, da bi bili taki ukrepi lahko združljivi z notranjim trgom, saj dozdevno ni bilo mogoče uporabiti nobenega odstopanja.

| (48) | Za več podatkov o dejstvih glej sklep o začetku postopka, ki ga je treba šteti kot bistveni del tega sklepa. |
| --- | --- |

(48)

Za več podatkov o dejstvih glej sklep o začetku postopka, ki ga je treba šteti kot bistveni del tega sklepa.

3.   PRIPOMBE ŠPANIJE

PRIPOMBE ŠPANIJE

3.1   SPLOŠNE OPOMBE

| (49) | Španija in avtonomne skupnosti Kastilje in Manče so v odzivu na sklep o začetku postopka predložile številne argumente. Lahko se razdelijo v dve širši kategoriji. Prvič, španski organi so trdili, da se prejemnikom pomoči ni dodelila prednost. Drugič, če se kljub temu meni, da je bila dodeljena državna pomoč, bi bila ta vsekakor združljiva (31). Ti argumenti so povzeti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(49)

Španija in avtonomne skupnosti Kastilje in Manče so v odzivu na sklep o začetku postopka predložile številne argumente. Lahko se razdelijo v dve širši kategoriji. Prvič, španski organi so trdili, da se prejemnikom pomoči ni dodelila prednost. Drugič, če se kljub temu meni, da je bila dodeljena državna pomoč, bi bila ta vsekakor združljiva (31). Ti argumenti so povzeti v nadaljevanju.

31

3.2   ODSOTNOST POMOČI

3.2.1   Neobstoj prednosti

Neobstoj prednosti

| (50) | Po navedbah organov Kastilje in Manče preiskovani ukrep ne pomeni državne pomoči in ne vključuje prednosti za podjetja. Kombinacija sredstev Španije in avtonomnih skupnosti se je neposredno prenesla na upravičence, ki so delovali po uradni dolžnosti ali kot javni organ (32). Te izpodbijane subvencije so se uporabljale izključno za digitalizacijo 141 predobstoječih centrov za analogno razpošiljanje signala in za vzpostavitev 6 novih centrov. Digitalizacija centrov za razpošiljanje signala se je izvedla po natančni oceni tehničnega poročila, ki so jo predložili operaterji, lastniki navedenih centrov. Sporazum o sodelovanju z lastniki centrov se je sklenil le na podlagi takih tehničnih poročil (33). Ta „postopek s pogajanji“ je treba obravnavati kot odprt, pregleden in nediskriminatoren, tudi zaradi objave na oglasnih tablah občinskega organa (glej uvodno izjavo 39). |
| --- | --- |

(50)

Po navedbah organov Kastilje in Manče preiskovani ukrep ne pomeni državne pomoči in ne vključuje prednosti za podjetja. Kombinacija sredstev Španije in avtonomnih skupnosti se je neposredno prenesla na upravičence, ki so delovali po uradni dolžnosti ali kot javni organ (32). Te izpodbijane subvencije so se uporabljale izključno za digitalizacijo 141 predobstoječih centrov za analogno razpošiljanje signala in za vzpostavitev 6 novih centrov. Digitalizacija centrov za razpošiljanje signala se je izvedla po natančni oceni tehničnega poročila, ki so jo predložili operaterji, lastniki navedenih centrov. Sporazum o sodelovanju z lastniki centrov se je sklenil le na podlagi takih tehničnih poročil (33). Ta „postopek s pogajanji“ je treba obravnavati kot odprt, pregleden in nediskriminatoren, tudi zaradi objave na oglasnih tablah občinskega organa (glej uvodno izjavo 39).

32

33

| (51) | Nacionalni organi trdijo, da obseg, v katerem operaterji platforme prejemajo javna sredstva, zajema le upravljanje in vzdrževanje elektronske opreme za prenos v lasti občinskih organov. Delovali so zgolj kot dobavitelji in monterji tehnične opreme, potrebne za posodobitev in prilagoditev navedenih centrov, vendar ne kot operaterji platforme (34). Kadar opravljajo storitve na območju II po prejetih javnih sredstev, je to le za zagotavljanje prizemnega televizijskega signala kot osnovne in javne storitve. |
| --- | --- |

(51)

Nacionalni organi trdijo, da obseg, v katerem operaterji platforme prejemajo javna sredstva, zajema le upravljanje in vzdrževanje elektronske opreme za prenos v lasti občinskih organov. Delovali so zgolj kot dobavitelji in monterji tehnične opreme, potrebne za posodobitev in prilagoditev navedenih centrov, vendar ne kot operaterji platforme (34). Kadar opravljajo storitve na območju II po prejetih javnih sredstev, je to le za zagotavljanje prizemnega televizijskega signala kot osnovne in javne storitve.

34

| (52) | Za izvajanje digitalizacije svojih omrežij je 475 občinskih organov naročilo tehnična poročila, ki so jih pogosto pripravili operaterji platform. V tem primeru se operaterjem prav tako ni dodelila gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(52)

Za izvajanje digitalizacije svojih omrežij je 475 občinskih organov naročilo tehnična poročila, ki so jih pogosto pripravili operaterji platform. V tem primeru se operaterjem prav tako ni dodelila gospodarska prednost.

| (53) | Po navedbah nacionalnih organov so digitalizirani centri za razpošiljanje signala v lasti družbe Telecom CLM ali družbe Abertis Telecom obstajali pred dodelitvijo izpodbijanih subvencij, zato se te subvencije niso uporabljale za financiranje širitve omrežja katerega koli od obeh operaterjev omrežja, udeleženih pri širitvi pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II Kastilje in Manče. |
| --- | --- |

(53)

Po navedbah nacionalnih organov so digitalizirani centri za razpošiljanje signala v lasti družbe Telecom CLM ali družbe Abertis Telecom obstajali pred dodelitvijo izpodbijanih subvencij, zato se te subvencije niso uporabljale za financiranje širitve omrežja katerega koli od obeh operaterjev omrežja, udeleženih pri širitvi pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II Kastilje in Manče.

| (54) | Javno financiranje je bilo družbama Telecom CLM in Abertis dodeljeno za digitalizacijo 141 centrov za prenos v njuni lasti. Nacionalni organi poudarjajo, da se je to zgodilo le na območjih, kjer občinski organi niso bili lastniki centrov za prenos ali centrov za ponovni prenos, ki so ustrezali razširitvi pokritja digitalne prizemne televizije. Vendar nacionalni organi trdijo, da te naložbe družbama Telecom CLM in Abertis niso dodelile konkurenčne prednosti na sosednjih trgih, kot je lokalna televizija ali digitalna televizijska radiodifuzija (DV-BH). Digitalizacija lokacij družbe Telecom CLM družbi ni omogočila zagotavljanja storitve na regionalni ravni za izdajatelje televizijskega programa, niti ni povečala kapilarne mreže njenega omrežja za zagotavljanje novih vrst storitev. |
| --- | --- |

(54)

Javno financiranje je bilo družbama Telecom CLM in Abertis dodeljeno za digitalizacijo 141 centrov za prenos v njuni lasti. Nacionalni organi poudarjajo, da se je to zgodilo le na območjih, kjer občinski organi niso bili lastniki centrov za prenos ali centrov za ponovni prenos, ki so ustrezali razširitvi pokritja digitalne prizemne televizije. Vendar nacionalni organi trdijo, da te naložbe družbama Telecom CLM in Abertis niso dodelile konkurenčne prednosti na sosednjih trgih, kot je lokalna televizija ali digitalna televizijska radiodifuzija (DV-BH). Digitalizacija lokacij družbe Telecom CLM družbi ni omogočila zagotavljanja storitve na regionalni ravni za izdajatelje televizijskega programa, niti ni povečala kapilarne mreže njenega omrežja za zagotavljanje novih vrst storitev.

| (55) | Operaterji omrežja, ki so vključeni v postopek digitalizacije treh vrst centrov za razpošiljanje signala na območju II, niso prejeli gospodarske prednosti. V vseh treh centrih so operaterji storitve, kot so zagotavljanje, namestitev ter upravljanje in vzdrževanje opreme digitalne prizemne televizije, opravljali po tržni ceni. |
| --- | --- |

(55)

Operaterji omrežja, ki so vključeni v postopek digitalizacije treh vrst centrov za razpošiljanje signala na območju II, niso prejeli gospodarske prednosti. V vseh treh centrih so operaterji storitve, kot so zagotavljanje, namestitev ter upravljanje in vzdrževanje opreme digitalne prizemne televizije, opravljali po tržni ceni.

3.2.2   Odsotnost izkrivljanja konkurence in trgovine

Odsotnost izkrivljanja konkurence in trgovine

| (56) | Izkrivljanja konkurence in trgovine ni bilo. Vsak telekomunikacijski operater na seznamu evidence operaterjev CMT lahko deluje kot podizvajalec občinskih organov in je tako upravičen do subvencij v skladu z Odlokom št. 347/2008. To velja tudi za satelitske, kabelske in televizijske operaterje ter za vse operaterje, ne glede na to, ali delujejo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

(56)

Izkrivljanja konkurence in trgovine ni bilo. Vsak telekomunikacijski operater na seznamu evidence operaterjev CMT lahko deluje kot podizvajalec občinskih organov in je tako upravičen do subvencij v skladu z Odlokom št. 347/2008. To velja tudi za satelitske, kabelske in televizijske operaterje ter za vse operaterje, ne glede na to, ali delujejo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| (57) | Po navedbah nacionalnih organov je bil obravnavani izbirni postopek pregleden in se je izvedel v skladu s špansko in evropsko zakonodajo o javnih naročilih. Subvencije so objavili regionalni organi. Vsi postopki razširitve digitalne prizemne televizije so bili objavljeni na oglasnih deskah občinskih organov in dopisi so se poslali glavnima operaterjema omrežij v regiji, tj. družbama Telecom CLM in Abertis Telecom. |
| --- | --- |

(57)

Po navedbah nacionalnih organov je bil obravnavani izbirni postopek pregleden in se je izvedel v skladu s špansko in evropsko zakonodajo o javnih naročilih. Subvencije so objavili regionalni organi. Vsi postopki razširitve digitalne prizemne televizije so bili objavljeni na oglasnih deskah občinskih organov in dopisi so se poslali glavnima operaterjema omrežij v regiji, tj. družbama Telecom CLM in Abertis Telecom.

| (58) | Subvencije, dodeljene občinskim organom, torej niso okrepile konkurenčnega položaja ene vrste operaterja omrežja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi operaterji. Glavni upravičenci so občinski organi, medtem ko so omrežni operaterji zgolj dobavitelji opreme za prenos in storitve vzdrževanja za obdobje največ dveh let. Z družbo Radiodifusión se ni stopilo v stik, ker takrat ni bilo dokazov, da je imela v lasti center za razpošiljanje signala v regiji. |
| --- | --- |

(58)

Subvencije, dodeljene občinskim organom, torej niso okrepile konkurenčnega položaja ene vrste operaterja omrežja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi operaterji. Glavni upravičenci so občinski organi, medtem ko so omrežni operaterji zgolj dobavitelji opreme za prenos in storitve vzdrževanja za obdobje največ dveh let. Z družbo Radiodifusión se ni stopilo v stik, ker takrat ni bilo dokazov, da je imela v lasti center za razpošiljanje signala v regiji.

| (59) | Poleg tega organi Kastilje in Manče trdijo, da so natančno ocenili satelitsko platformo kot možnost rešitve za razširitev digitalnega pokritja pred izdajo Odloka št. 347/2008. V notranji študiji (35) sta se primerjali dve tehnologiji za razširitev: digitalna prizemna televizija in satelitski sistem. Študija je upoštevala merila za dodelitev subvencij za pokritje digitalnega signala na območju II. To vključuje zahtevo, da je treba preklop opraviti brez dodatnih stroškov ali težav za državljane in z obstoječo infrastrukturo. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega organi Kastilje in Manče trdijo, da so natančno ocenili satelitsko platformo kot možnost rešitve za razširitev digitalnega pokritja pred izdajo Odloka št. 347/2008. V notranji študiji (35) sta se primerjali dve tehnologiji za razširitev: digitalna prizemna televizija in satelitski sistem. Študija je upoštevala merila za dodelitev subvencij za pokritje digitalnega signala na območju II. To vključuje zahtevo, da je treba preklop opraviti brez dodatnih stroškov ali težav za državljane in z obstoječo infrastrukturo.

35

| (60) | Študija ugotavlja, da bi v obdobju desetih let skupni stroški, povezani z rešitvijo digitalne prizemne televizije, znašali od približno 15,2 milijona EUR do 17,3 milijona EUR, medtem ko bi izbira satelitske tehnologije stala več kot 47 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(60)

Študija ugotavlja, da bi v obdobju desetih let skupni stroški, povezani z rešitvijo digitalne prizemne televizije, znašali od približno 15,2 milijona EUR do 17,3 milijona EUR, medtem ko bi izbira satelitske tehnologije stala več kot 47 milijonov EUR.

| (61) | Študija vsebuje več priporočil o najustreznejših metodah razširitve pokritja signala digitalne prizemne televizije na poseljenih središčih Kastilje in Manče, ki niso vključeni v uradne načrte pokritja regionalnih in nacionalnih izdajateljev televizijskega programa. Prav tako je ocenila vse vplive satelitske rešitve za razširitev digitalnega pokritja. Ugotovljeno je bilo, da bi bile naložbe v satelitsko tehnologijo od tri- do šestkrat višje od naložb v prizemno tehnologijo. Ta razlika v stroških izvira neposredno iz stroškov, povezanih z izposojo opreme za satelitski prenos, neodvisno od stroškov satelitskega sprejemnika. Zato bi bilo razumno sklepati, da je treba razširitev univerzalne storitve digitalne prizemne televizije za prebivalce Kastilje in Manče izvesti s tehnologijo digitalne prizemne televizije (36). |
| --- | --- |

(61)

Študija vsebuje več priporočil o najustreznejših metodah razširitve pokritja signala digitalne prizemne televizije na poseljenih središčih Kastilje in Manče, ki niso vključeni v uradne načrte pokritja regionalnih in nacionalnih izdajateljev televizijskega programa. Prav tako je ocenila vse vplive satelitske rešitve za razširitev digitalnega pokritja. Ugotovljeno je bilo, da bi bile naložbe v satelitsko tehnologijo od tri- do šestkrat višje od naložb v prizemno tehnologijo. Ta razlika v stroških izvira neposredno iz stroškov, povezanih z izposojo opreme za satelitski prenos, neodvisno od stroškov satelitskega sprejemnika. Zato bi bilo razumno sklepati, da je treba razširitev univerzalne storitve digitalne prizemne televizije za prebivalce Kastilje in Manče izvesti s tehnologijo digitalne prizemne televizije (36).

36

| (62) | Poleg tega je španska vlada predložila notranjo študijo možnosti zagotavljanja univerzalne storitve digitalne prizemne televizije z uporabo digitalne prizemne televizije ali satelita, ki jo je MITT izvedlo julija 2007. Organi menijo, da študija upošteva realne stroške uporabe digitalne prizemne televizije ali satelitskega prenosa. Ti dve študiji sta podrobneje obravnavani v oddelku 5.3.2.2. |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega je španska vlada predložila notranjo študijo možnosti zagotavljanja univerzalne storitve digitalne prizemne televizije z uporabo digitalne prizemne televizije ali satelita, ki jo je MITT izvedlo julija 2007. Organi menijo, da študija upošteva realne stroške uporabe digitalne prizemne televizije ali satelitskega prenosa. Ti dve študiji sta podrobneje obravnavani v oddelku 5.3.2.2.

| (63) | JCCM trdi, da je pri odločitvi za razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II Kastilje in Manče upoštevala le merila tehnične in gospodarske učinkovitosti. Operaterji vseh omrežij – prizemnih, satelitskih, kabelskih itd. – bi lahko predložili tehnični predlog, saj je bila edina zahteva to, da so na seznamu evidence operaterjev CMT (37). Zato je bila odločitev v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti. To lahko potrdi tudi dejstvo, da je JCCM v posebnih primerih obdržala satelitsko platformo, ki jo je razvila družba Abertis, zgolj na podlagi meril stroškovne analize (38). |
| --- | --- |

(63)

JCCM trdi, da je pri odločitvi za razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II Kastilje in Manče upoštevala le merila tehnične in gospodarske učinkovitosti. Operaterji vseh omrežij – prizemnih, satelitskih, kabelskih itd. – bi lahko predložili tehnični predlog, saj je bila edina zahteva to, da so na seznamu evidence operaterjev CMT (37). Zato je bila odločitev v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti. To lahko potrdi tudi dejstvo, da je JCCM v posebnih primerih obdržala satelitsko platformo, ki jo je razvila družba Abertis, zgolj na podlagi meril stroškovne analize (38).

37

38

| (64) | JCCM v zvezi z domnevno diskriminacijo proti lokalnim operaterjem priznava, da so v skladu s členom 4 Odloka št. 347/2008 izdajatelji televizijskega programa dejansko izključeni (ne glede na to, ali delujejo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni) kot upravičenci do subvencij (39). Vendar ta odlok ne izključuje operaterjev omrežij. |
| --- | --- |

(64)

JCCM v zvezi z domnevno diskriminacijo proti lokalnim operaterjem priznava, da so v skladu s členom 4 Odloka št. 347/2008 izdajatelji televizijskega programa dejansko izključeni (ne glede na to, ali delujejo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni) kot upravičenci do subvencij (39). Vendar ta odlok ne izključuje operaterjev omrežij.

39

| (65) | Kljub temu bi po navedbah španskih organov lahko družba Radiodifusión pod enakimi pogoji sodelovala z vsemi drugimi operaterji omrežij z digitalizacijo enega od svojih centrov za razpošiljanje signala, ki že oddaja javni nacionalni ali regionalni analogni televizijski signal. Zato bi lahko sklenila sporazum o sodelovanju z JCCM ali predložila ponudbe občinskemu organu kot telekomunikacijski operater, registriran v evidenci operaterjev CMT. |
| --- | --- |

(65)

Kljub temu bi po navedbah španskih organov lahko družba Radiodifusión pod enakimi pogoji sodelovala z vsemi drugimi operaterji omrežij z digitalizacijo enega od svojih centrov za razpošiljanje signala, ki že oddaja javni nacionalni ali regionalni analogni televizijski signal. Zato bi lahko sklenila sporazum o sodelovanju z JCCM ali predložila ponudbe občinskemu organu kot telekomunikacijski operater, registriran v evidenci operaterjev CMT.

3.2.3   Pravni status pritožnika Radiodifusión in njegova neskladnost z zahtevami operaterjev omrežja v Kastilji in Manči

Pravni status pritožnika Radiodifusión in njegova neskladnost z zahtevami operaterjev omrežja v Kastilji in Manči

| (66) | Po navedbah JCCM je družba Radiodifusión registrirana kot telekomunikacijski operater v evidenci operaterjev CMT, da zagotavlja naslednje storitve: „prizemno omrežje – podpora za storitve radijske in televizijske radiodifuzije“. Vendar JCCM poudarja, da uvrstitev na seznam v tej evidenci še ne pomeni, da se izpolnjujejo obveznosti, ki jih ima kot telekomunikacijski operater v Kastilji in Manči, kot so določene v ustreznem lokalnem Zakonu št. 8/2001. To velja zlasti za obveznost radiokomunikacijskih operaterjev, da „predložijo prizemni načrt za uporabo omrežja, ki vključuje obstoječe fiksne postaje in tudi ocene izvedbe in razvoja njihovih celotnih omrežij ...“. JCCM do zdaj ni bila obveščena, da bi družba Radiodifusión predložila kakršen koli prizemni načrt. Poleg tega ni znano, da bi Radiodifusión delila infrastrukturo z drugim operaterjem. Zato JCCM trdi, da trditev družbe Radiodifusión o 60-odstotnem pokritju v Kastilji in Manči ni utemeljena (40). |
| --- | --- |

(66)

Po navedbah JCCM je družba Radiodifusión registrirana kot telekomunikacijski operater v evidenci operaterjev CMT, da zagotavlja naslednje storitve: „prizemno omrežje – podpora za storitve radijske in televizijske radiodifuzije“. Vendar JCCM poudarja, da uvrstitev na seznam v tej evidenci še ne pomeni, da se izpolnjujejo obveznosti, ki jih ima kot telekomunikacijski operater v Kastilji in Manči, kot so določene v ustreznem lokalnem Zakonu št. 8/2001. To velja zlasti za obveznost radiokomunikacijskih operaterjev, da „predložijo prizemni načrt za uporabo omrežja, ki vključuje obstoječe fiksne postaje in tudi ocene izvedbe in razvoja njihovih celotnih omrežij ...“. JCCM do zdaj ni bila obveščena, da bi družba Radiodifusión predložila kakršen koli prizemni načrt. Poleg tega ni znano, da bi Radiodifusión delila infrastrukturo z drugim operaterjem. Zato JCCM trdi, da trditev družbe Radiodifusión o 60-odstotnem pokritju v Kastilji in Manči ni utemeljena (40).

40

| (67) | Poleg tega JCCM poudarja, da je v skupini družba z istimi delničarji, kot Radiodifusión, in sicer družba INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (v nadaljnjem besedilu: INGEST), ki ima v teku številne postopke. V vseh teh postopkih je INGEST obtožena nezakonite zasedbe radijskega spektra, rezerviranega za nacionalno digitalno prizemno televizijo, ki ga tožena stranka uporablja za razpošiljanje signala lokalnih televizijskih postaj. Poleg tega Radiodifusión ni pristojna za ponovni prenos signala digitalne prizemne televizije Radio-Televisión de Castile-La Mancha („RTV C-LM“). |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega JCCM poudarja, da je v skupini družba z istimi delničarji, kot Radiodifusión, in sicer družba INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (v nadaljnjem besedilu: INGEST), ki ima v teku številne postopke. V vseh teh postopkih je INGEST obtožena nezakonite zasedbe radijskega spektra, rezerviranega za nacionalno digitalno prizemno televizijo, ki ga tožena stranka uporablja za razpošiljanje signala lokalnih televizijskih postaj. Poleg tega Radiodifusión ni pristojna za ponovni prenos signala digitalne prizemne televizije Radio-Televisión de Castile-La Mancha („RTV C-LM“).

3.2.4   Upravljanje in vzdrževanje

Upravljanje in vzdrževanje

| (68) | Po navedbah JCCM niti družba Telecom CLM niti družba Abertis Telecom nista upravičeni do izpodbijanih ukrepov za pokritje tekočih stroškov, povezanih z upravljanjem in vzdrževanjem občinskih prizemnih lokacij. Namen teh sporazumov o sodelovanju je „financiranje infrastrukture, potrebne za razširitev pokritja s signalom ter razpošiljanje signala iz subjektov in družb z licenco za zagotavljanje ključnih televizijskih storitev“. Zato sta predmet financiranja le pridobitev in namestitev elementov, kot so radiokomunikacijska in zračna oprema ali gradbeni elementi. Na območju II so stroške krili občinski organi, ki imajo v lasti te centre. Ocenjeni stroški upravljanja in vzdrževanja za prvi dve leti za 516 centrov znašajo 6,5 milijona EUR. Zato bi med letoma 2010 in 2015 ti stroški znašali približno 15 milijonov EUR za 516 centrov v petih letih (v povprečju 29 000 EUR na center). |
| --- | --- |

(68)

Po navedbah JCCM niti družba Telecom CLM niti družba Abertis Telecom nista upravičeni do izpodbijanih ukrepov za pokritje tekočih stroškov, povezanih z upravljanjem in vzdrževanjem občinskih prizemnih lokacij. Namen teh sporazumov o sodelovanju je „financiranje infrastrukture, potrebne za razširitev pokritja s signalom ter razpošiljanje signala iz subjektov in družb z licenco za zagotavljanje ključnih televizijskih storitev“. Zato sta predmet financiranja le pridobitev in namestitev elementov, kot so radiokomunikacijska in zračna oprema ali gradbeni elementi. Na območju II so stroške krili občinski organi, ki imajo v lasti te centre. Ocenjeni stroški upravljanja in vzdrževanja za prvi dve leti za 516 centrov znašajo 6,5 milijona EUR. Zato bi med letoma 2010 in 2015 ti stroški znašali približno 15 milijonov EUR za 516 centrov v petih letih (v povprečju 29 000 EUR na center).

3.2.5   Izvzetje v skladu s trditvijo o„splošni infrastrukturi“

Izvzetje v skladu s trditvijo o„splošni infrastrukturi“

| (69) | Po navedbah JCCM se lahko digitalizirani centri za razpošiljanje signala, ki so v lasti občinskih organov in operaterjev omrežij, štejejo za „splošno infrastrukturo“, tj. infrastrukturo, odprto za vse morebitne uporabnike na enakopravni in nediskriminatorni podlagi. Digitalizirana infrastruktura torej vsem uporabnikom na območju II Kastilje in Manče omogoča enakovreden sprejem kanalov prek digitalne prizemne televizije po izklopu analogne radiodifuzije. |
| --- | --- |

(69)

Po navedbah JCCM se lahko digitalizirani centri za razpošiljanje signala, ki so v lasti občinskih organov in operaterjev omrežij, štejejo za „splošno infrastrukturo“, tj. infrastrukturo, odprto za vse morebitne uporabnike na enakopravni in nediskriminatorni podlagi. Digitalizirana infrastruktura torej vsem uporabnikom na območju II Kastilje in Manče omogoča enakovreden sprejem kanalov prek digitalne prizemne televizije po izklopu analogne radiodifuzije.

3.2.6   Izvzetje v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu

Izvzetje v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (70) | JCCM trdi, da je zadevni prenos javnih sredstev v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu na podlagi primerjanja tržnih cen. Plačila družbi Telecom CLM za določene storitve so se izvedla po tržnih obrestnih merah. |
| --- | --- |

(70)

JCCM trdi, da je zadevni prenos javnih sredstev v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu na podlagi primerjanja tržnih cen. Plačila družbi Telecom CLM za določene storitve so se izvedla po tržnih obrestnih merah.

| (71) | Po primerjavi med dejanskim financiranjem in zneskom, ki bi ga moral zasebni vlagatelj plačati pod običajnimi pogoji za enako vrsto storitev, JCCM sklepa, da so sporazumi o sodelovanju temeljili na objektivnih komercialnih merilih. Zato operaterji omrežij niso imeli prednosti v primerjavi s tem, kar bi lahko pridobili pod običajnimi tržnimi pogoji. Zato niso pridobili selektivne prednosti. |
| --- | --- |

(71)

Po primerjavi med dejanskim financiranjem in zneskom, ki bi ga moral zasebni vlagatelj plačati pod običajnimi pogoji za enako vrsto storitev, JCCM sklepa, da so sporazumi o sodelovanju temeljili na objektivnih komercialnih merilih. Zato operaterji omrežij niso imeli prednosti v primerjavi s tem, kar bi lahko pridobili pod običajnimi tržnimi pogoji. Zato niso pridobili selektivne prednosti.

3.2.7   Izvzetje v skladu s členom 107(3)(a) Pogodbe

Izvzetje v skladu s členom 107(3)(a) Pogodbe

| (72) | JCCM navaja člen 107(3)(a) Pogodbe. Trdi, da se ta določba lahko uporabi na območju II, ki ni privabilo komercialnega interesa izdajateljev televizijskega programa in operaterjev omrežja. Občinski organi so z zagotavljanjem storitev digitalne prizemne televizije in podizvajanjem nakupa, namestitve ter upravljanja in vzdrževanja opreme digitalne prizemne televizije zapolnili vrzel na trgu, kar je pomenilo tudi izboljšanje življenjskih pogojev prebivalcev območja II in splošno gospodarsko izboljšanje regije Kastilje in Manče. |
| --- | --- |

(72)

JCCM navaja člen 107(3)(a) Pogodbe. Trdi, da se ta določba lahko uporabi na območju II, ki ni privabilo komercialnega interesa izdajateljev televizijskega programa in operaterjev omrežja. Občinski organi so z zagotavljanjem storitev digitalne prizemne televizije in podizvajanjem nakupa, namestitve ter upravljanja in vzdrževanja opreme digitalne prizemne televizije zapolnili vrzel na trgu, kar je pomenilo tudi izboljšanje življenjskih pogojev prebivalcev območja II in splošno gospodarsko izboljšanje regije Kastilje in Manče.

3.2.8   Abertis kot operater omrežja

Abertis kot operater omrežja

| (73) | JCCM se ne strinja s predložitvijo družbe Abertis, da se ne bi smela šteti za operaterja omrežja na območju II. JCCM poudarja, da je Abertis sklenila sporazume o sodelovanju z JCCM v skladu z Odlokom št. 347/2008 za razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II (41). Poleg tega je treba družbi Abertis in Telecom CLM šteti kot operaterja omrežij, dejavna na območju II, ker v primeru družbe Abertis obstajajo uradni analogni televizijski centri za razpošiljanje signala za RTVE in/ali Tele5, v primeru družbe Telecom CLM pa uradni analogni televizijski centri za razpošiljanje signala za CMT. |
| --- | --- |

(73)

JCCM se ne strinja s predložitvijo družbe Abertis, da se ne bi smela šteti za operaterja omrežja na območju II. JCCM poudarja, da je Abertis sklenila sporazume o sodelovanju z JCCM v skladu z Odlokom št. 347/2008 za razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II (41). Poleg tega je treba družbi Abertis in Telecom CLM šteti kot operaterja omrežij, dejavna na območju II, ker v primeru družbe Abertis obstajajo uradni analogni televizijski centri za razpošiljanje signala za RTVE in/ali Tele5, v primeru družbe Telecom CLM pa uradni analogni televizijski centri za razpošiljanje signala za CMT.

41

| (74) | V več primerih je digitalizirana občinska oprema na lokacijah, ki so v lasti družbe Abertis ali Telecom CLM. V teh primerih oprema digitalne prizemne televizije pripada ustreznim občinskim organom. Abertis trdi, da ker dejansko ni operater omrežja na območju II, se ne more šteti za neposrednega upravičenca izpodbijanih subvencij, saj ima opremo v lasti družba Telecom CLM in drugi lokalni operaterji, ki z njo tudi upravljajo (42). JCCM meni, da ta izjava ni pravilna. |
| --- | --- |

(74)

V več primerih je digitalizirana občinska oprema na lokacijah, ki so v lasti družbe Abertis ali Telecom CLM. V teh primerih oprema digitalne prizemne televizije pripada ustreznim občinskim organom. Abertis trdi, da ker dejansko ni operater omrežja na območju II, se ne more šteti za neposrednega upravičenca izpodbijanih subvencij, saj ima opremo v lasti družba Telecom CLM in drugi lokalni operaterji, ki z njo tudi upravljajo (42). JCCM meni, da ta izjava ni pravilna.

42

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1   PRIPOMBE DRUŽBE RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL

| (75) | V odzivu na sklep Komisije o začetku postopka družba Radiodifusión ugotavlja, da španski organi upravičencem do pomoči niso uradno zaupali naloge splošnega gospodarskega interesa. Poleg tega se zdi znesek pomoči na center presežen, če se dodeli le obstoječim centrom, kot navajajo španski organi. Po mnenju družbe Radiodifusión se je pomoč uporabljala zlasti za vzpostavitev novih centrov za razpošiljanje signala po celotni regiji Kastilja in Manča ter za prikritje nezakonite pomoči. |
| --- | --- |

(75)

V odzivu na sklep Komisije o začetku postopka družba Radiodifusión ugotavlja, da španski organi upravičencem do pomoči niso uradno zaupali naloge splošnega gospodarskega interesa. Poleg tega se zdi znesek pomoči na center presežen, če se dodeli le obstoječim centrom, kot navajajo španski organi. Po mnenju družbe Radiodifusión se je pomoč uporabljala zlasti za vzpostavitev novih centrov za razpošiljanje signala po celotni regiji Kastilja in Manča ter za prikritje nezakonite pomoči.

| (76) | Radiodifusión trdi, da so organi Kastilje in Manče pomoč dodelili brez razpisnega postopka in da je bil prenos virov selektiven, ker je izključeval platforme na podlagi drugih tehnologij, kot sta kabelska in satelitska. |
| --- | --- |

(76)

Radiodifusión trdi, da so organi Kastilje in Manče pomoč dodelili brez razpisnega postopka in da je bil prenos virov selektiven, ker je izključeval platforme na podlagi drugih tehnologij, kot sta kabelska in satelitska.

| (77) | Po navedbah družbe Radiodifusión je družba Telecom CLM z izpodbijanimi ukrepi pridobila odločilno prednost. Izbrali so jo neposredno regionalni organi, brez konkurenčnega selektivnega postopka. Zato je lahko znatno povečala geografsko pokritje svojega omrežja na območja, na katerih drugih naložb sicer ne bi bilo. Telecom CLM je imela ugodnosti tudi zaradi pomanjkanja regulativnega nadzora, ker nobena regulativna obveznost ne nalaga, da je treba zagotoviti dostop do na novo vzpostavljenega/izboljšanega omrežja. Radiodifusión poudarja, da je v Odloku št. 347/2008 navedeno, da je namen državne pomoči ustvariti nove centre za razpošiljanje signala in ne digitalizirati obstoječih. |
| --- | --- |

(77)

Po navedbah družbe Radiodifusión je družba Telecom CLM z izpodbijanimi ukrepi pridobila odločilno prednost. Izbrali so jo neposredno regionalni organi, brez konkurenčnega selektivnega postopka. Zato je lahko znatno povečala geografsko pokritje svojega omrežja na območja, na katerih drugih naložb sicer ne bi bilo. Telecom CLM je imela ugodnosti tudi zaradi pomanjkanja regulativnega nadzora, ker nobena regulativna obveznost ne nalaga, da je treba zagotoviti dostop do na novo vzpostavljenega/izboljšanega omrežja. Radiodifusión poudarja, da je v Odloku št. 347/2008 navedeno, da je namen državne pomoči ustvariti nove centre za razpošiljanje signala in ne digitalizirati obstoječih.

| (78) | Po njenem mnenju pomoč pomeni krepitev tradicionalnih operaterjev v edinem tržnem segmentu, kjer je prostor za konkurenco. Zlasti je družba Abertis domnevno lahko okrepila svoj monopolni položaj in dejansko uporabila javna sredstva za razvoj novega, bolj strnjenega omrežja, ki ji bo omogočil konkuriranje na novih trgih. |
| --- | --- |

(78)

Po njenem mnenju pomoč pomeni krepitev tradicionalnih operaterjev v edinem tržnem segmentu, kjer je prostor za konkurenco. Zlasti je družba Abertis domnevno lahko okrepila svoj monopolni položaj in dejansko uporabila javna sredstva za razvoj novega, bolj strnjenega omrežja, ki ji bo omogočil konkuriranje na novih trgih.

| (79) | Družba Radiodifusión je prepričana, da preiskovana državna pomoč ni sorazmerna. Da bi bila pomoč v skladu z zahtevo po sorazmernosti, bi se morala uporabljati le na oddaljenih podeželskih območjih ter enako koristiti vsem operaterjem tako, da bi naložila obveznost učinkovitega dostopa. |
| --- | --- |

(79)

Družba Radiodifusión je prepričana, da preiskovana državna pomoč ni sorazmerna. Da bi bila pomoč v skladu z zahtevo po sorazmernosti, bi se morala uporabljati le na oddaljenih podeželskih območjih ter enako koristiti vsem operaterjem tako, da bi naložila obveznost učinkovitega dostopa.

| (80) | Radiodifusión je v odgovoru z dne 27. septembra 2011 na zahtevo Komisije po informacijah s v zvezi z vprašanji pravnega statusa, ki jih je postavila Španija, navedla, da je njena glavna dejavnost zagotavljanje storitev lokalnim avdivizualnim izdajateljem televizijskega progama. Predložila je seznam svojih namestitev, ki jih upravlja v 18 občinah v Kastilji in Manči. Vendar Radiodifusión navaja tudi, da bi bilo mogoče iste namestitve uporabiti za oddajanje nacionalnih in regionalnih programov, zato bi se lahko uporabile, če bi bilo omogočeno konkuriranje za pomoč. |
| --- | --- |

(80)

Radiodifusión je v odgovoru z dne 27. septembra 2011 na zahtevo Komisije po informacijah s v zvezi z vprašanji pravnega statusa, ki jih je postavila Španija, navedla, da je njena glavna dejavnost zagotavljanje storitev lokalnim avdivizualnim izdajateljem televizijskega progama. Predložila je seznam svojih namestitev, ki jih upravlja v 18 občinah v Kastilji in Manči. Vendar Radiodifusión navaja tudi, da bi bilo mogoče iste namestitve uporabiti za oddajanje nacionalnih in regionalnih programov, zato bi se lahko uporabile, če bi bilo omogočeno konkuriranje za pomoč.

4.2   PRIPOMBE ASTRE

| (81) | Astra meni, da ukrep s tem, ko neposredno izbira prizemno platformo, vključno s tekočo pomočjo za upravljanje in vzdrževanje, krši načelo tehnološke nevtralnosti. Astra poudarja, da bi bil satelitski prenos cenejši od digitalne prizemne televizije na območju II (43). To je jasno pokazal uspeh Astre na razpisu Kantabrije. Glede na znatne ekonomije obsega bi satelitska rešitev omogočila še večjo stroškovno učinkovitost, če bi več regij uskladilo svojo izbiro platforme na območju II. Čeprav španska vlada iz ustavnih razlogov regijam ne bi mogla zagotoviti, da bi se kot pogoj za dodelitev sredstev upoštevale sinergije med regijami, bi regije to lahko storile same. Le tako bi lahko regijske vlade zagotovile izbiro stroškovno najučinkovitejše rešitve za svoje davkoplačevalce. |
| --- | --- |

(81)

Astra meni, da ukrep s tem, ko neposredno izbira prizemno platformo, vključno s tekočo pomočjo za upravljanje in vzdrževanje, krši načelo tehnološke nevtralnosti. Astra poudarja, da bi bil satelitski prenos cenejši od digitalne prizemne televizije na območju II (43). To je jasno pokazal uspeh Astre na razpisu Kantabrije. Glede na znatne ekonomije obsega bi satelitska rešitev omogočila še večjo stroškovno učinkovitost, če bi več regij uskladilo svojo izbiro platforme na območju II. Čeprav španska vlada iz ustavnih razlogov regijam ne bi mogla zagotoviti, da bi se kot pogoj za dodelitev sredstev upoštevale sinergije med regijami, bi regije to lahko storile same. Le tako bi lahko regijske vlade zagotovile izbiro stroškovno najučinkovitejše rešitve za svoje davkoplačevalce.

43

| (82) | Astra ob primerjavi različnih platform ugotavlja, da je treba poleg neposrednih stroškov namestitve upoštevati tudi druge pozitivne učinke, ki bi jih imela satelitska rešitev. Postopek prehoda bi bil precej enostavnejši in cenejši. Televizijskim gledalcem bi se omogočilo prehodno obdobje sočasnega oddajanja, med katerim bi prejemali tako satelitske kot prizemne signale. Glede na majhnost pasovne širine v prizemnem omrežju in potrebo po omogočanju večje zmogljivosti za telekomunikacijske storitve v prihodnosti, bi se gospodinjstva in izdajatelji televizijskega programa v primeru prizemnega omrežja soočili z dodatnimi stroški. Prihodnje spremembe pasovne širine bi od prebivalcev na območju II zahtevale, da prilagodijo svoje antene. Izdajatelji televizijskega programa bi bili soočeni z višjimi izdatki zaradi dodatnih obdobij sočasnega oddajanja. Ti stroški pa ne bi nastali, če bi se izbrala satelitska tehnologija. |
| --- | --- |

(82)

Astra ob primerjavi različnih platform ugotavlja, da je treba poleg neposrednih stroškov namestitve upoštevati tudi druge pozitivne učinke, ki bi jih imela satelitska rešitev. Postopek prehoda bi bil precej enostavnejši in cenejši. Televizijskim gledalcem bi se omogočilo prehodno obdobje sočasnega oddajanja, med katerim bi prejemali tako satelitske kot prizemne signale. Glede na majhnost pasovne širine v prizemnem omrežju in potrebo po omogočanju večje zmogljivosti za telekomunikacijske storitve v prihodnosti, bi se gospodinjstva in izdajatelji televizijskega programa v primeru prizemnega omrežja soočili z dodatnimi stroški. Prihodnje spremembe pasovne širine bi od prebivalcev na območju II zahtevale, da prilagodijo svoje antene. Izdajatelji televizijskega programa bi bili soočeni z višjimi izdatki zaradi dodatnih obdobij sočasnega oddajanja. Ti stroški pa ne bi nastali, če bi se izbrala satelitska tehnologija.

| (83) | Astra trdi, da operaterji omrežja niso pridobili prednosti zaradi ukrepa. Zlasti digitalizacija omrežja daje prednost družbi Abertis za komercialno dobavo izdajateljem televizijskega programa, saj bo omrežje digitalne prizemne televizije zdaj doseglo skoraj 100 % prebivalstva brez dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(83)

Astra trdi, da operaterji omrežja niso pridobili prednosti zaradi ukrepa. Zlasti digitalizacija omrežja daje prednost družbi Abertis za komercialno dobavo izdajateljem televizijskega programa, saj bo omrežje digitalne prizemne televizije zdaj doseglo skoraj 100 % prebivalstva brez dodatnih stroškov.

| (84) | V zvezi z izkrivljanjem konkurence Astra meni, da satelitska in prizemna platforma pripada enakim trgom. Med plačljivimi in nekodiranimi televizijskimi kanali ni pomembne razlike, vsaj kar zadeva konkurenco med platformami. Obstaja že več plačljivih televizijskih kanalov, ki svoje signale omogočajo prek platforme digitalne prizemne televizije, ki so razen ene na voljo tudi prek satelita. |
| --- | --- |

(84)

V zvezi z izkrivljanjem konkurence Astra meni, da satelitska in prizemna platforma pripada enakim trgom. Med plačljivimi in nekodiranimi televizijskimi kanali ni pomembne razlike, vsaj kar zadeva konkurenco med platformami. Obstaja že več plačljivih televizijskih kanalov, ki svoje signale omogočajo prek platforme digitalne prizemne televizije, ki so razen ene na voljo tudi prek satelita.

| (85) | Astra v zvezi z morebitnimi prednostmi za satelitske platforme navaja zlasti potrebo po zagotavljanju pogojnega dostopa/kodiranja. Zaščita pravic intelektualne lastnine izdajateljem satelitskega televizijskega programa z nekodiranimi kanali ne bi predstavljala težave. Takšna tehnologija se danes že uporablja za več plačljivih televizijskih kanalov na satelitski platformi. Poleg tega so rešitev pogojnega dostopa, ki je bila predlagana za Kantabrijo, sprejeli kantabrijski organi, ki so lahko odločali o tem, kateri uporabniki bodo lahko prejemali storitev. |
| --- | --- |

(85)

Astra v zvezi z morebitnimi prednostmi za satelitske platforme navaja zlasti potrebo po zagotavljanju pogojnega dostopa/kodiranja. Zaščita pravic intelektualne lastnine izdajateljem satelitskega televizijskega programa z nekodiranimi kanali ne bi predstavljala težave. Takšna tehnologija se danes že uporablja za več plačljivih televizijskih kanalov na satelitski platformi. Poleg tega so rešitev pogojnega dostopa, ki je bila predlagana za Kantabrijo, sprejeli kantabrijski organi, ki so lahko odločali o tem, kateri uporabniki bodo lahko prejemali storitev.

4.3   PRIPOMBE DRUŽBE ABERTIS

4.3.1   Obstoj državne pomoči

Obstoj državne pomoči

| (86) | Abertis meni, da izpodbijani ukrep za razširitev pokritja na območju II ne pomeni državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(86)

Abertis meni, da izpodbijani ukrep za razširitev pokritja na območju II ne pomeni državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe.

| (87) | Prvič, preiskovani prenosi so le prenosi iz centralnega državnega proračuna, namenjeni posodobitvi centrov za razpošiljanje signala, ki pripadajo neposredno javni upravi ali za katere ima uprava pravice do uporabe. Zato se državna sredstva niso prenesla na nobeno podjetje; sredstva so ostala znotraj državne uprave. |
| --- | --- |

(87)

Prvič, preiskovani prenosi so le prenosi iz centralnega državnega proračuna, namenjeni posodobitvi centrov za razpošiljanje signala, ki pripadajo neposredno javni upravi ali za katere ima uprava pravice do uporabe. Zato se državna sredstva niso prenesla na nobeno podjetje; sredstva so ostala znotraj državne uprave.

| (88) | Drugič, Abertis poudarja, da operaterji omrežij niso imeli koristi od izpodbijanih ukrepov. Abertis se ne more šteti za upravičenca, saj ni operater omrežja na območju II in ne upravlja omrežja za razširitev digitalne prizemne televizije v Kastilji in Manči. Družba Telecom CLM je tista, ki ima med drugim v lasti in upravlja zadevno opremo. |
| --- | --- |

(88)

Drugič, Abertis poudarja, da operaterji omrežij niso imeli koristi od izpodbijanih ukrepov. Abertis se ne more šteti za upravičenca, saj ni operater omrežja na območju II in ne upravlja omrežja za razširitev digitalne prizemne televizije v Kastilji in Manči. Družba Telecom CLM je tista, ki ima med drugim v lasti in upravlja zadevno opremo.

| (89) | Tretjič, Abertis v zvezi s tehnološko nevtralnostjo poudarja, da izpodbijani ukrep ne otežuje dodatno konkurence med platformama, ker zanemarljivo povečanje pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II nima gospodarskega učinka na območje I. Poleg tega digitalizacija območja II ne vpliva na ceno, ki jo Abertis lahko zaračuna za svoje storitve prenosa. Njene cene so dejansko regulirane in temeljijo na njenem kapitalu ter odhodkih iz poslovanja. V zvezi z družbo Telecom CLM so namestitve postale last avtonomne skupnosti Kastilje in Manče, ki prav tako nadzira regionalnega operaterja omrežja Telecom CLM. |
| --- | --- |

(89)

Tretjič, Abertis v zvezi s tehnološko nevtralnostjo poudarja, da izpodbijani ukrep ne otežuje dodatno konkurence med platformama, ker zanemarljivo povečanje pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II nima gospodarskega učinka na območje I. Poleg tega digitalizacija območja II ne vpliva na ceno, ki jo Abertis lahko zaračuna za svoje storitve prenosa. Njene cene so dejansko regulirane in temeljijo na njenem kapitalu ter odhodkih iz poslovanja. V zvezi z družbo Telecom CLM so namestitve postale last avtonomne skupnosti Kastilje in Manče, ki prav tako nadzira regionalnega operaterja omrežja Telecom CLM.

| (90) | Četrtič, izpodbijani ukrep ni pomenil prednosti za izdajatelje televizijskega programa, saj niso povečali svojih dohodkov po digitalizaciji območja II. Dobavitelji strojne opreme se tudi ne morejo šteti za posredne upravičence ukrepa, saj konkurenčna struktura trga za telekomunikacijsko opremo ni bila prizadeta ali izkrivljena zgolj zaradi nakupa opreme za posodobitev analognih centrov za radiodifuzijo z digitalno tehnologijo. |
| --- | --- |

(90)

Četrtič, izpodbijani ukrep ni pomenil prednosti za izdajatelje televizijskega programa, saj niso povečali svojih dohodkov po digitalizaciji območja II. Dobavitelji strojne opreme se tudi ne morejo šteti za posredne upravičence ukrepa, saj konkurenčna struktura trga za telekomunikacijsko opremo ni bila prizadeta ali izkrivljena zgolj zaradi nakupa opreme za posodobitev analognih centrov za radiodifuzijo z digitalno tehnologijo.

| (91) | Petič, Abertis meni, da izpodbijani ukrepi niso znatno vplivali na konkurenco med omrežnimi operaterji. Tudi če bi družba Radiodifusión imela koristi od ukrepa, ne bi mogla konkurirati družbi Abertis na nacionalni ravni, ker centri, ki jih upravlja prva, ne ustrezajo centrom, ki so potrebni za območje I, kot velja za vsak center na območju II. |
| --- | --- |

(91)

Petič, Abertis meni, da izpodbijani ukrepi niso znatno vplivali na konkurenco med omrežnimi operaterji. Tudi če bi družba Radiodifusión imela koristi od ukrepa, ne bi mogla konkurirati družbi Abertis na nacionalni ravni, ker centri, ki jih upravlja prva, ne ustrezajo centrom, ki so potrebni za območje I, kot velja za vsak center na območju II.

| (92) | Šestič, če se ukrep šteje za pomoč, bi po mnenju Abertis šlo za obstoječo pomoč. Uporaba omrežij za radiodifuzijo na območju II se je začela leta 1982 v neliberaliziranem sektorju radiodifuzije. Takrat je Španija imela zakoniti monopol na trgu prizemne radiodifuzije. Za financiranje namestitve, vzdrževanja in upravljanja lokalnih omrežij na območju II, ki so bila vzpostavljena pred liberalizacijo tega sektorja, se zdaj uporabljajo javna sredstva. Zato se trdi, da preiskovani ukrep pomeni tekočo obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(92)

Šestič, če se ukrep šteje za pomoč, bi po mnenju Abertis šlo za obstoječo pomoč. Uporaba omrežij za radiodifuzijo na območju II se je začela leta 1982 v neliberaliziranem sektorju radiodifuzije. Takrat je Španija imela zakoniti monopol na trgu prizemne radiodifuzije. Za financiranje namestitve, vzdrževanja in upravljanja lokalnih omrežij na območju II, ki so bila vzpostavljena pred liberalizacijo tega sektorja, se zdaj uporabljajo javna sredstva. Zato se trdi, da preiskovani ukrep pomeni tekočo obstoječo pomoč.

| (93) | V zvezi z združljivostjo v skladu s členom 106(2) Abertis poudarja, da družba Telecom CLM in drugi lokalni operaterji omrežij verjetno nikoli ne bodo presegli pragov povprečnega letnega prometa pred obdavčitvijo v višini 100 milijonov EUR v dveh finančnih letih pred letom, v katerem je bila dodeljena storitev splošnega gospodarskega pomena, in letno nadomestilo za zadevno storitev v višini 30 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi z združljivostjo v skladu s členom 106(2) Abertis poudarja, da družba Telecom CLM in drugi lokalni operaterji omrežij verjetno nikoli ne bodo presegli pragov povprečnega letnega prometa pred obdavčitvijo v višini 100 milijonov EUR v dveh finančnih letih pred letom, v katerem je bila dodeljena storitev splošnega gospodarskega pomena, in letno nadomestilo za zadevno storitev v višini 30 milijonov EUR.

| (94) | Poleg tega bi bila vsaka morebitna pomoč združljiva s členom 107(3)(c) Pogodbe. Ukrepi, ki so jih sprejeli španski organi, so namenjeni pospešitvi postopka preklopa na digitalno radiodifuzijo v Španiji, ki je bil prepoznan kot cilj skupnega interesa. Pomoč je bila ustrezen instrument, saj je digitalna prizemna televizija najustreznejša tehnologija za razširitev pokritja (44). Poleg gospodarskih razlogov Abertis ugotavlja tudi, da izdajatelji televizijskega programa neradi uporabljajo satelitske platforme zaradi omejitev, ki jih imajo pri nakupu pravic za vsebine njihovih nekodiranih programov. Ti večinoma kupijo pravico do radiodifuzije vsebin zgolj prek posebne platforme, tj. digitalne prizemne televizije, saj ta tehnologija omogoča ciljno usmerjen prenos in geografske omejitve. Poleg tega so ukrepi sorazmerni, saj zajemajo le stroške, ki so nujno potrebni za preklop s storitev analogne televizije na storitve digitalne televizije na območju II. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega bi bila vsaka morebitna pomoč združljiva s členom 107(3)(c) Pogodbe. Ukrepi, ki so jih sprejeli španski organi, so namenjeni pospešitvi postopka preklopa na digitalno radiodifuzijo v Španiji, ki je bil prepoznan kot cilj skupnega interesa. Pomoč je bila ustrezen instrument, saj je digitalna prizemna televizija najustreznejša tehnologija za razširitev pokritja (44). Poleg gospodarskih razlogov Abertis ugotavlja tudi, da izdajatelji televizijskega programa neradi uporabljajo satelitske platforme zaradi omejitev, ki jih imajo pri nakupu pravic za vsebine njihovih nekodiranih programov. Ti večinoma kupijo pravico do radiodifuzije vsebin zgolj prek posebne platforme, tj. digitalne prizemne televizije, saj ta tehnologija omogoča ciljno usmerjen prenos in geografske omejitve. Poleg tega so ukrepi sorazmerni, saj zajemajo le stroške, ki so nujno potrebni za preklop s storitev analogne televizije na storitve digitalne televizije na območju II.

44

4.4   PRIPOMBE IZDAJATELJEV TELEVIZIJSKEGA PROGRAMA

| (95) | Izdajatelji televizijskega programa so pripomnili, da se ukrep ne more šteti za državno pomoč, ker nobeni družbi ni zagotovil finančne prednosti, zlasti pa ne izdajateljem televizijskega programa. Ukrepi niso povečali občinstva izdajateljev televizijskega programa v primerjavi s časom analogne radiodifuzije. Poleg tega prebivalci območij razširjenega pokritja, tj. podeželskih, oddaljenih in redko poseljenih območij, ne vplivajo na oglaševalski trg in niso del ciljnega občinstva izdajateljev televizijskega programa. V teh okoliščinah javni operaterji niso povišali oglaševalskih pristojbin zaradi razširitve. |
| --- | --- |

(95)

Izdajatelji televizijskega programa so pripomnili, da se ukrep ne more šteti za državno pomoč, ker nobeni družbi ni zagotovil finančne prednosti, zlasti pa ne izdajateljem televizijskega programa. Ukrepi niso povečali občinstva izdajateljev televizijskega programa v primerjavi s časom analogne radiodifuzije. Poleg tega prebivalci območij razširjenega pokritja, tj. podeželskih, oddaljenih in redko poseljenih območij, ne vplivajo na oglaševalski trg in niso del ciljnega občinstva izdajateljev televizijskega programa. V teh okoliščinah javni operaterji niso povišali oglaševalskih pristojbin zaradi razširitve.

| (96) | Izdajatelji televizijskega programa so menili tudi, da niso nameravali preiti na satelitsko platformo, kjer bi njihovi programi konkurirali več sto drugim kanalom. Prednost prizemne platforme je njena omejena zmogljivosti, ki za komercialne izdajatelje nekodiranega televizijskega programa pomeni manjšo konkurenco. Poleg tega so poudarili, da običajno kupujejo vsebine zgolj za posebno platformo, v tem primeru prizemno. Razlog za to je, da prizemna radiodifuzija zagotavlja geografsko omejenost prenosov, kar za satelitsko radiodifuzijo ne velja. |
| --- | --- |

(96)

Izdajatelji televizijskega programa so menili tudi, da niso nameravali preiti na satelitsko platformo, kjer bi njihovi programi konkurirali več sto drugim kanalom. Prednost prizemne platforme je njena omejena zmogljivosti, ki za komercialne izdajatelje nekodiranega televizijskega programa pomeni manjšo konkurenco. Poleg tega so poudarili, da običajno kupujejo vsebine zgolj za posebno platformo, v tem primeru prizemno. Razlog za to je, da prizemna radiodifuzija zagotavlja geografsko omejenost prenosov, kar za satelitsko radiodifuzijo ne velja.

| (97) | Izdajatelji televizijskega programa so nadalje vztrajali, da so po uspehu Astre na kantabrijskemu razpisu obvestili kantabrijske organe, da bodo nasprotovali satelitski radiodifuziji, saj so kupili pravice za radiodifuzijo vsebine zgolj prek prizemne platforme. |
| --- | --- |

(97)

Izdajatelji televizijskega programa so nadalje vztrajali, da so po uspehu Astre na kantabrijskemu razpisu obvestili kantabrijske organe, da bodo nasprotovali satelitski radiodifuziji, saj so kupili pravice za radiodifuzijo vsebine zgolj prek prizemne platforme.

5.   PRAVNA OCENA

PRAVNA OCENA

5.1   PRAVNA PODLAGA POMOČI

| (98) | Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah 26 do 44 oddelka 2.2 in natančno določeno v sklepu o zadevi SA.28599 – digitalna prizemna televizija v Španiji (45), je pravni okvir za preklop na digitalno radiodifuzijo v Španiji večplastna mreža različnih aktov, ki so jih v obdobju štirih let izdali centralna vlada ter regionalni in lokalni organi. Nacionalni tehnični načrt iz leta 2005 in načrt prehoda iz leta 2007 urejata predvsem prehod na digitalno prizemno televizijo na območju I, hkrati pa sta temelj za nadaljnje ukrepe za razširitev na območju II. Te ukrepe za razširitev so regionalni organi izvajali po sklenitvi več okvirnih sporazumov s centralno vlado (okvirni sporazumi iz leta 2008), dodatkov iz leta 2008 k prejšnjim okvirnim sporazumom iz leta 2006 ter dodatkov iz leta 2009 k okvirnim sporazumom iz leta 2008. |
| --- | --- |

(98)

Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah 26 do 44 oddelka 2.2 in natančno določeno v sklepu o zadevi SA.28599 – digitalna prizemna televizija v Španiji (45), je pravni okvir za preklop na digitalno radiodifuzijo v Španiji večplastna mreža različnih aktov, ki so jih v obdobju štirih let izdali centralna vlada ter regionalni in lokalni organi. Nacionalni tehnični načrt iz leta 2005 in načrt prehoda iz leta 2007 urejata predvsem prehod na digitalno prizemno televizijo na območju I, hkrati pa sta temelj za nadaljnje ukrepe za razširitev na območju II. Te ukrepe za razširitev so regionalni organi izvajali po sklenitvi več okvirnih sporazumov s centralno vlado (okvirni sporazumi iz leta 2008), dodatkov iz leta 2008 k prejšnjim okvirnim sporazumom iz leta 2006 ter dodatkov iz leta 2009 k okvirnim sporazumom iz leta 2008.

45

| (99) | Na podlagi sklenitve teh sporazumov in dodatkov so regionalni in/ali lokalni organi izvedli vrsto ukrepov z namenom razširitve pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II. Komisija zato meni, da so različni akti, ki so bili sprejeti na centralni ravni, ter sporazumi, ki so bili sprejeti med MITT in avtonomnimi skupnostmi ter spremenjeni, temelj za shemo pomoči za razširitev pokritja na območju II. Na podlagi teh aktov in sporazumov so avtonomne skupnosti sprejele ukrepe, ki niso bili tehnološko nevtralni (46). |
| --- | --- |

(99)

Na podlagi sklenitve teh sporazumov in dodatkov so regionalni in/ali lokalni organi izvedli vrsto ukrepov z namenom razširitve pokritja z digitalno prizemno televizijo na območju II. Komisija zato meni, da so različni akti, ki so bili sprejeti na centralni ravni, ter sporazumi, ki so bili sprejeti med MITT in avtonomnimi skupnostmi ter spremenjeni, temelj za shemo pomoči za razširitev pokritja na območju II. Na podlagi teh aktov in sporazumov so avtonomne skupnosti sprejele ukrepe, ki niso bili tehnološko nevtralni (46).

46

| (100) | Nacionalni tehnični načrt sicer ureja preklop na digitalno prizemno televizijo na območju I, vendar hkrati pooblašča lokalne organe, da lahko v sodelovanju z avtonomnimi skupnostmi vzpostavljajo dodatne centre za razpošiljanje signala, ki so potrebni za zagotovitev sprejema digitalne prizemne televizije na območju II. Zato je centralna vlada takrat že predvidela razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo. Pooblastilo, vsebovano v glavnem zakonskem aktu, ki ureja preklop na digitalno televizijo, se sklicuje zgolj na prizemno platformo. V praksi so avtonomne skupnosti zato uporabile smernice centralne vlade o razširitvi digitalne prizemne televizije (47). |
| --- | --- |

(100)

Nacionalni tehnični načrt sicer ureja preklop na digitalno prizemno televizijo na območju I, vendar hkrati pooblašča lokalne organe, da lahko v sodelovanju z avtonomnimi skupnostmi vzpostavljajo dodatne centre za razpošiljanje signala, ki so potrebni za zagotovitev sprejema digitalne prizemne televizije na območju II. Zato je centralna vlada takrat že predvidela razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo. Pooblastilo, vsebovano v glavnem zakonskem aktu, ki ureja preklop na digitalno televizijo, se sklicuje zgolj na prizemno platformo. V praksi so avtonomne skupnosti zato uporabile smernice centralne vlade o razširitvi digitalne prizemne televizije (47).

47

| (101) | Državna pomoč za uporabo digitalne prizemne televizije na območju II je bila dejansko izplačana ob prenosu sredstev centralnih in regionalnih organov upravičencem. Posamezne avtonomne skupnosti so izplačilo prejele v različnih obdobjih. Odločitev o tekoči pomoči za upravljanje in vzdrževanje omrežij je bila sprejeta na ravni avtonomnih skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Državna pomoč za uporabo digitalne prizemne televizije na območju II je bila dejansko izplačana ob prenosu sredstev centralnih in regionalnih organov upravičencem. Posamezne avtonomne skupnosti so izplačilo prejele v različnih obdobjih. Odločitev o tekoči pomoči za upravljanje in vzdrževanje omrežij je bila sprejeta na ravni avtonomnih skupnosti.

| (102) | Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah 36 do 45, je bil v primeru Kastilje in Manče izbran drugačen postopek. V nasprotju z večino drugih avtonomnih skupnosti se niso uporabili regionalni razpisi za razširitev pokritja z digitalno televizijo. Odlok št. 347/2008 z dne 2. decembra 2008 je določil neposredno dodelitev potrebnih sredstev za digitalizacijo lastnikom obstoječih (analognih) centrov za razpošiljanje signala. JCCM torej ni uporabila odprtega razpisnega postopka, temveč je namesto tega telekomunikacijske operaterje izbrala neposredno. Te družbe so izvajale tudi upravljanje in vzdrževanje. |
| --- | --- |

(102)

Kot je podrobno opisano v uvodnih izjavah 36 do 45, je bil v primeru Kastilje in Manče izbran drugačen postopek. V nasprotju z večino drugih avtonomnih skupnosti se niso uporabili regionalni razpisi za razširitev pokritja z digitalno televizijo. Odlok št. 347/2008 z dne 2. decembra 2008 je določil neposredno dodelitev potrebnih sredstev za digitalizacijo lastnikom obstoječih (analognih) centrov za razpošiljanje signala. JCCM torej ni uporabila odprtega razpisnega postopka, temveč je namesto tega telekomunikacijske operaterje izbrala neposredno. Te družbe so izvajale tudi upravljanje in vzdrževanje.

| (103) | V primerih ko centri za razpošiljanje signala pripadajo neposredno družbi Telecom CLM ali Abertis, so te družbe prejele pomoč za posodobitev svoje opreme. V primerih ko je bilo treba vzpostaviti nove centre za razpošiljanje signala, so se javno financirali, družba Telecom CLM pa je pridobila lastništvo. V večini primerov so centri za analogno razpošiljanje signala v lasti občinskih organov. Slednji so kupili digitalno opremo pri družbi Telecom CLM ali Abertis, za namestitev, upravljanje in vzdrževanje opreme teh dveh družb pa so sklenili podizvajalsko pogodbo. |
| --- | --- |

(103)

V primerih ko centri za razpošiljanje signala pripadajo neposredno družbi Telecom CLM ali Abertis, so te družbe prejele pomoč za posodobitev svoje opreme. V primerih ko je bilo treba vzpostaviti nove centre za razpošiljanje signala, so se javno financirali, družba Telecom CLM pa je pridobila lastništvo. V večini primerov so centri za analogno razpošiljanje signala v lasti občinskih organov. Slednji so kupili digitalno opremo pri družbi Telecom CLM ali Abertis, za namestitev, upravljanje in vzdrževanje opreme teh dveh družb pa so sklenili podizvajalsko pogodbo.

5.2   OCENA DRŽAVNE POMOČI V SKLADU S ČLENOM 107(1) POGODBE

5.2.1   Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe

Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe

| (104) | Zadevni ukrep, ki vključuje stalno pomoč za upravljanje in vzdrževanje, se lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, v katerem so opredeljeni naslednji pogoji za obstoj državne pomoči. Prvič, obstajati mora posredovanje države ali posredovanje iz državnih sredstev. Drugič, prejemniku mora dati selektivno gospodarsko prednost. Tretjič, pomoč mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljala konkurenco. Četrtič, posredovanje mora vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(104)

Zadevni ukrep, ki vključuje stalno pomoč za upravljanje in vzdrževanje, se lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, v katerem so opredeljeni naslednji pogoji za obstoj državne pomoči. Prvič, obstajati mora posredovanje države ali posredovanje iz državnih sredstev. Drugič, prejemniku mora dati selektivno gospodarsko prednost. Tretjič, pomoč mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljala konkurenco. Četrtič, posredovanje mora vplivati na trgovino med državami članicami.

5.2.1.1   Državna sredstva in odgovornost države

Državna sredstva in odgovornost države

| (105) | Zadevni ukrep izhaja iz opisanega sistema zakonskih aktov, in sicer na centralni, regionalni in lokalni ravni, ter iz sporazumov, ki so bili sklenjeni med MITT in organi Kastilje in Manče. Poleg tega Kastilja in Manča ni izpodbijala ugotovitve iz sklepa o začetku postopka, da je bil ukrep financiran iz proračunskih sredstev. Vendar so španski organi trdili, da je bil financiran iz centralnega proračuna ter regionalnih in občinskih proračunov. Izrazila je tudi stališče, da je zadevni ukrep dejansko vključeval le prenos sredstev med različnimi upravami. Tako je Kastilja in Manča ugotovila, da so sredstva delno prišla iz centralnega proračuna. Poleg tega ukrep ni vključeval zgolj prenosa sredstev med upravami, saj so bila sredstva na koncu uporabljena za uporabo omrežja digitalne prizemne televizije pri subjektih, ki opravljajo gospodarsko dejavnost (kot je pojasnjeno v oddelku 5.2.1.2). |
| --- | --- |

(105)

Zadevni ukrep izhaja iz opisanega sistema zakonskih aktov, in sicer na centralni, regionalni in lokalni ravni, ter iz sporazumov, ki so bili sklenjeni med MITT in organi Kastilje in Manče. Poleg tega Kastilja in Manča ni izpodbijala ugotovitve iz sklepa o začetku postopka, da je bil ukrep financiran iz proračunskih sredstev. Vendar so španski organi trdili, da je bil financiran iz centralnega proračuna ter regionalnih in občinskih proračunov. Izrazila je tudi stališče, da je zadevni ukrep dejansko vključeval le prenos sredstev med različnimi upravami. Tako je Kastilja in Manča ugotovila, da so sredstva delno prišla iz centralnega proračuna. Poleg tega ukrep ni vključeval zgolj prenosa sredstev med upravami, saj so bila sredstva na koncu uporabljena za uporabo omrežja digitalne prizemne televizije pri subjektih, ki opravljajo gospodarsko dejavnost (kot je pojasnjeno v oddelku 5.2.1.2).

| (106) | V teh okoliščinah je bilo potrjeno, da je bil preiskani ukrep financiran neposredno iz državnega proračuna ter iz proračunov različnih občinskih organov in avtonomnih skupnosti. Stalna pomoč ni bila financirana iz centralnega državnega proračuna, temveč iz proračuna avtonomne skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

V teh okoliščinah je bilo potrjeno, da je bil preiskani ukrep financiran neposredno iz državnega proračuna ter iz proračunov različnih občinskih organov in avtonomnih skupnosti. Stalna pomoč ni bila financirana iz centralnega državnega proračuna, temveč iz proračuna avtonomne skupnosti.

| (107) | Ukrep financira država na centralni in regionalni ali lokalni ravni, zato se pripiše državi in vključuje uporabo državnih sredstev. |
| --- | --- |

(107)

Ukrep financira država na centralni in regionalni ali lokalni ravni, zato se pripiše državi in vključuje uporabo državnih sredstev.

5.2.1.2   Gospodarska prednost za subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost

Gospodarska prednost za subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost

| (108) | Družba Abertis, ki kotira na španski borzi, je mednarodna družba, ki se ukvarja z upravljanjem cest, na katerih se pobira cestnina, ter prizemnih in satelitskih telekomunikacijskih infrastruktur. Družba je prisotna v dvanajstih državah v Evropi in na ameriški celini, pri čemer se približno dve tretjini prihodkov skupine ustvarita zunaj Španije. Družba Abertis Telecom je lastnica in upraviteljica telekomunikacijske infrastrukture v Španiji. Prav tako je lastnica vodilne mreže centrov za distribucijo in prenos radijskega in televizijskega signala v Španiji. Družba Telecom CLM S.A. je lokalni telekomunikacijski operater, ki zagotavlja storitve v Kastilji in Manči. Njene storitve vključujejo prenos, prispevanje in razširjanje radijskih in televizijskih signalov, kakor tudi shranjevanje opreme in sevalnih sistemov, souporabo infrastrukture in celostno vzdrževanje infrastrukture. Družba zagotavlja storitve lokalnim, regionalnim in nacionalnim operaterjem [...]. |
| --- | --- |

(108)

Družba Abertis, ki kotira na španski borzi, je mednarodna družba, ki se ukvarja z upravljanjem cest, na katerih se pobira cestnina, ter prizemnih in satelitskih telekomunikacijskih infrastruktur. Družba je prisotna v dvanajstih državah v Evropi in na ameriški celini, pri čemer se približno dve tretjini prihodkov skupine ustvarita zunaj Španije. Družba Abertis Telecom je lastnica in upraviteljica telekomunikacijske infrastrukture v Španiji. Prav tako je lastnica vodilne mreže centrov za distribucijo in prenos radijskega in televizijskega signala v Španiji. Družba Telecom CLM S.A. je lokalni telekomunikacijski operater, ki zagotavlja storitve v Kastilji in Manči. Njene storitve vključujejo prenos, prispevanje in razširjanje radijskih in televizijskih signalov, kakor tudi shranjevanje opreme in sevalnih sistemov, souporabo infrastrukture in celostno vzdrževanje infrastrukture. Družba zagotavlja storitve lokalnim, regionalnim in nacionalnim operaterjem [...].

| (109) | Zadevni ukrep pomeni prenos državnih sredstev nekaterim podjetjem. Čeprav v Pogodbi pojem podjetja ni opredeljen, lahko pomeni kakršno koli fizično ali pravno osebo, ne glede na njen pravni status in način financiranja, ki opravlja gospodarsko dejavnost. Glede na prakso Komisije, kot jo potrjuje Sodišče, se upravljanje omrežij televizijskega prenosa šteje za gospodarsko dejavnost (48), podobno kot v drugih primerih v zvezi z upravljanjem infrastrukture, ki jo opravljajo regionalni organi (49). V zadevnem primeru so javna podjetja vpisana v evidenco CMT kot omrežni operaterji. To kaže, da zagotavljajo posebne storitve, ki v skladu z uveljavljeno sodno prakso pomenijo gospodarsko dejavnost. Trg obstaja, če so drugi operaterji pripravljeni ali zmožni zagotavljati zadevno storitev, kar v tem primeru velja. Astra je na primer pred razširitvijo pokritja na območju II organizirala več srečanj z avtonomnimi skupnostmi, na katerih jim je predstavila svojo ponudbo. Poleg tega je Astra marca 2008 sodelovala na tehnološko nevtralnem razpisu za zagotavljanje digitalne televizije na območju II in območju III, ki ga je organizirala Kantabrija, ter na njem tudi zmagala. Dejstvo, da javna podjetja in občinski organi ne prejemajo nadomestila za storitve, ki jih opravljajo, ne izključuje, da bi zadevne dejavnosti lahko pomenile gospodarsko dejavnost (50). |
| --- | --- |

(109)

Zadevni ukrep pomeni prenos državnih sredstev nekaterim podjetjem. Čeprav v Pogodbi pojem podjetja ni opredeljen, lahko pomeni kakršno koli fizično ali pravno osebo, ne glede na njen pravni status in način financiranja, ki opravlja gospodarsko dejavnost. Glede na prakso Komisije, kot jo potrjuje Sodišče, se upravljanje omrežij televizijskega prenosa šteje za gospodarsko dejavnost (48), podobno kot v drugih primerih v zvezi z upravljanjem infrastrukture, ki jo opravljajo regionalni organi (49). V zadevnem primeru so javna podjetja vpisana v evidenco CMT kot omrežni operaterji. To kaže, da zagotavljajo posebne storitve, ki v skladu z uveljavljeno sodno prakso pomenijo gospodarsko dejavnost. Trg obstaja, če so drugi operaterji pripravljeni ali zmožni zagotavljati zadevno storitev, kar v tem primeru velja. Astra je na primer pred razširitvijo pokritja na območju II organizirala več srečanj z avtonomnimi skupnostmi, na katerih jim je predstavila svojo ponudbo. Poleg tega je Astra marca 2008 sodelovala na tehnološko nevtralnem razpisu za zagotavljanje digitalne televizije na območju II in območju III, ki ga je organizirala Kantabrija, ter na njem tudi zmagala. Dejstvo, da javna podjetja in občinski organi ne prejemajo nadomestila za storitve, ki jih opravljajo, ne izključuje, da bi zadevne dejavnosti lahko pomenile gospodarsko dejavnost (50).

48

49

50

| (110) | Komisija se ne strinja s trditvijo Španije, da upravljanje prizemnega omrežja, ki ga opravljajo avtonomne skupnosti, javna podjetja in občinski organi, spada med izvajanje uradnih pooblastil javnega organa in je zato zunaj področja uporabe člena 107 Pogodbe. Priznava se, da dejavnosti, povezane z državnimi pristojnostmi, ki jih izvaja država sama ali organi, ki delujejo v skladu s svojimi javnimi pooblastili, ne pomenijo gospodarskih dejavnosti za namene pravil konkurence (51). Za take dejavnosti, ki so del poglavitnih funkcij države ali so z navedenimi funkcijami povezane zaradi svoje narave, cilja in pravil, ki jih morajo upoštevati, se lahko šteje, da ustrezajo tej izjemi. Sodna praksa Sodišča vključuje več primerov dejavnosti, ki spadajo v to kategorijo, s katerimi se vzpostavlja razlika med izključno državnimi dejavnostmi in komercialnimi dejavnostmi, ki jih lahko opravlja državni subjekt. Na tem seznamu so dejavnosti, povezane z vojsko ali policijo, vzdrževanjem in izboljšavami varnosti zračne plovbe, nadzorom zračnega prometa (52), nadzorom onesnaženja zraka, kar je naloga javnega interesa, ki je del poglavitnih funkcij države v zvezi z varstvom okolja na pomorskih območjih (53), dejavnosti standardizacije ter s tem povezane dejavnosti raziskav in razvoja (54). |
| --- | --- |

(110)

Komisija se ne strinja s trditvijo Španije, da upravljanje prizemnega omrežja, ki ga opravljajo avtonomne skupnosti, javna podjetja in občinski organi, spada med izvajanje uradnih pooblastil javnega organa in je zato zunaj področja uporabe člena 107 Pogodbe. Priznava se, da dejavnosti, povezane z državnimi pristojnostmi, ki jih izvaja država sama ali organi, ki delujejo v skladu s svojimi javnimi pooblastili, ne pomenijo gospodarskih dejavnosti za namene pravil konkurence (51). Za take dejavnosti, ki so del poglavitnih funkcij države ali so z navedenimi funkcijami povezane zaradi svoje narave, cilja in pravil, ki jih morajo upoštevati, se lahko šteje, da ustrezajo tej izjemi. Sodna praksa Sodišča vključuje več primerov dejavnosti, ki spadajo v to kategorijo, s katerimi se vzpostavlja razlika med izključno državnimi dejavnostmi in komercialnimi dejavnostmi, ki jih lahko opravlja državni subjekt. Na tem seznamu so dejavnosti, povezane z vojsko ali policijo, vzdrževanjem in izboljšavami varnosti zračne plovbe, nadzorom zračnega prometa (52), nadzorom onesnaženja zraka, kar je naloga javnega interesa, ki je del poglavitnih funkcij države v zvezi z varstvom okolja na pomorskih območjih (53), dejavnosti standardizacije ter s tem povezane dejavnosti raziskav in razvoja (54).

51

52

53

54

| (111) | Glede na to Komisija meni, da v zadevnem primeru upravljanje prizemnega omrežja za radiodifuzijo ne spada med obveznosti ali pristojnosti države in ni tipična dejavnost, ki bi jo lahko opravljala samo država. Proučevane storitve niso tipične storitve javnega organa in so po svoji naravi gospodarske, kar dokazuje dejstvo, da je na trgu na območju I dejavnih več podjetij. Drugič, za zagotavljanje te storitve na območju II se je zavzemalo zasebno podjetje, ki ni odvisno od nobenega javnega organa, tj. Astra (kar dokazuje njena udeležba na razpisu v Kantabriji leta 2008). Pritožba Astre vključuje tudi regijo Kastilja in Manča, v kateri kot operater platforme želi zagotavljati storitev digitalne radiofuzije. Tretjič, uporaba omrežja na območju II zadeva zgolj prenos nacionalnih in regionalnih zasebnih kanalov (55). Zato ugotavljamo, da upravljanje prizemnega omrežja, ki ga opravljajo avtonomne skupnosti, javna podjetja in občinski organi, ne spada med izvajanje uradnih pooblastil javnega organa. |
| --- | --- |

(111)

Glede na to Komisija meni, da v zadevnem primeru upravljanje prizemnega omrežja za radiodifuzijo ne spada med obveznosti ali pristojnosti države in ni tipična dejavnost, ki bi jo lahko opravljala samo država. Proučevane storitve niso tipične storitve javnega organa in so po svoji naravi gospodarske, kar dokazuje dejstvo, da je na trgu na območju I dejavnih več podjetij. Drugič, za zagotavljanje te storitve na območju II se je zavzemalo zasebno podjetje, ki ni odvisno od nobenega javnega organa, tj. Astra (kar dokazuje njena udeležba na razpisu v Kantabriji leta 2008). Pritožba Astre vključuje tudi regijo Kastilja in Manča, v kateri kot operater platforme želi zagotavljati storitev digitalne radiofuzije. Tretjič, uporaba omrežja na območju II zadeva zgolj prenos nacionalnih in regionalnih zasebnih kanalov (55). Zato ugotavljamo, da upravljanje prizemnega omrežja, ki ga opravljajo avtonomne skupnosti, javna podjetja in občinski organi, ne spada med izvajanje uradnih pooblastil javnega organa.

55

| (112) | Komisija se ne strinja z JCCM, da je ukrep v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ta preskus ugotavlja, ali bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu vlagal v projekt pod enakimi pogoji kot javni vlagatelj ob sprejetju odločitve o javni naložbi. V zadevnem primeru javna naložba pomeni financiranje digitalizacije prizemnega omrežja za radiodifuzijo družb Telecom CLM in Abertis s strani JCCM. V primerih, ko oprema ostaja v lasti javnih organov (občinskih organov), jo upravljajo navedene družbe. Sporazum z operaterji ne določa povračila sredstev ali nadomestila za opremo, ki je v lasti javnih organov. To je v neposrednem nasprotju s pojmom zasebnega vlagatelja, ki bi poleg takega povračila/nadomestila potreboval tudi donosnost same naložbe. Javno financiranje omrežja digitalne prizemne televizije samo po sebi ni bilo mišljeno kot donosna naložba. Naložba JCCM v digitalizacijo prizemnih omrežij na območju II zato ne ustreza načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(112)

Komisija se ne strinja z JCCM, da je ukrep v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ta preskus ugotavlja, ali bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu vlagal v projekt pod enakimi pogoji kot javni vlagatelj ob sprejetju odločitve o javni naložbi. V zadevnem primeru javna naložba pomeni financiranje digitalizacije prizemnega omrežja za radiodifuzijo družb Telecom CLM in Abertis s strani JCCM. V primerih, ko oprema ostaja v lasti javnih organov (občinskih organov), jo upravljajo navedene družbe. Sporazum z operaterji ne določa povračila sredstev ali nadomestila za opremo, ki je v lasti javnih organov. To je v neposrednem nasprotju s pojmom zasebnega vlagatelja, ki bi poleg takega povračila/nadomestila potreboval tudi donosnost same naložbe. Javno financiranje omrežja digitalne prizemne televizije samo po sebi ni bilo mišljeno kot donosna naložba. Naložba JCCM v digitalizacijo prizemnih omrežij na območju II zato ne ustreza načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (113) | Zato gospodarska prednost obstaja v primerih, kadar operater prejme javna sredstva za digitalizacijo lastne opreme ali gradnjo novih centrov za razpošiljanje signala. Drugič, kadar javni organ neposredno izbere (tj. brez javnega razpisa) operaterja za zagotavljanje opreme digitalne prizemne televizije ter upravljanje in storitve vzdrževanja, ne upošteva tržnih pogojev. To pomeni tudi gospodarsko prednost za operaterja. |
| --- | --- |

(113)

Zato gospodarska prednost obstaja v primerih, kadar operater prejme javna sredstva za digitalizacijo lastne opreme ali gradnjo novih centrov za razpošiljanje signala. Drugič, kadar javni organ neposredno izbere (tj. brez javnega razpisa) operaterja za zagotavljanje opreme digitalne prizemne televizije ter upravljanje in storitve vzdrževanja, ne upošteva tržnih pogojev. To pomeni tudi gospodarsko prednost za operaterja.

Neposredni upravičenci pomoči

Neposredni upravičenci pomoči

| (114) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 37, JCCM ni organizirala regionalnih razpisov za posodobitev analognih omrežij ali razširitev pokritja z digitalno televizijo. Namesto tega so bila ta sredstva dodeljena neposredno občinskim organom ali obstoječim prizemnim operaterjem. Občinski organi so nato operaterje za opravljanje te naloge izbrali brez javnega razpisa. Drugi operaterji prizemnih ali drugih platform tako niso bili ustrezno obveščeni o ukrepu in zato niso mogli predložiti tehničnega predloga za posodobitev infrastrukture ali razširitev pokritja z digitalno televizijo na območju II v regiji (56). |
| --- | --- |

(114)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 37, JCCM ni organizirala regionalnih razpisov za posodobitev analognih omrežij ali razširitev pokritja z digitalno televizijo. Namesto tega so bila ta sredstva dodeljena neposredno občinskim organom ali obstoječim prizemnim operaterjem. Občinski organi so nato operaterje za opravljanje te naloge izbrali brez javnega razpisa. Drugi operaterji prizemnih ali drugih platform tako niso bili ustrezno obveščeni o ukrepu in zato niso mogli predložiti tehničnega predloga za posodobitev infrastrukture ali razširitev pokritja z digitalno televizijo na območju II v regiji (56).

56

| (115) | Družbi Abertis in Telecom CLM sta prejeli sredstva za posodobitev in razširitev njunega omrežja ali pa so z njima stopili v stik občinski organi, da bi izvedli taka dela na zadevni infrastrukturi (57). V obeh primerih sta bila operaterja izbrana brez javnega razpisa. V večini primerov je oprema digitalne prizemne televizije, nameščena na stolpih operaterjev, v lasti občinskih organov. Operaterji od občinskih organov ne prejemajo nadomestil za uporabo te opreme. |
| --- | --- |

(115)

Družbi Abertis in Telecom CLM sta prejeli sredstva za posodobitev in razširitev njunega omrežja ali pa so z njima stopili v stik občinski organi, da bi izvedli taka dela na zadevni infrastrukturi (57). V obeh primerih sta bila operaterja izbrana brez javnega razpisa. V večini primerov je oprema digitalne prizemne televizije, nameščena na stolpih operaterjev, v lasti občinskih organov. Operaterji od občinskih organov ne prejemajo nadomestil za uporabo te opreme.

57

| (116) | Družba Telecom CLM je z JCCM neposredno sklenila 133 sporazumov o sodelovanju v zvezi z digitalizacijo svojih centrov za razpošiljanje signala. To se je štelo kot potrebno zaradi razširitve digitalne prizemne televizije na podeželskih območjih, kjer je gostota prebivalstva nizka in noben operater ni kazal zanimanja za naložbe. Iz pregleda stroškov družbe Telecom CLM, nastalih po prejemu sredstev, ki jih je prenesla JCCM, je razvidno, da je družba ta sredstva porabila izključno za nakup in namestitev opreme digitalne prizemne televizije ter za nadaljnje vzdrževanje opreme v obdobju, ki je enako prvima dvema letoma. |
| --- | --- |

(116)

Družba Telecom CLM je z JCCM neposredno sklenila 133 sporazumov o sodelovanju v zvezi z digitalizacijo svojih centrov za razpošiljanje signala. To se je štelo kot potrebno zaradi razširitve digitalne prizemne televizije na podeželskih območjih, kjer je gostota prebivalstva nizka in noben operater ni kazal zanimanja za naložbe. Iz pregleda stroškov družbe Telecom CLM, nastalih po prejemu sredstev, ki jih je prenesla JCCM, je razvidno, da je družba ta sredstva porabila izključno za nakup in namestitev opreme digitalne prizemne televizije ter za nadaljnje vzdrževanje opreme v obdobju, ki je enako prvima dvema letoma.

| (117) | Družbi Telecom CLM in Abertis sta tako posodobili del njunih obstoječih centrov za razpošiljanje signala in lahko na podlagi javne subvencije zdaj upravljata omrežje digitalne prizemne televizije na območju II. Novo infrastrukturo lahko uporabljata tudi za zagotavljanje drugih storitev, na primer WiMax (brezžični širokopasovni standardi, ki zagotavljajo fiksno ali mobilno širokopasovno povezavo). Družba Telecom CLM je svoje centre [...] in več digitaliziranih centrov, ki so v lasti občinskih organov, uporabila za namestitev opreme JCCM Wimax [...] (58). Zaradi teh ekonomij obsega lahko omrežni operaterji digitalne prizemne televizije prejmejo prihodke iz javno financirane infrastrukture [...]. |
| --- | --- |

(117)

Družbi Telecom CLM in Abertis sta tako posodobili del njunih obstoječih centrov za razpošiljanje signala in lahko na podlagi javne subvencije zdaj upravljata omrežje digitalne prizemne televizije na območju II. Novo infrastrukturo lahko uporabljata tudi za zagotavljanje drugih storitev, na primer WiMax (brezžični širokopasovni standardi, ki zagotavljajo fiksno ali mobilno širokopasovno povezavo). Družba Telecom CLM je svoje centre [...] in več digitaliziranih centrov, ki so v lasti občinskih organov, uporabila za namestitev opreme JCCM Wimax [...] (58). Zaradi teh ekonomij obsega lahko omrežni operaterji digitalne prizemne televizije prejmejo prihodke iz javno financirane infrastrukture [...].

58

| (118) | Količinsko opredeljiva prednost neposrednih upravičenk, tj. družb Telecom CLM in Abertis, pomeni skupni znesek sredstev, prejetih za razširitev pokritja (vključno s sredstvi, prejetimi za posodobitev ali gradnjo novih centrov za razpošiljanje signala). |
| --- | --- |

(118)

Količinsko opredeljiva prednost neposrednih upravičenk, tj. družb Telecom CLM in Abertis, pomeni skupni znesek sredstev, prejetih za razširitev pokritja (vključno s sredstvi, prejetimi za posodobitev ali gradnjo novih centrov za razpošiljanje signala).

| (119) | Kadar so občinski organi sami delovali kot omrežni operaterji, so prejeli javna sredstva za digitalizacijo centrov za razpošiljanje signala na njihovih območjih in za gradnjo novih. Organi trdijo, da so bili to zgolj prenosi sredstev med različnimi ravnmi uprave in da so z razširitvijo omrežij v lasti občinskih organov slednji samo izpolnjevali svoje upravne obveznosti do državljanov. Kadar pa občinski organi delujejo kot omrežni operaterji, opravljajo gospodarsko dejavnost. Več teh operaterjev je vpisanih v evidenci omrežnih operaterjev CMT. Ker pa so občinski organi kupili digitalno opremo pri družbah Abertis in Telecom CLM ter za namestitev, upravljanje in vzdrževanje te opreme z obema družbama sklenili podizvajalske pogodbe brez javnega razpisa, sta slednji v tem primeru prav tako neposredni upravičenki pomoči. |
| --- | --- |

(119)

Kadar so občinski organi sami delovali kot omrežni operaterji, so prejeli javna sredstva za digitalizacijo centrov za razpošiljanje signala na njihovih območjih in za gradnjo novih. Organi trdijo, da so bili to zgolj prenosi sredstev med različnimi ravnmi uprave in da so z razširitvijo omrežij v lasti občinskih organov slednji samo izpolnjevali svoje upravne obveznosti do državljanov. Kadar pa občinski organi delujejo kot omrežni operaterji, opravljajo gospodarsko dejavnost. Več teh operaterjev je vpisanih v evidenci omrežnih operaterjev CMT. Ker pa so občinski organi kupili digitalno opremo pri družbah Abertis in Telecom CLM ter za namestitev, upravljanje in vzdrževanje te opreme z obema družbama sklenili podizvajalske pogodbe brez javnega razpisa, sta slednji v tem primeru prav tako neposredni upravičenki pomoči.

| (120) | Financiranje vključuje tudi upravljanje in vzdrževanje omrežja. Te naloge opravljata Telecom CLM in Abertis. To se šteje za stalno pomoč, katere upravičenci so operaterji, ki so bili pooblaščeni za upravljanje in vzdrževanje omrežja. Nazadnje, družbama Abertis in Telecom CLM na splošno koristi tudi izključitev drugih operaterjev platforme s trga prenosa nekodiranih televizijskih signalov v Španiji (59). |
| --- | --- |

(120)

Financiranje vključuje tudi upravljanje in vzdrževanje omrežja. Te naloge opravljata Telecom CLM in Abertis. To se šteje za stalno pomoč, katere upravičenci so operaterji, ki so bili pooblaščeni za upravljanje in vzdrževanje omrežja. Nazadnje, družbama Abertis in Telecom CLM na splošno koristi tudi izključitev drugih operaterjev platforme s trga prenosa nekodiranih televizijskih signalov v Španiji (59).

59

Posredni upravičenci pomoči

Posredni upravičenci pomoči

| (121) | Dobavitelji strojne opreme. Telecom CLM in Abertis zagotavljata lastno telekomunikacijsko in strojno opremo. Družbi Telecom CLM in Abertis sta imeli neposredno korist od pomoči, saj so občinski organi od obeh obstoječih prizemnih operaterjev v Kastilji in Manči kupili opremo brez javnega razpisa (glej uvodno izjavo 119). Ko sta oba operaterja tako opremo kupila pri dobaviteljih strojne opreme, je bila ta kupljena na prostem trgu. Zato se dobavitelji strojne opreme, razen družbi Telecom CLM in Abertis (neposredni upravičenki), ne štejejo kot upravičenci, saj niso pridobili selektivne prednosti. Kot v primeru digitalnih sprejemnikov v Italiji (60) tudi tu ni mogoče razlikovati med različnimi kategorijami proizvajalcev različnih vrst digitalne infrastrukture, saj bi morali biti proizvajalci sposobni proizvajati vse vrste opreme. Družbe, ki omrežnim operaterjem dobavljajo tako strojno opremo, se ne razlikujejo od skupine podjetij, ki bi sodelovala na razpisih, če bi bila shema glede operaterjev platforme tehnološko nevtralna (61). V Španiji družbe, ki sestavljajo, nameščajo in dobavljajo strojno opremo, potrebno za razširitev digitalne prizemne televizije, običajno ponujajo tudi druge storitve. Taki proizvajalci opreme in telekomunikacijski operaterji lahko ponujajo tudi prizemne rešitve, satelitske rešitve ali kombinacijo obeh (62). |
| --- | --- |

(121)

Dobavitelji strojne opreme. Telecom CLM in Abertis zagotavljata lastno telekomunikacijsko in strojno opremo. Družbi Telecom CLM in Abertis sta imeli neposredno korist od pomoči, saj so občinski organi od obeh obstoječih prizemnih operaterjev v Kastilji in Manči kupili opremo brez javnega razpisa (glej uvodno izjavo 119). Ko sta oba operaterja tako opremo kupila pri dobaviteljih strojne opreme, je bila ta kupljena na prostem trgu. Zato se dobavitelji strojne opreme, razen družbi Telecom CLM in Abertis (neposredni upravičenki), ne štejejo kot upravičenci, saj niso pridobili selektivne prednosti. Kot v primeru digitalnih sprejemnikov v Italiji (60) tudi tu ni mogoče razlikovati med različnimi kategorijami proizvajalcev različnih vrst digitalne infrastrukture, saj bi morali biti proizvajalci sposobni proizvajati vse vrste opreme. Družbe, ki omrežnim operaterjem dobavljajo tako strojno opremo, se ne razlikujejo od skupine podjetij, ki bi sodelovala na razpisih, če bi bila shema glede operaterjev platforme tehnološko nevtralna (61). V Španiji družbe, ki sestavljajo, nameščajo in dobavljajo strojno opremo, potrebno za razširitev digitalne prizemne televizije, običajno ponujajo tudi druge storitve. Taki proizvajalci opreme in telekomunikacijski operaterji lahko ponujajo tudi prizemne rešitve, satelitske rešitve ali kombinacijo obeh (62).

Dobavitelji strojne opreme

60

61

62

| (122) | Namen zadevnega ukrepa ni, da bi s svojo vsebino ali splošno strukturo ustvarjal prednost za proizvajalce. Kakršna koli javna politika, ki bi dajala prednost digitalizaciji (čeprav tehnološko kar najbolj nevtralna), bi dejansko dajala prednost proizvajalcem digitalne opreme. Pri proizvajalcih opreme se lahko zato dejstvo, da jim je povečana prodaja na podlagi ukrepa koristila, samodejno šteje kot stranski učinek. Načeloma vsaka državna pomoč na dobavitelje prejemnikov državne pomoči deluje z učinkom razpršitve bogastva. Vendar to ne ustvarja nujno znatne prednosti za take dobavitelje. Pomoč ni bila namenjena dobaviteljem strojne opreme, zato jim ciljno usmerjen posredni učinek ni koristil. |
| --- | --- |

(122)

Namen zadevnega ukrepa ni, da bi s svojo vsebino ali splošno strukturo ustvarjal prednost za proizvajalce. Kakršna koli javna politika, ki bi dajala prednost digitalizaciji (čeprav tehnološko kar najbolj nevtralna), bi dejansko dajala prednost proizvajalcem digitalne opreme. Pri proizvajalcih opreme se lahko zato dejstvo, da jim je povečana prodaja na podlagi ukrepa koristila, samodejno šteje kot stranski učinek. Načeloma vsaka državna pomoč na dobavitelje prejemnikov državne pomoči deluje z učinkom razpršitve bogastva. Vendar to ne ustvarja nujno znatne prednosti za take dobavitelje. Pomoč ni bila namenjena dobaviteljem strojne opreme, zato jim ciljno usmerjen posredni učinek ni koristil.

| (123) | Izdajatelji televizijskega programa. Španija je ustrezno dokazala, da prizemni izdajatelji televizijskega programa niso imeli prednosti na podlagi razširitve pokritja. V nasprotju z območjem I izdajatelji televizijskega programa niso hoteli plačati digitalizacije območja II, saj jim ne bi prinesla dodatnih prihodkov. Glede na to, da zadevno omejeno prebivalstvo očitno ni tržni cilj oglaševalcev, izdajatelji televizijskega programa po razširitvi na območje II niso mogli znatno dvigniti oglaševalskih pristojbin. Zato prizemni izdajatelji televizijskega programa niso posredni upravičenci preiskovanega ukrepa. |
| --- | --- |

(123)

Izdajatelji televizijskega programa. Španija je ustrezno dokazala, da prizemni izdajatelji televizijskega programa niso imeli prednosti na podlagi razširitve pokritja. V nasprotju z območjem I izdajatelji televizijskega programa niso hoteli plačati digitalizacije območja II, saj jim ne bi prinesla dodatnih prihodkov. Glede na to, da zadevno omejeno prebivalstvo očitno ni tržni cilj oglaševalcev, izdajatelji televizijskega programa po razširitvi na območje II niso mogli znatno dvigniti oglaševalskih pristojbin. Zato prizemni izdajatelji televizijskega programa niso posredni upravičenci preiskovanega ukrepa.

Izdajatelji televizijskega programa

5.2.1.3   Selektivnost

Selektivnost

| (124) | Prednost, ki jo ukrep zagotavlja omrežnim operaterjem in izdajateljem televizijskega programa, je selektivna, saj zadeva le podjetja, ki so dejavna na trgu prizemne platforme. Poleg tega omrežni operaterji, ki jim je bila dodeljena naloga razširitve, niso bili izbrani z razpisom, ampak na podlagi posebnega postopka iz Odloka št. 347/2008, v skladu s katerim so organi izbrali omrežne operaterje. Ne glede na to, da je zakonodajni okvir na centralni ravni iz obsega pomoči izključeval tehnologije, ki niso prizemne, je zato uporaba pomoči v regiji Kastilja in Manča zadevala samo določene omrežne operaterje. |
| --- | --- |

(124)

Prednost, ki jo ukrep zagotavlja omrežnim operaterjem in izdajateljem televizijskega programa, je selektivna, saj zadeva le podjetja, ki so dejavna na trgu prizemne platforme. Poleg tega omrežni operaterji, ki jim je bila dodeljena naloga razširitve, niso bili izbrani z razpisom, ampak na podlagi posebnega postopka iz Odloka št. 347/2008, v skladu s katerim so organi izbrali omrežne operaterje. Ne glede na to, da je zakonodajni okvir na centralni ravni iz obsega pomoči izključeval tehnologije, ki niso prizemne, je zato uporaba pomoči v regiji Kastilja in Manča zadevala samo določene omrežne operaterje.

5.2.1.4   Izkrivljanje konkurence

Izkrivljanje konkurence

Omrežni operaterji

Omrežni operaterji

| (125) | Z neposredno dodelitvijo sredstev prizemnima omrežnima operaterjema Telecomu CLM in Abertisu so španski organi diskriminirali vse ostale prizemne omrežne operaterje, ki bi lahko zagotavljali take storitve. V postopku oddaje javnega naročila bi se lahko ugotovilo, ali tudi drugi obstoječi operaterji, kot je Radiodifusión, izpolnjujejo zahteve za zagotavljanje storitev radiodifuzije regionalnim in lokalnim izdajateljem televizijskega programa na območju II v Kastilji in Manči. Ti operaterji svoje ponudbe niso mogli predstaviti JCCM, ker o ukrepu niso bili obveščeni in niso bili povabljeni k oddaji ponudbe. Zato je neposredna izbira upravičencev privedla do izključitve vseh drugih morebitnih prizemnih konkurentov. |
| --- | --- |

(125)

Z neposredno dodelitvijo sredstev prizemnima omrežnima operaterjema Telecomu CLM in Abertisu so španski organi diskriminirali vse ostale prizemne omrežne operaterje, ki bi lahko zagotavljali take storitve. V postopku oddaje javnega naročila bi se lahko ugotovilo, ali tudi drugi obstoječi operaterji, kot je Radiodifusión, izpolnjujejo zahteve za zagotavljanje storitev radiodifuzije regionalnim in lokalnim izdajateljem televizijskega programa na območju II v Kastilji in Manči. Ti operaterji svoje ponudbe niso mogli predstaviti JCCM, ker o ukrepu niso bili obveščeni in niso bili povabljeni k oddaji ponudbe. Zato je neposredna izbira upravičencev privedla do izključitve vseh drugih morebitnih prizemnih konkurentov.

| (126) | Kadar so občinski organi posodabljali lastno omrežje, so se v nekaterih primerih obrnili neposredno na Telecom CLM ali Abertis. V teh primerih drugi telekomunikacijski operaterji niso imeli možnosti oddaje ponudbe. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 39 in 40, so drugi občinski organi objavili krajše obvestilo na svojih oglasnih deskah. V teh obvestilih je bilo navedeno, da bo izbran telekomunikacijski operater, ki bo izvedel digitalizacijo občinskega centra za razpošiljanje signala, in sicer v skladu z Odlokom št. 347/2008. Operaterji so morali predložiti tehnična poročila. Zainteresirani operaterji so lahko tehnične specifikacije pridobili v uradih občinskih organov. Vendar objava na oglasni deski ne ustreza tehnološki nevtralnosti, saj so obvestila zadevala le posodobitev obstoječih prizemnih centrov za razpošiljanje signala. Poleg tega se obvestila ne morejo šteti kot enakovredna javnemu razpisu, čeprav vsem telekomunikacijskim operaterjem, vpisanim v evidenco nacionalnega regulativnega organa CMT, omogočajo predložitev ponudb. Objava na oglasni deski ni tako vidna kot javni razpis, objavljen v uradnem listu. Družbi Telecom CLM in Abertis sta bili poleg tega v večini primerov v nasprotju z drugimi podjetji izrecno in vnaprej obveščeni o postopku in sta zato lahko predložili svojo ponudbo (63). Na kratko, v vseh občinah, kjer so bila taka obvestila objavljena, je bila izbrana družba Telecom CLM ali Abertis. |
| --- | --- |

(126)

Kadar so občinski organi posodabljali lastno omrežje, so se v nekaterih primerih obrnili neposredno na Telecom CLM ali Abertis. V teh primerih drugi telekomunikacijski operaterji niso imeli možnosti oddaje ponudbe. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 39 in 40, so drugi občinski organi objavili krajše obvestilo na svojih oglasnih deskah. V teh obvestilih je bilo navedeno, da bo izbran telekomunikacijski operater, ki bo izvedel digitalizacijo občinskega centra za razpošiljanje signala, in sicer v skladu z Odlokom št. 347/2008. Operaterji so morali predložiti tehnična poročila. Zainteresirani operaterji so lahko tehnične specifikacije pridobili v uradih občinskih organov. Vendar objava na oglasni deski ne ustreza tehnološki nevtralnosti, saj so obvestila zadevala le posodobitev obstoječih prizemnih centrov za razpošiljanje signala. Poleg tega se obvestila ne morejo šteti kot enakovredna javnemu razpisu, čeprav vsem telekomunikacijskim operaterjem, vpisanim v evidenco nacionalnega regulativnega organa CMT, omogočajo predložitev ponudb. Objava na oglasni deski ni tako vidna kot javni razpis, objavljen v uradnem listu. Družbi Telecom CLM in Abertis sta bili poleg tega v večini primerov v nasprotju z drugimi podjetji izrecno in vnaprej obveščeni o postopku in sta zato lahko predložili svojo ponudbo (63). Na kratko, v vseh občinah, kjer so bila taka obvestila objavljena, je bila izbrana družba Telecom CLM ali Abertis.

63

| (127) | Španija in Abertis trdita, da sta digitalna prizemna televizija in satelitska tehnologija dva različna trga. Digitalna prizemna televizija je glavna platforma za nekodirano prizemno televizijo, pri čemer je število subjektov na nacionalnem trgu določeno s številom licenc, ki jih podeli španska vlada. Nekodirani prizemni televizijski kanali se financirajo z oglaševanjem. Veliko število kanalov satelitske televizije je v Španiji dostopnih na edini platformi plačljive televizije, za katero je omrežni operater Astra. Ti kanali se financirajo prek naročnin, običajno za pakete kanalov. Španski organi poudarjajo tudi, da je v Španiji strošek satelitskega prenosa za izdajatelje televizijskega programa veliko višji od stroška prizemne radiodifuzije, zato izdajateljev nekodiranega televizijskega programa, vključno z regionalnimi in lokalnimi izdajatelji, ne zanima preklop na to platformo. |
| --- | --- |

(127)

Španija in Abertis trdita, da sta digitalna prizemna televizija in satelitska tehnologija dva različna trga. Digitalna prizemna televizija je glavna platforma za nekodirano prizemno televizijo, pri čemer je število subjektov na nacionalnem trgu določeno s številom licenc, ki jih podeli španska vlada. Nekodirani prizemni televizijski kanali se financirajo z oglaševanjem. Veliko število kanalov satelitske televizije je v Španiji dostopnih na edini platformi plačljive televizije, za katero je omrežni operater Astra. Ti kanali se financirajo prek naročnin, običajno za pakete kanalov. Španski organi poudarjajo tudi, da je v Španiji strošek satelitskega prenosa za izdajatelje televizijskega programa veliko višji od stroška prizemne radiodifuzije, zato izdajateljev nekodiranega televizijskega programa, vključno z regionalnimi in lokalnimi izdajatelji, ne zanima preklop na to platformo.

| (128) | Komisija je na podlagi več razlogov, navedenih v Sklepu, sklenila, da prizemna in satelitska platforma delujeta na istem trgu. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je na podlagi več razlogov, navedenih v Sklepu, sklenila, da prizemna in satelitska platforma delujeta na istem trgu.

| (129) | Prvič, leta 2008 se je Astra prijavila na razpis za razširitev pokritja z digitalno televizijo v Kantabriji in na njem zmagala. Leta 2008 je Astra na več sestankih z avtonomnimi skupnostmi predstavila svojo ponudbo za radiodifuzijo digitalnih televizijskih kanalov, ki so jih do takrat prenašali prek prizemne platforme. Čeprav so organi pogodbo s Kantabrijo pozneje prekinili, dejstvo, da se je satelitski operater zanimal za zagotavljanje storitev, ki so konkurenčne prizemni platformi, kaže na možnost, da bi lahko satelitski operaterji zagotavljali podobne storitve. |
| --- | --- |

(129)

Prvič, leta 2008 se je Astra prijavila na razpis za razširitev pokritja z digitalno televizijo v Kantabriji in na njem zmagala. Leta 2008 je Astra na več sestankih z avtonomnimi skupnostmi predstavila svojo ponudbo za radiodifuzijo digitalnih televizijskih kanalov, ki so jih do takrat prenašali prek prizemne platforme. Čeprav so organi pogodbo s Kantabrijo pozneje prekinili, dejstvo, da se je satelitski operater zanimal za zagotavljanje storitev, ki so konkurenčne prizemni platformi, kaže na možnost, da bi lahko satelitski operaterji zagotavljali podobne storitve.

| (130) | Drugič, več javnih in zasebnih kanalov, ki se prenašajo prek prizemne platforme, se prenaša tudi prek satelitskih platform, vključno z Astro (64). Tretjič, nekateri regionalni kanali so na voljo ali so pred kratkim bili na voljo prek satelitske platforme, kar je v nasprotju s trditvijo, da regionalnih izdajateljev televizijskega programa satelit ne zanima. |
| --- | --- |

(130)

Drugič, več javnih in zasebnih kanalov, ki se prenašajo prek prizemne platforme, se prenaša tudi prek satelitskih platform, vključno z Astro (64). Tretjič, nekateri regionalni kanali so na voljo ali so pred kratkim bili na voljo prek satelitske platforme, kar je v nasprotju s trditvijo, da regionalnih izdajateljev televizijskega programa satelit ne zanima.

64

| (131) | Četrtič, nekateri izdajatelji televizijskega programa so izrazili, da dajejo prednost prizemnemu oddajanju, saj so zakupili pravice za radiodifuzijo vsebin zgolj na prizemni platformi. Vendar to ne pomeni, da obstajata različna trga za prizemni in satelitski prenos. Izdajatelji televizijskega programa, ki so zakupili pravice za oddajanje vsebin na prizemni platformi, bi lahko po potrebi storili enako za satelitsko platformo. Če je bila satelitska platforma izbrana na podlagi javnega razpisa, bi lahko izdajateljem televizijskega programa poleg tega naložili „izključno obveznost prenosa“. Izdajateljem televizijskega programa za območje III se je naložila „izključna obveznost prenosa“, ko je bila izbrana satelitska platforma. |
| --- | --- |

(131)

Četrtič, nekateri izdajatelji televizijskega programa so izrazili, da dajejo prednost prizemnemu oddajanju, saj so zakupili pravice za radiodifuzijo vsebin zgolj na prizemni platformi. Vendar to ne pomeni, da obstajata različna trga za prizemni in satelitski prenos. Izdajatelji televizijskega programa, ki so zakupili pravice za oddajanje vsebin na prizemni platformi, bi lahko po potrebi storili enako za satelitsko platformo. Če je bila satelitska platforma izbrana na podlagi javnega razpisa, bi lahko izdajateljem televizijskega programa poleg tega naložili „izključno obveznost prenosa“. Izdajateljem televizijskega programa za območje III se je naložila „izključna obveznost prenosa“, ko je bila izbrana satelitska platforma.

| (132) | Nazadnje, na podlagi podatkov iz maja 2010 (65) pokritje z digitalno prizemno televizijo v Španiji dosega 98,85 % prebivalstva, medtem ko televizijo prek prizemne platforme gleda le 93,5 % gospodinjstev. Tako ima do digitalne prizemne televizije dostop 5 % gospodinjstev, ki je ne uporablja, saj je večina od njih naročena na plačljivo satelitsko televizijo. |
| --- | --- |

(132)

Nazadnje, na podlagi podatkov iz maja 2010 (65) pokritje z digitalno prizemno televizijo v Španiji dosega 98,85 % prebivalstva, medtem ko televizijo prek prizemne platforme gleda le 93,5 % gospodinjstev. Tako ima do digitalne prizemne televizije dostop 5 % gospodinjstev, ki je ne uporablja, saj je večina od njih naročena na plačljivo satelitsko televizijo.

65

| (133) | Zaradi konkurence med satelitsko in prizemno platformo za radiodifuzijo ukrep za uporabo, upravljanje in vzdrževanje digitalne prizemne televizije na območju II pomeni izkrivljanje konkurence med obema platformama. |
| --- | --- |

(133)

Zaradi konkurence med satelitsko in prizemno platformo za radiodifuzijo ukrep za uporabo, upravljanje in vzdrževanje digitalne prizemne televizije na območju II pomeni izkrivljanje konkurence med obema platformama.

| (134) | Končno bi bilo treba opozoriti, da so zaradi ukrepa prikrajšane tudi druge platforme, zlasti IPTV. Čeprav širokopasovna povezava še ni dosegla celotnega območja II, je zelo verjetno, da bo v prihodnosti znatno razširila svoje pokritje. Kombinacija tehnologij bi bila morda učinkovitejša za doseganje pokritja območja II. V tem primeru bi lahko druge platforme prispevale k cilju in imele koristi od ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(134)

Končno bi bilo treba opozoriti, da so zaradi ukrepa prikrajšane tudi druge platforme, zlasti IPTV. Čeprav širokopasovna povezava še ni dosegla celotnega območja II, je zelo verjetno, da bo v prihodnosti znatno razširila svoje pokritje. Kombinacija tehnologij bi bila morda učinkovitejša za doseganje pokritja območja II. V tem primeru bi lahko druge platforme prispevale k cilju in imele koristi od ukrepa pomoči.

5.2.1.5   Vpliv na trgovino

Vpliv na trgovino

| (135) | Ukrep vpliva na trgovino znotraj Unije. Iz sodne prakse evropskih sodišč izhaja, da kadar „finančna pomoč, dodeljena s strani države ali prek državnih virov, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki tekmujejo v prometu znotraj Skupnosti, za zadnja velja, da so zaradi te pomoči prizadeta“ (66). |
| --- | --- |

(135)

Ukrep vpliva na trgovino znotraj Unije. Iz sodne prakse evropskih sodišč izhaja, da kadar „finančna pomoč, dodeljena s strani države ali prek državnih virov, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki tekmujejo v prometu znotraj Skupnosti, za zadnja velja, da so zaradi te pomoči prizadeta“ (66).

66

| (136) | Omrežni operaterji delujejo v sektorju, ki vključuje trgovanje med državami članicami. Abertis je del mednarodne skupine družb, tako kot Astra, ki je ena od pritožnic. Astra, ki ima sedež v drugi državi članici (v Luksemburgu), bi v primeru tehnično nevtralnega razpisa oddala ponudbo za zagotavljanje digitalnega omrežja v regiji Kastilja in Manča. Ukrep torej vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(136)

Omrežni operaterji delujejo v sektorju, ki vključuje trgovanje med državami članicami. Abertis je del mednarodne skupine družb, tako kot Astra, ki je ena od pritožnic. Astra, ki ima sedež v drugi državi članici (v Luksemburgu), bi v primeru tehnično nevtralnega razpisa oddala ponudbo za zagotavljanje digitalnega omrežja v regiji Kastilja in Manča. Ukrep torej vpliva na trgovino med državami članicami.

5.2.2   Sklepna ugotovitev v zvezi z obstojem pomoči

Sklepna ugotovitev v zvezi z obstojem pomoči

| (137) | Glede na prej navedene argumente Komisija meni, da ukrep izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe. V teh okoliščinah je treba ukrep šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(137)

Glede na prej navedene argumente Komisija meni, da ukrep izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe. V teh okoliščinah je treba ukrep šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

5.3.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI

| (138) | Komisija dejavno podpira prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo. Prednosti digitalnega preklopa so bile poudarjene v akcijskem načrtu „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse“ in dveh sporočilih, ki se nanašata na digitalni preklop (67). Komisija se tudi zaveda, da bi lahko prišlo do odloga digitalnega preklopa, če bi bil v celoti prepuščen tržnim silam. |
| --- | --- |

(138)

Komisija dejavno podpira prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo. Prednosti digitalnega preklopa so bile poudarjene v akcijskem načrtu „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse“ in dveh sporočilih, ki se nanašata na digitalni preklop (67). Komisija se tudi zaveda, da bi lahko prišlo do odloga digitalnega preklopa, če bi bil v celoti prepuščen tržnim silam.

67

| (139) | Države članice lahko pomoč uporabijo za premagovanje specifičnega nedelovanja trga ali za zagotovitev socialne ali regionalne kohezije (68). V teh primerih pa mora biti vsakič dokazano, da je zadevna pomoč ustrezen instrument za obravnavanje težave, da je omejena na potrebni minimum in da ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Sporočilo o preklopu (69) podobno določa, da bi bila na specifičnem področju digitalizacije javna intervencija upravičena pod dvema pogojema: prvič, če gre za splošne interese, in drugič, če gre za nedelovanje trga, kar pomeni, da same tržne sile ne dosegajo rezultatov v smislu kolektivne blaginje. Določa tudi, da mora biti javna intervencija v vsakem primeru podprta z zanesljivo tržno analizo. |
| --- | --- |

(139)

Države članice lahko pomoč uporabijo za premagovanje specifičnega nedelovanja trga ali za zagotovitev socialne ali regionalne kohezije (68). V teh primerih pa mora biti vsakič dokazano, da je zadevna pomoč ustrezen instrument za obravnavanje težave, da je omejena na potrebni minimum in da ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Sporočilo o preklopu (69) podobno določa, da bi bila na specifičnem področju digitalizacije javna intervencija upravičena pod dvema pogojema: prvič, če gre za splošne interese, in drugič, če gre za nedelovanje trga, kar pomeni, da same tržne sile ne dosegajo rezultatov v smislu kolektivne blaginje. Določa tudi, da mora biti javna intervencija v vsakem primeru podprta z zanesljivo tržno analizo.

68

69

| (140) | Sporočilo o preklopu tudi navaja, da prehod na digitalno radiodifuzijo pomeni velik izziv za panogo, ki jo mora poganjati trg. Načeloma bi moralo vsako omrežje konkurirati po svojih močeh. Za zaščito tega načela bi si morala vsaka javna intervencija prizadevati, da je tehnološko nevtralna. Izjeme je pri tem načelu mogoče predvideti samo, če je intervencija usmerjena v specifično nedelovanje trga ali neravnovesje ter je hkrati ustrezna, potrebna in sorazmerna za premagovanje teh težav. |
| --- | --- |

(140)

Sporočilo o preklopu tudi navaja, da prehod na digitalno radiodifuzijo pomeni velik izziv za panogo, ki jo mora poganjati trg. Načeloma bi moralo vsako omrežje konkurirati po svojih močeh. Za zaščito tega načela bi si morala vsaka javna intervencija prizadevati, da je tehnološko nevtralna. Izjeme je pri tem načelu mogoče predvideti samo, če je intervencija usmerjena v specifično nedelovanje trga ali neravnovesje ter je hkrati ustrezna, potrebna in sorazmerna za premagovanje teh težav.

| (141) | Če bi bilo to prepuščeno trgu, bi obstajalo tveganje, da prednosti digitalne televizije zaradi prikrajšanega socialnega položaja ne bi mogli izkoriščati vsi deli prebivalstva. V zvezi z vprašanjem socialne kohezije lahko države članice skušajo zagotoviti, da imajo dostop do digitalne televizije po izklopu analogne televizije vsi državljani. Ker preklop na digitalno televizijo pomeni stroške za uporabnike in zahteva spremembo navad, bodo države članice morda želele pomagati zlasti prikrajšanim skupinam v družbi, kot so starejši ljudje, gospodinjstva z nizkimi dohodki ali ljudje, ki živijo na odročnih območjih. |
| --- | --- |

(141)

Če bi bilo to prepuščeno trgu, bi obstajalo tveganje, da prednosti digitalne televizije zaradi prikrajšanega socialnega položaja ne bi mogli izkoriščati vsi deli prebivalstva. V zvezi z vprašanjem socialne kohezije lahko države članice skušajo zagotoviti, da imajo dostop do digitalne televizije po izklopu analogne televizije vsi državljani. Ker preklop na digitalno televizijo pomeni stroške za uporabnike in zahteva spremembo navad, bodo države članice morda želele pomagati zlasti prikrajšanim skupinam v družbi, kot so starejši ljudje, gospodinjstva z nizkimi dohodki ali ljudje, ki živijo na odročnih območjih.

| (142) | Komisija je pravila o državni pomoči v tem sektorju uporabila v več sklepih o državni pomoči na podlagi sporočil o digitalnem preklopu (70). Države članice imajo več možnosti za dodelitev javnega financiranja za preklop, s katerim še naprej zagotavljajo ustrezno televizijsko pokritje na vseh geografskih območjih. Te možnosti vključujejo financiranje uvedbe omrežja za prenos na območjih, kjer bi bilo televizijsko pokritje sicer nezadostno (71). Tako financiranje pa se lahko dodeli samo, če ne pomeni nepotrebnega izkrivljanja med tehnologijami ali družbami ter je omejeno na potrebni minimum. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je pravila o državni pomoči v tem sektorju uporabila v več sklepih o državni pomoči na podlagi sporočil o digitalnem preklopu (70). Države članice imajo več možnosti za dodelitev javnega financiranja za preklop, s katerim še naprej zagotavljajo ustrezno televizijsko pokritje na vseh geografskih območjih. Te možnosti vključujejo financiranje uvedbe omrežja za prenos na območjih, kjer bi bilo televizijsko pokritje sicer nezadostno (71). Tako financiranje pa se lahko dodeli samo, če ne pomeni nepotrebnega izkrivljanja med tehnologijami ali družbami ter je omejeno na potrebni minimum.

70

71

5.3.1   Pravne osnove za oceno združljivosti predvidenega ukrepa

Pravne osnove za oceno združljivosti predvidenega ukrepa

| (143) | Španski organi se pri utemeljitvi ukrepa, če bi se ugotovilo, da pomeni državno pomoč v skladu s členom 107(1) Pogodbe, sklicujejo na člen 107(3)(c) in člen 106(2) Pogodbe. Komisija v nadaljevanju ocenjuje združljivost ukrepa z vidika teh določb, pri čemer se upoštevajo prej pojasnjeni splošni vidiki. |
| --- | --- |

(143)

Španski organi se pri utemeljitvi ukrepa, če bi se ugotovilo, da pomeni državno pomoč v skladu s členom 107(1) Pogodbe, sklicujejo na člen 107(3)(c) in člen 106(2) Pogodbe. Komisija v nadaljevanju ocenjuje združljivost ukrepa z vidika teh določb, pri čemer se upoštevajo prej pojasnjeni splošni vidiki.

5.3.2   Člen 107(3)(c) Pogodbe

Člen 107(3)(c) Pogodbe

| (144) | Da bi bila pomoč združljiva v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe, Komisija izvede preskus izravnave pozitivnih in negativnih učinkov pomoči. Pri uporabi preskusa izravnave Komisija obravnava naslednja vprašanja:






  1. | Ali je ukrep pomoči namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa? |
| --- | --- | --- |

(144)

Da bi bila pomoč združljiva v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe, Komisija izvede preskus izravnave pozitivnih in negativnih učinkov pomoči. Pri uporabi preskusa izravnave Komisija obravnava naslednja vprašanja:

1.

Ali je ukrep pomoči namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa?

| 2. | Ali je pomoč oblikovana za dosego cilja skupnega interesa, tj. ali je usmerjena v nedelovanje trga ali drug cilj? Zlasti:






  (a) | Ali je ukrep pomoči ustrezen instrument, tj. ali obstajajo drugi, primernejši instrumenti? |
| --- | --- | --- |

2.

Ali je pomoč oblikovana za dosego cilja skupnega interesa, tj. ali je usmerjena v nedelovanje trga ali drug cilj? Zlasti:

(a)

Ali je ukrep pomoči ustrezen instrument, tj. ali obstajajo drugi, primernejši instrumenti?

| (b) | Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spremeni ravnanje podjetij? |
| --- | --- |

(b)

Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spremeni ravnanje podjetij?

| (c) | Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi bilo mogoče enako spremembo v ravnanju doseči z manjšo pomočjo? |
| --- | --- |

(c)

Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi bilo mogoče enako spremembo v ravnanju doseči z manjšo pomočjo?

| 3. | Ali so izkrivljanje konkurence in učinki na trgovino omejeni, tako da je skupno ravnotežje pozitivno? |
| --- | --- |

3.

Ali so izkrivljanje konkurence in učinki na trgovino omejeni, tako da je skupno ravnotežje pozitivno?

5.3.2.1   Cilj skupnega interesa

Cilj skupnega interesa

| (145) | Nacionalna shema pomoči, kot jo izvaja JCCM za Kastiljo in Mančo, je namenjena pospešitvi postopka digitalnega preklopa v Španiji in zagotavljanju neprekinjenega televizijskega sprejema prebivalcem nekaterih oddaljenih in podeželskih območij. Zato je namen ukrepa omogočiti televizijski prenos ljudem, ki živijo na navedenih območjih, in jim zagotoviti ustavno pravico do dostopa do informacij. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (138), Komisija v akcijskem načrtu eEvropa 2005 (72) in v dveh sporočilih o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo (73) priznava pomen in koristi digitalnega prenosa. V sporočilu „Akcijski načrt i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“ (74) Komisija poudarja, da bo načrtovani izklop analogne prizemne televizije do leta 2012 izboljšal dostop do spektra v Evropi. Ker digitalna radiodifuzija spekter uporablja učinkoviteje, sprošča njegovo zmogljivost za druge uporabnike, kot so nove storitve radiodifuzije in mobilne telefonije, ki bodo spodbudile inovacije ter rast televizijskega in elektronskega komunikacijskega sektorja. |
| --- | --- |

(145)

Nacionalna shema pomoči, kot jo izvaja JCCM za Kastiljo in Mančo, je namenjena pospešitvi postopka digitalnega preklopa v Španiji in zagotavljanju neprekinjenega televizijskega sprejema prebivalcem nekaterih oddaljenih in podeželskih območij. Zato je namen ukrepa omogočiti televizijski prenos ljudem, ki živijo na navedenih območjih, in jim zagotoviti ustavno pravico do dostopa do informacij. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (138), Komisija v akcijskem načrtu eEvropa 2005 (72) in v dveh sporočilih o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo (73) priznava pomen in koristi digitalnega prenosa. V sporočilu „Akcijski načrt i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“ (74) Komisija poudarja, da bo načrtovani izklop analogne prizemne televizije do leta 2012 izboljšal dostop do spektra v Evropi. Ker digitalna radiodifuzija spekter uporablja učinkoviteje, sprošča njegovo zmogljivost za druge uporabnike, kot so nove storitve radiodifuzije in mobilne telefonije, ki bodo spodbudile inovacije ter rast televizijskega in elektronskega komunikacijskega sektorja.

72

73

74

| (146) | Zato Komisija meni, da je ukrep namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa. |
| --- | --- |

(146)

Zato Komisija meni, da je ukrep namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa.

5.3.2.2   Natančno opredeljena pomoč

Natančno opredeljena pomoč

Nedelovanje trga

Nedelovanje trga

| (147) | Kot so navedli španski organi, je splošno priznano, da obstaja tveganje, da vsi sektorji prebivalstva ne bodo imeli koristi od digitalne televizije (težava socialne in regionalne kohezije). Nedelovanje trga lahko obstaja, kadar subjekti na trgu ne upoštevajo ustrezno pozitivnih učinkov digitalnega preklopa na družbo kot celoto, ker za to nimajo gospodarskih spodbud (pozitivni zunanji učinki). Poleg tega bi države članice v zvezi s socialno kohezijo morda želele zagotoviti, da imajo po izklopu analogne televizije dostop do digitalne televizije vsi državljani, zato se lahko odloči tudi za ukrepe za zagotovitev nadaljnjega ustreznega televizijskega pokritja na vseh geografskih območjih. |
| --- | --- |

(147)

Kot so navedli španski organi, je splošno priznano, da obstaja tveganje, da vsi sektorji prebivalstva ne bodo imeli koristi od digitalne televizije (težava socialne in regionalne kohezije). Nedelovanje trga lahko obstaja, kadar subjekti na trgu ne upoštevajo ustrezno pozitivnih učinkov digitalnega preklopa na družbo kot celoto, ker za to nimajo gospodarskih spodbud (pozitivni zunanji učinki). Poleg tega bi države članice v zvezi s socialno kohezijo morda želele zagotoviti, da imajo po izklopu analogne televizije dostop do digitalne televizije vsi državljani, zato se lahko odloči tudi za ukrepe za zagotovitev nadaljnjega ustreznega televizijskega pokritja na vseh geografskih območjih.

| (148) | Kot je že navedeno v sklepu o začetku postopka, Komisija ugotavlja obstoj nedelovanja trga, saj izdajatelji televizijskega programa niso pripravljeni kriti dodatnih stroškov razširitve pokritja, ki presega njihove predpisane obveznosti. Poleg tega naložb za zagotovitev sprejema digitalnih kanalov prek satelita za vse prebivalce območja II niso izvedli niti satelitske platforme niti zasebna gospodinjstva. Zato Komisija meni, da so lahko ljudje s stalnim prebivališčem na podeželskem območju popolnoma izključeni iz sprejema nekodiranega digitalnega televizijskega signala, če se digitalno pokritje v celoti prepusti tržnim silam, in da bi bila javna intervencija v obliki finančne pomoči posameznikom lahko koristna. |
| --- | --- |

(148)

Kot je že navedeno v sklepu o začetku postopka, Komisija ugotavlja obstoj nedelovanja trga, saj izdajatelji televizijskega programa niso pripravljeni kriti dodatnih stroškov razširitve pokritja, ki presega njihove predpisane obveznosti. Poleg tega naložb za zagotovitev sprejema digitalnih kanalov prek satelita za vse prebivalce območja II niso izvedli niti satelitske platforme niti zasebna gospodinjstva. Zato Komisija meni, da so lahko ljudje s stalnim prebivališčem na podeželskem območju popolnoma izključeni iz sprejema nekodiranega digitalnega televizijskega signala, če se digitalno pokritje v celoti prepusti tržnim silam, in da bi bila javna intervencija v obliki finančne pomoči posameznikom lahko koristna.

Tehnološka nevtralnost

Tehnološka nevtralnost

| (149) | V primerih digitalnega preklopa je načelo tehnološke nevtralnosti močno poudarjeno v več odločitvah Komisije (75). Načelo sta podprli tudi Splošno sodišče in Sodišče (76). |
| --- | --- |

(149)

V primerih digitalnega preklopa je načelo tehnološke nevtralnosti močno poudarjeno v več odločitvah Komisije (75). Načelo sta podprli tudi Splošno sodišče in Sodišče (76).

75

76

| (150) | Tehnologija bi morala biti običajno izbrana prek tehnološko nevtralnega razpisa, kot je to veljalo za druge države članice (77). Izvedba postopka oddaje javnega naročila je lahko draga in povzroči zamude pri izvajanju projekta. V nekaterih primerih tak postopek morda ni upravičen, če se lahko predhodno ugotovi, da se za zahtevane storitve lahko uporablja samo ena določena tehnologija ali jih lahko opravlja samo en določen ponudnik. Izbira določene tehnologije je zato lahko sprejemljiva, če je izbira utemeljena na podlagi rezultatov predhodne študije. Študija bi morala obravnavati merila oblikovanja cen in kakovosti. Ker bi odločitev o izbiri določene tehnologije preprečila konkurenco s strani drugih dobaviteljev, ki bi lahko predstavili svoje proizvode in predlagali cene, bi morali biti rezultati študije nedvoumni in trdni. |
| --- | --- |

(150)

Tehnologija bi morala biti običajno izbrana prek tehnološko nevtralnega razpisa, kot je to veljalo za druge države članice (77). Izvedba postopka oddaje javnega naročila je lahko draga in povzroči zamude pri izvajanju projekta. V nekaterih primerih tak postopek morda ni upravičen, če se lahko predhodno ugotovi, da se za zahtevane storitve lahko uporablja samo ena določena tehnologija ali jih lahko opravlja samo en določen ponudnik. Izbira določene tehnologije je zato lahko sprejemljiva, če je izbira utemeljena na podlagi rezultatov predhodne študije. Študija bi morala obravnavati merila oblikovanja cen in kakovosti. Ker bi odločitev o izbiri določene tehnologije preprečila konkurenco s strani drugih dobaviteljev, ki bi lahko predstavili svoje proizvode in predlagali cene, bi morali biti rezultati študije nedvoumni in trdni.

77

| (151) | Komisija je v preteklosti priznala, da je študija lahko podlaga za izbiro določene tehnološke rešitve (78). Vendar mora dokaze predložiti država članica, ki mora dokazati, da so rezultati študije dovolj trdni in je bila študija izvedena čim bolj neodvisno (79). |
| --- | --- |

(151)

Komisija je v preteklosti priznala, da je študija lahko podlaga za izbiro določene tehnološke rešitve (78). Vendar mora dokaze predložiti država članica, ki mora dokazati, da so rezultati študije dovolj trdni in je bila študija izvedena čim bolj neodvisno (79).

78

79

| (152) | V zvezi s tem so španski organi in Abertis predlagali več študij, ki se obravnavajo v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi s tem so španski organi in Abertis predlagali več študij, ki se obravnavajo v nadaljevanju.

Študije o stroških

Študije o stroških

| (153) | Organi Kastilje in Manče so trdili, da je bil preiskovani ukrep namenjen digitalni prizemni radiodifuziji na podlagi rezultatov predhodne študije, ki je bila izvedena pred sprejetjem Odloka. V „primerjalni socialno-ekonomski študiji“ (80), povzeti v uvodnih izjavah 59 do 61, je bilo ugotovljeno, da bi bila prizemna rešitev stroškovno najučinkovitejša. |
| --- | --- |

(153)

Organi Kastilje in Manče so trdili, da je bil preiskovani ukrep namenjen digitalni prizemni radiodifuziji na podlagi rezultatov predhodne študije, ki je bila izvedena pred sprejetjem Odloka. V „primerjalni socialno-ekonomski študiji“ (80), povzeti v uvodnih izjavah 59 do 61, je bilo ugotovljeno, da bi bila prizemna rešitev stroškovno najučinkovitejša.

80

| (154) | Na začetku študije je navedena količinska opredelitev prebivalstva, za katerega bi se lahko izbrala tehnološka možnost. Večina Kastilje in Manče spada na območje I, kjer je bil preklop na digitalno prizemno televizijo že izveden. V nekaterih primerih se območje I in območje II prekrivata. Študija navaja, da bi se morala zaradi tehničnih razlogov v teh regijah (ki so že delno opremljene z digitalno prizemno televizijo) upoštevati samo razširitev digitalne prizemne televizije. Študija je pri primerjavi satelitske tehnologije in digitalne prizemne televizije zato obravnavala samo okoli 9,8 % prebivalstva. Drugič, avtor študije meni, da v tej podskupini del prebivalstva poleg tega prejema regionalne televizijske storitve prek prizemne platforme. Brez nadaljnje ocene je bilo sklenjeno, da bi bilo za te storitve „bolj smiselno, da bi prebivalstvo sprejelo druge načine sprejema“. Nazadnje, za 2,85 % prebivalstva, tj. 57 510 prebivalcev v 689 vaseh, bi bilo treba razmisliti o drugi tehnologiji. |
| --- | --- |

(154)

Na začetku študije je navedena količinska opredelitev prebivalstva, za katerega bi se lahko izbrala tehnološka možnost. Večina Kastilje in Manče spada na območje I, kjer je bil preklop na digitalno prizemno televizijo že izveden. V nekaterih primerih se območje I in območje II prekrivata. Študija navaja, da bi se morala zaradi tehničnih razlogov v teh regijah (ki so že delno opremljene z digitalno prizemno televizijo) upoštevati samo razširitev digitalne prizemne televizije. Študija je pri primerjavi satelitske tehnologije in digitalne prizemne televizije zato obravnavala samo okoli 9,8 % prebivalstva. Drugič, avtor študije meni, da v tej podskupini del prebivalstva poleg tega prejema regionalne televizijske storitve prek prizemne platforme. Brez nadaljnje ocene je bilo sklenjeno, da bi bilo za te storitve „bolj smiselno, da bi prebivalstvo sprejelo druge načine sprejema“. Nazadnje, za 2,85 % prebivalstva, tj. 57 510 prebivalcev v 689 vaseh, bi bilo treba razmisliti o drugi tehnologiji.

| (155) | Na začetku študije so izračunani približni skupni stroški satelitske platforme, vključno s stroški namestitve sprejemnikov, predpostavkami, ki temeljijo na podatkih o trgu v zvezi s stroškom najema satelitskega transponderja, in stroški upravljanja in vzdrževanja za deset let, nato pa sledi primerjava teh stroškov z ocenjenimi skupnimi stroški prizemne platforme. Pri slednjih so vključeni stroški namestitve sprejemnikov in prizemnih oddajnikov ter stroški upravljanja in vzdrževanja za deset let. Skupni stroški za satelitsko rešitev bi tako znašali od 47 672 550 EUR in 97 646 800 EUR, za prizemno rešitev pa od 15 136 550 EUR in 17 224 350 EUR. |
| --- | --- |

(155)

Na začetku študije so izračunani približni skupni stroški satelitske platforme, vključno s stroški namestitve sprejemnikov, predpostavkami, ki temeljijo na podatkih o trgu v zvezi s stroškom najema satelitskega transponderja, in stroški upravljanja in vzdrževanja za deset let, nato pa sledi primerjava teh stroškov z ocenjenimi skupnimi stroški prizemne platforme. Pri slednjih so vključeni stroški namestitve sprejemnikov in prizemnih oddajnikov ter stroški upravljanja in vzdrževanja za deset let. Skupni stroški za satelitsko rešitev bi tako znašali od 47 672 550 EUR in 97 646 800 EUR, za prizemno rešitev pa od 15 136 550 EUR in 17 224 350 EUR.

Ocena

Ocena

| (156) | Organi so takrat imeli možnost, da organizirajo tehnološko nevtralen razpis ali vnaprej izberejo eno določeno tehnologijo na podlagi take študije o stroških. Organi so se tako morali odločiti, ali bi bilo vredno objaviti razpis za morebitne konkurente. Ob izvedbi odprtega razpisnega postopka bi agencija lahko izbirala med različnimi ponudbami, vključno z morebitnimi popusti, ki bi jih ponudili kandidati. Po drugi strani pa je opustitev takega postopka lahko upravičena, če se na podlagi študije dokaže, da je ob upoštevanju vseh mogočih popustov, ki bi jih lahko ponudili morebitni kandidati, izbira satelitske tehnologije nedvomno dražja ali ta ne izpolnjuje bistvenih kvalitativnih zahtev. Ker je študija potrebna samo zaradi utemeljitve opustitve razpisa, bi bilo treba dokazati bistvene razlike med stroški za obe platformi in trdnost teh dokazov. |
| --- | --- |

(156)

Organi so takrat imeli možnost, da organizirajo tehnološko nevtralen razpis ali vnaprej izberejo eno določeno tehnologijo na podlagi take študije o stroških. Organi so se tako morali odločiti, ali bi bilo vredno objaviti razpis za morebitne konkurente. Ob izvedbi odprtega razpisnega postopka bi agencija lahko izbirala med različnimi ponudbami, vključno z morebitnimi popusti, ki bi jih ponudili kandidati. Po drugi strani pa je opustitev takega postopka lahko upravičena, če se na podlagi študije dokaže, da je ob upoštevanju vseh mogočih popustov, ki bi jih lahko ponudili morebitni kandidati, izbira satelitske tehnologije nedvomno dražja ali ta ne izpolnjuje bistvenih kvalitativnih zahtev. Ker je študija potrebna samo zaradi utemeljitve opustitve razpisa, bi bilo treba dokazati bistvene razlike med stroški za obe platformi in trdnost teh dokazov.

| (157) | Študija nikakor ne izpolnjuje teh zahtev. Prvič, po zahtevi Komisije po informacijah iz leta 2011 so morali organi popraviti podatke, uporabljene v študiji. Ti popravki so privedli do povišanja stroškov centrov za razpošiljanje signala za okoli 65 % in tudi števila centrov za razpošiljanje signala, ki so bili dejansko potrebni za zagotovitev pričakovane razširitve. JCCM je trdila, da se ne glede na te nove številčne podatke rezultat primerjave med prizemnimi in satelitskimi tehnologijami za razpošiljanje signala ne spremeni. Dejansko se je ob upoštevanju teh novih številčnih podatkov stroškovna prednost tehnologije digitalne prizemne televizije zmanjšala ali se po nekaterih scenarijih celo spremenila v stroškovno prednost za satelitsko rešitev. Že to kaže na dejstvo, da podatki študije niso trdni. Organi bi morali te pomanjkljivosti prepoznati že takrat, če bi bili dovolj prizadevni. |
| --- | --- |

(157)

Študija nikakor ne izpolnjuje teh zahtev. Prvič, po zahtevi Komisije po informacijah iz leta 2011 so morali organi popraviti podatke, uporabljene v študiji. Ti popravki so privedli do povišanja stroškov centrov za razpošiljanje signala za okoli 65 % in tudi števila centrov za razpošiljanje signala, ki so bili dejansko potrebni za zagotovitev pričakovane razširitve. JCCM je trdila, da se ne glede na te nove številčne podatke rezultat primerjave med prizemnimi in satelitskimi tehnologijami za razpošiljanje signala ne spremeni. Dejansko se je ob upoštevanju teh novih številčnih podatkov stroškovna prednost tehnologije digitalne prizemne televizije zmanjšala ali se po nekaterih scenarijih celo spremenila v stroškovno prednost za satelitsko rešitev. Že to kaže na dejstvo, da podatki študije niso trdni. Organi bi morali te pomanjkljivosti prepoznati že takrat, če bi bili dovolj prizadevni.

| (158) | V zvezi z izračunom stroškov je bil v študiji uporabljen napačen pristop za izračun stroška satelitskega prenosa. V študiji se predvideva, da bi občinski organi zmogljivost satelitskega transponderja najeli pri satelitski platformi, upravljali pa bi jo sami. Izračun zato temelji na cenah najema zmogljivosti satelitskega transponderja, objavljenih za leto 2008. Te cene veljajo za posamezne povezave, zato ne upoštevajo nobenih količinskih popustov ali morebitnih pogajanj o ceni. Poleg tega bi pri objavi odprtega razpisa, kakor je bilo dokazano v zvezi s Kantabrijo, kot konkurent sodeloval tudi satelitski operater. Njegova ponudba bi temeljila na popolnoma drugačnem izračunu cene. Če pogodba pokriva celotno območje II v Kastilji in Manči, se lahko pričakuje, da bi taka ponudba vsebovala bistvene popuste na ceno za zmogljivost v primerjavi s posameznimi cenami najema. |
| --- | --- |

(158)

V zvezi z izračunom stroškov je bil v študiji uporabljen napačen pristop za izračun stroška satelitskega prenosa. V študiji se predvideva, da bi občinski organi zmogljivost satelitskega transponderja najeli pri satelitski platformi, upravljali pa bi jo sami. Izračun zato temelji na cenah najema zmogljivosti satelitskega transponderja, objavljenih za leto 2008. Te cene veljajo za posamezne povezave, zato ne upoštevajo nobenih količinskih popustov ali morebitnih pogajanj o ceni. Poleg tega bi pri objavi odprtega razpisa, kakor je bilo dokazano v zvezi s Kantabrijo, kot konkurent sodeloval tudi satelitski operater. Njegova ponudba bi temeljila na popolnoma drugačnem izračunu cene. Če pogodba pokriva celotno območje II v Kastilji in Manči, se lahko pričakuje, da bi taka ponudba vsebovala bistvene popuste na ceno za zmogljivost v primerjavi s posameznimi cenami najema.

| (159) | Poleg tega pristop iz študije napačno vodi do sklepov, ki niso v prid možnosti satelitske tehnologije (81):






  — | izračuni ne bi smeli temeljiti samo na skupni vsoti, ampak na neto sedanji vrednosti tekočih stroškov (82), |
| --- | --- | --- |

(159)

Poleg tega pristop iz študije napačno vodi do sklepov, ki niso v prid možnosti satelitske tehnologije (81):

81

—

izračuni ne bi smeli temeljiti samo na skupni vsoti, ampak na neto sedanji vrednosti tekočih stroškov (82),

82

| — | v študiji se pri potrebi po novih centrih za razpošiljanje signala digitalne prizemne televizije (in pri povezanih stroških) zanemarja eksponentna rast zaradi oddaljenosti zadnjih vasi, ki jih je treba pokriti, in se namesto nje upošteva linearna širitev, |
| --- | --- |

—

v študiji se pri potrebi po novih centrih za razpošiljanje signala digitalne prizemne televizije (in pri povezanih stroških) zanemarja eksponentna rast zaradi oddaljenosti zadnjih vasi, ki jih je treba pokriti, in se namesto nje upošteva linearna širitev,

| — | v študiji so bili izračunani letni stroški upravljanja in vzdrževanja v višini 3 % stroškov za opremo, medtem ko organi navajajo, da „so stroški za dve leti upravljanja in vzdrževanja ocenjeni na 20 % stroškov za opremo“ (tj. 10 % na leto). |
| --- | --- |

—

v študiji so bili izračunani letni stroški upravljanja in vzdrževanja v višini 3 % stroškov za opremo, medtem ko organi navajajo, da „so stroški za dve leti upravljanja in vzdrževanja ocenjeni na 20 % stroškov za opremo“ (tj. 10 % na leto).

| (160) | Zaradi tega se zdijo izračuni za digitalno prizemno televizijo preveč optimistični. Ta sklep je podprt s primerjavo stroškov za uvedbo digitalne prizemne televizije, ocenjenih v študiji, z denarjem, ki je bil naknadno dejansko porabljen. V študiji se ocenjuje, da bi najvišji stroški za uporabo digitalne prizemne televizije znašali približno 15–17 milijonov EUR. Vendar so organi Kastilje in Manče nato porabili 46 milijonov EUR za posodobitev digitalne prizemne televizije (skupaj z odhodki za namestitev satelitskih sprejemnikov, ko se je dejansko izkazalo, da digitalna prizemna televizija ni ekonomsko izvedljiva). |
| --- | --- |

(160)

Zaradi tega se zdijo izračuni za digitalno prizemno televizijo preveč optimistični. Ta sklep je podprt s primerjavo stroškov za uvedbo digitalne prizemne televizije, ocenjenih v študiji, z denarjem, ki je bil naknadno dejansko porabljen. V študiji se ocenjuje, da bi najvišji stroški za uporabo digitalne prizemne televizije znašali približno 15–17 milijonov EUR. Vendar so organi Kastilje in Manče nato porabili 46 milijonov EUR za posodobitev digitalne prizemne televizije (skupaj z odhodki za namestitev satelitskih sprejemnikov, ko se je dejansko izkazalo, da digitalna prizemna televizija ni ekonomsko izvedljiva).

Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (161) | Ocene iz študije niso trdne. Pri uporabi lastnih (čeprav posodobljenih) podatkov Kastilje in Manče se je prvotna prednost glede stroškov v prid omrežja digitalne prizemne televizije zmanjšala ali celo spremenila v prednost za satelitsko platformo (83). Študija ne upošteva možnosti popustov, ki bi jih ponudil satelitski operater v konkurenčnem postopku oddaje javnega naročila. Na podlagi navedenih okoliščin študija zato ne zagotavlja zadostnih dokazov, ki bi upravičili predhodno izbiro tehnologije digitalne prizemne televizije in opustitev izvedbe odprtega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(161)

Ocene iz študije niso trdne. Pri uporabi lastnih (čeprav posodobljenih) podatkov Kastilje in Manče se je prvotna prednost glede stroškov v prid omrežja digitalne prizemne televizije zmanjšala ali celo spremenila v prednost za satelitsko platformo (83). Študija ne upošteva možnosti popustov, ki bi jih ponudil satelitski operater v konkurenčnem postopku oddaje javnega naročila. Na podlagi navedenih okoliščin študija zato ne zagotavlja zadostnih dokazov, ki bi upravičili predhodno izbiro tehnologije digitalne prizemne televizije in opustitev izvedbe odprtega razpisnega postopka.

83

Druge študije o stroških

Druge študije o stroških

| (162) | Španska vlada je predložila notranjo študijo o možnosti zagotavljanja univerzalne storitve digitalne prizemne televizije z uporabo digitalne prizemne televizije ali satelita, ki jo je Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino (MITT) izvedlo julija 2007. Vendar ta študija ni bila na voljo avtonomnim skupnostim, na primer Kastilji in Manči, in je bila uporabljena le kot notranji dokument. Vsekakor Komisija meni, da predhodna študija, ki so jo predložili španski organi, kakor je navedeno v uvodni izjavi 62, ne dokazuje večvrednosti prizemne platforme v primerjavi s satelitsko platformo. Študija nasprotno navaja, da je bolj realna kombinacija tehnologij, in sicer bi to za območje II pomenilo 70 % satelitskega oddajanja in 30 % prizemnega oddajanja (84). Poleg tega študija ugotavlja, da bi se morala izbira določene tehnološke rešitve za razširitev pokritja analizirati glede na posamezno regijo, pri čemer se upoštevajo posebne topografske in demografske značilnosti vsake regije. Ta ugotovitev namesto predloga predhodne izbire določene tehnologije podpira potrebo po organizaciji tehnološko nevtralnega razpisa, da se določi, katera platforma je primernejša v posebnem primeru Kastilje in Manče. |
| --- | --- |

(162)

Španska vlada je predložila notranjo študijo o možnosti zagotavljanja univerzalne storitve digitalne prizemne televizije z uporabo digitalne prizemne televizije ali satelita, ki jo je Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino (MITT) izvedlo julija 2007. Vendar ta študija ni bila na voljo avtonomnim skupnostim, na primer Kastilji in Manči, in je bila uporabljena le kot notranji dokument. Vsekakor Komisija meni, da predhodna študija, ki so jo predložili španski organi, kakor je navedeno v uvodni izjavi 62, ne dokazuje večvrednosti prizemne platforme v primerjavi s satelitsko platformo. Študija nasprotno navaja, da je bolj realna kombinacija tehnologij, in sicer bi to za območje II pomenilo 70 % satelitskega oddajanja in 30 % prizemnega oddajanja (84). Poleg tega študija ugotavlja, da bi se morala izbira določene tehnološke rešitve za razširitev pokritja analizirati glede na posamezno regijo, pri čemer se upoštevajo posebne topografske in demografske značilnosti vsake regije. Ta ugotovitev namesto predloga predhodne izbire določene tehnologije podpira potrebo po organizaciji tehnološko nevtralnega razpisa, da se določi, katera platforma je primernejša v posebnem primeru Kastilje in Manče.

84

| (163) | V zvezi z dvema študijama o stroških, ki ju je predložila družba Abertis, je treba poudariti, da sta bili izvedeni leta 2010, dolgo zatem, ko so začeli veljati preiskovani ukrepi. Ne glede na to, ali bi se lahko šteli kot dovolj neodvisni in trdni, dejstvo, da sta bili izvedeni po izpodbijanih ukrepih, pomeni, da na njuni podlagi ni mogoče upravičiti tega, da je španska vlada izbirala digitalno prizemno televizijo in ni izvedla tehnološko nevtralnega razpisa. Komisija je od Astre prejela tudi ocene stroškov, ki dokazujejo, da je satelitska tehnologija stroškovno učinkovitejša. Zaradi istih razlogov se tudi te ocene niso upoštevale. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi z dvema študijama o stroških, ki ju je predložila družba Abertis, je treba poudariti, da sta bili izvedeni leta 2010, dolgo zatem, ko so začeli veljati preiskovani ukrepi. Ne glede na to, ali bi se lahko šteli kot dovolj neodvisni in trdni, dejstvo, da sta bili izvedeni po izpodbijanih ukrepih, pomeni, da na njuni podlagi ni mogoče upravičiti tega, da je španska vlada izbirala digitalno prizemno televizijo in ni izvedla tehnološko nevtralnega razpisa. Komisija je od Astre prejela tudi ocene stroškov, ki dokazujejo, da je satelitska tehnologija stroškovno učinkovitejša. Zaradi istih razlogov se tudi te ocene niso upoštevale.

| (164) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 161, v zvezi s študijo Kastilje in Manče tudi v drugih študijah ni bilo ugotovljeno, da je prizemna digitalna platforma v primerjavi z drugimi tehnološkimi rešitvami boljša v smislu kakovosti ali cene. Študije zato ne upravičujejo dejstva, da se JCCM ni odločila organizirati odprtega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(164)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 161, v zvezi s študijo Kastilje in Manče tudi v drugih študijah ni bilo ugotovljeno, da je prizemna digitalna platforma v primerjavi z drugimi tehnološkimi rešitvami boljša v smislu kakovosti ali cene. Študije zato ne upravičujejo dejstva, da se JCCM ni odločila organizirati odprtega razpisnega postopka.

Ustreznost in sorazmernost ukrepa

Ustreznost in sorazmernost ukrepa

| (165) | Ukrep se ne more šteti kot ustrezen zaradi več razlogov. |
| --- | --- |

(165)

Ukrep se ne more šteti kot ustrezen zaradi več razlogov.

| (166) | Zaradi dodelitve pomoči neposredno uveljavljenima operaterjema digitalne prizemne televizije Telecomu CLM in Abertisu ukrep ne upošteva drugih rešitev, ki bi lahko bile stroškovno učinkovitejše ali zagotovile kakovostnejšo rešitev. Kot omenjeno v prejšnjem oddelku, ni utemeljenega razloga za izključitev satelitske platforme. Dejstvo, da nekatera gospodinjstva na območju II sprejemajo nekodirane kanale prek satelita, dokazuje, da prizemna tehnologija ni vedno najučinkovitejša in najustreznejša platforma. Prav tako je navedeno, da so tudi v drugih državah članicah za digitalno televizijo izbrali satelitski prenos, celo na območjih, kjer je bila mogoča tudi prizemna rešitev (85). Poleg tega dejstvo, da je Astra sodelovala na tehnološko nevtralnem razpisu za razširitev pokritja z digitalno televizijo v Kantabriji in na njem tudi zmagala, kaže vsaj na to, da lahko satelitska platforma zagotavlja to storitev (86). |
| --- | --- |

(166)

Zaradi dodelitve pomoči neposredno uveljavljenima operaterjema digitalne prizemne televizije Telecomu CLM in Abertisu ukrep ne upošteva drugih rešitev, ki bi lahko bile stroškovno učinkovitejše ali zagotovile kakovostnejšo rešitev. Kot omenjeno v prejšnjem oddelku, ni utemeljenega razloga za izključitev satelitske platforme. Dejstvo, da nekatera gospodinjstva na območju II sprejemajo nekodirane kanale prek satelita, dokazuje, da prizemna tehnologija ni vedno najučinkovitejša in najustreznejša platforma. Prav tako je navedeno, da so tudi v drugih državah članicah za digitalno televizijo izbrali satelitski prenos, celo na območjih, kjer je bila mogoča tudi prizemna rešitev (85). Poleg tega dejstvo, da je Astra sodelovala na tehnološko nevtralnem razpisu za razširitev pokritja z digitalno televizijo v Kantabriji in na njem tudi zmagala, kaže vsaj na to, da lahko satelitska platforma zagotavlja to storitev (86).

85

86

| (167) | Nadalje, različne študije o stroških primerjajo samo digitalno prizemno televizijo in satelitske platforme. Ne upoštevajo drugih tehnoloških rešitev, kot so kabelska omrežja in IPTV. Slednja sicer ne more pokrivati celotnega ozemlja, vendar bi lahko bila kombinacija tehnologij, ki vključuje take platforme ter digitalno prizemno tehnologijo in satelitski prenos, učinkovitejša. |
| --- | --- |

(167)

Nadalje, različne študije o stroških primerjajo samo digitalno prizemno televizijo in satelitske platforme. Ne upoštevajo drugih tehnoloških rešitev, kot so kabelska omrežja in IPTV. Slednja sicer ne more pokrivati celotnega ozemlja, vendar bi lahko bila kombinacija tehnologij, ki vključuje take platforme ter digitalno prizemno tehnologijo in satelitski prenos, učinkovitejša.

| (168) | Ukrep ni ustrezen tudi zato, ker razlikuje med samimi operaterji digitalne prizemne tehnologije. Z neposredno izbiro uveljavljenih operaterjev digitalne prizemne tehnologije Telecoma CLM in Abertisa ukrep ne ugotavlja, ali bi lahko drugi operaterji digitalne prizemne televizije, kot je Radiodifusión, oddali cenejšo ali kakovostnejšo ponudbo. |
| --- | --- |

(168)

Ukrep ni ustrezen tudi zato, ker razlikuje med samimi operaterji digitalne prizemne tehnologije. Z neposredno izbiro uveljavljenih operaterjev digitalne prizemne tehnologije Telecoma CLM in Abertisa ukrep ne ugotavlja, ali bi lahko drugi operaterji digitalne prizemne televizije, kot je Radiodifusión, oddali cenejšo ali kakovostnejšo ponudbo.

| (169) | Primernost predhodne izbire operaterjev digitalne prizemne televizije je vprašljiva tudi zaradi omejitev zmogljivosti platform za digitalno prizemno televizijo. Medtem ko je bil v Španiji prehod z analogne televizije na digitalno prizemno televizijo v frekvenčnem pasu 800 MHz zaključen 3. aprila 2010, se je Španija leta 2011 odločila, da na dražbi proda frekvence v frekvenčnem pasu 800 MHz telekomunikacijskim operaterjem, da bi zagotovila skladnost s Sklepom št. 243/2012/EU. Posledično je bilo treba radiodifuzijo najpozneje do 1. januarja 2014 prenesti na druge kanale, prisotne na frekvencah pod 790 MHz. Ker to ustvarja dodatne stroške, je Španija 5. novembra 2011 priglasila dva ukrepa za gospodinjstva in izdajatelje televizijskega programa s proračunom od 600 do 800 milijonov EUR na območju I (za območje II ni bil priglašen še noben ukrep) (87). Ti stroški ne bi nastali, če bi bile izbrane druge platforme (IPTV, kabel ali satelit). V prihodnjih letih se pričakuje nadaljnji prenos na druge frekvence, da se omogoči večja zmogljivost za prihodnje mobilne tehnologije LTE, kar bo ustvarilo podobne stroške. |
| --- | --- |

(169)

Primernost predhodne izbire operaterjev digitalne prizemne televizije je vprašljiva tudi zaradi omejitev zmogljivosti platform za digitalno prizemno televizijo. Medtem ko je bil v Španiji prehod z analogne televizije na digitalno prizemno televizijo v frekvenčnem pasu 800 MHz zaključen 3. aprila 2010, se je Španija leta 2011 odločila, da na dražbi proda frekvence v frekvenčnem pasu 800 MHz telekomunikacijskim operaterjem, da bi zagotovila skladnost s Sklepom št. 243/2012/EU. Posledično je bilo treba radiodifuzijo najpozneje do 1. januarja 2014 prenesti na druge kanale, prisotne na frekvencah pod 790 MHz. Ker to ustvarja dodatne stroške, je Španija 5. novembra 2011 priglasila dva ukrepa za gospodinjstva in izdajatelje televizijskega programa s proračunom od 600 do 800 milijonov EUR na območju I (za območje II ni bil priglašen še noben ukrep) (87). Ti stroški ne bi nastali, če bi bile izbrane druge platforme (IPTV, kabel ali satelit). V prihodnjih letih se pričakuje nadaljnji prenos na druge frekvence, da se omogoči večja zmogljivost za prihodnje mobilne tehnologije LTE, kar bo ustvarilo podobne stroške.

87

| (170) | Poleg tega je bilo izpostavljeno, da frekvence četrte generacije mobilnih omrežij motijo signale digitalne prizemne televizije in da morajo gospodinjstva kupiti drage filtre za zaščito svojega signala digitalne prizemne televizije pred valovi LTE (88). Ni mogoče izključiti, da so podobne motnje splošnejša težava, ki ogroža prihodnjo ustreznost prizemne radiodifuzije, zlasti v okviru širše uvedbe dostopovnih omrežij naslednje generacije. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega je bilo izpostavljeno, da frekvence četrte generacije mobilnih omrežij motijo signale digitalne prizemne televizije in da morajo gospodinjstva kupiti drage filtre za zaščito svojega signala digitalne prizemne televizije pred valovi LTE (88). Ni mogoče izključiti, da so podobne motnje splošnejša težava, ki ogroža prihodnjo ustreznost prizemne radiodifuzije, zlasti v okviru širše uvedbe dostopovnih omrežij naslednje generacije.

88

| (171) | Španija je predložila dva druga argumenta za obrazložitev, zakaj bi bil satelitski prenos dražji od prenosa digitalne prizemne televizije. Prvič, izdajatelji televizijskega programa so na podlagi sporazumov s ponudniki vsebine ozemeljsko omejeni. Zagotovitev takega pogojnega dostopa bi bila pri satelitski tehnologiji dražja. Drugič, satelitska tehnologija ne bi bila opremljena za oddajanje velikega števila regionalnih kanalov. Te domneve niso bile podkrepljene z dokazi in jim nasprotuje dejstvo, da je kantabrijski projekt Astre vključeval profesionalni sistem pogojnega dostopa. Poleg tega bi bila satelitska tehnologija na podlagi izračunov stroškov, ki jih je izvedla Astra, še vedno cenejša, četudi bi bilo treba skleniti posamezne sporazume z vsako špansko regijo. V zvezi z regionalno radiodifuzijo Astra vztraja, da je število kanalov španske vlade, tj. 1 380, odločno pretirano (89). Na podlagi svojih izračunov znova trdi, da bi bila satelitska rešitev cenejša tudi, če bi bili vključeni regionalni in lokalni kanali. |
| --- | --- |

(171)

Španija je predložila dva druga argumenta za obrazložitev, zakaj bi bil satelitski prenos dražji od prenosa digitalne prizemne televizije. Prvič, izdajatelji televizijskega programa so na podlagi sporazumov s ponudniki vsebine ozemeljsko omejeni. Zagotovitev takega pogojnega dostopa bi bila pri satelitski tehnologiji dražja. Drugič, satelitska tehnologija ne bi bila opremljena za oddajanje velikega števila regionalnih kanalov. Te domneve niso bile podkrepljene z dokazi in jim nasprotuje dejstvo, da je kantabrijski projekt Astre vključeval profesionalni sistem pogojnega dostopa. Poleg tega bi bila satelitska tehnologija na podlagi izračunov stroškov, ki jih je izvedla Astra, še vedno cenejša, četudi bi bilo treba skleniti posamezne sporazume z vsako špansko regijo. V zvezi z regionalno radiodifuzijo Astra vztraja, da je število kanalov španske vlade, tj. 1 380, odločno pretirano (89). Na podlagi svojih izračunov znova trdi, da bi bila satelitska rešitev cenejša tudi, če bi bili vključeni regionalni in lokalni kanali.

89

| (172) | Komisija meni, da preiskovani ukrep ni upošteval načela tehnološke nevtralnosti. Kot je pojasnjeno zgoraj, ukrep ni sorazmeren in ni ustrezen instrument za zagotavljanje pokritja prebivalcem območja II v Kastilji in Manči z nekodiranimi kanali. |
| --- | --- |

(172)

Komisija meni, da preiskovani ukrep ni upošteval načela tehnološke nevtralnosti. Kot je pojasnjeno zgoraj, ukrep ni sorazmeren in ni ustrezen instrument za zagotavljanje pokritja prebivalcem območja II v Kastilji in Manči z nekodiranimi kanali.

Upravljanje in vzdrževanje omrežij

Upravljanje in vzdrževanje omrežij

| (173) | Ker stalno financiranje upravljanja in vzdrževanja subvencioniranih digitalnih prizemnih in satelitskih omrežij pomeni pomožno uporabo pomoči, se ne more šteti za tehnološko nevtralno. Usmerjeno je k ohranjanju centrov za radiodifuzijo signala prek prizemnih platform. Taka pomoč je zato tudi nezdružljiva. |
| --- | --- |

(173)

Ker stalno financiranje upravljanja in vzdrževanja subvencioniranih digitalnih prizemnih in satelitskih omrežij pomeni pomožno uporabo pomoči, se ne more šteti za tehnološko nevtralno. Usmerjeno je k ohranjanju centrov za radiodifuzijo signala prek prizemnih platform. Taka pomoč je zato tudi nezdružljiva.

| (174) | Vse prihodnje pomoči za upravljanje in vzdrževanje je treba priglasiti in morajo upoštevati načelo tehnološke nevtralnosti. |
| --- | --- |

(174)

Vse prihodnje pomoči za upravljanje in vzdrževanje je treba priglasiti in morajo upoštevati načelo tehnološke nevtralnosti.

5.3.2.3   Izogibanje nepotrebnim izkrivljanjem

Izogibanje nepotrebnim izkrivljanjem

| (175) | Medtem ko je lahko javna intervencija upravičena zaradi obstoja nekaterih nedelovanj trga in morebitnih kohezijskih težav, zasnova ukrepa po nepotrebnem izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(175)

Medtem ko je lahko javna intervencija upravičena zaradi obstoja nekaterih nedelovanj trga in morebitnih kohezijskih težav, zasnova ukrepa po nepotrebnem izkrivlja konkurenco.

Sklepna ugotovitev v zvezi s členom 107(3)(c) Pogodbe

Sklepna ugotovitev v zvezi s členom 107(3)(c) Pogodbe

| (176) | Komisija je sklenila, da preiskovani ukrep, vključno s stalno pomočjo, ni ustrezen, potreben in sorazmeren instrument za odstranitev opredeljenega nedelovanja trga. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je sklenila, da preiskovani ukrep, vključno s stalno pomočjo, ni ustrezen, potreben in sorazmeren instrument za odstranitev opredeljenega nedelovanja trga.

5.3.3   Člen 106(2) Pogodbe

Člen 106(2) Pogodbe

| (177) | Izvzetje iz člena 106(2) se uporablja za državno nadomestilo za stroške zagotavljanja javne storitve. Nacionalni (ali regionalni) organi morajo jasno opredeliti storitev splošnega gospodarskega pomena in za njeno izvajanje pooblastiti posebno podjetje. |
| --- | --- |

(177)

Izvzetje iz člena 106(2) se uporablja za državno nadomestilo za stroške zagotavljanja javne storitve. Nacionalni (ali regionalni) organi morajo jasno opredeliti storitev splošnega gospodarskega pomena in za njeno izvajanje pooblastiti posebno podjetje.

| (178) | V formalnem postopku španski organi niso predložili argumentov ali dokazov, zakaj bi moral biti ukrep razglašen za združljivega na podlagi člena 106(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(178)

V formalnem postopku španski organi niso predložili argumentov ali dokazov, zakaj bi moral biti ukrep razglašen za združljivega na podlagi člena 106(2) Pogodbe.

| (179) | Da se lahko uporabi člen 106(2) Pogodbe, morajo nacionalni (ali regionalni) organi jasno opredeliti storitev splošnega gospodarskega pomena in za njeno izvajanje pooblastiti posebno podjetje. V španski zakonodaji ni akta o pooblastitvi v zvezi s storitvijo splošnega gospodarskega pomena za uvedbo digitalne prizemne televizije, niti takega akta niso sprejeli španski organi. Prvič, v skladu s špansko zakonodajo upravljanje prizemnega omrežja ni javna storitev. V zakonu o telekomunikacijah iz leta 1998 (90) je navedeno, da so telekomunikacijske storitve, vključno z upravljanjem podpornih radiotelevizijskih omrežij, storitve splošnega pomena, vendar nimajo statusa javnih storitev (91). Enaka opredelitev je navedena v sedanjem zakonu o telekomunikacijah (92). Storitve prenosa v zvezi s televizijsko radiodifuzijo, tj. prenos signalov skozi telekomunikacijska omrežja, se štejejo za telekomunikacijske storitve in so tako storitve splošnega pomena, ne pa tudi javne storitve (93). |
| --- | --- |

(179)

Da se lahko uporabi člen 106(2) Pogodbe, morajo nacionalni (ali regionalni) organi jasno opredeliti storitev splošnega gospodarskega pomena in za njeno izvajanje pooblastiti posebno podjetje. V španski zakonodaji ni akta o pooblastitvi v zvezi s storitvijo splošnega gospodarskega pomena za uvedbo digitalne prizemne televizije, niti takega akta niso sprejeli španski organi. Prvič, v skladu s špansko zakonodajo upravljanje prizemnega omrežja ni javna storitev. V zakonu o telekomunikacijah iz leta 1998 (90) je navedeno, da so telekomunikacijske storitve, vključno z upravljanjem podpornih radiotelevizijskih omrežij, storitve splošnega pomena, vendar nimajo statusa javnih storitev (91). Enaka opredelitev je navedena v sedanjem zakonu o telekomunikacijah (92). Storitve prenosa v zvezi s televizijsko radiodifuzijo, tj. prenos signalov skozi telekomunikacijska omrežja, se štejejo za telekomunikacijske storitve in so tako storitve splošnega pomena, ne pa tudi javne storitve (93).

90

91

92

93

| (180) | Poleg tega so določbe iz zakona o telekomunikacijah tehnološko nevtralne. Telekomunikacije so opredeljene kot prenos signalov skozi katero koli telekomunikacijsko omrežje, brez izrecne navedbe prizemnega omrežja (94). Poleg tega je v členu 3 zakona opredeljeno, da je eden od ciljev zakona čim bolj spodbujati tehnološko nevtralnost ureditve. |
| --- | --- |

(180)

Poleg tega so določbe iz zakona o telekomunikacijah tehnološko nevtralne. Telekomunikacije so opredeljene kot prenos signalov skozi katero koli telekomunikacijsko omrežje, brez izrecne navedbe prizemnega omrežja (94). Poleg tega je v členu 3 zakona opredeljeno, da je eden od ciljev zakona čim bolj spodbujati tehnološko nevtralnost ureditve.

94

| (181) | Čeprav se javna storitev radiodifuzije šteje za javno storitev, te opredelitve ni mogoče razširiti na upravljanje določene podporne platforme. Poleg tega v primeru več platform prenosa ene od njih ni mogoče šteti za „temeljno“ platformo za prenos signalov. Zato bi bila očitna napaka, če bi bilo v španski zakonodaji določeno, da je uporaba določene platforme za prenos signalov javna storitev. |
| --- | --- |

(181)

Čeprav se javna storitev radiodifuzije šteje za javno storitev, te opredelitve ni mogoče razširiti na upravljanje določene podporne platforme. Poleg tega v primeru več platform prenosa ene od njih ni mogoče šteti za „temeljno“ platformo za prenos signalov. Zato bi bila očitna napaka, če bi bilo v španski zakonodaji določeno, da je uporaba določene platforme za prenos signalov javna storitev.

| (182) | Ugotovljeno je bilo, da upravljanje prizemnih omrežij na podlagi španske zakonodaje ne pomeni javne storitve. Nadalje španski organi niso jasno opredelili upravljanja prizemne platforme kot javne storitve, zato za zagotavljanje take javne storitve niso pooblastili določenega operaterja platforme. |
| --- | --- |

(182)

Ugotovljeno je bilo, da upravljanje prizemnih omrežij na podlagi španske zakonodaje ne pomeni javne storitve. Nadalje španski organi niso jasno opredelili upravljanja prizemne platforme kot javne storitve, zato za zagotavljanje take javne storitve niso pooblastili določenega operaterja platforme.

| (183) | Poleg tega španski organi niso predložili dokaza o aktu, na podlagi katerega so za izvajanje storitev pooblastili obe upravičenki, tj. družbi Abertis in Telecom CLM. |
| --- | --- |

(183)

Poleg tega španski organi niso predložili dokaza o aktu, na podlagi katerega so za izvajanje storitev pooblastili obe upravičenki, tj. družbi Abertis in Telecom CLM.

| (184) | Zato v tem primeru ne velja izvzetje iz člena 106(2), ki se uporablja za državno nadomestilo za stroške zagotavljanja javne storitve. |
| --- | --- |

(184)

Zato v tem primeru ne velja izvzetje iz člena 106(2), ki se uporablja za državno nadomestilo za stroške zagotavljanja javne storitve.

5.3.4   Obstoječa pomoč

Obstoječa pomoč

| (185) | Abertis izpostavlja, da so uporabo prizemnega omrežja za radiodifuzijo na območju II skoraj izključno financirale španske avtonomne skupnosti z javnimi sredstvi na podlagi zakonodaje iz leta 1982, tj. pred pristopom Španije k Evropski gospodarski skupnosti leta 1986. Zato bi se shema po mnenju družbe Abertis lahko štela za del stalnega javnega financiranja upravljanja lokalnih prizemnih omrežij in bi se zato morala šteti kot obstoječa pomoč. |
| --- | --- |

(185)

Abertis izpostavlja, da so uporabo prizemnega omrežja za radiodifuzijo na območju II skoraj izključno financirale španske avtonomne skupnosti z javnimi sredstvi na podlagi zakonodaje iz leta 1982, tj. pred pristopom Španije k Evropski gospodarski skupnosti leta 1986. Zato bi se shema po mnenju družbe Abertis lahko štela za del stalnega javnega financiranja upravljanja lokalnih prizemnih omrežij in bi se zato morala šteti kot obstoječa pomoč.

| (186) | Financiranje regij, namenjeno razširitvi prizemnega omrežja, se je res začelo v zgodnjih osemdesetih letih prejšnjega stoletja, vendar takrat na trgu ni bilo zasebnih izdajateljev televizijskega programa. Razširjena infrastruktura je bila zato namenjena samo potrebam javnega izdajatelja televizijskega programa, ki je že imel tako obveznost zagotavljanja signala večini prebivalstva. Poleg tega je bila prizemna televizija takrat edina platforma za prenos televizijskega signala v Španiji. Posledično razširitev edinega razpoložljivega omrežja ni izkrivljala konkurence z drugimi platformami. |
| --- | --- |

(186)

Financiranje regij, namenjeno razširitvi prizemnega omrežja, se je res začelo v zgodnjih osemdesetih letih prejšnjega stoletja, vendar takrat na trgu ni bilo zasebnih izdajateljev televizijskega programa. Razširjena infrastruktura je bila zato namenjena samo potrebam javnega izdajatelja televizijskega programa, ki je že imel tako obveznost zagotavljanja signala večini prebivalstva. Poleg tega je bila prizemna televizija takrat edina platforma za prenos televizijskega signala v Španiji. Posledično razširitev edinega razpoložljivega omrežja ni izkrivljala konkurence z drugimi platformami.

| (187) | Od takrat sta se zakonodaja in tehnologija razvili, nastale so nove platforme za radiodifuzijo in na trg so vstopili novi subjekti, zlasti zasebni izdajatelji televizijskega programa. Ker so se upravičenec in splošne razmere javnega financiranja znatno spremenili, preiskovanega ukrepa ni mogoče šteti kot spremembo zgolj formalne ali upravne vrste. Ta sprememba namreč vpliva na dejansko vsebino izvorne sheme, zato jo je treba šteti za novo shemo pomoči (95). Preklop z analogne na digitalno televizijo je postal mogoč šele po nedavnem tehnološkem napredku, zato je to nov pojav. Španski organi bi morali zato priglasiti to novo pomoč. |
| --- | --- |

(187)

Od takrat sta se zakonodaja in tehnologija razvili, nastale so nove platforme za radiodifuzijo in na trg so vstopili novi subjekti, zlasti zasebni izdajatelji televizijskega programa. Ker so se upravičenec in splošne razmere javnega financiranja znatno spremenili, preiskovanega ukrepa ni mogoče šteti kot spremembo zgolj formalne ali upravne vrste. Ta sprememba namreč vpliva na dejansko vsebino izvorne sheme, zato jo je treba šteti za novo shemo pomoči (95). Preklop z analogne na digitalno televizijo je postal mogoč šele po nedavnem tehnološkem napredku, zato je to nov pojav. Španski organi bi morali zato priglasiti to novo pomoč.

95

5.4   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (188) | Komisija meni, da financiranje, ki ga je Španija, tj. regionalna vlada Kastilje in Manče in občinski organi, dodelila prizemnim omrežnim operaterjem za posodobitev in digitalizacijo njihovih omrežij, prek katerih zagotavljajo nekodirane televizijske kanale na območju II, pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Pomoč ni združljiva s skupnim trgom. Poleg tega pomoč ni bila priglašena Komisiji, kot določa člen 108(3) Pogodbe, in se je izvajala nezakonito, brez dovoljenja Komisije. Zato jo je treba izterjati od prizemnih omrežnih operaterjev. |
| --- | --- |

(188)

Komisija meni, da financiranje, ki ga je Španija, tj. regionalna vlada Kastilje in Manče in občinski organi, dodelila prizemnim omrežnim operaterjem za posodobitev in digitalizacijo njihovih omrežij, prek katerih zagotavljajo nekodirane televizijske kanale na območju II, pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Pomoč ni združljiva s skupnim trgom. Poleg tega pomoč ni bila priglašena Komisiji, kot določa člen 108(3) Pogodbe, in se je izvajala nezakonito, brez dovoljenja Komisije. Zato jo je treba izterjati od prizemnih omrežnih operaterjev.

| (189) | Komisija poleg tega meni, da je nezdružljiva tudi stalna pomoč za upravljanje in vzdrževanje digitaliziranega omrežja, ki je bila dodeljena brez razpisa ali na podlagi razpisa, ki tehnološko ni bil nevtralen. Poleg tega ta pomoč ni bila priglašena Komisiji, kot določa člen 108(3) Pogodbe, in se je izvajala nezakonito, brez dovoljenja Komisije. Zato jo je treba izterjati od operaterjev. |
| --- | --- |

(189)

Komisija poleg tega meni, da je nezdružljiva tudi stalna pomoč za upravljanje in vzdrževanje digitaliziranega omrežja, ki je bila dodeljena brez razpisa ali na podlagi razpisa, ki tehnološko ni bil nevtralen. Poleg tega ta pomoč ni bila priglašena Komisiji, kot določa člen 108(3) Pogodbe, in se je izvajala nezakonito, brez dovoljenja Komisije. Zato jo je treba izterjati od operaterjev.

| (190) | Vse prihodnje pomoči za vzdrževanje in upravljanje je treba priglasiti in morajo upoštevati načelo tehnološke nevtralnosti. |
| --- | --- |

(190)

Vse prihodnje pomoči za vzdrževanje in upravljanje je treba priglasiti in morajo upoštevati načelo tehnološke nevtralnosti.

6.   IZTERJAVA

IZTERJAVA

6.1   POTREBA PO UKINITVI POMOČI

| (191) | V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (96), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (97). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (98). |
| --- | --- |

(191)

V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (96), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (97). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (98).

96

97

98

| (192) | V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (99) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(192)

V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (99) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

99

| (193) | Ker je financiranje posodobitve in digitalizacije prizemne platforme ter posledično vzdrževanje in upravljanje, ki se Španiji dodeljuje od obdobja 2008–2009, nezakonita in nezdružljiva pomoč, bi se moralo od Španije zato zahtevati, da izterja nezdružljivo pomoč, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu pred dodelitvijo pomoči. |
| --- | --- |

(193)

Ker je financiranje posodobitve in digitalizacije prizemne platforme ter posledično vzdrževanje in upravljanje, ki se Španiji dodeljuje od obdobja 2008–2009, nezakonita in nezdružljiva pomoč, bi se moralo od Španije zato zahtevati, da izterja nezdružljivo pomoč, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu pred dodelitvijo pomoči.

6.2   PREJEMNIKI DRŽAVNE POMOČI IN KOLIČINSKA OPREDELITEV POMOČI

| (194) | Družbi Telecom CLM in Abertis sta neposredni upravičenki pomoči. Vsi zneski iz naslednjih uvodnih izjav temeljijo na informacijah, ki so bile predložene Komisiji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, sta družbi Telecom CLM in Abertis prejeli 13,2 milijona EUR oz. 250 000 milijonov EUR za posodobitev njunih centrov za razpošiljanje signala. Poleg tega je bila družba Telecom CLM brez javnega razpisa izbrana za gradnjo novih centrov za razpošiljanje signala za občinske organe, šest centrov pa je prešlo v njeno last (2,26 milijona EUR). |
| --- | --- |

(194)

Družbi Telecom CLM in Abertis sta neposredni upravičenki pomoči. Vsi zneski iz naslednjih uvodnih izjav temeljijo na informacijah, ki so bile predložene Komisiji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, sta družbi Telecom CLM in Abertis prejeli 13,2 milijona EUR oz. 250 000 milijonov EUR za posodobitev njunih centrov za razpošiljanje signala. Poleg tega je bila družba Telecom CLM brez javnega razpisa izbrana za gradnjo novih centrov za razpošiljanje signala za občinske organe, šest centrov pa je prešlo v njeno last (2,26 milijona EUR).

| (195) | V primerih, ko občinski organi ostajajo lastniki opreme digitalne prizemne televizije, so jo kupili od družbe Telecom CLM ali Abertis. Tudi v tem primeru sta družbi neposredni upravičenki, saj sta bili za dobavo digitalne opreme ter/ali zagotavljanje upravljanja in vzdrževanja izbrani neposredno (tj. brez javnega razpisa). Dejansko so bila javna sredstva v višini približno 32,6 milijona EUR obema družbama dodeljena brez javnega razpisa (100). |
| --- | --- |

(195)

V primerih, ko občinski organi ostajajo lastniki opreme digitalne prizemne televizije, so jo kupili od družbe Telecom CLM ali Abertis. Tudi v tem primeru sta družbi neposredni upravičenki, saj sta bili za dobavo digitalne opreme ter/ali zagotavljanje upravljanja in vzdrževanja izbrani neposredno (tj. brez javnega razpisa). Dejansko so bila javna sredstva v višini približno 32,6 milijona EUR obema družbama dodeljena brez javnega razpisa (100).

100

| (196) | Od družb Telecom CLM in Abertis je treba izterjati nezakonito in nezdružljivo pomoč. |
| --- | --- |

(196)

Od družb Telecom CLM in Abertis je treba izterjati nezakonito in nezdružljivo pomoč.

| (197) | Stalna pomoč je namenjena vzdrževanju in upravljanju omrežij digitalne prizemne televizije. Upravičenci do take pomoči za vzdrževanje in upravljanje so operaterji teh omrežij. Družbi Telecom CLM in Abertis sta za obdobje 2009–2011 prejeli 6,5 milijona EUR. Zato je treba od teh omrežnih operaterjev izterjati pomoč in naknadno izplačano dodatno pomoč. |
| --- | --- |

(197)

Stalna pomoč je namenjena vzdrževanju in upravljanju omrežij digitalne prizemne televizije. Upravičenci do take pomoči za vzdrževanje in upravljanje so operaterji teh omrežij. Družbi Telecom CLM in Abertis sta za obdobje 2009–2011 prejeli 6,5 milijona EUR. Zato je treba od teh omrežnih operaterjev izterjati pomoč in naknadno izplačano dodatno pomoč.

| (198) | Kadar so posamezni upravičenci prejeli financiranje, ki ni presegalo pragov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (101), tako financiranje ne pomeni državne pomoči, če so izpolnjeni vsi pogoji iz navedene uredbe, zato ga ni treba izterjati. |
| --- | --- |

(198)

Kadar so posamezni upravičenci prejeli financiranje, ki ni presegalo pragov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (101), tako financiranje ne pomeni državne pomoči, če so izpolnjeni vsi pogoji iz navedene uredbe, zato ga ni treba izterjati.

101

| (199) | Izterjava se mora izvajati od datuma, ko so upravičenci prejeli ugodnost, tj. ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu, do datuma dejanske izterjave pa se morajo zaračunavati obresti. |
| --- | --- |

(199)

Izterjava se mora izvajati od datuma, ko so upravičenci prejeli ugodnost, tj. ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu, do datuma dejanske izterjave pa se morajo zaračunavati obresti.

7.   ZAKLJUČEK

ZAKLJUČEK

| (200) | Komisija ugotavlja, da je Kraljevina Španija nezakonito izvajala pomoč za operaterje prizemne televizijske platforme za razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih Kastilje in Manče, pri čemer je kršila člen 108(3) Pogodbe. Pomoč, vključno s (stalno) pomočjo za upravljanje in vzdrževanje, se mora izterjati od operaterjev platforme, ki so neposredni upravičenci. To vključuje tudi občinske organe, kadar delujejo kot operaterji platform – |
| --- | --- |

(200)

Komisija ugotavlja, da je Kraljevina Španija nezakonito izvajala pomoč za operaterje prizemne televizijske platforme za razširitev pokritja z digitalno prizemno televizijo na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih Kastilje in Manče, pri čemer je kršila člen 108(3) Pogodbe. Pomoč, vključno s (stalno) pomočjo za upravljanje in vzdrževanje, se mora izterjati od operaterjev platforme, ki so neposredni upravičenci. To vključuje tudi občinske organe, kadar delujejo kot operaterji platform –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki je bila dodeljena operaterjema prizemne televizijske platforme, tj. Telecomu CLM in Abertisu za posodobitev centrov za razpošiljanje signala, gradnjo novih centrov za razpošiljanje signala in zagotavljanje digitalnih storitev ter/ali upravljanje in vzdrževanje na območju II Kastilje in Manče ter jo je Španija izvajala nezakonito, saj je pri tem kršila člen 108(3) PDEU, ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme iz člena 1, ne pomeni pomoči, če je takrat, ko je bila dodeljena, izpolnjevala pogoje iz uredbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (102) in se je uporabljala takrat, ko je bila pomoč dodeljena.

Člen 3

1.   Španija nezdružljivo pomoč, dodeljeno na podlagi sheme iz člena 1, izterja od družb Telecom CLM in Abertis.

2.   Za vsote, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bile dane na razpolago upravičencem, do datuma dejanske izterjave zaračunavajo obresti.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (103).

4.   Španija prekliče vsa neizplačana plačila pomoči na podlagi sheme iz člena 1 od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 4

1.   Izterjava pomoči, dodeljene na podlagi sheme iz člena 1, je takojšnja in učinkovita.

2.   Španija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

3.   Španija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu predloži Komisiji naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek pomoči, ki ga je prejel vsak upravičenec iz člena 1; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek pomoči, ki ga je prejel vsak upravičenec iz člena 1;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca;

| (c) | podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičencev zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičencev zahtevalo vračilo pomoči.

4.   Španija obvešča Komisijo o napredku nacionalnih ukrepov, ki so bili sprejeti za izvajanje tega sklepa, dokler ni pomoč, dodeljena na podlagi sheme iz člena 1, v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije nemudoma predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih upravičenci že povrnili.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 1. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf

2

(3)  
  UL C 335, 11.12.2010, str. 8.

3

(4)  Sklep Komisije 2014/489/EU z dne 19. junija 2013 o državni pomoči SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)) Kraljevine Španije za uvedbo digitalne prizemne televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih (zunaj avtonomne skupnosti Kastilja in Manča) (UL L 217, 23.7.2014, str. 52).

4

(5)  Astra je prekinitev pogodbe izpodbijala pred sodiščem prve stopnje v Santanderju (postopek št. 1728/2009), ki je 23. decembra 2011 kantabrijskim organom odredilo, da Astri izplačajo odškodnino za neupravičeno prekinitev pogodbe. Sodišče ni odkrilo nikakršne kršitve pogodbe s strani Astre, ki bi upravičevalo prekinitev pogodbe. Po mnenju sodišča je bil eden od razlogov za prekinitev pogodbe odločitev centralne vlade Španije, da razvije nacionalno strategijo za digitalno prizemno televizijo. Glej sodbo št. 000313/2011 Sodišča prve stopnje v Santanderju.

5

(6)  Koncesija vključuje dodelitev frekvence za prizemno radiodifuzijo.

6

(7)  Televizija prek internetnega protokola (IPTV) je izraz, ki se nanaša na distribucijske sisteme televizije in video signalov prek elektronskega komunikacijskega omrežja z uporabo internetnega protokola.

7

(8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Kako digitalno dividendo pretvoriti v družbeno korist in gospodarsko rast (COM(2009) 586) vključuje predlog, da naj bi države članice prenehale uporabljati frekvenčni pas 800 MHz za storitve radiodifuzije z visokimi močmi in do datuma, ki bi se določil na ravni EU, v celoti izvedle odločbo EU o tehnični uskladitvi.

8

(9)  Za Francijo glej, na primer, državno pomoč N 666/2009 – Sprememba sheme pomoči N 111/2006 za družbo DTT, za Slovaško državno pomoč N 671/09 – Preklop na digitalno televizijsko radiodifuzijo na Slovaškem ter za Španijo državno pomoč SA.28685 (2011/NN) – Sprejem digitalne televizije v Kantabriji. Prav tako je treba poudariti, da na preiskovanih oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Španiji („Območje II“) ni bilo vedno mogoče zagotoviti televizijskega signala prek platforme digitalne prizemne televizije, zato je bil na nekaterih območjih izbran satelitski prenos, in sicer za prenos med centri in tudi prenos do nekaterih gospodinjstev (za več informacij glej oddelek 2.2.2.). V tem sklepu se vse te namestitve še vedno obravnavajo kot „prizemne“.

9

(10)  Glej Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra, zlasti člen 6(4) (UL L 81, 21.3.2012, str. 7).

10

(11)  Glej Odločitev Komisije SA.32619, Odškodnina za sprostitev digitalne dividende (UL C 213, 19.7.2012, str. 41). Zaradi zapletenosti reorganizacije storitev in uporabe spektra je Španija zaprosila za odstopanje od datuma izvedbe člena 6(4) Sklepa št. 243/2012/EU.

11

(12)  Približno 26 nacionalnih nekodiranih kanalov in približno 30 regionalnih nekodiranih kanalov.

12

(13)  [...].

13

(14)  Vzpostavila je obveznost, da morajo zasebni izdajatelji televizijskega programa na svojem območju pokritja do navedenega datuma doseči 96 % prebivalstva, medtem ko so morali javni izdajatelji televizijskega programa na svojem območju pokritja doseči 98 % prebivalstva. Na območju I so morali izdajatelji televizijskega programa pokriti te deleže prebivalstva z digitalno prizemno televizijo in sami kriti stroške digitalizacije. Zato državna pomoč ni bila potrebna.

14

(15)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf

15

(16)  Pozneje razdeljeni v faze I, II in III.

16

(17)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf

17

(18)  Odločitev o razporeditvi sredstev za razvoj širokopasovne televizije in digitalizacijo televizije na območju II je bila prepuščena regionalnim organom.

18

(19)  Okvirni sporazumi med MITT in avtonomnimi skupnostmi so bili leta 2006 podpisani v okviru načrta Avanza.

19

(20)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf

20

(21)  Glej na primer andaluzijske dodatke na: http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf.

21

(22)  Skupaj je bilo med organi v zvezi z razširitvijo pokritja sklenjenih več kot 600 sporazumov – okvirnih sporazumov, dodatkov itd.

22

(23)  Vlada Kastilje in Manče je sklenila, da ne bi imela časa organizirati javnega razpisa v časovnem okviru Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo. Za primerjavo glej Prilogi II – Notranja študija JCCM o izvajanju Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo v Kastilji in Manči, str. 31.

23

(24)  Vlada Kastilje in Manče: Izvajanje načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo v Kastilji in Manči, predstavitev Evropske komisije, 27. oktobra 2010.

24

(25)  Občine so lastnice opreme in plačati morajo stroške upravljanja in vzdrževanja za prvi dve leti delovanja.

25

(26)  Sporazum o sodelovanju med JCCM in občino Caspueñas, str. 76.

26

(27)  Na podlagi sporazumov o prenosu opreme digitalne prizemne televizije, sklenjenih 17. maja 2013. To naj bi zagotovilo upravljanje in vzdrževanje opreme digitalne prizemne televizije po končanem dvoletnem obdobju iz sporazumov o sodelovanju. Vendar je v primeru treh sporazumov o sodelovanju družba Abertis ostala lastnica opreme digitalne prizemne televizije.

27

(28)  Občinski organi so za posodobitev svojih omrežij družbama TelecomCLM in Abertis plačali 32,6 milijona EUR.

28

(29)  Sporazumi o sodelovanju zajemajo dve leti upravljanja in vzdrževanja. To znaša 4,5 milijona EUR za občinske organe in 2 milijona EUR za operaterje. Notranja študija JCCM o izvajanju Nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo v Kastilji in Manči, str. 53.

29

(30)  Glej zlasti sodbi v zadevi T-21/06, Nemčija proti Komisiji, (DVB-T Brandenburg), ZOdl. 2009, str. II-197, točka 69 in zadevi T-177/07, Mediaset SpA proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-2341.

30

(31)  V primeru Kastilje in Manče organi niso oporekali temu, da je treba ukrep obravnavati kot storitev splošnega gospodarskega pomena. Prav tako ne bi izpolnil meril iz sodbe Altmark, saj med drugim ni akta o pooblastitvi, upravičenci niso bili izbrani na podlagi odprtega razpisa in organ nadomestila ni izračunal na podlagi stroškov, ki bi jih plačalo podjetje z dobrim upravljanjem za opravljanje takšnih storitev.

31

(32)  Občinski organi so v zadnjih desetletjih prvotno vzpostavili lastne centre za analogno razpošiljanje signala. Prejeli so javno financiranje za digitalizacijo te infrastrukture.

32

(33)  Predložitev vlade Kastilje in Manče Evropski komisiji (zadeva C24/2010) – uvedba digitalne prizemne televizije na oddaljenih in manj urbaniziranih območjih v Kastilji in Manči, poslano dne 6. junija 2014.

33

(34)  Vendar je to v nasprotju z dokumenti, ki jih je predložila Španija. Člen 7 sporazuma o prenosu opreme digitalne prizemne televizije med družbo TelecomCLM in JCCM na primer navaja storitve digitalne prizemne televizije, ki jih zagotavlja operater na območju II. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 73, je JCCM sama trdila, da je treba družbi Abertis in TelecomCLM obravnavati kot operaterja omrežja na območju II. To je tudi v nasprotju z dejavnostmi operaterjev, kot so podrobno opisane v uvodnih izjavah 113 do 120.

34

(35)  Dr. Julian Seseña: „Extensión de la cobertura de la señal TDT en Castilla – La Mancha: Estudio comparativo socio-económico de opciones tecnológicas“, september 2008, izvedeno za regionalno vlado Kastilje in Manče (JCCM).

35

(36)  Poleg tega JCCM trdi, da poznejša naknadna primerjalna razčlenitev stroškov potrjuje sklep, da bi bila prizemna rešitev boljša od satelitske rešitve. Ta razčlenitev se ujema s študijami, ki jih je JCCM že pred tem predložila Komisiji, in kaže, da čeprav je bila prvotna naložba za prizemno rešitev nekoliko višja od naložbe v satelitsko rešitev, bi bila prizemna rešitev od četrtega lega gospodarsko učinkovitejša od platforme, ki jo je ponudila Astra. Za ta izračun je JCCM uporabila predpostavke stroškov, ki jih je Astra predstavila v memorandumu z dne 10. novembra 2011.

36

(37)  Trenutno je na seznamu v evidenci okrog 900 operaterjev.

37

(38)  JCCM se je odločila namestiti satelitske storitve v redko poseljenih središčih na območju II, kjer ni centra za razpošiljanje signala ali so bili stroški digitalizacije obstoječe prizemne infrastrukture previsoki. Z občinskimi organi se je sklenilo sto sporazumov o sodelovanju, kar je omogočilo namestitev satelitskim prejemnikov v vsako gospodinjstvo, to pa je bilo ceneje od vzpostavljanja novega centra za razpošiljanje signala.

38

(39)  Razlog za to izključitev naj bi bila izognitev digitalizaciji centra, ki je bil že zajet v okviru uradne obveznosti za pokritje z digitalno prizemno televizijo, ki so jo imeli izdajatelji televizijskega programa na območju II.

39

(40)  60-odstotna pokritost prebivalstva v regiji bi se lahko (na podlagi določenih parametrov razpošiljanja signala) dosegla le z 8–12 centri za razpošiljanje signala, lociranimi na obdobjih glavnih mest v regiji. Družba Radiodifusión takih centrov nima. Vsi ti centri za razpošiljanje signala so bili v zadnjih 10 letih dozdevno del uradnega načrta pokritja za izdajatelje televizijskega programa. Vendar noben nacionalni, regionalni ali lokalni javni urad ne bi razmišljal o digitalizaciji takih centrov, saj so bili že vključeni v uradni načrt pokritja za razširitev digitalne prizemne televizije v regiji.

40

(41)  JCCM je predložil dva primera sporazumov o sodelovanju, sklenjenih z družbo Abertis.

41

(42)  Odstavek 22 predložitve družbe Abertis Telecom z dne 31. januarja 2011.

42

(43)  Astra navaja svojo notranjo študijo o stroških, predloženo skupaj s pritožbo, ki je bila pripravljena novembra 2008. V študiji so primerjani stroški razširitve pokritja ob uporabi obeh tehnologij – prizemne in satelitske. Predpostavke študije se razlikujejo od predpostavk, ki jih Španija in Abertis navajata v zvezi z več vidiki, med drugim glede stroškov satelitskih krožnikov in nujnega nakupa zunanjih sprejemnikov za sprejem digitalne prizemne televizije. Študija ugotavlja, da razširitev pokritja prek satelita ne bi bila nujno dražja od razširitve ob uporabi prizemne tehnologije.

43

(44)  Abertis se za primerjavo ustreznih stroškov uporabe digitalne prizemne televizije in satelitske tehnologije pri zagotavljanju digitalnih televizijskih storitev na območju II sklicuje na svojo študijo o stroških, izvedeno januarja 2010. Ta študija navaja, da bi skupni stroški uporabe tehnologije digitalne prizemne televizije znašali okrog 286 milijonov EUR v desetletnem obdobju, medtem ko bi skupni stroški uporabe satelitske tehnologije v enakem obdobju znašali približno 532 milijonov EUR.

44

(45)  SA.28599 – C(2013) 3204 final z dne 19. junija 2013.

45

(46)  Take smernice so del zadevnih dokumentov centralne vlade. V okvirnih sporazumih, sklenjenih decembra 2008, z naslovom Okvirni sporazum o sodelovanju med Ministrstvom za industrijo, turizem in trgovino ter avtonomno skupnostjo [...] za razvoj nacionalnega načrta prehoda na digitalno prizemno televizijo je zlasti določen seznam dejavnosti, ki jih bodo centralni in regionalni organi financirali, da bi dosegli pokritje z digitalno televizijo, enako obstoječemu pokritju z analogno televizijo. Na eni strani navajajo obstoječe centre za razpošiljanje signala, ki so jih posodobili izdajatelji televizijskega programa (centri digitalne prizemne televizije na območju I), po drugi pa se sklicujejo na „razširjene lokacije pokritja“ – dodatne centre, ki jih bo treba uporabiti za zagotovitev enakega prodora digitalne televizije. Ker je za obstoj centrov za razpošiljanje signala potrebna zgolj digitalna prizemna tehnologija, se zdi očitno, da načrtovani ukrepi zadevajo le digitalno prizemno tehnologijo. Poleg tega se dodatki k okvirnim sporazumom, ki so bili podpisani med oktobrom in decembrom 2009, nanašajo na financiranje razširitve pokritja. V opredelitvi pojma „dejanje za razširitev pokritja“ se izrecno sklicujejo zgolj na prizemno tehnologijo.

46

(47)  Na srečanjih z avtonomnimi skupnostmi je MITT izrazil, da si prizadeva zagotoviti digitalno prizemno televizijo tudi na območju II. To potrjuje predstavitev, ki je javno dostopna na spletu in pod katero se je podpisalo MITT: http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. To potrjujejo tudi navedbe avtonomnih skupnosti, predložene kot odgovor na zahtevo Komisije po informacijah. Avtonomne skupnosti se v svojih odgovorih izrecno sklicujejo na nacionalni načrt prehoda, ki je bil sprejet s Kraljevim odlokom št. 944/2005, in na načrt Avanza. Glej na primer odgovor Estremadure: „V skladu s Kraljevim odlokom št. 944/2005 ... o odobritvi nacionalnega tehničnega načrta za digitalno prizemno televizijo, ki določa lokalno pobudo v zvezi z razširitvijo pokritja z digitalno prizemno televizijo ...“

47

(48)  Odločitve Komisije N 622/2003, Digitalisierungsfonds Avstrija, C25/2004, DVB-T Berlin Brandenburg (točka 62), C34/2006, DVB-T Severno Porenje-Vestfalija (točka 83), in C52/2005, Mediaset (točka 96).

48

(49)  Zadeva T-196/04, Ryanair Ltd proti Komisiji Evropskih skupnosti, ZOdl. 2007, str. II-2379, točka 88.

49

(50)  Glej združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) in Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) proti Evropski komisiji, ZOdl. 2011, str. II-1311, točka 115, v kateri Sodišče navaja: „[to], da neka dejavnost s strani zasebnih subjektov ni zagotovljena ali da ni dobičkonosna, nista upoštevni merili pri opredelitvi te dejavnosti za gospodarsko.“

50

(51)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL C 8, 11.1.2012, str. 4).

51

(52)  Zadevi C-364/92, SAT/Eurocontrol, Recueil 1994, str. I-43, točke 19 do 30, in C-113/07 P, Selex, ZOdl. 2009, str. I-2207.

52

(53)  Zadeva C-343/95, Calì & Figli, Recueil 1997, str. I-1547, točka 22.

53

(54)  Zadeva T-155/04, Selex, ZOdl. 2006, str. II-4797, točke 73 do 82, potrjena z zadevo C-113/07, Selex, ZOdl. 2009, str. I-2307.

54

(55)  Kot je določeno v oddelku 2.1.3., morajo javni izdajatelji televizijskega programa pokrivati 98 % prebivalstva in morajo zato območje II pokrivati s svojimi sredstvi. Poleg tega se nacionalni javni televizijski kanali RTVE in regionalni javni kanali prenašajo prek drugega omrežja. Medtem ko zasebni izdajatelji televizijskega programa uporabljajo signal enofrekvenčnega omrežja (Single Frequency Network – SFN), javni izdajatelji televizijskega programa uporabljajo omrežje Red Global Española (RGE). Zaradi teh razlik je za prizemne objekte potrebna drugačna oprema za obe omrežji.

55

(56)  Ker je lokalni operater, kot je Radiodifusión, razpošiljal signal nacionalnih izdajateljev televizijskega programa, bi se lahko prijavil za regionalne subvencije. Vendar ni bil organiziran noben javni razpis, na katerega bi se lahko prijavili morebitni operaterji in predložili svoje ponudbe. Ravno nasprotno, regionalni organi bi morali prevzeti pobudo in poiskati centre za razpošiljanje signala, ki so prenašali signal nacionalnih izdajateljev televizijskega programa, in jim ponuditi pomoč za digitalizacijo. V zvezi s tem je družba Radiodifusión opozorila, da tudi med ponovnim prenašanjem televizijskega signala javna uprava nikoli ni stopila v stik z njo, da bi razpravljali o morebitnem financiranju digitalizacije njenega omrežja.

56

(57)  Zaradi sporazumov o prenosu opreme digitalne prizemne televizije je bila v nekaterih primerih oprema, ki jo je kupila družba Telecom CLM (s sredstvi JCCM), vrnjena JCCM po dveh letih upravljanja.

57

(58)  [...].

58

(59)  Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, Abertis prevladuje na trgu prenosa nekodiranih televizijskih signalov na prizemni platformi na območju I in prek hčerinskega Hispasata na območju III. Z razširitvijo dosega digitalne prizemne televizije na območje II ostaja zagotavljanje nekodiranih televizijskih signalov po celotni državi pod nadzorom Abertisa. Vstop Astre na območje II bi lahko v prihodnosti povzročil tudi večjo konkurenčnost med platformami na območjih I in III. Podobno obstajajo številne študije, iz katerih so razvidne koristi v smislu znižanja cen in zvišanja kakovosti storitve, ko je na televizijski trg v ZDA vstopila satelitska televizija. Pred satelitsko televizijo so imela na lokalnih geografskih območjih monopolno moč kabelska podjetja. Glej na primer Chenghuan Sean Chu, Učinek satelitske televizije na cene kabelske televizije in kakovost proizvoda, RAND Journal of Economics, Vol. 41, št. 4, zima 2010, str. 730–764.

59

(60)  Zadeva C-52/05, Digitalni sprejemniki v Italiji, UL C 118, 19.5.2006, str. 10, in UL L 147, 8.6.2007, str. 1.

60

(61)  Nekaj primerov družb, ki so zmagale na razpisih: Tredess je proizvajalec opreme za digitalni prenos, ki je del skupine Televes, ki prav tako proizvaja digitalne satelitske televizijske sprejemnike, antene in krožnike (glej http://www.tredess.com in http://www.televes.es). Podobno: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es/negocios/infraestructuras/telecomunicaciones/) Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi in Telecom CLM.

61

(62)  Razpisi na območju II za razširitev pokritja pogosto zahtevajo rešitve na ključ, za katere so potrebne integracija, vgradnja in dobava več komponent opreme (krožnik, antena, oddajnik, satelitski sprejemnik). V večini primerov je predložena rešitev vključevala opremo v obliki satelitskega sprejemnika za sprejem digitalnega signala, ki so ga izdajatelji televizijskega programa razpošiljali prek satelita.

62

(63)  Organi Kastilje in Manče niso mogli predložiti primera ponudbe, ki bi jo oddal drug telekomunikacijski operater. Nekaj ponudb so predložili „monterji telekomunikacijskega omrežja“, vendar so bili izključeni, ker niso vpisani kot telekomunikacijski operaterji.

63

(64)  Na primer Antena 3, la Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas.

64

(65)  Analiza televizijskega trga, ki jo je predložila Španija v priglasitvi ukrepa: Odškodnina za sprostitev digitalne dividende v Španiji, SA.32619 (2011/N).

65

(66)  Zadeva T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 2000, str. II-3207.

66

(67)  COM(2002) 263 final, „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse“, COM(2003) 541 final, „Sporočilo Komisije o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo (od digitalnega „preklopa“ do analognega „izklopa“)“ in COM(2005) 204 final, „Sporočilo Komisije o pospeševanju prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo“.

67

(68)  Glej „Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009“, COM(2005) 107 final.

68

(69)  Glej opombo 68, COM(2003) 541 final.

69

(70)  Glej med drugim N622/03, Sklad za digitalizacijo („Digitalisierungsfonds“) – Avstrija (UL C 228, 17.9.2005, str. 12); C-5/04, Uvedba digitalne prizemne televizije (DVB-T) v Berlin-Brandenburgu – Nemčija (UL L 200, 22.7.2006, str. 14); C-4/04, Digitalna prizemna televizija na Švedskem (UL L 112, 30.4.2007, str. 77); C-2/05, Digitalni sprejemniki v Italiji (UL L 147, 8.6.2007, str. 1); N270/06, Subvencije za digitalne sprejemnike pri API – Italija (UL C 80, 13.4.2007, str. 3); N107/07, Subvencije za IdTV – Italija (UL C 246, 20.10.2007, str. 2); C-4/06, Uvedba digitalne zemne televizije (DVB-T) v Severnem Porenju-Vestfaliji (UL L 236, 3.9.2008, str. 10); SA.28685, Vzpostavitev digitalne televizije v Kantabriji – Španija (UL C 119, 24.4.2012, str. 1).

70

(71)  Glej uvodno izjavo 132 Odločbe Komisije o državni pomoči C-5/04 – Uvedba digitalne prizemne televizije (DVB-T) v Berlin-Brandenburgu – Nemčija (UL L 200, 22.7.2006, str. 14).

71

(72)  COM(2002) 263 final, „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse.“

72

(73)  COM(2003) 541 final, Sporočilo o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo (od digitalnega „preklopa“ do analognega „izklopa“), in COM(2005) 204 final, Sporočilo Komisije o pospeševanju prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo.

73

(74)  COM(2005) 229 final, z dne 1. junija 2005.

74

(75)  Glej opombo 56.

75

(76)  Zadeve T-8/06 FAB, Fernsehen aus Berlin GmbH proti Komisiji Evropskih skupnosti, ZOdl. 2009, str. II-4293, C-544/09 P, Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, sodba z dne 15. septembra 2011, še ni objavljena, T-177/07, Mediaset SpA proti Evropski komisiji, ZOdl. 2010, str. II-2341, in C-403/10 P, Mediaset SpA proti Evropski komisiji, sodba z dne 28. julija 2011, še ni objavljena.

76

(77)  Glej opombo 7.

77

(78)  Na podlagi študije je bila na primer upravičena izbira določene tehnologije v primeru širokopasovne povezave, glej Odločitev Komisije N 222/06 – Pomoč za premostitev digitalnega razkoraka na Sardiniji (UL C 68, 24.3.2007, str. 6).

78

(79)  Združeno kraljestvo je za zagotavljanje lokalne televizije izbralo digitalno prizemno televizijo na podlagi predhodne študije, ki jo je izvedel njen regulativni organ OFCOM, in na podlagi predhodnega posvetovanja s subjekti na trgu. Na podlagi tega Komisija ni vztrajala pri izvajanju tehnološko nevtralnega razpisa. SA.33980 (2012/N) – Lokalna televizija v Združenem kraljestvu.

79

(80)  Glej opombo 34.

80

(81)  V študiji je še več drugih pomanjkljivosti. V njej na primer ni dovolj dobro utemeljeno, zakaj se je upoštevalo le 2,85 % prebivalstva Kastilje in Manče. Ta predpostavka vpliva na stroškovno učinkovitost obeh platform.

81

(82)  Neto sedanja vrednost upošteva, ali so se plačila izvedla danes ali v prihodnosti (prihodnji prihodki/odhodki se diskontirajo). Razlika med stroški prizemne in satelitske tehnologije se zmanjša s preprosto uvedbo precej konservativne 4-odstotne diskontne stopnje.

82

(83)  Na podlagi lastnih izračunov Komisije ob upoštevanju posodobljenih podatkov obstaja razlika pri obeh stroškovnih scenarijih, in sicer je optimistična ocena za satelitsko tehnologijo 36 466 648 EUR in 60 542 411 EUR za prizemno tehnologijo, pesimistična ocena za satelitsko tehnologijo pa 56 760 211 EUR in 65 155 166 EUR za prizemno tehnologijo. Ti izračuni temeljijo na treh elementih, ki so dopolnjevali študijo Kastilje in Manče: (1) upoštevanje pristopa neto sedanje vrednosti za tekoče stroške v obdobju desetih let, (2) število novih centrov za razpošiljanje signala, da se zagotovi pričakovano dodatno pokritje, in (3) popravljena raven stroškov upravljanja in vzdrževanja. Razlikovanje med „optimističnim“ in „pesimističnim“ scenarijem izhaja iz izvirne študije Kastilje in Manče.

83

(84)  Razlikuje med 15 % prizemnega oddajanja, vključno z dodatno opremo za odpravo odboja, in 15 % prizemnega oddajanja z odbojem (stran 34 študije).

84

(85)  Npr. Francija, Združeno kraljestvo, Italija in Slovaška.

85

(86)  Kot je nadalje poudarjeno v sodbi nacionalnega sodišča. Glej opombo 5.

86

(87)  Glej opombo 11.

87

(88)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/

88

(89)  Po ocenah Astre je skupno število lokalnih kanalov, ki se trenutno oddajajo, manjše od 415.

89

(90)  Zakon 11/1998, z dne 24. aprila, splošni zakonu o telekomunikacijah.

90

(91)  Med drugim storitve, povezane z javno obrambo, civilno zaščito in upravljanjem telefonskega omrežja.

91

(92)  Zakon 32/2003, z dne 3. novembra, splošni zakon o telekomunikacijah.

92

(93)  Člen 2(1) tega zakona določa: „Telekomunikacijske storitve so storitve splošnega pomena, ki se zagotavljajo na podlagi pravil o svobodni konkurenci.“

93

(94)  V Prilogi II k Zakonu 32/2003 sta navedeni natančni in tehnološko nevtralni opredelitvi „telekomunikacij“ in „elektronskega komunikacijskega omrežja“. „Telekomunikacije: vsakršen prenos, oddajanje ali sprejem znakov, signalov, besedil, slik in zvokov ali kakršnih koli informacij prek žice, radia, elektrike, optike ali drugih elektromagnetnih sistemov.“
  „Elektronsko komunikacijsko omrežje: prenosni sistemi in, kadar je to primerno, komutacijska ali usmerjalna oprema ter drugi viri, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni, ki omogočajo prenos signalov po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi (vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko radiodifuzijo, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih informacij.“

94

(95)  Zadevi T-195/01 in T-207/01, Gibraltar, Recueil 2002, str. II-2309, točke 109 do 111.

95

(96)  Zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

96

(97)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

97

(98)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 64 in 65.

98

(99)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

99

(100)  Če lahko Španija za posamezne primere dokaže, da je bil izveden postopek oddaje javnega naročila za dobavo opreme, bi se ta znesek izključil iz izterjatve.

100

(101)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

101

de minimis

(102)  Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

102

(103)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

103

---

PRILOGA

Podatki o prejetih zneskih pomoči, ki jih je treba vrniti oziroma so že bili povrnjeni

| Identiteta upravičenca | Skupni znesek pomoči, prejete na podlagi sheme (*1) | Skupni znesek pomoči, ki jo je treba izterjati (*1)

  (Glavnica) | Skupni že povrnjeni znesek (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti pri izterjavi |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identiteta upravičenca

Skupni znesek pomoči, prejete na podlagi sheme (*1)

Skupni znesek pomoči, ki jo je treba izterjati (*1)

(Glavnica)

Skupni že povrnjeni znesek (*1)

Glavnica

Obresti pri izterjavi

---

(*1)  V milijonih nacionalne valute.

---

SMERNICE

| 17.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/85

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/1386

z dne 2. avgusta 2016

o spremembi Smernice ECB/2013/7 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2016/23)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 5.1, 12.1 in 14.3 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Splošno kakovost podatkov o imetjih vrednostnih papirjev, ki jih poročajo nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta je euro, je treba oceniti na ravni vhodnih podatkov (o posameznih vrednostnih papirjih) in na ravni izhodnih podatkov (posameznih in agregiranih). Da se zagotovi popolnost, točnost in skladnost statistike imetij vrednostnih papirjev, je treba opredeliti okvir za upravljanje kakovosti podatkov. Okvir za upravljanje kakovosti podatkov za statistiko imetij vrednostnih papirjev bi moral določiti odgovornosti NCB držav članic, katerih valuta je euro, za kakovost izhodnih podatkov o imetjih vrednostnih papirjev in, kjer je ustrezno, odgovornosti upravljavcev baze podatkov statistike imetij vrednostnih papirjev Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), tj. Evropske centralne banke (ECB) in centralne banke Deutsche Bundesbank. |
| --- | --- |

(1)

Splošno kakovost podatkov o imetjih vrednostnih papirjev, ki jih poročajo nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta je euro, je treba oceniti na ravni vhodnih podatkov (o posameznih vrednostnih papirjih) in na ravni izhodnih podatkov (posameznih in agregiranih). Da se zagotovi popolnost, točnost in skladnost statistike imetij vrednostnih papirjev, je treba opredeliti okvir za upravljanje kakovosti podatkov. Okvir za upravljanje kakovosti podatkov za statistiko imetij vrednostnih papirjev bi moral določiti odgovornosti NCB držav članic, katerih valuta je euro, za kakovost izhodnih podatkov o imetjih vrednostnih papirjev in, kjer je ustrezno, odgovornosti upravljavcev baze podatkov statistike imetij vrednostnih papirjev Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), tj. Evropske centralne banke (ECB) in centralne banke Deutsche Bundesbank.

| (2) | Postopek, ki ga NCB uporabljajo za preverjanje izvirnih podatkov, je ključen za zagotavljanje kakovosti podatkov o imetjih vrednostnih papirjev na ravni vhodnih podatkov. Izmenjava informacij o nacionalnih postopkih lahko NCB pomaga, da izboljšajo svojo organizacijo z upoštevanjem dobre prakse drugih NCB. |
| --- | --- |

(2)

Postopek, ki ga NCB uporabljajo za preverjanje izvirnih podatkov, je ključen za zagotavljanje kakovosti podatkov o imetjih vrednostnih papirjev na ravni vhodnih podatkov. Izmenjava informacij o nacionalnih postopkih lahko NCB pomaga, da izboljšajo svojo organizacijo z upoštevanjem dobre prakse drugih NCB.

| (3) | Okvir za upravljanje kakovosti podatkov za statistiko imetij vrednostnih papirjev bi moral vsebovati cilje upravljanja kakovosti podatkov, ki predstavljajo referenčna merila za ocenjevanje kakovosti izhodnih podatkov, in merila za upravljanje kakovosti podatkov, ki merijo stopnjo, do katere je bil dosežen posamezen cilj upravljanja kakovosti podatkov. Ta so potrebna za določitev in prednostno razvrstitev izhodnih podatkov, ki jih je treba preveriti za vsak cilj upravljanja kakovosti podatkov. Okvir za upravljanje kakovosti podatkov bi moral prav tako temeljiti na pragovih upravljanja kakovosti podatkov, ki opredeljujejo najnižjo raven preverjanja, ki ga je treba opraviti v povezavi s posameznim ciljem upravljanja kakovosti podatkov. Zaradi metodoloških in praktičnih razlik pri pripravi referenčnih podatkov se s cilji upravljanja kakovosti podatkov napake v izhodnih podatkih ne ugotovijo vedno, ampak se lahko ugotovijo samo primeri, ko je treba obdelane izhodne podatke dodatno preveriti. Kadar upravljavci baze podatkov statistike imetij vrednostnih papirjev ESCB postavijo vprašanja NCB, bi tako morale NCB ta vprašanja razvrstiti in nanje pisno odgovoriti v roku, primernem glede na to razvrstitev. |
| --- | --- |

(3)

Okvir za upravljanje kakovosti podatkov za statistiko imetij vrednostnih papirjev bi moral vsebovati cilje upravljanja kakovosti podatkov, ki predstavljajo referenčna merila za ocenjevanje kakovosti izhodnih podatkov, in merila za upravljanje kakovosti podatkov, ki merijo stopnjo, do katere je bil dosežen posamezen cilj upravljanja kakovosti podatkov. Ta so potrebna za določitev in prednostno razvrstitev izhodnih podatkov, ki jih je treba preveriti za vsak cilj upravljanja kakovosti podatkov. Okvir za upravljanje kakovosti podatkov bi moral prav tako temeljiti na pragovih upravljanja kakovosti podatkov, ki opredeljujejo najnižjo raven preverjanja, ki ga je treba opraviti v povezavi s posameznim ciljem upravljanja kakovosti podatkov. Zaradi metodoloških in praktičnih razlik pri pripravi referenčnih podatkov se s cilji upravljanja kakovosti podatkov napake v izhodnih podatkih ne ugotovijo vedno, ampak se lahko ugotovijo samo primeri, ko je treba obdelane izhodne podatke dodatno preveriti. Kadar upravljavci baze podatkov statistike imetij vrednostnih papirjev ESCB postavijo vprašanja NCB, bi tako morale NCB ta vprašanja razvrstiti in nanje pisno odgovoriti v roku, primernem glede na to razvrstitev.

| (4) | Poleg tega je bila Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) spremenjena z namenom, da se poveča obseg razpoložljivih informacij o imetjih vrednostnih papirjev v bančnih skupinah in zahteva poročanje dodatnih atributov. Smernico ECB/2013/7 (3) je prav tako treba spremeniti, ker opredeljuje postopke, ki jih morajo NCB upoštevati pri poročanju ECB. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je bila Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) spremenjena z namenom, da se poveča obseg razpoložljivih informacij o imetjih vrednostnih papirjev v bančnih skupinah in zahteva poročanje dodatnih atributov. Smernico ECB/2013/7 (3) je prav tako treba spremeniti, ker opredeljuje postopke, ki jih morajo NCB upoštevati pri poročanju ECB.

| (5) | Zato je treba Smernico ECB/2013/7 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba Smernico ECB/2013/7 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica ECB/2013/7 se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Področje uporabe
  Ta smernica določa obveznosti NCB poročati ECB statistiko imetij vrednostnih papirjev, zbrano v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), in okvir za upravljanje kakovosti podatkov za to statistiko, ki je namenjen za zagotovitev popolnosti, točnosti in skladnosti izhodnih podatkov z dosledno uporabo pravil o standardih kakovosti za te podatke.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe

Ta smernica določa obveznosti NCB poročati ECB statistiko imetij vrednostnih papirjev, zbrano v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), in okvir za upravljanje kakovosti podatkov za to statistiko, ki je namenjen za zagotovitev popolnosti, točnosti in skladnosti izhodnih podatkov z dosledno uporabo pravil o standardih kakovosti za te podatke.“;

| 2. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2
  Opredelitev pojmov
  Če ni drugače določeno, se v tej smernici uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), skupaj z naslednjimi opredelitvami pojmov:






  1. | ‚vhodni podatki‘ pomenijo podatke, ki se poročajo ECB; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Opredelitev pojmov

Če ni drugače določeno, se v tej smernici uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), skupaj z naslednjimi opredelitvami pojmov:

1.

‚vhodni podatki‘ pomenijo podatke, ki se poročajo ECB;

| 2. | ‚izhodni podatki‘ pomenijo podatke, ki jih ustvari ECB v okviru statistike imetij vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

2.

‚izhodni podatki‘ pomenijo podatke, ki jih ustvari ECB v okviru statistike imetij vrednostnih papirjev;

| 3. | ‚upravljanje kakovosti podatkov‘ pomeni zagotavljanje, preverjanje in ohranjanje kakovosti izhodnih podatkov z uporabo ciljev upravljanja kakovosti podatkov, meril za upravljanje kakovosti podatkov in pragov upravljanja kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

3.

‚upravljanje kakovosti podatkov‘ pomeni zagotavljanje, preverjanje in ohranjanje kakovosti izhodnih podatkov z uporabo ciljev upravljanja kakovosti podatkov, meril za upravljanje kakovosti podatkov in pragov upravljanja kakovosti podatkov;

| 4. | ‚baza podatkov statistike imetij vrednostnih papirjev Evropskega sistema centralnih bank‘ ali ‚SHSDB‘ pomeni tehnični mehanizem za pripravo podatkov, zbranih na podlagi te smernice in Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ki ga upravljata ECB in Deutsche Bundesbank; |
| --- | --- |

4.

‚baza podatkov statistike imetij vrednostnih papirjev Evropskega sistema centralnih bank‘ ali ‚SHSDB‘ pomeni tehnični mehanizem za pripravo podatkov, zbranih na podlagi te smernice in Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ki ga upravljata ECB in Deutsche Bundesbank;

| 5. | ‚cilj upravljanja kakovosti podatkov‘ pomeni referenčno merilo za ocenjevanje kakovosti izhodnih podatkovnih virov; |
| --- | --- |

5.

‚cilj upravljanja kakovosti podatkov‘ pomeni referenčno merilo za ocenjevanje kakovosti izhodnih podatkovnih virov;

| 6. | ‚merilo za upravljanje kakovosti podatkov‘ pomeni statistični kazalnik, ki meri raven, do katere je bil dosežen posamezen cilj upravljanja kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

6.

‚merilo za upravljanje kakovosti podatkov‘ pomeni statistični kazalnik, ki meri raven, do katere je bil dosežen posamezen cilj upravljanja kakovosti podatkov;

| 7. | ‚prag upravljanja kakovosti podatkov‘ pomeni najnižjo raven preverjanja, ki ga je treba opraviti, da bi bile izpolnjene zahteve okvira za upravljanje kakovosti podatkov glede posameznega cilja upravljanja kakovosti podatkov.“; |
| --- | --- |

7.

‚prag upravljanja kakovosti podatkov‘ pomeni najnižjo raven preverjanja, ki ga je treba opraviti, da bi bile izpolnjene zahteve okvira za upravljanje kakovosti podatkov glede posameznega cilja upravljanja kakovosti podatkov.“;

| 3. | v členu 3 se naslov nadomesti z naslednjim:
  „Obveznosti poročanja NCB v zvezi z imetji vrednostnih papirjev s kodo ISIN za podatke po sektorjih“; |
| --- | --- |

3.

v členu 3 se naslov nadomesti z naslednjim:

„Obveznosti poročanja NCB v zvezi z imetji vrednostnih papirjev s kodo ISIN za podatke po sektorjih“;

| 4. | v členu 3 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   NCB zbirajo in poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih predložijo poročevalske enote za podatke po sektorjih, po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s shemami poročanja iz dela 1 (tabele 1 do 3) in dela 2 (tabele 1 do 3) Priloge I ter v skladu s standardi za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej, za naslednje vrste instrumentov: dolžniške vrednostne papirje (F.31 in F.32); delnice, ki kotirajo na borzi (F.511), in delnice ali enote investicijskih skladov (F.521 in F.522).
  Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja in: (i) finančne transakcije ob koncu četrtletja za referenčno četrtletje ali (ii) podatke ob koncu meseca ali koncu četrtletja, ki so potrebni za izpeljavo finančnih transakcij, kakor je določeno v odstavku 2. NCB poročajo tudi stanja ob koncu leta, kakor je določeno v členu 3(2b) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), v skladu s shemo poročanja iz dela 3 (tabele 1 do 2) Priloge I.
  Finančne transakcije ali podatki, potrebni za izpeljavo finančnih transakcij, ki jih dejanske poročevalske enote poročajo NCB v skladu z delom 1 poglavja 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), se merijo, kakor je določeno v delu 3 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).


  2.   NCB poročajo ECB podatke, navedene v odstavku 1, za naslednja referenčna obdobja in v skladu z naslednjimi roki:






  (a) | v zvezi z imetji vrednostnih papirjev, ki jih imajo rezidenčni vlagatelji, razen NCB, imetji vrednostnih papirjev, ki jih imajo rezidenčni skrbniki v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, ter imetji vrednostnih papirjev, ki so jih izdali subjekti euroobmočja in jih imajo rezidenčni skrbniki v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti zunaj euroobmočja:






  (i) | NCB četrtletno poročajo podatke o stanjih ob koncu četrtletja po posameznih vrednostih papirjih do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

v členu 3 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   NCB zbirajo in poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih predložijo poročevalske enote za podatke po sektorjih, po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s shemami poročanja iz dela 1 (tabele 1 do 3) in dela 2 (tabele 1 do 3) Priloge I ter v skladu s standardi za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej, za naslednje vrste instrumentov: dolžniške vrednostne papirje (F.31 in F.32); delnice, ki kotirajo na borzi (F.511), in delnice ali enote investicijskih skladov (F.521 in F.522).

Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja in: (i) finančne transakcije ob koncu četrtletja za referenčno četrtletje ali (ii) podatke ob koncu meseca ali koncu četrtletja, ki so potrebni za izpeljavo finančnih transakcij, kakor je določeno v odstavku 2. NCB poročajo tudi stanja ob koncu leta, kakor je določeno v členu 3(2b) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), v skladu s shemo poročanja iz dela 3 (tabele 1 do 2) Priloge I.

Finančne transakcije ali podatki, potrebni za izpeljavo finančnih transakcij, ki jih dejanske poročevalske enote poročajo NCB v skladu z delom 1 poglavja 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), se merijo, kakor je določeno v delu 3 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).

2.   NCB poročajo ECB podatke, navedene v odstavku 1, za naslednja referenčna obdobja in v skladu z naslednjimi roki:

(a)

v zvezi z imetji vrednostnih papirjev, ki jih imajo rezidenčni vlagatelji, razen NCB, imetji vrednostnih papirjev, ki jih imajo rezidenčni skrbniki v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, ter imetji vrednostnih papirjev, ki so jih izdali subjekti euroobmočja in jih imajo rezidenčni skrbniki v skrbništvu za stranke, ki so rezidenti zunaj euroobmočja:

(i)

NCB četrtletno poročajo podatke o stanjih ob koncu četrtletja po posameznih vrednostih papirjih do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo;

| (ii) | NCB poročajo: (1) četrtletno transakcije po posameznih vrednostnih papirjih in, kadar je mogoče, druge spremembe obsega za referenčno četrtletje do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo; ali (2) stanja po posameznih vrednostnih papirjih in, kadar je mogoče, druge spremembe obsega, ki so potrebni za izpeljavo transakcij. V zadnjem primeru NCB poročajo v skladu s pristopi, opisanimi v delu 1 poglavja 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, kadar gre za četrtletne podatke po posameznih vrednostnih papirjih, in na 63. koledarski dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo, kadar gre za mesečne podatke po posameznih vrednostnih papirjih; |
| --- | --- |

(ii)

NCB poročajo: (1) četrtletno transakcije po posameznih vrednostnih papirjih in, kadar je mogoče, druge spremembe obsega za referenčno četrtletje do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo; ali (2) stanja po posameznih vrednostnih papirjih in, kadar je mogoče, druge spremembe obsega, ki so potrebni za izpeljavo transakcij. V zadnjem primeru NCB poročajo v skladu s pristopi, opisanimi v delu 1 poglavja 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, kadar gre za četrtletne podatke po posameznih vrednostnih papirjih, in na 63. koledarski dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo, kadar gre za mesečne podatke po posameznih vrednostnih papirjih;

| (b) | v zvezi z imetji vrednostnih papirjev, ki jih imajo zavarovalne družbe na letni podlagi, NCB poročajo podatke o agregiranih stanjih ob koncu leta do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu leta, na katero se podatki nanašajo.“; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z imetji vrednostnih papirjev, ki jih imajo zavarovalne družbe na letni podlagi, NCB poročajo podatke o agregiranih stanjih ob koncu leta do zaključka poslovanja na 70. koledarski dan po koncu leta, na katero se podatki nanašajo.“;

| 5. | v členu 3 se črtajo odstavki 3, 4, 5 in 6; |
| --- | --- |

5.

v členu 3 se črtajo odstavki 3, 4, 5 in 6;

| 6. | vstavi se naslednji člen 3a:

  „Člen 3a
  Obveznosti poročanja NCB v zvezi z imetji vrednostnih papirjev s kodo ISIN za podatke po skupinah

  1.   NCB zbirajo in poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih predložijo poročevalske enote za podatke po skupinah, po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s shemami poročanja iz dela 2 (tabele 1 do 3) Priloge I in v skladu s standardi za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej, za naslednje vrste instrumentov: dolžniške vrednostne papirje (F.31 in F.32); delnice, ki kotirajo na borzi (F.511), in delnice ali enote investicijskih skladov (F.521 in F.522).
  Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja, kakor je določeno v odstavku 2.


  2.   NCB poročajo ECB podatke, navedene v odstavku 1, do zaključka poslovanja na 55. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.
  Z odstopanjem od tega lahko ECB dovoli NCB, da poroča podatke do zaključka poslovanja na 62. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo. V takih primerih NCB predloži ECB pisno prošnjo za odstopanje, v kateri navede:






  (a) | razloge, na katerih prošnja temelji in iz katerih je razvidno, da je odstopanje potrebno za to, da se zagotovi točnost in skladnost podatkov, ki se poročajo ECB, in sicer s tem, da se NCB omogoči, da podatke navzkrižno preveri z dodatnimi viri podatkov, ki sicer ne bi bili pravočasno na voljo za potrebno preverjanje kakovosti vhodnih podatkov; |
| --- | --- | --- |

6.

vstavi se naslednji člen 3a:

„Člen 3a

Obveznosti poročanja NCB v zvezi z imetji vrednostnih papirjev s kodo ISIN za podatke po skupinah

1.   NCB zbirajo in poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki jih predložijo poročevalske enote za podatke po skupinah, po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s shemami poročanja iz dela 2 (tabele 1 do 3) Priloge I in v skladu s standardi za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej, za naslednje vrste instrumentov: dolžniške vrednostne papirje (F.31 in F.32); delnice, ki kotirajo na borzi (F.511), in delnice ali enote investicijskih skladov (F.521 in F.522).

Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja, kakor je določeno v odstavku 2.

2.   NCB poročajo ECB podatke, navedene v odstavku 1, do zaključka poslovanja na 55. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

Z odstopanjem od tega lahko ECB dovoli NCB, da poroča podatke do zaključka poslovanja na 62. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo. V takih primerih NCB predloži ECB pisno prošnjo za odstopanje, v kateri navede:

(a)

razloge, na katerih prošnja temelji in iz katerih je razvidno, da je odstopanje potrebno za to, da se zagotovi točnost in skladnost podatkov, ki se poročajo ECB, in sicer s tem, da se NCB omogoči, da podatke navzkrižno preveri z dodatnimi viri podatkov, ki sicer ne bi bili pravočasno na voljo za potrebno preverjanje kakovosti vhodnih podatkov;

| (b) | obdobje, za katero naj se tako odstopanje odobri. |
| --- | --- |

(b)

obdobje, za katero naj se tako odstopanje odobri.

Po tem, ko ECB oceni prošnjo NCB, lahko ECB odobri odstopanje za točno določeno obdobje in potrebo po odstopanju vsako leto pregleda.“;

| 7. | vstavi se naslednji člen 3b:

  „Člen 3b
  Splošne obveznosti poročanja NCB

  1.   ECB do septembra vsakega leta sporoči nacionalnim centralnim bankam točne datume prenosa podatkov, ki jih je treba poročati, v obliki koledarja poročanja za naslednje leto.


  2.   Za popravke mesečnih in četrtletnih podatkov se uporabljajo naslednja splošna pravila.






  (a) | NCB poročajo običajne popravke, kot sledi:






  (i) | popravki mesečnih podatkov, ki se nanašajo na tri mesece pred zadnjim četrtletjem in se prenašajo četrtletno, se pošljejo skupaj s podatki za zadnje četrtletje (redni prenos podatkov); popravki mesečnih podatkov, ki se nanašajo na mesec pred zadnjim mesecem in se prenašajo mesečno, se pošljejo skupaj s podatki za zadnji mesec (redni prenos podatkov); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

vstavi se naslednji člen 3b:

„Člen 3b

Splošne obveznosti poročanja NCB

1.   ECB do septembra vsakega leta sporoči nacionalnim centralnim bankam točne datume prenosa podatkov, ki jih je treba poročati, v obliki koledarja poročanja za naslednje leto.

2.   Za popravke mesečnih in četrtletnih podatkov se uporabljajo naslednja splošna pravila.

(a)

NCB poročajo običajne popravke, kot sledi:

(i)

popravki mesečnih podatkov, ki se nanašajo na tri mesece pred zadnjim četrtletjem in se prenašajo četrtletno, se pošljejo skupaj s podatki za zadnje četrtletje (redni prenos podatkov); popravki mesečnih podatkov, ki se nanašajo na mesec pred zadnjim mesecem in se prenašajo mesečno, se pošljejo skupaj s podatki za zadnji mesec (redni prenos podatkov);

| (ii) | popravki četrtletnih podatkov, ki se nanašajo na četrtletje pred zadnjim četrtletjem, se pošljejo skupaj s podatki za zadnje četrtletje (redni prenos podatkov); |
| --- | --- |

(ii)

popravki četrtletnih podatkov, ki se nanašajo na četrtletje pred zadnjim četrtletjem, se pošljejo skupaj s podatki za zadnje četrtletje (redni prenos podatkov);

| (iii) | popravki za prejšnja tri leta (12 četrtletij) se pošljejo skupaj z rednim prenosom podatkov, ki se nanašajo na tretje četrtletje leta; |
| --- | --- |

(iii)

popravki za prejšnja tri leta (12 četrtletij) se pošljejo skupaj z rednim prenosom podatkov, ki se nanašajo na tretje četrtletje leta;

| (iv) | poročanje kakršnih koli drugih običajnih popravkov, ki niso zajeti s točkami (i) do (iii), se dogovori z ECB. |
| --- | --- |

(iv)

poročanje kakršnih koli drugih običajnih popravkov, ki niso zajeti s točkami (i) do (iii), se dogovori z ECB.

| (b) | Izredne popravke, ki znatno izboljšajo kakovost podatkov, NCB na podlagi predhodnega dogovora z ECB poročajo takoj, ko je to mogoče, in zunaj rednih obdobij prenosa podatkov. |
| --- | --- |

(b)

Izredne popravke, ki znatno izboljšajo kakovost podatkov, NCB na podlagi predhodnega dogovora z ECB poročajo takoj, ko je to mogoče, in zunaj rednih obdobij prenosa podatkov.

NCB predložijo ECB pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke. NCB lahko prostovoljno prav tako predložijo pojasnila za katere koli druge popravke.

3.   Za zahteve za poročanje, določene v tem členu, veljajo naslednje zahteve za poročanje preteklih podatkov, kadar država članica sprejme euro po začetku učinkovanja te smernice:

| (a) | NCB držav članic, ki so se pridružile Uniji pred decembrom 2012, poročajo ECB po najboljših prizadevanjih pretekle podatke, ki zajemajo vsaj: (1) referenčna obdobja z začetkom od marca 2014 ali (2) obdobje petih let pred sprejetjem eura s strani zadevne države članice, in sicer krajše od teh obdobij; |
| --- | --- |

(a)

NCB držav članic, ki so se pridružile Uniji pred decembrom 2012, poročajo ECB po najboljših prizadevanjih pretekle podatke, ki zajemajo vsaj: (1) referenčna obdobja z začetkom od marca 2014 ali (2) obdobje petih let pred sprejetjem eura s strani zadevne države članice, in sicer krajše od teh obdobij;

| (b) | NCB držav članic, ki so se pridružile Uniji po decembru 2012, poročajo ECB po najboljših prizadevanjih pretekle podatke, ki zajemajo vsaj: (1) referenčna obdobja z začetkom od marca 2016 ali (2) obdobje petih let pred sprejetjem eura s strani zadevne države članice, in sicer krajše od teh obdobij. |
| --- | --- |

(b)

NCB držav članic, ki so se pridružile Uniji po decembru 2012, poročajo ECB po najboljših prizadevanjih pretekle podatke, ki zajemajo vsaj: (1) referenčna obdobja z začetkom od marca 2016 ali (2) obdobje petih let pred sprejetjem eura s strani zadevne države članice, in sicer krajše od teh obdobij.

4.   Računovodska pravila, določena v členih 5, 5a in 5b Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), se uporabljajo tudi, ko NCB poročajo podatke v skladu s to smernico.“;

| 8. | v členu 4 se naslov nadomesti z naslednjim:
  „Pristopi poročanja za imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN za podatke po sektorjih“; |
| --- | --- |

8.

v členu 4 se naslov nadomesti z naslednjim:

„Pristopi poročanja za imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN za podatke po sektorjih“;

| 9. | v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   NCB se lahko odločijo, ali bodo ECB poročale statistične informacije o vrednostnih papirjih brez kode ISIN, ki jih imajo denarne finančne institucije (MFI), investicijski skladi, družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (DPFS), in zavarovalne družbe, za katere se uporablja Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ali ki jih imajo skrbniki za: (i) rezidenčne stranke, za katere se Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) ne uporablja; (ii) nefinančne stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, ali (iii) stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ki jim ni odobreno odstopanje od zahtev za poročanje po Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).“; |
| --- | --- |

9.

v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   NCB se lahko odločijo, ali bodo ECB poročale statistične informacije o vrednostnih papirjih brez kode ISIN, ki jih imajo denarne finančne institucije (MFI), investicijski skladi, družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (DPFS), in zavarovalne družbe, za katere se uporablja Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ali ki jih imajo skrbniki za: (i) rezidenčne stranke, za katere se Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) ne uporablja; (ii) nefinančne stranke, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, ali (iii) stranke, ki so rezidenti držav članic zunaj euroobmočja, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ki jim ni odobreno odstopanje od zahtev za poročanje po Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).“;

| 10. | v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Četrtletni podatki se popravljajo v skladu s členom 3b(2)(a) in (b).“; |
| --- | --- |

10.

v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Četrtletni podatki se popravljajo v skladu s členom 3b(2)(a) in (b).“;

| 11. | vstavi se naslednji člen 4a:

  „Člen 4a
  Pristopi poročanja za imetja vrednostnih papirjev, ki so jih izdali imetniki in jih imajo MFI

  1.   NCB poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki so jih izdali imetniki, in po prosti presoji vsake zadevne NCB o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN, ki so jih izdali imetniki, ki jih imajo MFI, za katere se uporablja Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).
  Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja.


  2.   NCB, ki poročajo statistične informacije skladno z odstavkom 1, jih poročajo v skladu s pravili, določenimi v členu 3(2)(a), ter pri tem uporabijo sheme poročanja iz dela 1 (tabele 1, 2 in 5) Priloge I in standarde za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej.


  3.   Četrtletni podatki se popravljajo v skladu s členom 3b(2)(a) in (b).


  4.   NCB predložijo ECB pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke. NCB lahko prostovoljno prav tako predložijo pojasnila za katere koli druge popravke. Kjer je mogoče, NCB poleg tega zagotovijo informacije o znatnih prerazvrstitvah v sektorjih imetnikov ali v razvrstitvi instrumentov.“; |
| --- | --- |

11.

vstavi se naslednji člen 4a:

„Člen 4a

Pristopi poročanja za imetja vrednostnih papirjev, ki so jih izdali imetniki in jih imajo MFI

1.   NCB poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN, ki so jih izdali imetniki, in po prosti presoji vsake zadevne NCB o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN, ki so jih izdali imetniki, ki jih imajo MFI, za katere se uporablja Uredba (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).

Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja.

2.   NCB, ki poročajo statistične informacije skladno z odstavkom 1, jih poročajo v skladu s pravili, določenimi v členu 3(2)(a), ter pri tem uporabijo sheme poročanja iz dela 1 (tabele 1, 2 in 5) Priloge I in standarde za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej.

3.   Četrtletni podatki se popravljajo v skladu s členom 3b(2)(a) in (b).

4.   NCB predložijo ECB pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke. NCB lahko prostovoljno prav tako predložijo pojasnila za katere koli druge popravke. Kjer je mogoče, NCB poleg tega zagotovijo informacije o znatnih prerazvrstitvah v sektorjih imetnikov ali v razvrstitvi instrumentov.“;

| 12. | vstavi se naslednji člen 4b:

  „Člen 4b
  Obveznosti poročanja NCB v zvezi z imetji vrednostnih papirjev brez kode ISIN za podatke po skupinah

  1.   NCB zbirajo in poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN, ki jih predložijo poročevalske enote za podatke po skupinah, po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s shemami poročanja iz tabel 1, 2 in 4 v delu 2 Priloge I ter v skladu s standardi za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej.
  Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja, kakor je določeno v odstavku 2.


  2.   NCB poročajo ECB podatke, navedene v odstavku 1, do zaključka poslovanja na 55. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.
  Z odstopanjem od tega lahko ECB dovoli NCB, da poroča podatke do zaključka poslovanja na 62. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo. V takih primerih NCB predloži ECB pisno prošnjo za odstopanje, v kateri navede:






  (a) | razloge, na katerih prošnja temelji in iz katerih je razvidno, da je odstopanje potrebno za to, da se zagotovi točnost in skladnost podatkov, ki se poročajo ECB, in sicer s tem, da se NCB omogoči, da podatke navzkrižno preveri z dodatnimi viri podatkov, ki sicer ne bi bili pravočasno na voljo za potrebno preverjanje kakovosti vhodnih podatkov; |
| --- | --- | --- |

12.

vstavi se naslednji člen 4b:

„Člen 4b

Obveznosti poročanja NCB v zvezi z imetji vrednostnih papirjev brez kode ISIN za podatke po skupinah

1.   NCB zbirajo in poročajo ECB statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev brez kode ISIN, ki jih predložijo poročevalske enote za podatke po skupinah, po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s shemami poročanja iz tabel 1, 2 in 4 v delu 2 Priloge I ter v skladu s standardi za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej.

Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja, kakor je določeno v odstavku 2.

2.   NCB poročajo ECB podatke, navedene v odstavku 1, do zaključka poslovanja na 55. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

Z odstopanjem od tega lahko ECB dovoli NCB, da poroča podatke do zaključka poslovanja na 62. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo. V takih primerih NCB predloži ECB pisno prošnjo za odstopanje, v kateri navede:

(a)

razloge, na katerih prošnja temelji in iz katerih je razvidno, da je odstopanje potrebno za to, da se zagotovi točnost in skladnost podatkov, ki se poročajo ECB, in sicer s tem, da se NCB omogoči, da podatke navzkrižno preveri z dodatnimi viri podatkov, ki sicer ne bi bili pravočasno na voljo za potrebno preverjanje kakovosti vhodnih podatkov;

| (b) | obdobje, za katero naj se tako odstopanje odobri. |
| --- | --- |

(b)

obdobje, za katero naj se tako odstopanje odobri.

Po tem, ko ECB oceni prošnjo NCB, lahko ECB odobri odstopanje za točno določeno obdobje, in potrebo po odstopanju vsako leto pregleda.“;

| 13. | v členu 5 se točka (c) odstavka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(c) | če sporočeni podatki ne izpolnjujejo standardov kakovosti, navedenih v pododstavku (b), izboljšajo kakovost teh podatkov, vključno z zbiranjem podatkov od skrbnikov, kakor določata člena 4(1) in 4b(3) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).“; |
| --- | --- | --- |

13.

v členu 5 se točka (c) odstavka 2 nadomesti z naslednjim:

„(c)

če sporočeni podatki ne izpolnjujejo standardov kakovosti, navedenih v pododstavku (b), izboljšajo kakovost teh podatkov, vključno z zbiranjem podatkov od skrbnikov, kakor določata člena 4(1) in 4b(3) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).“;

| 14. | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   NCB redno, vsaj enkrat letno, preverjajo izpolnjevanje pogojev iz členov 4, 4a in 4b Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) za odobritev, obnovitev ali preklic katerega koli odstopanja.“; |
| --- | --- |

14.

v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   NCB redno, vsaj enkrat letno, preverjajo izpolnjevanje pogojev iz členov 4, 4a in 4b Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) za odobritev, obnovitev ali preklic katerega koli odstopanja.“;

| 15. | v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Svet ECB določi poročevalske enote za podatke po skupinah, kakor je določeno v členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) in v skladu z merili iz navedenega člena, na podlagi podatkov ob koncu decembra, ki ustrezajo predhodnemu koledarskemu letu in jih NCB zagotovijo ECB (v nadaljnjem besedilu: referenčni podatki) za namen izpeljave statistike Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) o konsolidiranih bančnih podatkih za države članice.“; |
| --- | --- |

15.

v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Svet ECB določi poročevalske enote za podatke po skupinah, kakor je določeno v členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) in v skladu z merili iz navedenega člena, na podlagi podatkov ob koncu decembra, ki ustrezajo predhodnemu koledarskemu letu in jih NCB zagotovijo ECB (v nadaljnjem besedilu: referenčni podatki) za namen izpeljave statistike Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) o konsolidiranih bančnih podatkih za države članice.“;

| 16. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8
  Postopek uradne obvestitve poročevalskih enot za podatke po skupinah

  1.   NCB v imenu ECB uporabijo predlogo pisma iz Priloge II (v nadaljnjem besedilu: uradno obvestilo) za uradno obvestitev poročevalskih enot za podatke po skupinah o odločitvi Sveta ECB po členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) o njihovih obveznostih poročanja po navedeni uredbi. Uradno obvestilo vsebuje merila, ki upravičujejo, da se uradno obveščeni subjekt razvrsti med poročevalske enote za podatke po skupinah.


  2.   Zadevna NCB pošlje uradno obvestilo poročevalski enoti za podatke po skupinah v 10 delovnih dneh ECB po datumu odločitve Sveta ECB, kopijo tega obvestila pa pošlje sekretariatu ECB.


  3.   Postopek, naveden v odstavku 2, se ne uporablja za uradno obvestitev poročevalskih enot za podatke po skupinah, ki jih je Svet ECB določil po členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) pred datumom začetka učinkovanja te smernice.“; |
| --- | --- |

16.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Postopek uradne obvestitve poročevalskih enot za podatke po skupinah

1.   NCB v imenu ECB uporabijo predlogo pisma iz Priloge II (v nadaljnjem besedilu: uradno obvestilo) za uradno obvestitev poročevalskih enot za podatke po skupinah o odločitvi Sveta ECB po členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) o njihovih obveznostih poročanja po navedeni uredbi. Uradno obvestilo vsebuje merila, ki upravičujejo, da se uradno obveščeni subjekt razvrsti med poročevalske enote za podatke po skupinah.

2.   Zadevna NCB pošlje uradno obvestilo poročevalski enoti za podatke po skupinah v 10 delovnih dneh ECB po datumu odločitve Sveta ECB, kopijo tega obvestila pa pošlje sekretariatu ECB.

3.   Postopek, naveden v odstavku 2, se ne uporablja za uradno obvestitev poročevalskih enot za podatke po skupinah, ki jih je Svet ECB določil po členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) pred datumom začetka učinkovanja te smernice.“;

| 17. | člen 9 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 9
  Postopek pregleda s strani Sveta ECB

  1.   Če poročevalska enota za podatke po skupinah, ki je bila uradno obveščena v skladu s členom 8, v 15 delovnih dneh ECB po prejemu tega uradnega obvestila zadevni NCB predloži obrazloženo pisno zahtevo s podpornimi informacijami, da se njena razvrstitev med poročevalske enote za podatke po skupinah pregleda, zadevna NCB to zahtevo prenese Svetu ECB v 10 delovnih dneh ECB.


  2.   Po prejemu pisne zahteve po odstavku 1 Svet ECB pregleda razvrstitev in svojo obrazloženo odločitev v dveh mesecih od prejema zahteve pisno sporoči zadevni NCB, ki o odločitvi Sveta ECB uradno obvesti poročevalsko enoto za podatke po skupinah v 10 delovnih dneh ECB.“; |
| --- | --- |

17.

člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Postopek pregleda s strani Sveta ECB

1.   Če poročevalska enota za podatke po skupinah, ki je bila uradno obveščena v skladu s členom 8, v 15 delovnih dneh ECB po prejemu tega uradnega obvestila zadevni NCB predloži obrazloženo pisno zahtevo s podpornimi informacijami, da se njena razvrstitev med poročevalske enote za podatke po skupinah pregleda, zadevna NCB to zahtevo prenese Svetu ECB v 10 delovnih dneh ECB.

2.   Po prejemu pisne zahteve po odstavku 1 Svet ECB pregleda razvrstitev in svojo obrazloženo odločitev v dveh mesecih od prejema zahteve pisno sporoči zadevni NCB, ki o odločitvi Sveta ECB uradno obvesti poročevalsko enoto za podatke po skupinah v 10 delovnih dneh ECB.“;

| 18. | v členu 10 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   NCB zagotovijo, da podatki, navedeni v odstavku 1, izpolnjujejo minimalne statistične standarde ECB, določene v Prilogi III k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), in vse druge zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), preden jih prenesejo ECB v skladu s členi 3, 3a in 3b.“; |
| --- | --- |

18.

v členu 10 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   NCB zagotovijo, da podatki, navedeni v odstavku 1, izpolnjujejo minimalne statistične standarde ECB, določene v Prilogi III k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), in vse druge zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), preden jih prenesejo ECB v skladu s členi 3, 3a in 3b.“;

| 19. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11
  Preverjanje

  1.   Brez poseganja v pravice ECB glede preverjanja, določene v uredbah (ES) št. 2533/98 in (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), NCB spremljajo in zagotavljajo kakovost in zanesljivost statističnih informacij, danih na razpolago ECB, ter v okviru splošnega upravljanja kakovosti podatkov tesno sodelujejo z upravljavci baze podatkov SHSDB.


  2.   ECB te podatke ocenjuje na podoben način, v tesnem sodelovanju z upravljavci baze podatkov SHSDB. Ocenjevanje se izvaja pravočasno.


  3.   ECB in NCB vsaki dve leti z Odborom za statistiko ESCB in, če to pride v poštev, s končnimi uporabniki izmenjajo informacije o praksi, ukrepih in postopkih, ki se uporabljajo pri pripravi statističnih podatkov o imetjih vrednostnih papirjev.


  4.   NCB zagotavljajo, preverjajo in ohranjajo kakovost statističnih podatkov o imetjih vrednostnih papirjev z uporabo ciljev upravljanja kakovosti podatkov, meril za upravljanje kakovosti podatkov in pragov upravljanja kakovosti podatkov. Cilji upravljanja kakovosti podatkov vključujejo zagotavljanje: (a) kakovosti agregiranih izhodnih podatkov; (b) skladnosti imetij in referenčnih podatkov ter (c) skladnosti z drugimi statistikami.


  5.   Kadar upravljavci baze podatkov SHSDB postavijo vprašanja NCB, morajo upravljavci ta vprašanja razvrstiti kot: (a) najnujnejša vprašanja; (b) nujna vprašanja ali (c) druga vprašanja. NCB na ta vprašanja odgovorijo pisno v roku, primernem glede na to razvrstitev.


  6.   Podatki iz centralizirane baze vrednostnih papirjev, ki se uporabijo za statistiko imetij vrednostnih papirjev, se preverijo v skladu s Smernico ECB/2012/21 (*1).



  (*1)  Smernica Evropske centralne banke ECB/2012/21 z dne 26. septembra 2012 o okviru za upravljanje s kakovostjo podatkov v centralizirani bazi vrednostnih papirjev (UL L 307, 7.11.2012, str. 89).“;" |
| --- | --- |

19.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Preverjanje

1.   Brez poseganja v pravice ECB glede preverjanja, določene v uredbah (ES) št. 2533/98 in (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), NCB spremljajo in zagotavljajo kakovost in zanesljivost statističnih informacij, danih na razpolago ECB, ter v okviru splošnega upravljanja kakovosti podatkov tesno sodelujejo z upravljavci baze podatkov SHSDB.

2.   ECB te podatke ocenjuje na podoben način, v tesnem sodelovanju z upravljavci baze podatkov SHSDB. Ocenjevanje se izvaja pravočasno.

3.   ECB in NCB vsaki dve leti z Odborom za statistiko ESCB in, če to pride v poštev, s končnimi uporabniki izmenjajo informacije o praksi, ukrepih in postopkih, ki se uporabljajo pri pripravi statističnih podatkov o imetjih vrednostnih papirjev.

4.   NCB zagotavljajo, preverjajo in ohranjajo kakovost statističnih podatkov o imetjih vrednostnih papirjev z uporabo ciljev upravljanja kakovosti podatkov, meril za upravljanje kakovosti podatkov in pragov upravljanja kakovosti podatkov. Cilji upravljanja kakovosti podatkov vključujejo zagotavljanje: (a) kakovosti agregiranih izhodnih podatkov; (b) skladnosti imetij in referenčnih podatkov ter (c) skladnosti z drugimi statistikami.

5.   Kadar upravljavci baze podatkov SHSDB postavijo vprašanja NCB, morajo upravljavci ta vprašanja razvrstiti kot: (a) najnujnejša vprašanja; (b) nujna vprašanja ali (c) druga vprašanja. NCB na ta vprašanja odgovorijo pisno v roku, primernem glede na to razvrstitev.

6.   Podatki iz centralizirane baze vrednostnih papirjev, ki se uporabijo za statistiko imetij vrednostnih papirjev, se preverijo v skladu s Smernico ECB/2012/21 (*1).

(*1)  Smernica Evropske centralne banke ECB/2012/21 z dne 26. septembra 2012 o okviru za upravljanje s kakovostjo podatkov v centralizirani bazi vrednostnih papirjev (UL L 307, 7.11.2012, str. 89).“;"

*1

| 20. | Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej smernici; |
| --- | --- |

20.

Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej smernici;

| 21. | Priloga II se nadomesti s Prilogo II k tej smernici. |
| --- | --- |

21.

Priloga II se nadomesti s Prilogo II k tej smernici.

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene NCB. Centralne banke Eurosistema ravnajo v skladu z odstavki 1, 2 in 15 člena 1 od navedenega datuma. Centralne banke Eurosistema ravnajo v skladu z odstavki 3 do 14 ter 16 in 17 člena 1 od 1. oktobra 2018.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 2. avgusta 2016

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  
  UL L 305, 1.11.2012, str. 6.

2

(3)  Smernica Evropske centralne banke ECB/2013/7 z dne 22. marca 2013 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (UL L 125, 7.5.2013, str. 17).

3

---

PRILOGA I

Priloga I k Smernici ECB/2013/7 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

SHEME POROČANJA

DEL 1

Imetja vrednostnih papirjev po sektorjih, razen imetij nacionalnih centralnih bank

Tabela 1

Splošne informacije in pojasnila

| Sporočene informacije (1) | Atribut | Status (2) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Splošne informacije |

Sporočene informacije (1)

Atribut

Status (2)

Opis

1.

Poročevalska institucija

M

Identifikacijska koda poročevalske institucije

Datum predložitve

M

Datum, ko so podatki predloženi v bazo podatkov statistike imetij vrednostnih papirjev (SHSDB)

Referenčno obdobje

M

Obdobje, na katero se nanašajo podatki

Frekvenca poročanja

M

Četrtletni podatki

Mesečni podatki (3)

| 2. | Pojasnila (metapodatki) |
| --- | --- |

2.

M

Obravnava predčasnih odkupov

M

Obravnava obračunanih obresti

Tabela 2

Informacije o imetjih vrednostnih papirjev

| Sporočene informacije (4) | Atribut | Status (5) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informacije v zvezi z vrednostnimi papirji |

Sporočene informacije (4)

Atribut

Status (5)

Opis

1.

Sektor imetnika

M

Sektor/podsektor vlagatelja

Nefinančne družbe (S.11) (6)

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank (S.122)

Skladi denarnega trga (SDT) (S.123)

Investicijski skladi razen SDT (S.124)

Druge finančne družbe (7) razen družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja

Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja

Zavarovalne družbe (S.128)

Pokojninski skladi (S.129)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (podsektor ni opredeljen) (S.128 + S.129) (prehodno obdobje)

Centralna država (S.1311) (prostovoljna razčlenitev)

Regionalna država (S.1312) (prostovoljna razčlenitev)

Lokalna država (S.1313) (prostovoljna razčlenitev)

Skladi socialne varnosti (S.1314) (prostovoljna razčlenitev)

Druga država (podsektor ni opredeljen)

Gospodinjstva razen nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14) (prostovoljna razčlenitev za rezidenčne vlagatelje, obvezna za imetja tretjih oseb)

Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15) (prostovoljna razčlenitev)

Druga gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (podsektor ni opredeljen)

Nefinančni vlagatelji razen gospodinjstev (samo za imetja tretjih oseb) (S.11 + S.13 + S.15) (8)

Centralne banke in država se poročajo samo za imetja držav zunaj euroobmočja (S.121 + S.13) (9)

Vlagatelji, ki niso centralne banke in države, se poročajo samo za imetja držav zunaj euroobmočja (9)

Neznani sektor (10)

Država imetnika

M

Rezidenčna država vlagatelja

Vir

M

Vir predloženih informacij o imetjih vrednostnih papirjev

Neposredno poročanje

Poročanje skrbnikov

Mešano poročanje (11)

Ni na voljo

Funkcija

M

Funkcija naložbe glede na razvrstitev statistike plačilne bilance

Neposredne naložbe

Naložbe v vrednostne papirje

Ni opredeljeno

Osnova za poročanje

V

Označuje, kako je vrednostni papir kotiran, v odstotkih ali enotah

Odstotek

Enote

Nominalna valuta

V

Valuta, v kateri je denominiran vrednostni papir, poroča se, ko je osnova za poročanje odstotek

Stanja

M

Skupna vrednost imetij vrednostnih papirjev

Po nominalni vrednosti (12). Število delnic ali enot vrednostnega papirja ali agregirana nominalna vrednost (v nominalni valuti ali eurih), če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah, brez obračunanih obresti.

Po tržni vrednosti. Vrednost imetij po ceni na trgu v eurih, vključno z obračunanimi obrestmi (13).

Stanja: od tega vrednost

M (14)

Vrednost vrednostnih papirjev, ki jih imata dva največja vlagatelja

Po nominalni vrednosti, skladno z isto metodo vrednotenja kot za stanja

Po tržni vrednosti, skladno z isto metodo vrednotenja kot za stanja

Format

M (12)

Opredeljuje format, ki se uporablja za stanja po nominalni vrednosti

Nominalna vrednost v eurih ali drugi zadevni valuti

Število delnic/enot (15)

Druge spremembe obsega

M

Druge spremembe vrednosti imetij vrednostnih papirjev

Po nominalni vrednosti v istem formatu kot za stanja po nominalni vrednosti

Po tržni vrednosti v eurih

Druge spremembe obsega: od tega vrednost

M (14)

Druge spremembe obsega v vrednosti imetij dveh največjih vlagateljev

Po nominalni vrednosti, skladno z isto metodo vrednotenja kot za stanja

Po tržni vrednosti, skladno z isto metodo vrednotenja kot za stanja

Finančne transakcije

M (16)

Vsota nakupov minus prodaje vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije v eurih, vključno z obračunanimi obrestmi (13)

Finančne transakcije: od tega vrednost

M (17)

Vsota dveh največjih transakcij posamičnih imetnikov po absolutni vrednosti, skladno z isto metodo vrednotenja kot za finančne transakcije

Status zaupnosti

M (18)

Status zaupnosti za stanja, transakcije, druge spremembe obsega

Ni za objavo, omejeno samo na interno uporabo

Zaupne statistične informacije

Ne pride v poštev (19)

Tabela 3

Imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN

| Sporočene informacije (20) | Atribut | Status (21) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Referenčni podatki |

Sporočene informacije (20)

Atribut

Status (21)

Opis

1.

Koda ISIN

M

Koda ISIN

Tabela 4

Imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN

| Sporočene informacije (22) | Atribut | Status (23) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Osnovni referenčni podatki |

Sporočene informacije (22)

Atribut

Status (23)

Opis

1.

Oznaka agregacije

M

Vrsta podatkov

Podatki, ki se poročajo po posameznih vrednostnih papirjih

Agregirani podatki (ne po posameznih vrednostnih papirjih)

Identifikacijska številka vrednostnega papirja/agregatov

M

Interna identifikacijska številka vrednostnega papirja za vrednostne papirje brez kode ISIN in agregirane podatke o imetjih vrednostnih papirjev

Vrsta identifikacijske številke vrednostnega papirja

M (24)

Opredeljuje identifikacijsko številko vrednostnega papirja za vrednostne papirje, ki se poročajo po posameznih vrednostnih papirjih (25)

Interna številka nacionalne centralne banke (NCB)

Committee on Uniform Security Identification Procedures (CUSIP)

Stock Exchange Daily Official List (SEDOL)

Drugo (opredeli se v metapodatkih)

Razvrstitev instrumenta

M

Razvrstitev vrednostnega papirja po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

Delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

Delnice ali enote skladov denarnega trga (SDT) (F.521)

Delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522)

Druge vrste vrednostnih papirjev (26)

Sektor izdajatelja

M

Institucionalni sektor izdajatelja po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Država izdajatelja

M

Država pravne registriranosti ali domicil izdajatelja vrednostnega papirja

Cena (27)

V

Cena vrednostnega papirja ob koncu referenčnega obdobja

Osnova za ceno (27)

V

Osnova, na kateri je dana cena

Euro ali druga zadevna valuta

Odstotek

| 2. | Dodatni referenčni podatki |
| --- | --- |

2.

Ime izdajatelja

V

Ime izdajatelja

Skrajšano ime

V

Skrajšano ime vrednostnega papirja, ki ga določi izdajatelj ter se opredeli glede na značilnosti vrednostnega papirja in kakršne koli druge razpoložljive informacije

Datum izdaje

V

Datum, ko izdajatelj proti plačilu izroči vrednostne papirje odkupniku primarne izdaje vrednostnih papirjev. To je datum, ko so vrednostni papirji prvič na voljo za izročitev vlagateljem.

Datum zapadlosti

V

Datum, ko se instrument odkupi

Neporavnani znesek

V

Neporavnani znesek, preračunan v eure

Tržna kapitalizacija

V

Zadnja razpoložljiva tržna kapitalizacija v eurih

Obračunane obresti

V

Obresti, obračunane od zadnjega izplačila kupona ali od datuma, ko so se začele obračunavati

Faktor zadnje razdelitve delnic

V

Razdelitve in združitve delnic

Datum zadnje razdelitve

V

Datum, od katerega učinkuje razdelitev delnic

Vrsta kupona

V

Vrsta kupona (fiksni, spremenljiv, stopničast itd.)

Vrsta dolga

V

Vrsta dolžniškega instrumenta

Znesek dividende

V

Znesek zadnjega izplačila dividende na delnico, glede na način izplačila dividende, pred obdavčitvijo (bruto dividenda)

Način izplačila dividende

V

Dividenda izražena v valuti dividende ali številu delnic

Valuta dividende

V

Valuta zadnjega izplačila dividende

Vrsta listinjenih sredstev

V

Vrsta listinjenih sredstev

Tabela 5

Imetja vrednostnih papirjev, ki jih je izdal imetnik

| Sporočene informacije (28) | Atribut | Status (29) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Osnovni referenčni podatki |

Sporočene informacije (28)

Atribut

Status (29)

Opis

1.

Identifikacijska številka agregatov

M (30)

Interna identifikacijska številka vrednostnega papirja za agregirane podatke o imetjih vrednostnih papirjev

Razvrstitev instrumenta

M

Razvrstitev vrednostnega papirja po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

Delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

Delnice ali enote SDT (F.521)

Stanja po tržni vrednosti

M

Skupna vrednost imetij vrednostnih papirjev. Po tržni vrednosti. Vrednost imetij po ceni na trgu v eurih, vključno z obračunanimi obrestmi (31).

DEL 2

Imetja vrednostnih papirjev, ki jih imajo poročevalske skupine

Tabela 1

Splošne informacije in pojasnila

| Sporočene informacije (32) | Atribut | Status (33) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Splošne informacije |

Sporočene informacije (32)

Atribut

Status (33)

Opis

1.

Poročevalska institucija

M

Identifikacijska koda poročevalske institucije

Datum predložitve

M

Datum, ko so podatki predloženi v bazo podatkov SHSDB

Referenčno obdobje

M

Obdobje, na katero se nanašajo podatki

Frekvenca poročanja

M

Četrtletni podatki

| 2. | Pojasnila (metapodatki) |
| --- | --- |

2.

M

Obravnava predčasnih odkupov

M

Obravnava obračunanih obresti

Tabela 2

Informacije o imetjih vrednostnih papirjev

| Sporočene informacije (34) | Atribut | Status (35) | Raven poročanja (36) | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informacije v zvezi z imetnikom |

Sporočene informacije (34)

Atribut

Status (35)

Raven poročanja (36)

Opis

1.

Identifikacijska koda poročevalske skupine

M

G

Standardna koda, ki enolično označuje poročevalsko skupino (37)

Vrsta identifikacijske kode poročevalske skupine

M

G

Opredeljuje vrsto kode, ki se uporablja za poročevalsko skupino

Koda LEI poročevalske skupine

M

G

Koda LEI poročevalske skupine v skladu s standardom Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) 17442

Identifikacijska koda subjekta

M

E

Standardna koda, ki enolično označuje subjekt v skupini (37)

Vrsta identifikacijske kode subjekta

M

E

Opredeljuje vrsto kode, ki se uporablja za subjekt v skupini

Koda LEI subjekta

M

E

Koda LEI subjekta v skupini v skladu s standardom ISO 17442

Rezidenčna država subjekta

M

E

Država pravne registriranosti ali domicil subjekta

Ime poročevalske skupine

M

G

Polno uradno ime poročevalske skupine

Ime subjekta

M

E

Polno uradno ime subjekta v skupini

Sektor vodje skupine

M

G

Institucionalni sektor poročevalske enote za podatke po skupinah po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Sektor subjekta

M

E

Institucionalni sektor subjekta v skupini po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Identifikacijska koda neposredno obvladujočega podjetja

M

E

Standardna koda, ki enolično označuje pravni subjekt, katerega neposredno pravno odvisen del je subjekt (37)

Vrsta identifikacijske kode neposredno obvladujočega podjetja

M

E

Določa vrsto identifikacijske kode, ki se uporablja za neposredno obvladujoče podjetje

Vrsta skupine

M

G

Vrsta skupine

| 2. | Informacije v zvezi z vrednostnimi papirji |
| --- | --- |

2.

Osnova za poročanje

V

E

Označuje, kako je vrednostni papir kotiran, v odstotkih ali enotah

Odstotek

Enote

Nominalna valuta

V

E

Valuta, v kateri je denominiran vrednostni papir, poroča se, ko je osnova za poročanje odstotek

Format

M (38)

E

Opredeljuje format, ki se uporablja za stanja po nominalni vrednosti

Nominalna vrednost v eurih ali drugi zadevni valuti

Število delnic/enot (39)

Stanja

M

E

Skupna vrednost imetij vrednostnih papirjev

Po nominalni vrednosti (38). Število delnic ali enot vrednostnega papirja ali agregirana nominalna vrednost v nominalni valuti ali eurih, če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah, brez obračunanih obresti.

Po tržni vrednosti. Vrednost imetij vrednostnega papirja po ceni na trgu v eurih, vključno z obračunanimi obrestmi (40)
   (41).

Izdajatelj je del poročevalske skupine (bonitetni obseg)

M

G

Označuje, ali je vrednostni papir izdal subjekt iz iste poročevalske skupine v skladu z bonitetnim obsegom konsolidacije

Izdajatelj je del poročevalske skupine (računovodski obseg)

M

G

Označuje, ali je vrednostni papir izdal subjekt iz iste poročevalske skupine v skladu z računovodskim obsegom konsolidacije

| 3. | Informacije v zvezi z računovodstvom in tveganjem |
| --- | --- |

3.

Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja

M

G

Identifikacija restrukturiranih in ponovno izpogajanih instrumentov

Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja

M

G

Datum, ko se šteje, da je nastal status restrukturiranja ali ponovnega pogajanja, kakor se poroča v rubriki ‚status restrukturiranja in ponovnega pogajanja‘

Status donosnosti instrumenta

M

G

Identifikacija nedonosnih instrumentov v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 (42)

Datum statusa donosnosti instrumenta

M

G

Datum, ko se šteje, da se je vzpostavil ali spremenil status donosnosti, kakor se poroča v rubriki ‚status donosnosti instrumenta‘

Status neplačila izdajatelja

M

G

Identifikacija statusa neplačila izdajatelja v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013

Datum statusa neplačila izdajatelja

M

G

Datum, ko se šteje, da se je vzpostavil ali spremenil status neplačila, kakor se poroča v rubriki ‚status neplačila izdajatelja‘

Status neplačila instrumenta

M

G

Identifikacija statusa neplačila instrumenta v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013 (43)

Datum statusa neplačila instrumenta

M

G

Datum, ko se šteje, da se je vzpostavil ali spremenil status neplačila, kakor se poroča v rubriki ‚status neplačila instrumenta‘

Računovodski standard

M

G in E

Računovodski standard, ki ga uporablja poročevalska enota

Knjigovodska vrednost

M

E

Knjigovodska vrednost v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju Evropske centralne banke (ECB), tj. srednjem tečaju, na referenčni datum.

Vrsta oslabitve

M

E

Vrsta oslabitve

Metoda ocene oslabitve

M

E

Metoda, po kateri se oceni oslabitev, če je instrument predmet oslabitve v skladu z uporabljenimi računovodskimi standardi. Ločita se skupinska in posamična metoda.

Znesek akumuliranih oslabitev

M

E

Znesek popravkov vrednosti za izgube, ki se vodijo v zvezi z instrumentom ali so dodeljeni instrumentu na referenčni datum. Ta atribut podatkov se uporablja v zvezi z instrumenti, ki so predmet oslabitve na podlagi uporabljenega računovodskega standarda.

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB, tj. srednjem tečaju, na referenčni datum.

Viri obremenitve

M

E

Vrsta posla, s katerim je izpostavljenost obremenjena, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014. Sredstvo se šteje za obremenjeno, če je bilo zastavljeno ali če je predmet kakršne koli ureditve za zavarovanje, zavarovanje s premoženjem ali kreditno izboljšavo katerega koli instrumenta, iz katere ga ni mogoče prosto umakniti.

Računovodska razvrstitev instrumentov

M

E

Računovodski portfelj, kjer se instrument beleži v skladu z računovodskim standardom, ki ga uporablja poročevalska enota

Bonitetni portfelj

M

E

Razvrstitev izpostavljenosti v trgovalno knjigo in netrgovalno knjigo. Instrumenti v trgovalni knjigi, kakor je opredeljena v členu 4(1)(86) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja

M

E

Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja v skladu z delom 2.46 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014.

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB, tj. srednjem tečaju, na referenčni datum.

Kumulativna poplačila od neplačila naprej

M

E

Celotni znesek poplačil od datuma neplačila. Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB, tj. srednjem tečaju, na referenčni datum.

Verjetnost neplačila izdajatelja

M (44)

G

Verjetnost neplačila izdajatelja v obdobju enega leta, določena v skladu s členi 160, 163, 179 in 180 Uredbe (EU) št. 575/2013

Izguba ob neplačilu v obdobju recesije

M (44)

G

Razmerje med zneskom možne izgube na izpostavljenosti v obdobju gospodarske recesije zaradi neplačila v obdobju enega leta in neporavnanim zneskom ob neplačilu v skladu s členom 181 Uredbe (EU) št. 575/2013

Izguba ob neplačilu v normalnih gospodarskih razmerah

M (44)

G

Razmerje med zneskom možne izgube na izpostavljenosti v normalnih gospodarskih razmerah zaradi neplačila v obdobju enega leta in neporavnanim zneskom ob neplačilu

Utež tveganja

M (45)

G

Uteži tveganja, povezane z izpostavljenostjo, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013

Vrednost izpostavljenosti (imenovana tudi: izpostavljenost ob neplačilu)

M

E

Vrednost izpostavljenosti po zmanjševanju kreditnega tveganja in uporabi kreditnih konverzijskih faktorjev v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB, tj. srednjem tečaju, na referenčni datum.

Pristop za izračun kapitala za bonitetne namene

M

E

Identifikacija pristopa, ki se uporablja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene točk (a) in (f) člena 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013

Kategorija izpostavljenosti

M

E

Kategorija izpostavljenosti, kakor je opredeljena v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013

Tabela 3

Imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN

| Sporočene informacije (46) | Atribut | Status (47) | Raven poročanja (48) | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenčni podatki | Koda ISIN | M | E | Koda ISIN |

Sporočene informacije (46)

Atribut

Status (47)

Raven poročanja (48)

Opis

Referenčni podatki

Koda ISIN

M

E

Koda ISIN

Tabela 4

Imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN

| Sporočene informacije (49) | Atribut | Status (50) | Raven poročanja (51) | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Osnovni referenčni podatki |

Sporočene informacije (49)

Atribut

Status (50)

Raven poročanja (51)

Opis

1.

Identifikacijska številka vrednostnega papirja

M

E

Interna identifikacijska številka NCB za imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN, ki se poročajo po posameznih vrednostnih papirjih

Vrsta identifikacijske številke vrednostnega papirja

M

E

Opredeljuje identifikacijsko številko vrednostnega papirja za vrednostne papirje, ki se poročajo po posameznih vrednostnih papirjih (52)

Interna številka NCB

CUSIP

SEDOL

Drugo (53)

Razvrstitev instrumenta

M

E

Razvrstitev vrednostnega papirja po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

Delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

Delnice ali enote SDT (F.521)

Delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522)

Druge vrste vrednostnih papirjev (54)

Sektor izdajatelja

M

E

Institucionalni sektor izdajatelja po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Država izdajatelja

M

E

Država pravne registriranosti ali domicil izdajatelja vrednostnega papirja

| 2. | Dodatni referenčni podatki |
| --- | --- |

2.

Identifikacijska koda izdajatelja

M

E

Standardna koda, ki enolično označuje izdajatelja (55)

Vrsta identifikacijske kode izdajatelja

M

E

Opredeljuje vrsto kode, ki se uporablja za izdajatelja

Ime izdajatelja

M

E

Ime izdajatelja

Koda LEI izdajatelja

M

E

Koda LEI izdajatelja v skladu s standardom ISO 17442

Sektor NACE izdajatelja

M

E

Razvrstitev nasprotnih strank po njihovih gospodarskih dejavnostih v skladu s statistično klasifikacijo NACE revizija 2, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (56)

Status subjekta

M

E

Dodatni atribut, s katerim se zajamejo informacije o statusu izdajateljev, ki vključujejo status neplačila (in kategorije, ki opisujejo okoliščine, v katerih je subjekt lahko neplačnik, v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013) ter vse druge vrste statusa stranke, npr. predmet združitve ali prevzema.

Datum statusa subjekta

M

E

Datum, ko je subjekt spremenil status

Datum izdaje

M

E

Datum, ko izdajatelj proti plačilu izroči vrednostne papirje odkupniku primarne izdaje vrednostnih papirjev. To je datum, ko so vrednostni papirji prvič na voljo za izročitev vlagateljem.

Datum zapadlosti

M

E

Datum, ko se dolžniški instrument odkupi

Nominalna valuta

M

E

Valuta, v kateri je denominiran vrednostni papir

Razvrstitev primarnih sredstev

M

E

Razvrstitev instrumenta

Vrsta listinjenih sredstev

M

E

Vrsta listinjenih sredstev

Status vrednostnega papirja

M

E

Dodatni atribut, ki omogoča identifikacijo statusa vrednostnega papirja in lahko označuje, ali je instrument aktiven ali ne, npr. da je v zvezi z njim prišlo do neplačila, da je zapadel ali da je bil predčasno odkupljen

Datum statusa vrednostnega papirja

M

E

Datum, ko se šteje, da je nastal status vrednostnega papirja, kakor se poroča v rubriki ‚status vrednostnega papirja‘

Zaostala plačila instrumenta

M

E

Agregirani znesek glavnice, obresti in katerih koli nadomestil, neporavnanih na referenčni datum, ki je dolgovan na podlagi pogodbe in še ni bil plačan (je zapadel). Ta znesek se vedno poroča. Če instrument na referenčni datum ni bil zapadel, se poroča vrednost 0. Znesek se poroča v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB, tj. srednjem tečaju, na referenčni datum.

Datum zaostalih plačil instrumenta

M

E

Datum, ko je instrument zapadel v skladu z delom 2.48 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. To je najzgodnejši datum, za katerega ima instrument na referenčni datum neplačan znesek, in se poroča, če je instrument zapadel na referenčni datum.

Vrsta nadrejenosti instrumenta

M

E

To označuje, ali je za instrument zagotovljeno jamstvo, kakšna je njegova razvrstitev v vrstnem redu in ali je zavarovan

Geografska lokacija zavarovanja

M

E

Geografska razporeditev zavarovanja

Identifikacijska koda garanta

M

E

Standardna koda, ki enolično označuje garanta (57)

Vrsta identifikacijske kode garanta

M

E

Opredeljuje vrsto kode, ki se uporablja za garanta

DEL 3

Letna imetja vrednostnih papirjev, ki jih imajo zavarovalne družbe

Tabela 1

Splošne informacije in pojasnila

| Sporočene informacije (58) | Atribut | Status (59) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Splošne informacije |

Sporočene informacije (58)

Atribut

Status (59)

Opis

1.

Poročevalska institucija

M

Identifikacijska koda poročevalske institucije

Datum predložitve

M

Datum, ko so podatki predloženi v bazo podatkov SHSDB

Referenčno obdobje

M

Obdobje, na katero se nanašajo podatki

Frekvenca poročanja

M

Letni podatki

| 2. | Pojasnila (metapodatki) |
| --- | --- |

2.

M

Obravnava predčasnih odkupov

M

Obravnava obračunanih obresti

Tabela 2

Informacije o imetjih vrednostnih papirjev

| Sporočene informacije (60) | Atribut | Status (61) | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Informacije v zvezi z vrednostnimi papirji |

Sporočene informacije (60)

Atribut

Status (61)

Opis

1.

Sektor imetnika

M

Sektor/podsektor vlagatelja

Zavarovalne družbe (S.128)

Vir

M

Vir predloženih informacij o imetjih vrednostnih papirjev

Neposredno poročanje

Poročanje skrbnikov

Mešano poročanje (62)

Ni na voljo

Rezidenčnost subjektov zavarovalne družbe (sedež in podružnice)

Rezidenčnost subjektov zavarovalne družbe (sedež in podružnice)

Rezident države sedeža

Ni rezident države sedeža

Če ni rezident države sedeža, rezident drugih držav EGP, po državah

Če ni rezident države sedeža, rezident drugih držav zunaj EGP

Osnova za poročanje

V

Označuje, kako je vrednostni papir kotiran, v odstotkih ali enotah

Odstotek

Enote

Nominalna valuta

V

Valuta, v kateri je denominiran vrednostni papir, poroča se, ko je osnova za poročanje odstotek

Stanja

M

Skupna vrednost imetij vrednostnih papirjev

Po nominalni vrednosti (63). Število delnic ali enot vrednostnega papirja ali agregirana nominalna vrednost (v nominalni valuti ali eurih), če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah, brez obračunanih obresti.

Po tržni vrednosti. Vrednost imetij po ceni na trgu v eurih, vključno z obračunanimi obrestmi (64).

Format

V (65)

Opredeljuje format, ki se uporablja za stanja po nominalni vrednosti

Nominalna vrednost v eurih ali drugi zadevni valuti

Število delnic/enot

Status zaupnosti

M

Status zaupnosti za stanja

Ni za objavo, omejeno samo na interno uporabo

Zaupne statistične informacije

Ne pride v poštev

| 2. | Osnovni referenčni podatki |
| --- | --- |

2.

Oznaka agregacije

M

Vrsta podatkov

Agregirani podatki (ne po posameznih vrednostnih papirjih)

Razvrstitev instrumenta

M

Razvrstitev vrednostnega papirja po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji (F.31)

Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji (F.32)

Delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

Delnice ali enote SDT (F.521)

Delnice ali enote investicijskih skladov, razen SDT (F.522)

Sektor izdajatelja

M

Institucionalni sektor izdajatelja po ESR 2010 in Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Država izdajatelja

M

Država pravne registriranosti ali domicil izdajatelja vrednostnega papirja

Države euroobmočja

Države Unije zunaj euroobmočja

Države zunaj Unije

---

(1)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

1

(2)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

2

(3)  Samo za stanja, če so transakcije izpeljane iz mesečnih stanj v bazi podatkov SHSDB.

3

(4)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

4

(5)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

5

(6)  Številčenje kategorij v tej smernici se ujema s številčenjem, ki ga uvaja Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlaamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010).

6

(7)  Drugi finančni posredniki (S.125), izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127).

7

(8)  Samo, če se sektorji S.11, S.13 in S.15 ne poročajo ločeno.

8

(9)  Za podatke, ki jih poročajo NCB zunaj euroobmočja, samo za poročanje imetij nerezidenčnih vlagateljev.

9

(10)  Nedodeljeni sektor, ki je rezident države imetnika; tj. neznani sektorji neznanih držav se ne poročajo. NCB v primeru statistično pomembnih vrednosti obvestijo upravljavce baze podatkov SHSDB o razlogih, zakaj je sektor neznan.

10

(11)  Samo, če ni mogoče razlikovati med neposrednim poročanjem in poročanjem skrbnikov.

11

(12)  Ne poroča se, če se poročajo tržne vrednosti (in zadevne druge spremembe obsega/transakcije).

12

(13)  Priporoča se vključitev obračunanih obresti, po najboljših prizadevanjih.

13

(14)  Če NCB sporoči status zaupnosti, tega atributa ni treba poročati. Na odgovornost poročevalske NCB se lahko vrednost namesto na dva največja vlagatelja nanaša na enega največjega vlagatelja.

14

(15)  NCB se spodbuja, da v primeru, ko so vrednostni papirji v centralizirani bazi vrednostnih papirjev (CSDB) zabeleženi v enotah, poročajo nominalno vrednost v številu enot.

15

(16)  Poroča se samo, če transakcije niso izpeljane iz stanj v bazi podatkov SHSDB.

16

(17)  Poroča se samo za transakcije, ki se zberejo od poročevalskih enot, ne poroča se za transakcije, ki jih NCB izpeljejo iz stanj.

17

(18)  Poroča se, če ustrezna vrednost dveh največjih vlagateljev za stanja, transakcije in druge spremembe obsega ni na voljo/zagotovljena.

18

(19)  Uporablja se samo, če NCB transakcije izpeljejo iz stanj. V teh primerih bo status zaupnosti izpeljan iz baze podatkov SHSDB, tj. če so začetna in/ali končna stanja zaupna, se izpeljana transakcija označi kot zaupna.

19

(20)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

20

(21)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

21

(22)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

22

(23)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

23

(24)  Ne zahteva se za vrednostne papirje, ki se poročajo agregirano.

24

(25)  Po možnosti bi morale NCB uporabljati iste identifikacijske številke vrednostnega papirja za vsak vrednostni papir po več let. Poleg tega bi morala biti vsaka identifikacijska številka vrednostnega papirja povezana samo z enim vrednostnim papirjem. Če NCB tega ne morejo zagotoviti, morajo obvestiti upravljavce baze podatkov SHSDB. Kode CUSIP in SEDOL se lahko obravnavajo kot interne številke NCB.

25

(26)  Ti vrednostni papirji ne bodo vključeni v pripravo agregatov.

26

(27)  Za izračun stanj po tržni vrednosti iz stanj po nominalni vrednosti.

27

(28)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

28

(29)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

29

(30)  NCB bi morale uporabiti vnaprej opredeljene identifikacijske številke, dogovorjene z upravljavci baze podatkov SHSDB.

30

(31)  Priporoča se vključitev obračunanih obresti, po najboljših prizadevanjih.

31

(32)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

32

(33)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

33

(34)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

34

(35)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

35

(36)  G: raven skupine; E: raven subjekta. Kadar se uporablja odstopanje iz člena 4a(3) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), se podatki za polja, ki se nanašajo na poročanje po posameznih subjektih, poročajo v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili, kakor jih določi NCB, ki je odobrila odstopanje, tako da se zagotovi homogenost podatkov z vidika obveznih razčlenitev.

36

(37)  Identifikator se opredeli posebej.

37

(38)  Ne poroča se, če se poročajo tržne vrednosti.

38

(39)  NCB se spodbuja, da v primeru, ko so vrednostni papirji v centralizirani bazi vrednostnih papirjev (CSDB) zabeleženi v enotah, poročajo nominalno vrednost v številu enot.

39

(40)  Priporoča se vključitev obračunanih obresti, po najboljših prizadevanjih.

40

(41)  Za vrednostne papirje brez kode ISIN se poroča skupna vrednost imetij vrednostnih papirjev po tržni vrednosti, tj. vrednost imetij po ceni na trgu v eurih, vključno z obračunanimi obrestmi. Če tržna vrednost ni na voljo, se lahko po najboljših prizadevanjih uporabijo drugi približki, npr. knjigovodska vrednost.

41

(42)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

42

(43)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

43

(44)  Poroča se, če se za izračun regulativnega kapitala uporablja pristop na osnovi notranjih ocen (IRB) ali so podatki drugače na voljo.

44

(45)  Poroča se, če se za izračun regulativnega kapitala ne uporablja pristop IRB ali so podatki drugače na voljo.

45

(46)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

46

(47)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

47

(48)  G: raven skupine; E: raven subjekta. Kadar se uporablja odstopanje iz člena 4a(3) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), se podatki za polja, ki se nanašajo na poročanje po posameznih subjektih, poročajo v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili, kakor jih določi NCB, ki je odobrila odstopanje, tako da se zagotovi homogenost podatkov z vidika obveznih razčlenitev.

48

(49)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

49

(50)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

50

(51)  G: raven skupine; E: raven subjekta. Kadar se uporablja odstopanje iz člena 4a(3) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), se podatki za polja, ki se nanašajo na poročanje po posameznih subjektih, poročajo v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili, kakor jih določi NCB, ki je odobrila odstopanje, tako da se zagotovi homogenost podatkov z vidika obveznih razčlenitev.

51

(52)  Po možnosti bi morale NCB uporabljati iste identifikacijske številke vrednostnega papirja za vsak vrednostni papir po več let. Poleg tega bi morala biti vsaka identifikacijska številka vrednostnega papirja povezana samo z enim vrednostnim papirjem. Če NCB tega ne morejo zagotoviti, morajo obvestiti upravljavce baze podatkov SHSDB. Kode CUSIP in SEDOL se lahko obravnavajo kot interne številke NCB.

52

(53)  NCB bi morale vrsto uporabljene identifikacijske številke opredeliti v metapodatkih.

53

(54)  Ti vrednostni papirji ne bodo vključeni v pripravo agregatov.

54

(55)  Identifikator se opredeli posebej.

55

(56)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

56

(57)  Identifikator se opredeli posebej. Če pride v poštev, se uporablja koda LEI.

57

(58)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

58

(59)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

59

(60)  Standardi za elektronsko poročanje so določeni posebej.

60

(61)  M: obvezen atribut; V: prostovoljen atribut.

61

(62)  Samo, če ni mogoče razlikovati med neposrednim poročanjem in poročanjem skrbnikov.

62

(63)  Ne poroča se, če se poročajo tržne vrednosti.

63

(64)  Priporoča se vključitev obračunanih obresti, po najboljših prizadevanjih.

64

(65)  Ne poroča se, če se poročajo tržne vrednosti (in zadevne druge spremembe obsega/transakcije).“

65

---

PRILOGA II

Priloga II k Smernici ECB/2013/7 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

URADNO OBVESTILO POROČEVALSKIM ENOTAM ZA PODATKE PO SKUPINAH

Obvestilo o razvrstitvi med poročevalske enote za podatke po skupinah v skladu z Uredbo (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) (1)

v imenu Evropske centralne banke (ECB) vas obveščamo, da je Svet ECB [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] razvrstil med poročevalske enote za podatke po skupinah za statistične namene v skladu s členom 2(1)(b) in členom 2(4) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).

Obveznosti poročanja [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] kot poročevalske enote za podatke po skupinah so določene v členu 3a Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).

Razlogi za razvrstitev med ‚poročevalske enote za podatke po skupinah‘

Svet ECB je ugotovil, da [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] izpolnjuje pogoje za poročevalsko enoto za podatke po skupinah v skladu z naslednjimi merili iz Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24):

| (a) | [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] je vodja bančne skupine, kakor je opredeljen v členu 1(10) in naveden v členu 2(1)(b)(i) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ali je institucija ali finančna institucija s sedežem v sodelujoči državi članici, ki ni del bančne skupine (v nadaljnjem besedilu: subjekt), v skladu s členom 2(1)(b)(ii) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24); |
| --- | --- |

(a)

[uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] je vodja bančne skupine, kakor je opredeljen v členu 1(10) in naveden v členu 2(1)(b)(i) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), ali je institucija ali finančna institucija s sedežem v sodelujoči državi članici, ki ni del bančne skupine (v nadaljnjem besedilu: subjekt), v skladu s členom 2(1)(b)(ii) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24);

| (b) | [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] izpolnjuje naslednja merila (2):






  (i) | [vrednost skupnih sredstev v bilanci stanja bančne skupine [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah]; ali skupnih sredstev v bilanci stanja [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] je višja od 0,5 % skupnih sredstev v konsolidirani bilanci stanja vseh bančnih skupin v Evropski uniji, glede na najnovejše podatke, ki so na voljo ECB, to je (a) podatke, ki se nanašajo na konec decembra v koledarskem letu pred pošiljanjem tega uradnega obvestila, ali (b) če podatki iz točke (a) niso na voljo, podatke, ki se nanašajo na konec decembra predhodnega leta]; |
| --- | --- | --- |

(b)

[uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] izpolnjuje naslednja merila (2):

(i)

[vrednost skupnih sredstev v bilanci stanja bančne skupine [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah]; ali skupnih sredstev v bilanci stanja [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] je višja od 0,5 % skupnih sredstev v konsolidirani bilanci stanja vseh bančnih skupin v Evropski uniji, glede na najnovejše podatke, ki so na voljo ECB, to je (a) podatke, ki se nanašajo na konec decembra v koledarskem letu pred pošiljanjem tega uradnega obvestila, ali (b) če podatki iz točke (a) niso na voljo, podatke, ki se nanašajo na konec decembra predhodnega leta];

| (ii) | [bančna skupina ali subjekt je pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v euroobmočju iz naslednjih razlogov: [tukaj dodati razloge, zaradi katerih je bančna skupina ali subjekt pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v euroobmočju:







  — | bančna skupina ali subjekt ima tesne in obsežne medsebojne povezave z drugimi finančnimi institucijami v euroobmočju; |
| --- | --- | --- |

(ii)

[bančna skupina ali subjekt je pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v euroobmočju iz naslednjih razlogov: [tukaj dodati razloge, zaradi katerih je bančna skupina ali subjekt pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v euroobmočju:

—

bančna skupina ali subjekt ima tesne in obsežne medsebojne povezave z drugimi finančnimi institucijami v euroobmočju;

| — | bančna skupina ali subjekt ima močno in obsežno čezmejno dejavnost; |
| --- | --- |

—

bančna skupina ali subjekt ima močno in obsežno čezmejno dejavnost;

| — | dejavnost bančne skupine ali subjekta je pretežno koncentrirana na enem delu bančnega poslovanja v euroobmočju, na katerem ima vodilno vlogo; |
| --- | --- |

—

dejavnost bančne skupine ali subjekta je pretežno koncentrirana na enem delu bančnega poslovanja v euroobmočju, na katerem ima vodilno vlogo;

| — | bančna skupina ali subjekt ima kompleksno korporativno strukturo, ki presega okvir domačega ozemlja]]; |
| --- | --- |

—

bančna skupina ali subjekt ima kompleksno korporativno strukturo, ki presega okvir domačega ozemlja]];

| (iii) | [bančna skupina ali subjekt je pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v [zadevne države članice euroobmočja] iz naslednjih razlogov: [tukaj dodati razloge, zaradi katerih je bančna skupina ali subjekt pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v zadevnih državah članicah euroobmočja:







  — | bančna skupina ali subjekt ima tesne in obsežne medsebojne povezave z drugimi finančnimi institucijami na domačem ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(iii)

[bančna skupina ali subjekt je pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v [zadevne države članice euroobmočja] iz naslednjih razlogov: [tukaj dodati razloge, zaradi katerih je bančna skupina ali subjekt pomemben za stabilnost in delovanje finančnega sistema v zadevnih državah članicah euroobmočja:

—

bančna skupina ali subjekt ima tesne in obsežne medsebojne povezave z drugimi finančnimi institucijami na domačem ozemlju;

| — | dejavnost bančne skupine ali subjekta je pretežno koncentrirana na [opredeliti del bančnega poslovanja], na katerem ima vodilno vlogo]]. |
| --- | --- |

—

dejavnost bančne skupine ali subjekta je pretežno koncentrirana na [opredeliti del bančnega poslovanja], na katerem ima vodilno vlogo]].

Vir informacij, na katerega se opira razvrstitev med ‚poročevalske enote za podatke po skupinah‘

ECB izpelje skupna sredstva v konsolidirani bilanci stanja subjektov ali bančnih skupin v Evropski uniji na podlagi informacij, zbranih od nacionalnih centralnih bank, o konsolidirani bilanci stanja bančnih skupin v zadevni državi članici, izračunano v skladu s členom 18(1), (4) in (8), členom 19(1) in (3) ter členom 23 Uredbe (EU) št. 575/2013 (3).

[Kadar je potrebno, je treba tukaj navesti nadaljnja pojasnila o metodologiji, ki se uporabi pri kakršnih koli dodatnih merilih za razvrstitev med poročevalske enote za podatke po skupinah, ki jih določi Svet ECB.]

Ugovori in pregled s strani Sveta ECB

Kakršno koli zahtevo, da Svet ECB pregleda razvrstitev [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] med poročevalske enote za podatke po skupinah na podlagi zgoraj navedenih razlogov je treba nasloviti na [vstaviti ime in naslov NCB] v 15 delovnih dneh ECB od prejema tega obvestila. [Uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] tako zahtevo obrazloži in vključi vse podporne informacije.

Datum začetka obveznosti poročanja

Če ni ugovorov, mora [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] poročati statistične informacije v skladu s členom 3a Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) od [vstaviti začetni datum za poročanje, tj. najpozneje šest mesecev po pošiljanju obvestila].

Spremembe statusa obveščenega subjekta

Pozivamo vas, da [ime NCB, ki pošilja uradno obvestilo] obvestite o vseh spremembah imena ali pravne oblike [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] ter o združitvah, prestrukturiranjih in vseh drugih dogodkih ali okoliščinah, ki lahko vplivajo na obveznosti poročanja [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah], v 10 delovnih dneh ECB od takega dogodka.

Ne glede na nastop takega dogodka bodo za [uradno ime poročevalske enote za podatke po skupinah] še naprej veljale obveznosti poročanja, določene v Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), dokler vas v imenu ECB ne bomo drugače uradno obvestili.

S spoštovanjem,

[podpis]“.

---

(1)  Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (UL L 305, 1.11.2012, str. 6).

1

(2)  Vstaviti ustrezna merila, po katerih obveščeni vodja bančne skupine ali subjekt izpolnjuje pogoje za poročevalsko enoto za podatke po skupinah, kakor je odločil Svet ECB.

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

---