# Euroopan unionin C 32/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 32 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta6. helmikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 32

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta6. helmikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | YHTEISET JULISTUKSET |
| | Komissio |
| 2008/C 032/01 | Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin yhteinen julistus keskinäisistä suhteista ja yhteistyöstä | 1 |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 032/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) (
  1
  ) | 7 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

YHTEISET JULISTUKSET

Komissio

2008/C 032/01

Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin yhteinen julistus keskinäisistä suhteista ja yhteistyöstä

1

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 032/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) (
  1
  )

1

7

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 032/03 | Euron kurssi | 8 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2008/C 032/04 | Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta | 9 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 032/03

Euron kurssi

8

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2008/C 032/04

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

9

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2008/C 032/05 | Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AD/124/08 | 14 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 032/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 15 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2008/C 032/05

Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AD/124/08

14

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 032/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

YHTEISET JULISTUKSET

Komissio

| 6.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/1

---

EUROOPAN UNIONIN JA UUDEN-SEELANNIN YHTEINEN JULISTUS KESKINÄISISTÄ SUHTEISTA JA YHTEISTYÖSTÄ

(2008/C 32/01)

Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti, jäljempänä ’osapuolet’, jotka

| — | ottavat huomioon läheiset historialliset, poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset suhteensa, |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon läheiset historialliset, poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset suhteensa,

| — | toimivat yhteisten ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin, kansalaisoikeuksiin ja demokratiaan liittyvien sitoumustensa rohkaisemina, |
| --- | --- |

—

toimivat yhteisten ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin, kansalaisoikeuksiin ja demokratiaan liittyvien sitoumustensa rohkaisemina,

| — | pitävät tärkeänä jo olemassa olevia vahvoja yhteyksiä, |
| --- | --- |

—

pitävät tärkeänä jo olemassa olevia vahvoja yhteyksiä,

| — | ovat sitoutuneet rauhan ja turvallisuuden säilyttämiseen tai palauttamiseen osallistuessaan kansainvälisten konfliktien ratkaisemiseen, |
| --- | --- |

—

ovat sitoutuneet rauhan ja turvallisuuden säilyttämiseen tai palauttamiseen osallistuessaan kansainvälisten konfliktien ratkaisemiseen,

| — | haluavat lisätä neuvotteluja molemmille tahoille tärkeistä kahdenvälisistä ja kansainvälisistä kysymyksistä sekä käytännön yhteistyötä, |
| --- | --- |

—

haluavat lisätä neuvotteluja molemmille tahoille tärkeistä kahdenvälisistä ja kansainvälisistä kysymyksistä sekä käytännön yhteistyötä,

| — | ottavat huomioon yhteisen sitoumuksensa markkinoiden vapauden ja avoimuuden periaatteisiin, monenvälisen kauppajärjestelmän lujittamiseen WTO:n tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti sekä terveen ja menestyvän maailmantalouden kehittämiseen, |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon yhteisen sitoumuksensa markkinoiden vapauden ja avoimuuden periaatteisiin, monenvälisen kauppajärjestelmän lujittamiseen WTO:n tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti sekä terveen ja menestyvän maailmantalouden kehittämiseen,

| — | ottavat huomioon vuonna 1999 annetun yhteisen julistuksen Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin keskinäisistä suhteista sekä vuonna 2004 laaditun asiakirjan Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin yhteistyön painopisteistä (New Zealand and the European Union: priorities for future cooperation), |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon vuonna 1999 annetun yhteisen julistuksen Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin keskinäisistä suhteista sekä vuonna 2004 laaditun asiakirjan Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin yhteistyön painopisteistä (New Zealand and the European Union: priorities for future cooperation),

| — | ottavat huomioon osapuolten tuen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemiselle ja edistämiselle, |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon osapuolten tuen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemiselle ja edistämiselle,

| — | pitävät mielessä osapuolten väliset sopimukset, |
| --- | --- |

—

pitävät mielessä osapuolten väliset sopimukset,

ovat päättäneet lujittaa sekä laajentaa ja syventää suhteita jatkamalla nykyistä yhteistyötä tulevaisuuteen.

YHTEISET TAVOITTEET

Osapuolet vahvistavat, että niiden tarkoituksena on yhä lujittaa kumppanuuttaan, erityisesti työskentelemällä yhdessä tavoitteenaan

| — | tukea demokratiaa, oikeusvaltion periaatteita sekä ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamista omissa yhteiskunnissaan ja kansainvälisesti, |
| --- | --- |

—

tukea demokratiaa, oikeusvaltion periaatteita sekä ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamista omissa yhteiskunnissaan ja kansainvälisesti,

| — | tukea kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden säilyttämistä myös rauhantukioperaatioiden avulla, |
| --- | --- |

—

tukea kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden säilyttämistä myös rauhantukioperaatioiden avulla,

| — | tukea Yhdistyneiden Kansakuntien asemaa ja edistää sen vaikuttavuutta, |
| --- | --- |

—

tukea Yhdistyneiden Kansakuntien asemaa ja edistää sen vaikuttavuutta,

| — | tukea kansainvälisiä asesulku-, aseriisunta- ja asevalvontaponnisteluja sekä ponnisteluja terrorismin torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

tukea kansainvälisiä asesulku-, aseriisunta- ja asevalvontaponnisteluja sekä ponnisteluja terrorismin torjumiseksi,

| — | tehdä yhteistyötä kehitys- ja hallintokysymyksissä, erityisesti suhteissaan Tyynenmeren alueen maiden kanssa, |
| --- | --- |

—

tehdä yhteistyötä kehitys- ja hallintokysymyksissä, erityisesti suhteissaan Tyynenmeren alueen maiden kanssa,

| — | edistää vapaiden markkinoiden periaatteita tavaroiden ja palvelujen kaupassa sekä investoinneissa, torjua protektionismia sekä pyrkiä laajentamaan ja lujittamaan monenvälistä kauppajärjestelmää WTO:n puitteissa, |
| --- | --- |

—

edistää vapaiden markkinoiden periaatteita tavaroiden ja palvelujen kaupassa sekä investoinneissa, torjua protektionismia sekä pyrkiä laajentamaan ja lujittamaan monenvälistä kauppajärjestelmää WTO:n puitteissa,

| — | edistää kestävää kehitystä ja maailmanlaajuista ympäristönsuojelua, vastata myös väistämättömään kysymykseen ilmastonmuutoksesta, |
| --- | --- |

—

edistää kestävää kehitystä ja maailmanlaajuista ympäristönsuojelua, vastata myös väistämättömään kysymykseen ilmastonmuutoksesta,

| — | tukea innovointia, parantaa tuottavuutta ja kilpailukykyä, |
| --- | --- |

—

tukea innovointia, parantaa tuottavuutta ja kilpailukykyä,

| — | edistää kansojen ja kulttuurien keskinäistä tuntemusta ja ymmärrystä. |
| --- | --- |

—

edistää kansojen ja kulttuurien keskinäistä tuntemusta ja ymmärrystä.

Yhteistyön perusta

| 1. | Osapuolet ovat määrittäneet yhteistyön painopisteet vuonna 1999 annetussa yhteisessä julistuksessa Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin keskinäisistä suhteista. Yhteinen lausuma Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin yhteistyön painopisteistä, johon viitataan myös Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin toimintasuunnitelmana, annettiin vuonna 2004. |
| --- | --- |

1.

Osapuolet ovat määrittäneet yhteistyön painopisteet vuonna 1999 annetussa yhteisessä julistuksessa Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin keskinäisistä suhteista. Yhteinen lausuma Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin yhteistyön painopisteistä, johon viitataan myös Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin toimintasuunnitelmana, annettiin vuonna 2004.

| 2. | Toimintasuunnitelma sisältää useita osa-alueita koskevan neuvottelu- ja yhteistyöohjelman, jota on toteutettu tehokkaasti. Neuvottelut ministeritasolla ja ylempien virkamiesten tasolla ovat tarjonneet säännöllisen mahdollisuuden vaihtaa mielipiteitä, herättää keskustelua keskeisistä kysymyksistä ja tunnustella mahdollisuuksia läheisempään yhteistyöhön. Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välinen sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta allekirjoitettiin kesäkuussa 1998, ja se tuli voimaan vuonna 1999. Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimus elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehtiin joulukuussa 1996, ja se tuli voimaan vuonna 2003. Pitkäaikainen yhteistyö kattaa muun muassa tieteen ja teknologian, koulutuksen, kehitysyhteistyön ja ihmisoikeudet. |
| --- | --- |

2.

Toimintasuunnitelma sisältää useita osa-alueita koskevan neuvottelu- ja yhteistyöohjelman, jota on toteutettu tehokkaasti. Neuvottelut ministeritasolla ja ylempien virkamiesten tasolla ovat tarjonneet säännöllisen mahdollisuuden vaihtaa mielipiteitä, herättää keskustelua keskeisistä kysymyksistä ja tunnustella mahdollisuuksia läheisempään yhteistyöhön. Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välinen sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta allekirjoitettiin kesäkuussa 1998, ja se tuli voimaan vuonna 1999. Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimus elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehtiin joulukuussa 1996, ja se tuli voimaan vuonna 2003. Pitkäaikainen yhteistyö kattaa muun muassa tieteen ja teknologian, koulutuksen, kehitysyhteistyön ja ihmisoikeudet.

| 3. | Tämä uusi julistus perustuu yhteiselle julistukselle ja toimintaohjelman puitteissa saavutetuille merkittäville tuloksille. Se kattaa myös erityiset käytännön yhteistyöehdotukset sekä keskinäisiä suhteita koskevien puitteiden lujittamisen. |
| --- | --- |

3.

Tämä uusi julistus perustuu yhteiselle julistukselle ja toimintaohjelman puitteissa saavutetuille merkittäville tuloksille. Se kattaa myös erityiset käytännön yhteistyöehdotukset sekä keskinäisiä suhteita koskevien puitteiden lujittamisen.

| 4. | Osapuolet päättävät edistää ja lujittaa suhteitaan seuraavilla osa-alueilla: |
| --- | --- |

4.

Osapuolet päättävät edistää ja lujittaa suhteitaan seuraavilla osa-alueilla:

Korkean tason yhteydet

| 5. | Vuoropuhelun ja tietojenvaihdon arvoa ei nykypäivänä voida aliarvioida yhä epävakaammassa ja monimutkaisemmassa kansainvälisessä ympäristössä. Molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä kahdesti vuodessa järjestettäviin ministeritroikan keskusteluihin. Lisäksi komission puheenjohtaja, Euroopan unionin korkea edustaja ja Uuden-Seelannin pääministeri ovat säännöllisesti yhteydessä keskenään. Osapuolet ottavat huomioon myös Uuden-Seelannin parlamentin ja Euroopan parlamentin säännöllisen vuoropuhelun. |
| --- | --- |

5.

Vuoropuhelun ja tietojenvaihdon arvoa ei nykypäivänä voida aliarvioida yhä epävakaammassa ja monimutkaisemmassa kansainvälisessä ympäristössä. Molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä kahdesti vuodessa järjestettäviin ministeritroikan keskusteluihin. Lisäksi komission puheenjohtaja, Euroopan unionin korkea edustaja ja Uuden-Seelannin pääministeri ovat säännöllisesti yhteydessä keskenään. Osapuolet ottavat huomioon myös Uuden-Seelannin parlamentin ja Euroopan parlamentin säännöllisen vuoropuhelun.

| 6. | Molemmat osapuolet odottavat yhteydenpidon jatkuvan säännöllisesti. Mahdollisuuksia lisätä vuoropuhelua etsitään ministeri- ja komissaaritason kahdenvälisillä vierailuilla sekä kansainvälisten kokousten yhteydessä. Tätä täydennetään säännöllisellä tietojenvaihdolla diplomaattiedustustojen kautta sekä muissa yhteyksissä. |
| --- | --- |

6.

Molemmat osapuolet odottavat yhteydenpidon jatkuvan säännöllisesti. Mahdollisuuksia lisätä vuoropuhelua etsitään ministeri- ja komissaaritason kahdenvälisillä vierailuilla sekä kansainvälisten kokousten yhteydessä. Tätä täydennetään säännöllisellä tietojenvaihdolla diplomaattiedustustojen kautta sekä muissa yhteyksissä.

Maailmanlaajuinen ja alueellinen turvallisuus, terrorismin torjunta ja ihmisoikeudet

| 7. | Osallistujilla on yhteinen tavoite, joka on edistää maailmanlaajuista rauhaa ja turvallisuutta monenkeskisen yhteistyön sekä kansainvälisen lainsäädännön kunnioittamisen kautta. Tuemme yhdessä Yhdistyneiden Kansakuntien keskeistä asemaa ja muiden kansainvälisten instituutioiden ja järjestelmien työtä. Arvostamme toistemme pyrkimyksiä toimia välittäjänä vaikeissa kansainvälisissä ja alueellisissa tilanteissa sekä pidämme parhaana pyrkiä ratkaisemaan konfliktit rauhanomaisin keinoin. |
| --- | --- |

7.

Osallistujilla on yhteinen tavoite, joka on edistää maailmanlaajuista rauhaa ja turvallisuutta monenkeskisen yhteistyön sekä kansainvälisen lainsäädännön kunnioittamisen kautta. Tuemme yhdessä Yhdistyneiden Kansakuntien keskeistä asemaa ja muiden kansainvälisten instituutioiden ja järjestelmien työtä. Arvostamme toistemme pyrkimyksiä toimia välittäjänä vaikeissa kansainvälisissä ja alueellisissa tilanteissa sekä pidämme parhaana pyrkiä ratkaisemaan konfliktit rauhanomaisin keinoin.

| 8. | Osapuolet kartoittavat mahdollisuuksia tiiviimpään keskinäiseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön terrorismin torjunnassa. Molemmat ovat sitoutuneet kaikkien terrorismin torjuntaa koskevien YK:n yleissopimusten ja pöytäkirjojen ratifioimiseen ja täytäntöönpanoon sekä kaikkien asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, myös vuonna 2001 annetun päätöslauselman 1373, ja Yhdistyneiden Kansakuntien terrorisminvastaisen strategian täytäntöönpanoon. Osapuolet ovat valmiit avustamaan kolmansia maita täyttämään terrorismin torjuntaan liittyvät kansainväliset velvollisuutensa. Tehokkaat terrorisminvastaiset toimenpiteet ja ihmisoikeuksien suojelu ovat toisiaan täydentäviä ja vahvistavia tavoitteita. Olemme sitoutuneet vähentämään terrorismin aiheuttamaa uhkaa ja selvittämään olosuhteita, jotka saattavat johtaa terrorismin leviämiseen. Tuemme aloitteita, joilla edistetään keskinäistä suvaitsevaisuutta ja ymmärrystä, kuten kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

8.

Osapuolet kartoittavat mahdollisuuksia tiiviimpään keskinäiseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön terrorismin torjunnassa. Molemmat ovat sitoutuneet kaikkien terrorismin torjuntaa koskevien YK:n yleissopimusten ja pöytäkirjojen ratifioimiseen ja täytäntöönpanoon sekä kaikkien asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, myös vuonna 2001 annetun päätöslauselman 1373, ja Yhdistyneiden Kansakuntien terrorisminvastaisen strategian täytäntöönpanoon. Osapuolet ovat valmiit avustamaan kolmansia maita täyttämään terrorismin torjuntaan liittyvät kansainväliset velvollisuutensa. Tehokkaat terrorisminvastaiset toimenpiteet ja ihmisoikeuksien suojelu ovat toisiaan täydentäviä ja vahvistavia tavoitteita. Olemme sitoutuneet vähentämään terrorismin aiheuttamaa uhkaa ja selvittämään olosuhteita, jotka saattavat johtaa terrorismin leviämiseen. Tuemme aloitteita, joilla edistetään keskinäistä suvaitsevaisuutta ja ymmärrystä, kuten kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua.

| 9. | Toimintansa tehokkuuden varmistamiseksi osapuolet ovat ryhtyneet konkreettisiin toimiin ja tehneet läheistä yhteistyötä kentällä. Esimerkkeinä voidaan mainita, että Uusi-Seelanti on osallistunut Euroopan unionin johtamaan vakautusjoukkoon Bosnia ja Hertsegovinassa sekä Euroopan unionin poliisioperaatioon (EUPOL) Afganistanissa. Molemmat osapuolet aikovat jatkossakin käyttää tällaista läheistä käytännön yhteistyötä vastaavassa kriisinhallintatoiminnassa ja konfliktin jälkeisessä vakauttamistoiminnassa. |
| --- | --- |

9.

Toimintansa tehokkuuden varmistamiseksi osapuolet ovat ryhtyneet konkreettisiin toimiin ja tehneet läheistä yhteistyötä kentällä. Esimerkkeinä voidaan mainita, että Uusi-Seelanti on osallistunut Euroopan unionin johtamaan vakautusjoukkoon Bosnia ja Hertsegovinassa sekä Euroopan unionin poliisioperaatioon (EUPOL) Afganistanissa. Molemmat osapuolet aikovat jatkossakin käyttää tällaista läheistä käytännön yhteistyötä vastaavassa kriisinhallintatoiminnassa ja konfliktin jälkeisessä vakauttamistoiminnassa.

| 10. | Ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen on olennaisen tärkeää rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi. Molemmat osapuolet ovat päättäneet tehdä yhteistyötä suojellakseen ja edistääkseen kansainvälisiä ihmisoikeuksia, sellaisina kuin ne on esitetty ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa sekä keskeisissä ihmisoikeuksia koskevissa yleissopimuksissa ja niiden pöytäkirjoissa. Osapuolet jatkavat vuotuisia troikan muodossa käytäviä keskustelujaan kansainvälisistä ihmisoikeuskysymyksistä ja tekevät läheistä yhteistyötä kansainvälisillä ihmisoikeusfoorumeilla, myös YK:n ihmisoikeusneuvostossa. |
| --- | --- |

10.

Ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen on olennaisen tärkeää rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi. Molemmat osapuolet ovat päättäneet tehdä yhteistyötä suojellakseen ja edistääkseen kansainvälisiä ihmisoikeuksia, sellaisina kuin ne on esitetty ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa sekä keskeisissä ihmisoikeuksia koskevissa yleissopimuksissa ja niiden pöytäkirjoissa. Osapuolet jatkavat vuotuisia troikan muodossa käytäviä keskustelujaan kansainvälisistä ihmisoikeuskysymyksistä ja tekevät läheistä yhteistyötä kansainvälisillä ihmisoikeusfoorumeilla, myös YK:n ihmisoikeusneuvostossa.

| 11. | Osapuolet haluavat edistää demokratiaa, vastuullista hallintoa ja oikeusvaltion periaatteita, koska ne ovat olennainen osa rauhaa ja turvallisuutta. Osapuolet työskentelevät yhdessä aina kun se on mahdollista näiden yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

11.

Osapuolet haluavat edistää demokratiaa, vastuullista hallintoa ja oikeusvaltion periaatteita, koska ne ovat olennainen osa rauhaa ja turvallisuutta. Osapuolet työskentelevät yhdessä aina kun se on mahdollista näiden yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 12. | Aasian ja Tyynenmeren alueen vakaus ja vauraus on molempien osapuolten ensisijainen tavoite, johon poliittisissa ja turvallisuutta koskevissa vuoropuheluissa keskitytään. Olemme huolissamme siitä, että eräillä Tyynenmeren alueen mailla on niihin liittyviä haasteita, ja työskentelemme yhdessä vastataksemme niihin. |
| --- | --- |

12.

Aasian ja Tyynenmeren alueen vakaus ja vauraus on molempien osapuolten ensisijainen tavoite, johon poliittisissa ja turvallisuutta koskevissa vuoropuheluissa keskitytään. Olemme huolissamme siitä, että eräillä Tyynenmeren alueen mailla on niihin liittyviä haasteita, ja työskentelemme yhdessä vastataksemme niihin.

| 13. | Osapuolet arvostavat hyvää yhteistyötään samanmielisinä kumppaneina ASEANin alueellisessa foorumissa (ARF) ja jatkavat yhteisiä ponnistelujaan ARF:n aseman lujittamiseksi Aasian ja Tyynenmeren maiden alueellisena vuoropuhelu- ja yhteistyöfoorumina sekä ARF:n ehkäisevän diplomaattisen aseman kehittämistä. Osapuolet jatkavat tietojenvaihtoa diplomaattikanavien kautta kummankin yhteistyöstä alueen maiden sekä ASEANin kanssa. |
| --- | --- |

13.

Osapuolet arvostavat hyvää yhteistyötään samanmielisinä kumppaneina ASEANin alueellisessa foorumissa (ARF) ja jatkavat yhteisiä ponnistelujaan ARF:n aseman lujittamiseksi Aasian ja Tyynenmeren maiden alueellisena vuoropuhelu- ja yhteistyöfoorumina sekä ARF:n ehkäisevän diplomaattisen aseman kehittämistä. Osapuolet jatkavat tietojenvaihtoa diplomaattikanavien kautta kummankin yhteistyöstä alueen maiden sekä ASEANin kanssa.

| 14. | Osapuolet ovat tyytyväisiä ministeri- ja virkamiestasolla pidettäviin säännöllisiin vuoropuheluihin näistä kysymyksistä ja järjestävät epävirallisia ylempien virkamiesten neuvotteluja yhteisistä ulko- ja turvallisuuspoliittisista kysymyksistä asianmukaisten EU-kumppanien kanssa. |
| --- | --- |

14.

Osapuolet ovat tyytyväisiä ministeri- ja virkamiestasolla pidettäviin säännöllisiin vuoropuheluihin näistä kysymyksistä ja järjestävät epävirallisia ylempien virkamiesten neuvotteluja yhteisistä ulko- ja turvallisuuspoliittisista kysymyksistä asianmukaisten EU-kumppanien kanssa.

Henkilöiden liikkuvuus

| 15. | Schengenin sopimuksen sisällyttäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön saattaa vaikuttaa viisumivapautta koskeviin järjestelyihin, joita Uusi-Seelanti on tehnyt kaikkien Euroopan unionin nykyisten jäsenvaltioiden kanssa ja joiden ansiosta uusiseelantilaiset voivat viettää enintään kolme kuukautta ilman viisumia kussakin jäsenvaltiossa. Euroopan unioni ymmärtää, että tästä voi aiheutua vaikeuksia matkaileville uusiseelantilaisille. Komissio vakuuttaa, että Uuden-Seelannin ja jäsenvaltioiden kahdenväliset sopimukset ovat ja pysyvät voimassa, kunnes toteutetaan uusia konkreettisia toimia, joiden voimaantulo korvaa ne. Komissio neuvottelee perusteellisesti Uuden-Seelannin kanssa kaikenlaisesta kehityksestä, joka saattaa vaikuttaa näihin kahdenvälisiin sopimuksiin, jotta päästään vastavuoroisuuteen perustuvaan ratkaisuun. |
| --- | --- |

15.

Schengenin sopimuksen sisällyttäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön saattaa vaikuttaa viisumivapautta koskeviin järjestelyihin, joita Uusi-Seelanti on tehnyt kaikkien Euroopan unionin nykyisten jäsenvaltioiden kanssa ja joiden ansiosta uusiseelantilaiset voivat viettää enintään kolme kuukautta ilman viisumia kussakin jäsenvaltiossa. Euroopan unioni ymmärtää, että tästä voi aiheutua vaikeuksia matkaileville uusiseelantilaisille. Komissio vakuuttaa, että Uuden-Seelannin ja jäsenvaltioiden kahdenväliset sopimukset ovat ja pysyvät voimassa, kunnes toteutetaan uusia konkreettisia toimia, joiden voimaantulo korvaa ne. Komissio neuvottelee perusteellisesti Uuden-Seelannin kanssa kaikenlaisesta kehityksestä, joka saattaa vaikuttaa näihin kahdenvälisiin sopimuksiin, jotta päästään vastavuoroisuuteen perustuvaan ratkaisuun.

| 16. | Keskinäisen ymmärryksen kannalta merkittäviä ovat myös vastavuoroiset järjestelyt, joiden ansiosta nuoret voivat matkustaa muihin maihin ja tehdä siellä töitä ja opiskella enintään vuoden ajan, nk. työlomajärjestelyt. Tällaisiin järjestelyihin perustuvat oleskelut ovat merkittävä investointi tulevaisuuteen. Uudella-Seelannilla on tällaisia järjestelyjä nykyisin 13 Euroopan unionin jäsenvaltion kanssa, ja se pyrkii aktiivisesti solmimaan vastaavia järjestelyjä useiden muiden kanssa kunkin kansallista lainsäädäntöä yksityiskohtaisesti noudattaen. |
| --- | --- |

16.

Keskinäisen ymmärryksen kannalta merkittäviä ovat myös vastavuoroiset järjestelyt, joiden ansiosta nuoret voivat matkustaa muihin maihin ja tehdä siellä töitä ja opiskella enintään vuoden ajan, nk. työlomajärjestelyt. Tällaisiin järjestelyihin perustuvat oleskelut ovat merkittävä investointi tulevaisuuteen. Uudella-Seelannilla on tällaisia järjestelyjä nykyisin 13 Euroopan unionin jäsenvaltion kanssa, ja se pyrkii aktiivisesti solmimaan vastaavia järjestelyjä useiden muiden kanssa kunkin kansallista lainsäädäntöä yksityiskohtaisesti noudattaen.

Kehitysyhteistyö

| 17. | Osapuolet ymmärtävät, että kehitys ja turvallisuus riippuvat toisistaan ja että köyhyyden poistaminen on tästä syystä olennaista maailmanlaajuisen ja alueellisen turvattomuuden vähentämiseksi. Tämän vuoksi molempien osapuolten kehitysapuohjelmilla pyritään saavuttamaan vuosituhattavoitteet ja niiden myötä vakaampi, rauhallisempi ja vauraampi maailma. |
| --- | --- |

17.

Osapuolet ymmärtävät, että kehitys ja turvallisuus riippuvat toisistaan ja että köyhyyden poistaminen on tästä syystä olennaista maailmanlaajuisen ja alueellisen turvattomuuden vähentämiseksi. Tämän vuoksi molempien osapuolten kehitysapuohjelmilla pyritään saavuttamaan vuosituhattavoitteet ja niiden myötä vakaampi, rauhallisempi ja vauraampi maailma.

| 18. | Osapuolet tähdentävät, että demokratia, ihmisoikeudet, hyvä hallinto ja oikeusvaltion periaatteet ovat erittäin tärkeitä kestävän kehityksen aikaansaamiseksi, ja kehottavat kaikkia avunantajia tukemaan julkishallinnon parantamista vastaanottavissa maissa. Kumpikin osapuoli tunnustaa kehitysavun antajien keskinäisen yhteistyön merkityksen oman kehitysohjelmansa suunnittelemisessa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

18.

Osapuolet tähdentävät, että demokratia, ihmisoikeudet, hyvä hallinto ja oikeusvaltion periaatteet ovat erittäin tärkeitä kestävän kehityksen aikaansaamiseksi, ja kehottavat kaikkia avunantajia tukemaan julkishallinnon parantamista vastaanottavissa maissa. Kumpikin osapuoli tunnustaa kehitysavun antajien keskinäisen yhteistyön merkityksen oman kehitysohjelmansa suunnittelemisessa ja täytäntöönpanossa.

| 19. | Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin kehitysyhteistyötä koskevassa vuoropuhelussa keskitytään edelleen kehitysyhteistyöhön liittyviin haasteisiin Tyynenmeren alueella. Kumpikin toteaa myös, että on tehtävä sitoumuksia Tyynenmeren saarivaltioiden kanssa, jotta ne pystyvät selviytymään vain niitä kohtaavista haasteista ja jotta avunantaja- ja avunsaajamaiden yhteisillä ponnisteluilla voidaan saavuttaa suurempi vakaus ja tukea alueen kehitystä johdonmukaisesti sen omassa Pacific Plan -suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden kanssa. Tästä syystä osapuolet ovat tyytyväisiä vuoden 2006 puolivälissä käynnistettyyn Euroopan unionin uuteen Tyynenmeren strategiaan sekä ilmoitukseen, jonka mukaan Euroopan unioni tukee edelleen taloudellisesti Tyynenmeren alueen kestävää kehitystä. Kumpikin osapuoli on tyytyväinen siihen, että vuodesta 2004 alkaen on käyty keskusteluja kehitysyhteistyökysymyksistä aikaisempaa useammin, muun muassa Euroopan unionin korkean tason edustajien alueelle tekemien vierailujen yhteydessä sekä eräitä Tyynenmeren alueella toteutettavia hankkeita koskevan yhteistyön puitteissa. Lisäksi Uusi-Seelanti on tyytyväinen Euroopan unionin ilmoitukseen parantaa poliittista vuoropuheluaan Tyynenmeren saarten foorumiin kuuluvien maiden kanssa. |
| --- | --- |

19.

Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin kehitysyhteistyötä koskevassa vuoropuhelussa keskitytään edelleen kehitysyhteistyöhön liittyviin haasteisiin Tyynenmeren alueella. Kumpikin toteaa myös, että on tehtävä sitoumuksia Tyynenmeren saarivaltioiden kanssa, jotta ne pystyvät selviytymään vain niitä kohtaavista haasteista ja jotta avunantaja- ja avunsaajamaiden yhteisillä ponnisteluilla voidaan saavuttaa suurempi vakaus ja tukea alueen kehitystä johdonmukaisesti sen omassa Pacific Plan -suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden kanssa. Tästä syystä osapuolet ovat tyytyväisiä vuoden 2006 puolivälissä käynnistettyyn Euroopan unionin uuteen Tyynenmeren strategiaan sekä ilmoitukseen, jonka mukaan Euroopan unioni tukee edelleen taloudellisesti Tyynenmeren alueen kestävää kehitystä. Kumpikin osapuoli on tyytyväinen siihen, että vuodesta 2004 alkaen on käyty keskusteluja kehitysyhteistyökysymyksistä aikaisempaa useammin, muun muassa Euroopan unionin korkean tason edustajien alueelle tekemien vierailujen yhteydessä sekä eräitä Tyynenmeren alueella toteutettavia hankkeita koskevan yhteistyön puitteissa. Lisäksi Uusi-Seelanti on tyytyväinen Euroopan unionin ilmoitukseen parantaa poliittista vuoropuheluaan Tyynenmeren saarten foorumiin kuuluvien maiden kanssa.

| 20. | Osapuolet ovat myös päättäneet jatkaa säännöllistä kahdenvälistä vuoropuheluaan kehitystä ja kauppaa koskevista kysymyksistä sekä laajentaa tätä näkemystenvaihtoa myös alueen vakauden kannalta olennaisiin laajempialaisiin kysymyksiin, kuten ympäristön kestävyys sekä alueen vakautta uhkaavat tekijät eli poliittinen epävakaus, rikollisuus tai terrorismi. |
| --- | --- |

20.

Osapuolet ovat myös päättäneet jatkaa säännöllistä kahdenvälistä vuoropuheluaan kehitystä ja kauppaa koskevista kysymyksistä sekä laajentaa tätä näkemystenvaihtoa myös alueen vakauden kannalta olennaisiin laajempialaisiin kysymyksiin, kuten ympäristön kestävyys sekä alueen vakautta uhkaavat tekijät eli poliittinen epävakaus, rikollisuus tai terrorismi.

| 21. | Koska molemmat osapuolet haluavat tehdä yhteistyötä kehitysyhteistyökysymyksissä, ne aikovat järjestää säännöllisiä laaja-alaisia keskusteluja ja tietojenvaihtoa Tyynenmeren alueen kysymyksistä. Niin Wellingtonissa ja Brysselissä kuin kentälläkin säännöllisesti käytävissä keskusteluissa pyritään ennen kaikkea varmistamaan, että molemmat osapuolet täyttävät avun tuloksellisuudesta annetun Pariisin julistuksen mukaiset sitoumuksensa. Ne pyrkivät etsimään tilaisuuksia, joissa ne voivat yhdenmukaistaa avunantajien toimintaa mahdollisimman pitkälle sekä edistää täydentävyyttä ja asianmukaista työnjakoa, työskennellä sektoriohjelmittain ja noudattaa Tyynenmeren alueen maiden ensisijaisia tavoitteita, järjestelmiä ja menettelyjä keskinäisessä vaihdossaan. Osapuolet myös pyrkivät yksilöimään uusia alueita, joilla ne voivat tehdä poliittista ja käytännön yhteistyötä köyhyyden vähentämiseksi Tyynenmeren alueella. |
| --- | --- |

21.

Koska molemmat osapuolet haluavat tehdä yhteistyötä kehitysyhteistyökysymyksissä, ne aikovat järjestää säännöllisiä laaja-alaisia keskusteluja ja tietojenvaihtoa Tyynenmeren alueen kysymyksistä. Niin Wellingtonissa ja Brysselissä kuin kentälläkin säännöllisesti käytävissä keskusteluissa pyritään ennen kaikkea varmistamaan, että molemmat osapuolet täyttävät avun tuloksellisuudesta annetun Pariisin julistuksen mukaiset sitoumuksensa. Ne pyrkivät etsimään tilaisuuksia, joissa ne voivat yhdenmukaistaa avunantajien toimintaa mahdollisimman pitkälle sekä edistää täydentävyyttä ja asianmukaista työnjakoa, työskennellä sektoriohjelmittain ja noudattaa Tyynenmeren alueen maiden ensisijaisia tavoitteita, järjestelmiä ja menettelyjä keskinäisessä vaihdossaan. Osapuolet myös pyrkivät yksilöimään uusia alueita, joilla ne voivat tehdä poliittista ja käytännön yhteistyötä köyhyyden vähentämiseksi Tyynenmeren alueella.

Kauppa ja taloudellinen yhteistyö

| 22. | Osapuolten välinen kauppa ja taloussuhteet ovat kiinteä osa kestäviä suhteita. Euroopan unioni on nykyisin Uuden-Seelannin toiseksi suurin kauppakumppani. Uusi-Seelanti on 50. sijalla Euroopan unionin ulkomaankaupassa. Kahdenvälinen kauppa laajenee ja tavaroiden ja palvelujen kauppavirtoja tuetaan merkittävillä kahdenvälisillä sopimuksilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välinen sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta ja Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimus elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

22.

Osapuolten välinen kauppa ja taloussuhteet ovat kiinteä osa kestäviä suhteita. Euroopan unioni on nykyisin Uuden-Seelannin toiseksi suurin kauppakumppani. Uusi-Seelanti on 50. sijalla Euroopan unionin ulkomaankaupassa. Kahdenvälinen kauppa laajenee ja tavaroiden ja palvelujen kauppavirtoja tuetaan merkittävillä kahdenvälisillä sopimuksilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välinen sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta ja Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimus elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä.

| 23. | Osapuolet tarkastelevat mahdollisuutta neuvotella laajemmista kauppaa ja taloussuhteita koskevista puitteista tulevaisuudessa. Osana kauppa- ja taloussuhteiden luomista molemmat osapuolet etsivät myös sellaisia talouspoliittisia osa-alueita, joilla molemmilla olisi — keskinäisten etujensa ja ensisijaisten tavoitteidensa vuoksi — hyötyä näkemysten vaihdosta ja käytännön yhteistyöalueiden löytämisestä. Tällaisia osa-alueita voisivat olla mahdollisuudet edistää investointeja, mahdolliset parannukset kahdenväliseen investointiympäristöön sekä sääntelyn ja kilpailupolitiikan kehittäminen. |
| --- | --- |

23.

Osapuolet tarkastelevat mahdollisuutta neuvotella laajemmista kauppaa ja taloussuhteita koskevista puitteista tulevaisuudessa. Osana kauppa- ja taloussuhteiden luomista molemmat osapuolet etsivät myös sellaisia talouspoliittisia osa-alueita, joilla molemmilla olisi — keskinäisten etujensa ja ensisijaisten tavoitteidensa vuoksi — hyötyä näkemysten vaihdosta ja käytännön yhteistyöalueiden löytämisestä. Tällaisia osa-alueita voisivat olla mahdollisuudet edistää investointeja, mahdolliset parannukset kahdenväliseen investointiympäristöön sekä sääntelyn ja kilpailupolitiikan kehittäminen.

| 24. | Molemmat osapuolet jatkavat yhteistyön syventämistä ja sellaisten mahdollisuuksien tutkimista, joilla voidaan helpottaa kauppaa tekemällä uusia sopimuksia silloin, kun niillä voidaan parantaa nykyisten järjestelyjen arvoa. On ehdotettu, että esimerkiksi viinialalla tehtäisiin tiiviimpää yhteistyötä. Osapuolet tarkastelevat uudestaan, kannattaako kahdenvälistä viinialan sopimusta koskevia neuvotteluja aloittaa uudelleen ja milloin ne kannattaisi aloittaa. Molemmat osapuolet tutkivat myös tulliyhteistyösopimuksen etuja. |
| --- | --- |

24.

Molemmat osapuolet jatkavat yhteistyön syventämistä ja sellaisten mahdollisuuksien tutkimista, joilla voidaan helpottaa kauppaa tekemällä uusia sopimuksia silloin, kun niillä voidaan parantaa nykyisten järjestelyjen arvoa. On ehdotettu, että esimerkiksi viinialalla tehtäisiin tiiviimpää yhteistyötä. Osapuolet tarkastelevat uudestaan, kannattaako kahdenvälistä viinialan sopimusta koskevia neuvotteluja aloittaa uudelleen ja milloin ne kannattaisi aloittaa. Molemmat osapuolet tutkivat myös tulliyhteistyösopimuksen etuja.

| 25. | Yhdenmukaisesti kaupan kasvattamispyrkimysten kanssa osapuolet myös neuvottelevat edelleen muutoksista osapuolten väliseen sopimukseen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta sen tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi. Lisäksi osapuolet tutkivat sitä, onko mahdollista laajentaa niiden välistä yhteistyötä, joka koskee teknisiä määräyksiä, standardeja ja vaatimustenmukaisuutta, ja sitä, millaisia etuja yhteistyön laajentamisesta aiheutuisi. Osapuolten olisi tutkittava myös muita mahdollisuuksia parantaa sääntelyn yhteensovittamista välillään maailmanlaajuisen sääntelyn kehittymisen yhteydessä, jotta voidaan vähentää yritysten liiketoimikustannuksia ja helpottaa kauppaa. |
| --- | --- |

25.

Yhdenmukaisesti kaupan kasvattamispyrkimysten kanssa osapuolet myös neuvottelevat edelleen muutoksista osapuolten väliseen sopimukseen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta sen tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi. Lisäksi osapuolet tutkivat sitä, onko mahdollista laajentaa niiden välistä yhteistyötä, joka koskee teknisiä määräyksiä, standardeja ja vaatimustenmukaisuutta, ja sitä, millaisia etuja yhteistyön laajentamisesta aiheutuisi. Osapuolten olisi tutkittava myös muita mahdollisuuksia parantaa sääntelyn yhteensovittamista välillään maailmanlaajuisen sääntelyn kehittymisen yhteydessä, jotta voidaan vähentää yritysten liiketoimikustannuksia ja helpottaa kauppaa.

| 26. | Osapuolet korostavat, kuinka tärkeää on säilyttää niiden kauppasuhteet, jotka ovat monenvälisten periaatteiden mukaiset, ja selvittää mahdolliset kahdenväliset ongelmat rakentavasti. Tässä yhteydessä vuosittain järjestettävät maataloustuotteiden kauppaa koskevat keskustelut ovat merkittävä tilaisuus varmistaa, että näkemyksiä kahdenvälisistä ja maailmanlaajuisista maataloustuotteiden kauppaan liittyvistä keskeisistä kysymyksistä vaihdetaan korkealla tasolla. On kuitenkin useita kummallekin taholle tärkeitä kysymyksiä, kuten palvelut ja muut kuin maataloustuotteet sekä monenvälisten sääntöjen lujittaminen, joita kyseisissä keskusteluissa ei käsitellä asianmukaisesti. Vuodesta 2007 alkaen näitä kysymyksiä käsitellään vuotuisissa kauppaa koskevissa keskusteluissa, jotka järjestetään mahdollisuuksien mukaan vuorotellen Brysselissä ja Wellingtonissa. |
| --- | --- |

26.

Osapuolet korostavat, kuinka tärkeää on säilyttää niiden kauppasuhteet, jotka ovat monenvälisten periaatteiden mukaiset, ja selvittää mahdolliset kahdenväliset ongelmat rakentavasti. Tässä yhteydessä vuosittain järjestettävät maataloustuotteiden kauppaa koskevat keskustelut ovat merkittävä tilaisuus varmistaa, että näkemyksiä kahdenvälisistä ja maailmanlaajuisista maataloustuotteiden kauppaan liittyvistä keskeisistä kysymyksistä vaihdetaan korkealla tasolla. On kuitenkin useita kummallekin taholle tärkeitä kysymyksiä, kuten palvelut ja muut kuin maataloustuotteet sekä monenvälisten sääntöjen lujittaminen, joita kyseisissä keskusteluissa ei käsitellä asianmukaisesti. Vuodesta 2007 alkaen näitä kysymyksiä käsitellään vuotuisissa kauppaa koskevissa keskusteluissa, jotka järjestetään mahdollisuuksien mukaan vuorotellen Brysselissä ja Wellingtonissa.

| 27. | Osapuolet toteavat, että yksityissektorin on tärkeää toimia dynaamisesti markkinoiden kehittämisessä ja laajentamisessa. Tätä tukeakseen osapuolet kannustavat edelleen yrityksiä luomaan keskinäisiä suhteita ja laajentamanaan niitä. Molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä Uuden-Seelannin ja Euroopan yritysneuvoston (New Zealand/Europe Business Council, NZEBC) perustamiseen. Sen perustamisen tavoitteena on edistää hyviä kauppasuhteita Euroopan ja Uuden Seelannin välillä. Osapuolet pyrkivät helpottamaan uusiseelantilaisten yritysten edustajien säännöllisiä vierailuja Eurooppaan ja päinvastoin. |
| --- | --- |

27.

Osapuolet toteavat, että yksityissektorin on tärkeää toimia dynaamisesti markkinoiden kehittämisessä ja laajentamisessa. Tätä tukeakseen osapuolet kannustavat edelleen yrityksiä luomaan keskinäisiä suhteita ja laajentamanaan niitä. Molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä Uuden-Seelannin ja Euroopan yritysneuvoston (New Zealand/Europe Business Council, NZEBC) perustamiseen. Sen perustamisen tavoitteena on edistää hyviä kauppasuhteita Euroopan ja Uuden Seelannin välillä. Osapuolet pyrkivät helpottamaan uusiseelantilaisten yritysten edustajien säännöllisiä vierailuja Eurooppaan ja päinvastoin.

| 28. | Osapuolet tekevät edelleen läheistä yhteistyötä Maailman kauppajärjestössä (WTO) saavuttaakseen Dohan kehitysohjelmassa sovitut vaativat, tasapainotetut yleiset tavoitteet, jotta monenvälinen kauppajärjestelmä vahvistuisi entisestään. Osapuolten ensisijaiset tavoitteet ja asemat saattavat vaihdella joillakin osa-alueilla, mutta molemmat noudattavat rakentavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

28.

Osapuolet tekevät edelleen läheistä yhteistyötä Maailman kauppajärjestössä (WTO) saavuttaakseen Dohan kehitysohjelmassa sovitut vaativat, tasapainotetut yleiset tavoitteet, jotta monenvälinen kauppajärjestelmä vahvistuisi entisestään. Osapuolten ensisijaiset tavoitteet ja asemat saattavat vaihdella joillakin osa-alueilla, mutta molemmat noudattavat rakentavaa lähestymistapaa.

Tiede, teknologia ja innovaatiot

| 29. | Vahvojen suhteiden kehittämisellä tieteen ja teknologian alalla Euroopan unionin kanssa on suuri arvo Uudelle-Seelannille, kun otetaan huomioon Euroopassa tieteelliseen tutkimukseen käytetyt resurssit sekä se, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot, kuten myös Uusi-Seelanti, antavat etusijan kilpailukykyisen talouden kehittämiselle, missä tiede ja koulutus ovat tärkeitä kasvua edistäviä tekijöitä. Uuden-Seelannin pitkäaikaiset vahvuudet valikoiduilla tutkimusaloilla voivat myös antaa lisäarvoa toiminnalle Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

29.

Vahvojen suhteiden kehittämisellä tieteen ja teknologian alalla Euroopan unionin kanssa on suuri arvo Uudelle-Seelannille, kun otetaan huomioon Euroopassa tieteelliseen tutkimukseen käytetyt resurssit sekä se, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot, kuten myös Uusi-Seelanti, antavat etusijan kilpailukykyisen talouden kehittämiselle, missä tiede ja koulutus ovat tärkeitä kasvua edistäviä tekijöitä. Uuden-Seelannin pitkäaikaiset vahvuudet valikoiduilla tutkimusaloilla voivat myös antaa lisäarvoa toiminnalle Euroopan unionissa.

| 30. | Viime vuosina yhteistyötä on pyritty lisäämään muun muassa nimittämällä Uuden-Seelannin Brysselin-lähetystöön tieteellinen neuvonantaja, joka tekee yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden kanssa tieteellisten yhteyksien lisäämiseksi. On myös perustettu yhteisrahoitteinen tutkimusyhteistyötä edistävä foorumi (FRENZ) sen varmistamiseksi, että tietoja tieteellisen yhteistyön mahdollisuuksista levitetään Uudessa-Seelannissa, ja perustettu laaja virkamiesvaihto-ohjelma osana tietojen jakamista yhteistyömahdollisuuksista. |
| --- | --- |

30.

Viime vuosina yhteistyötä on pyritty lisäämään muun muassa nimittämällä Uuden-Seelannin Brysselin-lähetystöön tieteellinen neuvonantaja, joka tekee yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden kanssa tieteellisten yhteyksien lisäämiseksi. On myös perustettu yhteisrahoitteinen tutkimusyhteistyötä edistävä foorumi (FRENZ) sen varmistamiseksi, että tietoja tieteellisen yhteistyön mahdollisuuksista levitetään Uudessa-Seelannissa, ja perustettu laaja virkamiesvaihto-ohjelma osana tietojen jakamista yhteistyömahdollisuuksista.

| 31. | Koska yhteistyön on todettu kasvavan, molemmat osapuolet ovat päättäneet sitoutua merkittävään tiede- ja teknologiayhteistyösopimukseen lujittaakseen yhteistyötä, joka aloitettiin vuonna 1991 sovitun Euroopan komission ja Uuden-Seelannin tiede- ja teknologiajärjestelyn nojalla. Ne aloittavat sopimusta valmistelevat keskustelut. Kumpikin osapuoli arvelee, että säännöllisesti järjestettävistä yhteisen tiede- ja teknologiakomitean kokouksista voidaan saada merkittävää hyötyä. Tämän vuoksi osapuolet pyrkivät järjestämään tällaisia kokouksia tarpeen mukaan joka vuosi tai joka toinen vuosi vuorotellen Brysselissä ja Wellingtonissa. |
| --- | --- |

31.

Koska yhteistyön on todettu kasvavan, molemmat osapuolet ovat päättäneet sitoutua merkittävään tiede- ja teknologiayhteistyösopimukseen lujittaakseen yhteistyötä, joka aloitettiin vuonna 1991 sovitun Euroopan komission ja Uuden-Seelannin tiede- ja teknologiajärjestelyn nojalla. Ne aloittavat sopimusta valmistelevat keskustelut. Kumpikin osapuoli arvelee, että säännöllisesti järjestettävistä yhteisen tiede- ja teknologiakomitean kokouksista voidaan saada merkittävää hyötyä. Tämän vuoksi osapuolet pyrkivät järjestämään tällaisia kokouksia tarpeen mukaan joka vuosi tai joka toinen vuosi vuorotellen Brysselissä ja Wellingtonissa.

| 32. | Osapuolet ovat päättäneet jatkaa yhteistyötä maksimoidakseen mahdollisuudet osallistua toistensa tieteelliseen toimintaan. Ne toteavat, että yhteistyö kuudennen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman puitteissa on lisääntynyt merkittävästi ja että se voisi lisääntyä edelleen vasta alkaneen seitsemäksi vuodeksi sovitun seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman puitteissa vuosina 2007–2013. |
| --- | --- |

32.

Osapuolet ovat päättäneet jatkaa yhteistyötä maksimoidakseen mahdollisuudet osallistua toistensa tieteelliseen toimintaan. Ne toteavat, että yhteistyö kuudennen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman puitteissa on lisääntynyt merkittävästi ja että se voisi lisääntyä edelleen vasta alkaneen seitsemäksi vuodeksi sovitun seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman puitteissa vuosina 2007–2013.

| 33. | Molemmat osapuolet laativat aloitteita lisätäkseen tutkijoiden liikkuvuutta välillään ja jatkavat pyrkimyksiään määrittää molempia kiinnostavia osa-alueita ja aiheita, joilla yhteistyötoimien lisäämistä voidaan tukea. Ne ovat myös päättäneet tukea FRENZiä tai sitä vastaavaa foorumia. |
| --- | --- |

33.

Molemmat osapuolet laativat aloitteita lisätäkseen tutkijoiden liikkuvuutta välillään ja jatkavat pyrkimyksiään määrittää molempia kiinnostavia osa-alueita ja aiheita, joilla yhteistyötoimien lisäämistä voidaan tukea. Ne ovat myös päättäneet tukea FRENZiä tai sitä vastaavaa foorumia.

Koulutus ja ammattilaisten vaihto

| 34. | Osapuolet ovat tyytyväisiä Uuden-Seelannin ja Euroopan koulutuslaitosten yhteyksien tiivistymiseen vuodesta 2004 alkaen. Osapuolet säilyttävät koulutuspolitiikkaa koskevat keskustelut ylempien virkamiesten tasolla ja kannustavat koulutusalan asiantuntijoita luomaan yhteyksiä heille tärkeillä aloilla. Näin ollen molemmat osapuolet pitävät suuressa arvossa sitä, että Uudella-Seelannilla on ollut helmikuusta 2006 alkaen koulutusasioiden neuvonantaja Brysselissä. |
| --- | --- |

34.

Osapuolet ovat tyytyväisiä Uuden-Seelannin ja Euroopan koulutuslaitosten yhteyksien tiivistymiseen vuodesta 2004 alkaen. Osapuolet säilyttävät koulutuspolitiikkaa koskevat keskustelut ylempien virkamiesten tasolla ja kannustavat koulutusalan asiantuntijoita luomaan yhteyksiä heille tärkeillä aloilla. Näin ollen molemmat osapuolet pitävät suuressa arvossa sitä, että Uudella-Seelannilla on ollut helmikuusta 2006 alkaen koulutusasioiden neuvonantaja Brysselissä.

| 35. | Osapuolet kannustavat asianomaisia laadunvarmistuselimiä keskustelemaan yhdenmukaistamismahdollisuuksista Uuden-Seelannin laadunvarmistusmenetelmien ja tutkintorakenteiden sekä Bolognan prosessin ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen välillä sekä edistämään tällaista kehitystä. Osapuolet ovat tyytyväisiä siihen, että Uuden-Seelannin pyyntö liittyä Lissabonin yleissopimukseen korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta hyväksyttiin 19. kesäkuuta 2007. |
| --- | --- |

35.

Osapuolet kannustavat asianomaisia laadunvarmistuselimiä keskustelemaan yhdenmukaistamismahdollisuuksista Uuden-Seelannin laadunvarmistusmenetelmien ja tutkintorakenteiden sekä Bolognan prosessin ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen välillä sekä edistämään tällaista kehitystä. Osapuolet ovat tyytyväisiä siihen, että Uuden-Seelannin pyyntö liittyä Lissabonin yleissopimukseen korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta hyväksyttiin 19. kesäkuuta 2007.

| 36. | Liikkuvuus lisääntyy vähitellen, kun Uusi-Seelanti osallistuu enemmän Euroopan unionin rahoittamiin opiskelijavaihto- ja apurahaohjelmiin ja kun Uuden-Seelannin koulutuslaitokset tekevät yhteistyötä aktiivisten kumppanuuksien luomiseksi ja ylläpitämiseksi. Tähän liittyen osapuolet ovat tyytyväisiä korkea-asteen koulutusyhteistyön menestykselliseen aloittamiseen. Yhteistyön ansiosta opiskelijat voivat suorittaa maisterintutkinnon yhdistäen Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin yliopistoissa suoritettuja opintoja. Päätökset uusista pilottihankkeista tehdään ensimmäisen hankkeen tarkastelun jälkeen. Osapuolet tutkivat mahdollisuuksia rahoittaa uusia pilottihankkeita sekä mahdollisuuksia rahoittaa jäsenneltyä poliittista vuoropuhelua molempia tahoja kiinnostavista kysymyksistä.
  Huomiota kiinnitetään erityisesti ammatillisten koulutuslaitosten opetushenkilöstön vaihtoon. |
| --- | --- |

36.

Liikkuvuus lisääntyy vähitellen, kun Uusi-Seelanti osallistuu enemmän Euroopan unionin rahoittamiin opiskelijavaihto- ja apurahaohjelmiin ja kun Uuden-Seelannin koulutuslaitokset tekevät yhteistyötä aktiivisten kumppanuuksien luomiseksi ja ylläpitämiseksi. Tähän liittyen osapuolet ovat tyytyväisiä korkea-asteen koulutusyhteistyön menestykselliseen aloittamiseen. Yhteistyön ansiosta opiskelijat voivat suorittaa maisterintutkinnon yhdistäen Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin yliopistoissa suoritettuja opintoja. Päätökset uusista pilottihankkeista tehdään ensimmäisen hankkeen tarkastelun jälkeen. Osapuolet tutkivat mahdollisuuksia rahoittaa uusia pilottihankkeita sekä mahdollisuuksia rahoittaa jäsenneltyä poliittista vuoropuhelua molempia tahoja kiinnostavista kysymyksistä.

Huomiota kiinnitetään erityisesti ammatillisten koulutuslaitosten opetushenkilöstön vaihtoon.

| 37. | Euroopan unionin keskusten verkoston (European Union Centres Network, EUCN) tukema henkilöstö- ja opiskelijavaihto on tärkeä osa Uuden-Seelannin ja Euroopan akateemisia yhteyksiä. Molemmat osapuolet pitävät arvossa ja tukevat verkoston, komission tukemana tekemää työtä, jolla kiinnostusta Euroopan unioniin sekä siellä olevaan asiantuntemukseen pyritään lisäämään Uudessa-Seelannissa. Molemmat osapuolet tarkastelevat muita mahdollisuuksia edistää opiskelijoiden liikkuvuutta ja akateemista liikkuvuutta sekä eurooppalaisten ja uusiseelantilaisten kumppaneiden välisten yhteyksien syventämistä. |
| --- | --- |

37.

Euroopan unionin keskusten verkoston (European Union Centres Network, EUCN) tukema henkilöstö- ja opiskelijavaihto on tärkeä osa Uuden-Seelannin ja Euroopan akateemisia yhteyksiä. Molemmat osapuolet pitävät arvossa ja tukevat verkoston, komission tukemana tekemää työtä, jolla kiinnostusta Euroopan unioniin sekä siellä olevaan asiantuntemukseen pyritään lisäämään Uudessa-Seelannissa. Molemmat osapuolet tarkastelevat muita mahdollisuuksia edistää opiskelijoiden liikkuvuutta ja akateemista liikkuvuutta sekä eurooppalaisten ja uusiseelantilaisten kumppaneiden välisten yhteyksien syventämistä.

Ympäristö ja ilmastonmuutos

| 38. | Ottaen huomioon osapuolten yhteiset kiinnostuksenaiheet ne pyrkivät lisäämään vaihtoa ja selvittävät mahdollisuuksia yhteistyön lisäämiseen esimerkiksi seuraavilla aloilla: kestävä ja uusiutuva energia, ilmastonmuutoksen torjunta, kemikaalien ja jätteiden käsittely, biologinen monimuotoisuus ja luonnonsuojelu, vesikysymykset ja mereen liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

38.

Ottaen huomioon osapuolten yhteiset kiinnostuksenaiheet ne pyrkivät lisäämään vaihtoa ja selvittävät mahdollisuuksia yhteistyön lisäämiseen esimerkiksi seuraavilla aloilla: kestävä ja uusiutuva energia, ilmastonmuutoksen torjunta, kemikaalien ja jätteiden käsittely, biologinen monimuotoisuus ja luonnonsuojelu, vesikysymykset ja mereen liittyvät kysymykset.

| 39. | Keskeisiä ympäristökysymyksiä, kuten ilmastonmuutosta ja pyrkimystä siirtyä — samalla energian toimitusvarmuus säilyttäen — vähemmän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan energiaan, voidaan käsitellä tehokkaimmin maailmanlaajuisesti. Keskustelut ja aihekohtaiset vierailut ovat johtaneet siihen, että yhteisiä tavoitteita pidetään yhä enemmän arvossa ja että lisääntyneen yhteistyön arvo tunnustetaan. Molemmat osapuolet ovat sitä mieltä, että on huolellisesti analysoitava, millaisia ympäristöön liittyvät ongelmat tarkkaan ottaen ovat ja mitkä ovat kansallisiin olosuhteisiin sopivimpia ratkaisuja, ja että näkemysten jakaminen varhaisessa vaiheessa on suotavaa ja sitä rohkaistaan. |
| --- | --- |

39.

Keskeisiä ympäristökysymyksiä, kuten ilmastonmuutosta ja pyrkimystä siirtyä — samalla energian toimitusvarmuus säilyttäen — vähemmän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan energiaan, voidaan käsitellä tehokkaimmin maailmanlaajuisesti. Keskustelut ja aihekohtaiset vierailut ovat johtaneet siihen, että yhteisiä tavoitteita pidetään yhä enemmän arvossa ja että lisääntyneen yhteistyön arvo tunnustetaan. Molemmat osapuolet ovat sitä mieltä, että on huolellisesti analysoitava, millaisia ympäristöön liittyvät ongelmat tarkkaan ottaen ovat ja mitkä ovat kansallisiin olosuhteisiin sopivimpia ratkaisuja, ja että näkemysten jakaminen varhaisessa vaiheessa on suotavaa ja sitä rohkaistaan.

| 40. | Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) mukaan kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä on vähennettävä, jotta päästöjen pitoisuudet voidaan vakiinnuttaa hyvin alhaiselle tasolle — huomattavasti alle puoleen vuoden 2000 päästöistä — vuoteen 2050 mennessä IPCC:n suunnitelmissaan toistaiseksi arvioimalle alhaisimmalle tasolle. Mitä alhaisemmalle vakiinnuttamistasolle päästään, sitä vähemmän vahinkoa aiheutuu. Molemmilla osapuolilla on kunnianhimoisena päämääränä voimakkaat ja varhaisessa vaiheessa toteutetut maailmanlaajuiset toimet sekä sellaisten käytännöllisten ja kustannustehokkaiden mekanismien kehittäminen ja käyttöönotto, joissa otetaan huomioon erilaiset kansalliset olosuhteet ja voimavarat. Molemmat osapuolet myös toteavat, että kaikki tärkeimmät kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajat on saatava mukaan kansainväliseen toimintaan. |
| --- | --- |

40.

Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) mukaan kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä on vähennettävä, jotta päästöjen pitoisuudet voidaan vakiinnuttaa hyvin alhaiselle tasolle — huomattavasti alle puoleen vuoden 2000 päästöistä — vuoteen 2050 mennessä IPCC:n suunnitelmissaan toistaiseksi arvioimalle alhaisimmalle tasolle. Mitä alhaisemmalle vakiinnuttamistasolle päästään, sitä vähemmän vahinkoa aiheutuu. Molemmilla osapuolilla on kunnianhimoisena päämääränä voimakkaat ja varhaisessa vaiheessa toteutetut maailmanlaajuiset toimet sekä sellaisten käytännöllisten ja kustannustehokkaiden mekanismien kehittäminen ja käyttöönotto, joissa otetaan huomioon erilaiset kansalliset olosuhteet ja voimavarat. Molemmat osapuolet myös toteavat, että kaikki tärkeimmät kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajat on saatava mukaan kansainväliseen toimintaan.

| 41. | Osapuolet ovat myös yhtä mieltä siitä, että vuoden 2007 lopussa pidettävässä YK:n kansainvälisessä ilmastokonferenssissa on aloitettava neuvottelut vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevasta kokonaisvaltaisesta kehyksestä, jossa kehitetään nykyisten kansainvälisten järjestelyjen, kuten Kioton pöytäkirja, parhaita piirteitä ja joka tarjoaa oikeudenmukaiset ja joustavat puitteet mahdollisimman laajalle osallistumiselle. Osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että markkinaperusteiset mekanismit, kuten päästökauppa, tarjoavat taloudellisesti tehokkaan keinon vähentää päästöjä ja että kyseiset mekanismit olisi säilytettävä olennaisena osana vuoden 2012 jälkeistä kehystä. |
| --- | --- |

41.

Osapuolet ovat myös yhtä mieltä siitä, että vuoden 2007 lopussa pidettävässä YK:n kansainvälisessä ilmastokonferenssissa on aloitettava neuvottelut vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevasta kokonaisvaltaisesta kehyksestä, jossa kehitetään nykyisten kansainvälisten järjestelyjen, kuten Kioton pöytäkirja, parhaita piirteitä ja joka tarjoaa oikeudenmukaiset ja joustavat puitteet mahdollisimman laajalle osallistumiselle. Osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että markkinaperusteiset mekanismit, kuten päästökauppa, tarjoavat taloudellisesti tehokkaan keinon vähentää päästöjä ja että kyseiset mekanismit olisi säilytettävä olennaisena osana vuoden 2012 jälkeistä kehystä.

| 42. | Osapuolet lisäävät ilmastonmuutosta koskevaa yhteistyötä vaihtamalla näkemyksiä markkinaperusteisten instrumenttien käytöstä, kuten päästökaupasta, energiatehokkuuden lisäämisestä ja uusiutuvan energian käytöstä, ja vaikuttamisesta keskeisten sektoreiden (kuten liikenne sekä maa- ja metsätalous) kasvihuonekaasupäästöihin. |
| --- | --- |

42.

Osapuolet lisäävät ilmastonmuutosta koskevaa yhteistyötä vaihtamalla näkemyksiä markkinaperusteisten instrumenttien käytöstä, kuten päästökaupasta, energiatehokkuuden lisäämisestä ja uusiutuvan energian käytöstä, ja vaikuttamisesta keskeisten sektoreiden (kuten liikenne sekä maa- ja metsätalous) kasvihuonekaasupäästöihin.

Kalastus

| 43. | Maailman kalatalouden kestävyys huolestuttaa molempia osapuolia. Molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä vuodesta 2004 säännöllisesti järjestettyyn vuoropuheluun kalastukseen liittyvistä kysymyksistä. Ylimääräisiä kokouksia järjestetään joustavasti, jotta osapuolet voivat sopivin väliajoin keskustella kahdenvälisistä, monenvälisistä ja alueellisista kalastuskysymyksistä. |
| --- | --- |

43.

Maailman kalatalouden kestävyys huolestuttaa molempia osapuolia. Molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä vuodesta 2004 säännöllisesti järjestettyyn vuoropuheluun kalastukseen liittyvistä kysymyksistä. Ylimääräisiä kokouksia järjestetään joustavasti, jotta osapuolet voivat sopivin väliajoin keskustella kahdenvälisistä, monenvälisistä ja alueellisista kalastuskysymyksistä.

Liikenne

| 44. | Lentoliikennepalvelut ovat elintärkeitä osapuolten välisten suhteiden lujittamisessa. Ne olivat tyytyväisiä, että kesäkuussa 2006 allekirjoitettiin horisontaalinen sopimus, jolla korjattiin lähinnä Uuden-Seelannin ja jäsenvaltioiden välisistä kahdenvälisistä lentoliikennepalvelusopimuksista johtuvia kansallisuusrajoituksia. Molemmat osapuolet tekevät kaikkensa aloittaakseen neuvottelut laaja-alaisesta lentoliikennepalvelusopimuksesta tavoitteenaan saada neuvottelut päätökseen vuonna 2008. Tämä kuvastaa molempien osapuolten samankaltaisia näkemyksiä periaatteista, jotka on otettava huomioon. |
| --- | --- |

44.

Lentoliikennepalvelut ovat elintärkeitä osapuolten välisten suhteiden lujittamisessa. Ne olivat tyytyväisiä, että kesäkuussa 2006 allekirjoitettiin horisontaalinen sopimus, jolla korjattiin lähinnä Uuden-Seelannin ja jäsenvaltioiden välisistä kahdenvälisistä lentoliikennepalvelusopimuksista johtuvia kansallisuusrajoituksia. Molemmat osapuolet tekevät kaikkensa aloittaakseen neuvottelut laaja-alaisesta lentoliikennepalvelusopimuksesta tavoitteenaan saada neuvottelut päätökseen vuonna 2008. Tämä kuvastaa molempien osapuolten samankaltaisia näkemyksiä periaatteista, jotka on otettava huomioon.

Ihmisten väliset yhteydet ja tiedotus

| 45. | Tiedotusvälineiden rooli on yhä tärkeämpi sekä tiedonvälityksessä että kansalaisten muita maita koskevien näkemysten muokkaamisessa. Osapuolet toteavat, että tarkoituksena on lisätä ymmärrystä Euroopan unionia kohtaan Uudessa-Seelannissa hyödyntämällä vuosittain jaettavaa Euroopan unionin journalistipalkintoa niin, että yhdelle Uudessa-Seelannissa asuvalle toimittajalle tarjotaan mahdollisuus matkustaa Eurooppaan kahdeksi viikoksi tutkimaan valitsemaansa aihetta, joka kiinnostaa uusiseelantilaisia. Jotta osapuolten tiedotusvälineet ymmärtäisivät toisiaan paremmin, osapuolet toimivat yhdessä tiedotusalan organisaatioiden kanssa edistääkseen tietämystä kahdenvälisistä suhteista, myös tukemalla erityisesti tiedotusalan organisaatioiden välistä toimittajavaihtoa. |
| --- | --- |

45.

Tiedotusvälineiden rooli on yhä tärkeämpi sekä tiedonvälityksessä että kansalaisten muita maita koskevien näkemysten muokkaamisessa. Osapuolet toteavat, että tarkoituksena on lisätä ymmärrystä Euroopan unionia kohtaan Uudessa-Seelannissa hyödyntämällä vuosittain jaettavaa Euroopan unionin journalistipalkintoa niin, että yhdelle Uudessa-Seelannissa asuvalle toimittajalle tarjotaan mahdollisuus matkustaa Eurooppaan kahdeksi viikoksi tutkimaan valitsemaansa aihetta, joka kiinnostaa uusiseelantilaisia. Jotta osapuolten tiedotusvälineet ymmärtäisivät toisiaan paremmin, osapuolet toimivat yhdessä tiedotusalan organisaatioiden kanssa edistääkseen tietämystä kahdenvälisistä suhteista, myös tukemalla erityisesti tiedotusalan organisaatioiden välistä toimittajavaihtoa.

| 46. | Komissio kannustaa viestintäalan oppilaitoksia ja Uuden-Seelannin tärkeimpien tiedotusalan organisaatioiden koulutusosastoja sisällyttämään koulutukseensa moduuleja, joilla opitaan tiedottamaan nyky-Euroopasta. |
| --- | --- |

46.

Komissio kannustaa viestintäalan oppilaitoksia ja Uuden-Seelannin tärkeimpien tiedotusalan organisaatioiden koulutusosastoja sisällyttämään koulutukseensa moduuleja, joilla opitaan tiedottamaan nyky-Euroopasta.

| 47. | Komissio ymmärtää, että parempi tietämys Euroopan unionin toiminnasta parantaa kahdenvälisiä suhteita, joten komissio tekee yhteistyötä Uuden-Seelannin kanssa ja tukee Uuden-Seelannin rahoittamaa uusiseelantilaisten virkamiesten sijoittamista komissioon lyhytaikaiseen harjoitteluun aika ajoin silloin, kun sopiva sijoituspaikka löytyy. Uusi-Seelanti vahvistaa, että se hyväksyisi komission virkamiehiä vastaavaan harjoitteluun. |
| --- | --- |

47.

Komissio ymmärtää, että parempi tietämys Euroopan unionin toiminnasta parantaa kahdenvälisiä suhteita, joten komissio tekee yhteistyötä Uuden-Seelannin kanssa ja tukee Uuden-Seelannin rahoittamaa uusiseelantilaisten virkamiesten sijoittamista komissioon lyhytaikaiseen harjoitteluun aika ajoin silloin, kun sopiva sijoituspaikka löytyy. Uusi-Seelanti vahvistaa, että se hyväksyisi komission virkamiehiä vastaavaan harjoitteluun.

| 48. | Osapuolet toteavat EUCN:n merkityksen Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin keskinäisille suhteille sekä sen, että komissio rahoittaa kyseistä verkostoa, ja toistavat sitoumuksensa tukea tätä toimintaa myös jatkossa. |
| --- | --- |

48.

Osapuolet toteavat EUCN:n merkityksen Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin keskinäisille suhteille sekä sen, että komissio rahoittaa kyseistä verkostoa, ja toistavat sitoumuksensa tukea tätä toimintaa myös jatkossa.

| 49. | Osapuolet myös kannustavat EUCN:ää auttamaan edelleen jatko-opiskelijoiden sijoittamisessa vuosittain lyhytaikaiseen harjoitteluun Euroopan parlamenttiin. Näistä harjoitteluista on hyötyä molemmille osapuolille. Harjoittelijoille on hyötyä kokemuksestaan Euroopan parlamentissa. On myös hyödyllistä luoda yhteyksiä opiskelijoiden sekä suhteista Australiaan ja Uuteen-Seelantiin vastaavan valtuuskunnan jäsenten välillä. |
| --- | --- |

49.

Osapuolet myös kannustavat EUCN:ää auttamaan edelleen jatko-opiskelijoiden sijoittamisessa vuosittain lyhytaikaiseen harjoitteluun Euroopan parlamenttiin. Näistä harjoitteluista on hyötyä molemmille osapuolille. Harjoittelijoille on hyötyä kokemuksestaan Euroopan parlamentissa. On myös hyödyllistä luoda yhteyksiä opiskelijoiden sekä suhteista Australiaan ja Uuteen-Seelantiin vastaavan valtuuskunnan jäsenten välillä.

| 50. | Säännöllinen vaihto Euroopan parlamentin ja Uuden-Seelannin parlamentin välillä on merkittävä ulottuvuus Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin toimielinten välisissä suhteissa, ja se myös lisää molempien osapuolten tietämystä näistä suhteista laajemmin. Brysselissä sijaitseva Uuden-Seelannin edustusto Euroopan unionissa sekä Euroopan komission lähetystö Wellingtonissa ylläpitävät tiiviitä suhteita parlamentteihin antaakseen tietoja keskinäisten suhteiden kehityksestä ja löytääkseen mahdollisuuksia lisätä yhteyksiä ja keskinäistä ymmärrystä. |
| --- | --- |

50.

Säännöllinen vaihto Euroopan parlamentin ja Uuden-Seelannin parlamentin välillä on merkittävä ulottuvuus Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin toimielinten välisissä suhteissa, ja se myös lisää molempien osapuolten tietämystä näistä suhteista laajemmin. Brysselissä sijaitseva Uuden-Seelannin edustusto Euroopan unionissa sekä Euroopan komission lähetystö Wellingtonissa ylläpitävät tiiviitä suhteita parlamentteihin antaakseen tietoja keskinäisten suhteiden kehityksestä ja löytääkseen mahdollisuuksia lisätä yhteyksiä ja keskinäistä ymmärrystä.

Tarkastelu

| 51. | Osapuolet seuraavat säännöllisesti tässä yhteisessä julistuksessa mainittujen toimien täytäntöönpanoa. Vuonna 2012 osapuolet suorittavat laaja-alaisen käytännön toimien tarkastelun säilyttääkseen läheiset keskusteluyhteydet ja lisätäkseen osapuolten välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

51.

Osapuolet seuraavat säännöllisesti tässä yhteisessä julistuksessa mainittujen toimien täytäntöönpanoa. Vuonna 2012 osapuolet suorittavat laaja-alaisen käytännön toimien tarkastelun säilyttääkseen läheiset keskusteluyhteydet ja lisätäkseen osapuolten välistä yhteistyötä.

---

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 6.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/7

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 32/02)

Komissio päätti 19. lokakuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4804. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4804. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 6.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/8

---

Euron kurssi (1)

5. helmikuuta 2008

(2008/C 32/03)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4688 |
| JPY | Japanin jeniä | 157,79 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4538 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,74605 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4074 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6177 |
| ISK | Islannin kruunua | 95,8 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0095 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,671 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 258,21 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,697 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,58 |
| RON | Romanian leuta | 3,6335 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,379 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7205 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6263 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,467 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,4555 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8638 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0803 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 383,24 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,9558 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,5511 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2545 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 527,65 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7402 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,34 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,121 |
| THB | Thaimaan bahtia | 45,552 |
| BRL | Brasilian real | 2,5645 |
| MXN | Meksikon peso | 15,8669 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4688

JPY

Japanin jeniä

157,79

DKK

Tanskan kruunua

7,4538

GBP

Englannin puntaa

0,74605

SEK

Ruotsin kruunua

9,4074

CHF

Sveitsin frangia

1,6177

ISK

Islannin kruunua

95,8

NOK

Norjan kruunua

8,0095

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,671

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

258,21

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,697

PLN

Puolan zlotya

3,58

RON

Romanian leuta

3,6335

SKK

Slovakian korunaa

33,379

TRY

Turkin liiraa

1,7205

AUD

Australian dollaria

1,6263

CAD

Kanadan dollaria

1,467

HKD

Hongkongin dollaria

11,4555

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8638

SGD

Singaporin dollaria

2,0803

KRW

Etelä-Korean wonia

1 383,24

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,9558

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,5511

HRK

Kroatian kunaa

7,2545

IDR

Indonesian rupiaa

13 527,65

MYR

Malesian ringgitiä

4,7402

PHP

Filippiinien pesoa

59,34

RUB

Venäjän ruplaa

36,121

THB

Thaimaan bahtia

45,552

BRL

Brasilian real

2,5645

MXN

Meksikon peso

15,8669

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 6.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/9

---

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

(2008/C 32/04)

Tuen numero: XA 212/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Logatecin kunta

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Logatec 2007-2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Logatec (2. Poglavje)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnettävän yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | Vuosi 2007: 22 500 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2007: 22 500 EUR

| | Vuosi 2008: 24 750 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2008: 24 750 EUR

| | Vuosi 2009: 27 300 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2009: 27 300 EUR

| | Vuosi 2010: 30 030 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2010: 30 030 EUR

| | Vuosi 2011: 33 000 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2011: 33 000 EUR

| | Vuosi 2012: 36 300 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2012: 36 300 EUR

| | Vuosi 2013: 40 000 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2013: 40 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

1.   Maatilainvestoinnit:

| — | enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla. |
| --- | --- |

—

enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla.

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maataloustuotantoon liittyvien maatilarakennusten entisöintiin sekä laidunten, viljelysmaan ja maatilan yksityisten kulkuteiden parantamiseen.

2.   Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen:

| — | enintään 10 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten tukikelpoisista kustannuksista, |
| --- | --- |

—

enintään 10 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten tukikelpoisista kustannuksista,

| — | tuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuudeksi tulee enintään 50 prosenttia kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

tuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuudeksi tulee enintään 50 prosenttia kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

3.   Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen:

| — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; tuki myönnetään luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; tuki myönnetään luontoissuorituksena tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

4.   Teknisen tuen antaminen:

| — | enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutus- ja pätevöittämisohjelmien toteuttamisesta, kolmansien osapuolien tarjoamista neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä maatilojen välistä tiedonvaihtoa varten, kilpailuista, näyttelyistä ja messuista sekä julkaisuista kuten tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutus- ja pätevöittämisohjelmien toteuttamisesta, kolmansien osapuolien tarjoamista neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä maatilojen välistä tiedonvaihtoa varten, kilpailuista, näyttelyistä ja messuista sekä julkaisuista kuten tuoteluetteloista ja verkkosivuista. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia

Täytäntöönpanoajankohta: Elokuu 2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Viittaus asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Valtiontuen myöntämistä maatalouden ja maaseudun säilyttämiseen ja kehittämiseen Logatecin kunnassa koskevan ohjesääntöluonnoksen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit,

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen,

14 artikla: Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen,

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous — Tui myönnetään maatiloilla toteutettaviin kotieläintuotantoon, lämminverihevosten, siipikarjan ja kanien kasvatusta lukuun ottamatta, liittyviin investointeihin. Tuki myönnetään epäsuotuisilla alueilla harjoitettavaan lampaan- ja vuohenkasvatukseen

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Logatec |
| --- |
| Tržaška cesta 15 |
| SLO-1370 Logatec |

Občina Logatec

Tržaška cesta 15

SLO-1370 Logatec

Internet-osoite: http://dokumenti.obcina-logatec.com/PRAVILNIKI/Pravilnikkmetijstvo.pdf

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 vahvistettujen kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta)

Tuen numero: XA 219/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Stražan kunta

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Podpora programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Straža 2007-2013

Oikeusperusta: Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v mestni občini Straža za programsko obdobje 2007-2013 (II. Poglavje)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Rahoitussuunnitelma kaudeksi 2007–2013 on 48 752 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

1.   Maatilainvestoinnit

| — | enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maaseudun rakennusten entisöimiseen, maataloustuotannossa käytettävien laitteiden hankintaan, pysyviin viljelmiin sekä maanparannukseen.

2.   Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen

| — | muiden kuin tuottavien kohteiden osalta enintään 100 prosenttia ja maatilan tuotannolliseen toimintaan liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia, |
| --- | --- |

—

muiden kuin tuottavien kohteiden osalta enintään 100 prosenttia ja maatilan tuotannolliseen toimintaan liittyvien investointien osalta enintään 60 prosenttia kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia,

| — | lisätukea voidaan myöntää enintään 100 prosenttia perinteisten materiaalien käytöstä aiheutuviin lisäkustannuksiin. |
| --- | --- |

—

lisätukea voidaan myöntää enintään 100 prosenttia perinteisten materiaalien käytöstä aiheutuviin lisäkustannuksiin.

3.   Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen

| — | kuluvan vuoden maataloustuotannon vakuutusmaksujen osarahoitusta koskevan Slovenian hallituksen määräyksen mukaisen kunnallisen tuen myötä tukiosuudeksi tulee 50 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

kuluvan vuoden maataloustuotannon vakuutusmaksujen osarahoitusta koskevan Slovenian hallituksen määräyksen mukaisen kunnallisen tuen myötä tukiosuudeksi tulee 50 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

4.   Tuki maa-alueiden uudelleen jakamiseen

| — | enintään 100 prosenttia tosiasiallisesti aiheutuvista tukikelpoisista oikeudellisista ja hallinnollisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia tosiasiallisesti aiheutuvista tukikelpoisista oikeudellisista ja hallinnollisista kustannuksista.

5.   Tekninen apu maatalousalalla:

| — | enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista, verkkosivuista ja tieteellisen tiedon jakamisesta. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista, verkkosivuista ja tieteellisen tiedon jakamisesta. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia

Täytäntöönpanoajankohta: Elokuu 2007 (tai sääntöjen voimaantulopäivä)

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Viittaus asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Maatalouden ja maaseudun säilyttämistä ja kehittämistä Stražan kunnassa kaudella 2007–2013 koskevien ohjesääntöjen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit,

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen,

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen,

13 artikla: Tuki maa-alueiden uudelleen jakamiseen,

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous — Kasvinviljely ja kotieläintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Straža |
| --- |
| Ulica Talcev 9 |
| SLO-8351 Straža |

Občina Straža

Ulica Talcev 9

SLO-8351 Straža

Internet-osoite: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200771&dhid=91211

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta)

Stražan kunta

Pormestari

Alojz KNAFELJ

Tuen numero: XA 222/07

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Koko maa

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau

Oikeusperusta: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau; Bundeshaushaltsgesetz, Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 Bundeshaushaltsordnung

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Yhteensä enintään 1 miljoona EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: Tuki myönnetään hanke-avustuksena osarahoituksen muodossa. Tuki on enintään 50 prosenttia neuvontakuluista, kuitenkin enintään 2 000 EUR (netto) kutakin neuvonnan lajia (neuvonta ennen uudelleensuuntaamista tai sen aikana) kohden. Tuki voidaan myöntää kerran neuvonnalle, jota annetaan ennen uudelleensuuntaamista, ja kerran neuvonnalle, jota annetaan uudelleensuuntaamisen aikana. Tukea ei makseta edunsaajalle suoraan

Täytäntöönpanopäivä: Suuntaviivat allekirjoitettiin 13. elokuuta 2007. Suuntaviivat tulevat voimaan seuraavana päivänä siitä päivästä, jolloin niistä ilmoitetaan Saksan liittotasavallan virallisessa lehdessä. Suuntaviivoista voidaan ilmoittaa vasta, kun Euroopan komissio on julkaissut tuesta tiivistelmän. Suuntaviivoja voidaan soveltaa kyseisestä ajankohdasta alkaen annettavaan neuvontaan

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Suuntaviivat ovat voimassa 31. joulukuuta 2010 saakka

Tuen tarkoitus: Antamalla luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä harkitseville perinteistä maataloutta harjoittaville yrityksille neuvontaa luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymisen mahdollisuuksista ja seurauksista voidaan:

arvioida tarkemmin, onko luonnonmukaiseen maatalouteen siirtyminen kannattavaa ja missä olosuhteissa se on kannattavaa; näin yritykset välttyvät tekemästä huonoja liiketoimintapäätöksiä,

parantaa menestymismahdollisuuksia tulevaa luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä silmällä pitäen, koska liikkeenjohdollinen taitotieto on parantunut,

vahvistaa valmiutta siirtyä luonnonmukaiseen maatalouteen ja siten lisätä luonnonmukaista maataloutta harjoittavien yritysten lukumäärää.

Antamalla jo siirtymävaiheessa oleville perinteisen maatalousalan yrityksille neuvontaa tuotantoteknisistä ja/tai liikkeenjohdollisista seikoista voidaan:

arvioida tarkemmin, miten tiettyjä tuotannonhaaroja olisi mukautettava yrityksen muuttuneisiin toimintaolosuhteisiin, edistää tarvittavien mukauttamisprosessien optimoimista ja liiketoiminnan kannalta huonojen päätösten vähentämistä,

lisätä todennäköisyyttä siitä, että siirtymävaihe saatetaan menestyksellä päätökseen, koska liikkeenjohdollista taitotietoa kehitetään monimutkaisella aihealueella,

optimoida liiketoiminnan kehitys siirtymisen aikana ja sen jälkeen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 mukaisesti ja siten kannustaa viljelijöitä käyttämään uusia tuotantomenetelmiä pitkällä aikavälillä ja mahdollisesti varmistaa, etteivät yritykset siirry takaisin perinteiseen maatalouteen sen jälkeen, kun viisivuotinen luonnonmukaisen maatalouden harjoittamista koskeva velvoite, josta säädetään asetuksessa (EY) N:o 1698/2005, on kulunut umpeen.

Jotta yrityksille voidaan tarjota kannustin käyttää ulkoista neuvontaa, niille myönnetään tukea neuvontakuluihin näiden suuntaviivojen sekä Saksan liittotasavallan varainhoitoasetuksen 23 ja 44 pykälää koskevien yleisten hallinnollisten määräysten mukaisesti. Tukiehdot ovat samat kuin asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut ehdot

Alat, joita tuki koskee: Perinteistä ja luonnonmukaista maataloutta harjoittavat yritykset kaikilla osatoimialoilla

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Internet-osoite: http://www.bundesprogramm-oekolandbau.de/foerderrichtlinien/umstellungsberatung/

Muita tietoja: —

Tuen numero: XA 223/07

Jäsenvaltio: Unkari

Alue: Koko Unkari

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Állami program keretében egyes növényegészségügyi vizsgálatok költségeihez nyújtott nemzeti támogatás.

Oikeusperusta:

| — | egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet;

| — | a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény; |
| --- | --- |

—

a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény;

| — | a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet;

| — | a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet;

| — | a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet;

| — | a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet. |
| --- | --- |

—

a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet.

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Vuotuinen kokonaismäärä: 150 miljoonaa HUF

Tuen enimmäisintensiteetti: Tukiosuus: 80 prosenttia tukikelpoisten kustannusten laskutusarvosta.

Kunkin testityypin tukikelpoiset enimmäiskustannukset määritetään maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministeriön 22. marraskuuta 2004 antamassa asetuksessa N:o 165/2004

Täytäntöönpanopäivä: Syyskuuta 2007, riippuen komission kannasta

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto:

Tuen tarkoitus: Tuen tarkoitus: laadukkaiden ja biologisesti arvokkaiden siementen ja lisäysaineiston tuotanto ja kasvien terveyden parempi turvaaminen kasvilajien säilyttämiseksi.

Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklaa.

Tukea voidaan hakea kansallisten kasvien terveysohjelmien mukaisista pakollisista kasvien terveyttä koskevista edellä mainituista tutkimuksista ja tarkastuksista aiheutuviin, laskulla todistettuihin kustannuksiin

Kyseessä oleva ala/olevat alat: Siemenviljely ja lisäysaineiston tuotanto, myös pelto- ja puutarhanviljelyssä sekä hyväksytyillä taimitarhoilla

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| HU-Kossuth tér 11, Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

HU-Kossuth tér 11, Budapest

Internet-osoite: http://www.fvm.hu/main.php?folderID=1846&articleID=10790&ctag=articlelist&iid=1

Budapest 27. elokuuta 2007

András MÁHR

Valtiosihteeri

Tuen numero: XA 224/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Šentjurin kunta

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Podpore programom razvoja podeželja v občini Šentjur 2007-2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Šentjur

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | Vuosi 2007: 38 117 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2007: 38 117 EUR

| | Vuosi 2008: 40 617 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2008: 40 617 EUR

| | Vuosi 2009: 46 700 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2009: 46 700 EUR

| | Vuosi 2010: 53 700 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2010: 53 700 EUR

| | Vuosi 2011: 61 770 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2011: 61 770 EUR

| | Vuosi 2012: 71 000 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2012: 71 000 EUR

| | Vuosi 2013: 81 600 EUR |
| --- | --- |

Vuosi 2013: 81 600 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

1.   Maatilainvestoinnit maatalouden alkutuotantoon:

| — | enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maatilarakennusten entisöintiin, maataloustuotannossa käytettävien laitteiden hankintaan, pysyviin viljelmiin sekä viljelysmaan ja laidunten parantamiseen.

2.   Perinteisten rakennusten säilyttäminen:

| — | enintään 60 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista investointeihin, joiden tarkoituksena on tuotannolliseen toimintaan liittymättömän luonnon- ja kulttuuriperinnön (kuten arkeologisten tai historiallisten piirteiden) säilyttäminen maatiloilla, sekä investointeihin, joiden tarkoituksena on tuotanto-omaisuuteen liittyvän kulttuuriperinnön (kuten maatilan rakennusten) suojelu, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

—

enintään 60 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista investointeihin, joiden tarkoituksena on tuotannolliseen toimintaan liittymättömän luonnon- ja kulttuuriperinnön (kuten arkeologisten tai historiallisten piirteiden) säilyttäminen maatiloilla, sekä investointeihin, joiden tarkoituksena on tuotanto-omaisuuteen liittyvän kulttuuriperinnön (kuten maatilan rakennusten) suojelu, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia.

3.   Tuki vakuutusmaksujen maksamiseen:

| — | kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

4.   Tekninen apu maatalousalalla:

| — | 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista, verkkosivuista ja tieteellisen tiedon jakamisesta. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia |
| --- | --- |

—

100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden koulutuksesta ja pätevöittämisestä, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista, verkkosivuista ja tieteellisen tiedon jakamisesta. Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia

Täytäntöönpanopäivä: 2007 (tai ohjesääntöjen voimaantulopäivä)

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Viittaus asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Valtiontuen myöntämistä maatalouden ja maaseudun säilyttämiseen ja kehittämiseen Šentjurin kunnassa koskevan ohjesääntöluonnoksen III lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit,

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen,

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen,

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous — Peltokasvinviljely ja kotieläintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Šentjur |
| --- |
| Mestni trg 10 |
| SLO-3230 Šentjur |

Občina Šentjur

Mestni trg 10

SLO-3230 Šentjur

Internet-osoite: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200774&dhid=91305

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta)

Vastuuhenkilön allekirjoitus

Pormestari

Štefan TISEL

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 6.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/14

---

ILMOITUS AVOIMESTA KILPAILUSTA EPSO/AD/124/08

(2008/C 32/05)

Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimen kilpailun:

| | EPSO/AD/124/08 — Hollannin-, ranskan- tai saksankielinen yksikön päällikkö (AD9) Euroopan parlamentin Brysselin tiedotustoimistoon. |
| --- | --- |

EPSO/AD/124/08 — Hollannin-, ranskan- tai saksankielinen yksikön päällikkö (AD9) Euroopan parlamentin Brysselin tiedotustoimistoon.

Kilpailuilmoitus julkaistaan 6. helmikuuta 2008 Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 32 A ainoastaan hollannin, ranskan ja saksan kielellä.

Lisätietoja EPSOn verkkosivuilla: http://europa.eu/epso

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 6.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/15

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 32/06)

| 1. | Komissio vastaanotti 28. tammikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiseen yhtymään Schwenk-Gruppe (Schwenk) kuuluva yritys Schwenk Limes GmbH & Co. KG hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Paul Hartmann AG (Paul Hartmann) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28. tammikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiseen yhtymään Schwenk-Gruppe (Schwenk) kuuluva yritys Schwenk Limes GmbH & Co. KG hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Paul Hartmann AG (Paul Hartmann) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Schwenk: rakennusmateriaalit, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Schwenk: rakennusmateriaalit,

| — | Paul Hartmann: lääkevalmisteet ja hoitotuotteet. |
| --- | --- |

—

Paul Hartmann: lääkevalmisteet ja hoitotuotteet.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---