# Uradni list L 221/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 221 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5916. avgust 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 221

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5916. avgust 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1375 z dne 29. julija 2016 o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1375 z dne 29. julija 2016 o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 221/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1375

z dne 29. julija 2016

o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 (1) in zlasti člena 45 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 267/2012 uveljavlja ukrepe iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Skupnega stališča 2007/140/SZVP (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 267/2012 uveljavlja ukrepe iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Skupnega stališča 2007/140/SZVP (2).

| (2) | Svet je 18. oktobra 2015 sprejel Uredbo Sveta (EU) 2015/1861 (3) o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 18. oktobra 2015 sprejel Uredbo Sveta (EU) 2015/1861 (3) o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012.

| (3) | Uredba (EU) 2015/1861 je med drugim uvedla prilogi I in III ter spremenila Prilogo VIIB. Priloga I zajema predmete, vključno z blagom, tehnologijo in programsko opremo, s seznama Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga. Priloga III zajema predmete, vključno z blagom in tehnologijo, s seznama Režima kontrole raketne tehnologije. Priloga VIIB vsebuje seznam grafita in neobdelanih ali polobdelanih kovin. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2015/1861 je med drugim uvedla prilogi I in III ter spremenila Prilogo VIIB. Priloga I zajema predmete, vključno z blagom, tehnologijo in programsko opremo, s seznama Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga. Priloga III zajema predmete, vključno z blagom in tehnologijo, s seznama Režima kontrole raketne tehnologije. Priloga VIIB vsebuje seznam grafita in neobdelanih ali polobdelanih kovin.

| (4) | Uredba (EU) št. 267/2012 v členu 45 pooblašča Komisijo, da spremeni priloge I, III in VIIB. V skladu s tem členom in za lažje izvajanje bi bilo treba prilogi I in III dopolniti z informacijami, na podlagi katerih bo mogoče lažje identificirati predmete iz navedenih prilog s pomočjo sklicevanja na obstoječe identifikacijske oznake v skladu s Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 (4). Poleg tega bi bilo treba v Prilogo VIIB vnesti nekatere tehnične spremembe – |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 267/2012 v členu 45 pooblašča Komisijo, da spremeni priloge I, III in VIIB. V skladu s tem členom in za lažje izvajanje bi bilo treba prilogi I in III dopolniti z informacijami, na podlagi katerih bo mogoče lažje identificirati predmete iz navedenih prilog s pomočjo sklicevanja na obstoječe identifikacijske oznake v skladu s Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 (4). Poleg tega bi bilo treba v Prilogo VIIB vnesti nekatere tehnične spremembe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 267/2012 se spremeni:

| (1) | Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi;

| (2) | Priloga III se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(2)

Priloga III se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi;

| (3) | Priloga VIIB se nadomesti s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Priloga VIIB se nadomesti s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja Službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 267/2012 z dne 23. marca 2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 961/2010 (UL L 88, 24.3.2012, str. 1).

1

(2)  
  UL L 195, 27.7.2010, str. 39.

2

(3)  Uredba Sveta (EU) 2015/1861 z dne 18. oktobra 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (UL L 274, 18.10.2015, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (UL L 134, 29.5.2009, str. 1).

4

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

SKUPINA 0 – JEDRSKI MATERIALI, OBJEKTI IN OPREMA

0A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 1. delu INFCIRC/254/Rev.12 (1) |
| --- | --- |
| 0A001 | „Jedrski reaktorji“ in posebej zanje zasnovana ali pripravljena oprema in komponente: | TLB1.1 | Celoviti jedrski reaktorji |
| 0A001.a | „jedrski reaktorji“; | TLB1.1 | Jedrski reaktorji, ki so zmožni vzdrževati nadzorovano, samovzdrževano verižno cepitveno jedrsko reakcijo.
  POJASNJEVALNA OPOMBA „Jedrski reaktor“ načeloma vključuje predmete, ki so znotraj reaktorske posode ali so neposredno pritrjeni nanjo, opremo, ki nadzira raven moči v sredici, in sestavne dele, ki običajno vsebujejo primarno hladilo sredice reaktorja, hladilo nadzorujejo ali prihajajo v neposredni stik z njim. IZVOZ Izvoz celotnega sklopa pomembnega blaga v okviru te razmejitve poteka samo v skladu s postopki iz Smernic. Posamezni predmeti v okviru te funkcionalno opredeljene razmejitve, ki se bodo izvažali samo v skladu s postopki iz Smernic, so našteti v odstavkih 1.2 do 1.11. Vlada si pridržuje pravico, da postopke iz Smernic uporabi tudi za druge predmete v okviru funkcionalno opredeljene razmejitve. |
| 0A001.b | kovinske posode ali njihovi glavni tovarniško zasnovani deli, vključno z glavo reaktorske tlačne posode, ki so posebej izdelani ali pripravljeni tako, da lahko vsebujejo sredico „jedrskega reaktorja“; | TLB1.2 | Jedrske reaktorske posode

  Kovinske posode ali njihovi večji, tovarniško izdelani deli, ki so posebej načrtovani ali izdelani za to, da vsebujejo sredico jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1., pa tudi ustrezni notranji deli jedrskega reaktorja iz odstavka 1.8. spodaj.
  POJASNJEVALNA OPOMBA Točka 1.2 zajema jedrske reaktorske posode ne glede na stopnjo tlaka ter vključuje reaktorske tlačne posode in kaladnrije. Točka 1.2 zajema glavo reaktorske posode kot enega glavnih tovarniško izdelanih delov reaktorske posode. |
| 0A001.c | oprema, ki je zasnovana ali pripravljena posebej za vstavljanje ali odstranjevanje goriva v „jedrskem reaktorju“; | TLB1.3 | Naprave za polnjenje in praznjenje reaktorskega goriva

  Oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za vnašanje ali odstranjevanje goriva v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.
  POJASNJEVALNA OPOMBA Zgoraj navedena oprema omogoča posege med obratovanjem reaktorja ali tehnično zahtevno postavljanje in vstavljanje predmetov ter tako dovoljuje obsežno zamenjavo goriva pri ustavljenem reaktorju v primerih, ko ni neposredne vizualne kontrole in pristopa do jedrskega goriva. |
| 0A001.d | kontrolne palice, ki so zasnovane ali pripravljene posebej za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice; | TLB1.4 | Kontrolne palice in oprema jedrskega reaktorja

  Posebej konstruirane ali izdelane palice, njihovi podporni in obesni deli, pogonski mehanizmi in vodila za kontrolne palice za nadzor cepitvenega procesa v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1. |
| 0A001.e | tlačne cevi, ki so posebej zasnovane ali pripravljene za vstavitev tako gorivnih elementov kot primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“; | TLB1.5 | Tlačne cevi jedrskega reaktorja

  Cevi, ki so posebej načrtovane ali izdelane za to, da vsebujejo gorivne elemente in tudi primarno hladilo v reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.
  POJASNJEVALNA OPOMBA Tlačne cevi so deli gorivnih kanalov, ki so konstruirani, da delujejo pri visokem tlaku, včasih tudi nad 5 MPa. |
| 0A001.f | kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin (ali sklopi cevi), ki so posebej zasnovane ali pripravljene za uporabo kot zaščitna obloga za rezervoar za gorivo v „jedrskem reaktorju“ in v količinah, ki presegajo 10 kg;








  Opomba: | Za cirkonijeve tlačne cevi glej točko 0A001.e, za uparjalne cevi glej točko 0A001.h. |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 1. delu INFCIRC/254/Rev.12 (1)

0A001

„Jedrski reaktorji“ in posebej zanje zasnovana ali pripravljena oprema in komponente:

TLB1.1

Celoviti jedrski reaktorji

0A001.a

„jedrski reaktorji“;

TLB1.1

Jedrski reaktorji, ki so zmožni vzdrževati nadzorovano, samovzdrževano verižno cepitveno jedrsko reakcijo.

POJASNJEVALNA OPOMBA „Jedrski reaktor“ načeloma vključuje predmete, ki so znotraj reaktorske posode ali so neposredno pritrjeni nanjo, opremo, ki nadzira raven moči v sredici, in sestavne dele, ki običajno vsebujejo primarno hladilo sredice reaktorja, hladilo nadzorujejo ali prihajajo v neposredni stik z njim. IZVOZ Izvoz celotnega sklopa pomembnega blaga v okviru te razmejitve poteka samo v skladu s postopki iz Smernic. Posamezni predmeti v okviru te funkcionalno opredeljene razmejitve, ki se bodo izvažali samo v skladu s postopki iz Smernic, so našteti v odstavkih 1.2 do 1.11. Vlada si pridržuje pravico, da postopke iz Smernic uporabi tudi za druge predmete v okviru funkcionalno opredeljene razmejitve.

0A001.b

kovinske posode ali njihovi glavni tovarniško zasnovani deli, vključno z glavo reaktorske tlačne posode, ki so posebej izdelani ali pripravljeni tako, da lahko vsebujejo sredico „jedrskega reaktorja“;

TLB1.2

Jedrske reaktorske posode

Kovinske posode ali njihovi večji, tovarniško izdelani deli, ki so posebej načrtovani ali izdelani za to, da vsebujejo sredico jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1., pa tudi ustrezni notranji deli jedrskega reaktorja iz odstavka 1.8. spodaj.

POJASNJEVALNA OPOMBA Točka 1.2 zajema jedrske reaktorske posode ne glede na stopnjo tlaka ter vključuje reaktorske tlačne posode in kaladnrije. Točka 1.2 zajema glavo reaktorske posode kot enega glavnih tovarniško izdelanih delov reaktorske posode.

0A001.c

oprema, ki je zasnovana ali pripravljena posebej za vstavljanje ali odstranjevanje goriva v „jedrskem reaktorju“;

TLB1.3

Naprave za polnjenje in praznjenje reaktorskega goriva

Oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za vnašanje ali odstranjevanje goriva v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA Zgoraj navedena oprema omogoča posege med obratovanjem reaktorja ali tehnično zahtevno postavljanje in vstavljanje predmetov ter tako dovoljuje obsežno zamenjavo goriva pri ustavljenem reaktorju v primerih, ko ni neposredne vizualne kontrole in pristopa do jedrskega goriva.

0A001.d

kontrolne palice, ki so zasnovane ali pripravljene posebej za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice;

TLB1.4

Kontrolne palice in oprema jedrskega reaktorja

Posebej konstruirane ali izdelane palice, njihovi podporni in obesni deli, pogonski mehanizmi in vodila za kontrolne palice za nadzor cepitvenega procesa v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

0A001.e

tlačne cevi, ki so posebej zasnovane ali pripravljene za vstavitev tako gorivnih elementov kot primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“;

TLB1.5

Tlačne cevi jedrskega reaktorja

Cevi, ki so posebej načrtovane ali izdelane za to, da vsebujejo gorivne elemente in tudi primarno hladilo v reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA Tlačne cevi so deli gorivnih kanalov, ki so konstruirani, da delujejo pri visokem tlaku, včasih tudi nad 5 MPa.

0A001.f

kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin (ali sklopi cevi), ki so posebej zasnovane ali pripravljene za uporabo kot zaščitna obloga za rezervoar za gorivo v „jedrskem reaktorju“ in v količinah, ki presegajo 10 kg;

Opomba:

TLB1.6

Zaščitna obloga za reaktorsko gorivo

Kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin (ali sklopi cevi), ki so posebej izdelane ali pripravljene za uporabo kot zaščitna obloga za gorivo v reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1. in v količinah, ki presegajo 10 kg.

| Opomba: | Za cirkonijeve tlačne cevi glej 1.5. Za uparjalne cevi glej 1.8. |
| --- | --- |

Opomba:

Za cirkonijeve tlačne cevi glej 1.5. Za uparjalne cevi glej 1.8.

POJASNJEVALNA OPOMBA Kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin za uporabo v jedrskem reaktorju so sestavljene iz cirkonija, pri katerem je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem običajno manjše od 1:500.

0A001.g

črpalke, ki so zasnovane ali pripravljene posebej za kroženje primarnega hladila v „jedrskih reaktorjih“;

TLB1.7

Črpalke primarnega hladila ali cirkulatorji

Črpalke ali cirkulatorji, ki so posebej konstruirani ali izdelani za kroženje primarnega hladila v jedrskem reaktorjem iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA: Posebej konstruirane ali izdelane črpalke ali cirkulatorji vključujejo črpalke za vodno hlajene reaktorje, cirkulatorje za plinsko hlajene reaktorje ter elektromagnetne in mehanske črpalke za reaktorje, hlajene s tekočo kovino. Ta oprema lahko vključuje tudi tehnološko zahtevne zatesnjene ali večkrat zatesnjene sisteme, da se prepreči iztekanje primarnega hladila, črpalke z oklopljenim pogonom in črpalke s sistemi inercijske mase. Ta opredelitev zajema črpalke, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu s standardom pododdelka NB (komponente razreda 1) dela I oddelka III kodeksa Ameriškega združenja inženirjev strojništva (American Society of Mechanical Engineers – ASME) ali enakovrednimi standardi.

0A001.h

‚notranji deli jedrskega reaktorja‘, ki so zasnovani ali pripravljeni posebej za uporabo v „jedrskem reaktorju“, vključno z nosilnimi stebri za sredico, gorilnimi kanali, uparjalnimi cevmi, termičnimi ščiti, loputami, mrežnimi podpornimi ploščami sredice reaktorja in mešalnimi ploščami;

Tehnična opomba:

Pojem ‚notranji deli jedrskega reaktorja‘ v točki 0A001.h pomeni kateri koli glavni element znotraj reaktorske posode, ki ima eno ali več pomožnih nalog, kakor je na primer podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici.

TLB1.8

Notranji deli jedrskega reaktorja

„Notranji deli jedrskega reaktorja“, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1. To vključuje na primer nosilne stebre za sredico, gorivne kanale, uparjalne cevi, termične ščite, lopute, mrežne oporne plošče sredice reaktorja in difuzijske plošče.

POJASNJEVALNA OPOMBA „Notranji deli jedrskega reaktorja“ so glavni elementi znotraj reaktorske posode, ki imajo eno ali več nalog, kot je podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici.

0A001.i

toplotni izmenjevalniki:

| 1. | uparjalniki, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za uporabo v primarnem ali vmesnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“; |
| --- | --- |

1.

uparjalniki, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za uporabo v primarnem ali vmesnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“;

| 2. | drugi toplotni izmenjevalniki, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za uporabo v primarnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“; |
| --- | --- |

2.

drugi toplotni izmenjevalniki, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za uporabo v primarnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“;

| Opomba: | Predmet nadzora v točki 0A001.i niso toplotni izmenjevalniki za podporne sisteme reaktorja, npr. zasilni hladilni sistem ali sistem za hlajenje razpadne toplote. |
| --- | --- |

Opomba:

TLB1.9

Toplotni izmenjevalniki

(a) Uparjalniki, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za primarni ali vmesni hladilni krog jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1. (b) Drugi toplotni izmenjevalniki, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v primarnem hladilnem krogu jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA Uparjalniki so posebej izdelani ali pripravljeni za to, da se toplota, ki nastane v reaktorju, prenese na napajalno vodo zaradi proizvodnje pare. Pri hitrem reaktorju, pri katerem je prisotna tudi vmesna hladilna zanka, se uparjalnik nahaja v vmesnem krogu. V plinsko hlajenem reaktorju se toplotni izmenjevalnik lahko uporabi za prenos toplote na sekundarno plinsko zanko, ki poganja plinsko turbino. Nadzor v sklopu te točke ne vključuje izmenjevalnikov toplote za podporne sisteme reaktorja, npr. zasilni hladilni sistem ali sistem za hlajenje razpadne toplote.

0A001.j

detektorji nevtronov, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za določanje nevtronskega toka v sredici „jedrskega reaktorja“;

TLB1.10

Detektorji nevtronov

Detektorji nevtronov, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za določanje nevtronskega toka v sredici reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ta točka zajema središčne in izvensrediščne detektorje, s katerimi se meri nevtronski tok širokega razpona, običajno med 104 in 1010 nevtroni na cm2 na sekundo ali več. Izvensrediščni so tisti instrumenti, ki so sicer zunaj sredice reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1., vendar se nahajajo znotraj biološkega ščita.

0A001.k

‚zunanji termični ščiti‘, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za uporabo v „jedrskih reaktorjih“ za zmanjšanje izgube toplote in zaščito zadrževalnega hrama.

Tehnična opomba:

Pojem ‚zunanji termični ščiti‘ v točki 0A001.k pomeni glavne strukture nad reaktorsko posodo, ki zmanjšujejo izgubo toplote iz reaktorja in znižujejo temperaturo v zadrževalnem hramu.

TLB1.11

Zunanji termični ščiti

„Zunanji termični ščiti“, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v jedrskem reaktorju iz odstavka 1.1. za zmanjšanje izgube toplote in tudi zaščito zadrževalnega hrama.

POJASNJEVALNA OPOMBA „Zunanji termični ščiti“ so glavne strukture nad reaktorsko posodo, ki zmanjšujejo izgubo toplote iz reaktorja in znižujejo temperaturo v zadrževalnem hramu.

0B001

Obrat za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnega cepljivega materiala“ in posebej zanje zasnovana ali pripravljena oprema in komponente, kot sledi:

TLB5

Obrati za ločevanje izotopov naravnega urana, osiromašenega urana ali posebnega cepljivega materiala ter oprema, razen analitičnih instrumentov, posebej konstruirana ali izdelana v ta namen.

0B001.a

obrati, ki so posebej zasnovani za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih cepljivih materialov“, so:

| 1. | obrat za ločevanje s plinsko centrifugo; |
| --- | --- |

1.

obrat za ločevanje s plinsko centrifugo;

| 2. | obrat za ločevanje s plinsko difuzijo; |
| --- | --- |

2.

obrat za ločevanje s plinsko difuzijo;

| 3. | obrat za aerodinamično ločevanje; |
| --- | --- |

3.

obrat za aerodinamično ločevanje;

| 4. | obrat za ločevanje s kemično izmenjavo; |
| --- | --- |

4.

obrat za ločevanje s kemično izmenjavo;

| 5. | obrat za ločevanje z ionsko izmenjavo; |
| --- | --- |

5.

obrat za ločevanje z ionsko izmenjavo;

| 6. | obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v atomski pari; |
| --- | --- |

6.

obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v atomski pari;

| 7. | obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v molekularni pari; |
| --- | --- |

7.

obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v molekularni pari;

| 8. | obrat za ločevanje s plazmo; |
| --- | --- |

8.

obrat za ločevanje s plazmo;

| 9. | obrat za elektromagnetno ločevanje; |
| --- | --- |

9.

obrat za elektromagnetno ločevanje;

TLB5

0B001.b

plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za postopke ločevanja v plinskih centrifugah, so:

Tehnična opomba:

pojem ‚materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘ v točki 0B001(b) pomeni katerega koli od naslednjih materialov:

| 1. | martenzitno jeklo z mejno natezno trdnostjo najmanj 1,95 MPa ali več; |
| --- | --- |

1.

martenzitno jeklo z mejno natezno trdnostjo najmanj 1,95 MPa ali več;

| 2. | aluminijeve zlitine z mejno natezno trdnostjo najmanj 0,46 MPa ali več ali |
| --- | --- |

2.

aluminijeve zlitine z mejno natezno trdnostjo najmanj 0,46 MPa ali več ali

| 3. | „vlaknene ali nitaste materiale“ s „specifičnim modulom“ večjim od 3,18 × 106 m in s „specifično natezno trdnostjo“ večjo od 7,62 × 104 m. |
| --- | --- |

3.

„vlaknene ali nitaste materiale“ s „specifičnim modulom“ večjim od 3,18 × 106 m in s „specifično natezno trdnostjo“ večjo od 7,62 × 104 m.

| 1. | plinske centrifuge; |
| --- | --- |

1.

plinske centrifuge;

TLB5.1

5.1.   Plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v plinskih centrifugah

UVODNA OPOMBA

Plinska centrifuga je običajno sestavljena iz enega ali več tankostenskih valjev s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so v vakuumu in se vrtijo z visoko obodno hitrostjo razreda velikosti 300 m/s ali več, pri čemer je njihova osrednja os navpična. Za dosego visoke hitrosti morajo imeti konstrukcijski materiali vrtljivih sestavnih delov visoko razmerje med trdnostjo in gostoto; sklop rotorja in torej tudi njegovi posamezni sestavni deli pa morajo biti izdelani z izredno majhnimi dopustnimi odstopanji, da se zmanjša neuravnoteženost na najmanjšo možno mero. V primerjavi z drugimi centrifugami je za plinsko centrifugo za obogatitev urana značilno, da ima znotraj rotorske komore eno ali več vrtljivih loput diskaste oblike in mirujoč cevni sestav za dovajanje in odvajanje plinastega UF6, ki ga sestavljajo vsaj trije ločeni kanali, od katerih sta dva priključena na lopatice, ki potekajo od osi rotorja proti obodu rotorske komore. V vakuumu je tudi več kritičnih elementov, ki se ne vrtijo in ki jih, čeprav so posebej konstruirani, ni težko izdelati niti niso izdelani iz posebnega materiala. Vendar pa je za centrifugo potrebno večje število teh sestavnih delov, tako da so lahko te količine pomemben podatek o končni uporabi.

0B001.b

TLB5.1.1

Vrtljivi sestavni deli

0B001.b

| 2. | celoviti sklopi rotorjev; |
| --- | --- |

2.

celoviti sklopi rotorjev;

TLB5.1.1a

| (a) | Celoviti sklopi rotorjev:
  tankostenski valji ali večje število med seboj povezanih tankostenskih valjev, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. Če so valji povezani, so spojeni z gibkimi spojkami ali obroči, ki so opisani v oddelku 5.1.1(c) v nadaljevanju. Rotor v končni obliki je opremljen z eno ali več notranjimi loputami in končniki, ki so opisani v oddelku 5.1.1(d) in (e) v nadaljevanju. Vendar pa je navedeno opremo mogoče dobaviti tudi delno sestavljeno. |
| --- | --- |

(a)

Celoviti sklopi rotorjev:

tankostenski valji ali večje število med seboj povezanih tankostenskih valjev, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. Če so valji povezani, so spojeni z gibkimi spojkami ali obroči, ki so opisani v oddelku 5.1.1(c) v nadaljevanju. Rotor v končni obliki je opremljen z eno ali več notranjimi loputami in končniki, ki so opisani v oddelku 5.1.1(d) in (e) v nadaljevanju. Vendar pa je navedeno opremo mogoče dobaviti tudi delno sestavljeno.

0B001.b.

| 3. | cevi za rotorje, ki so posebej izdelani tanko stenski valji debeline 12 mm ali manj, s premerom od 75 do 650 mm, ki so izdelani iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; |
| --- | --- |

3.

cevi za rotorje, ki so posebej izdelani tanko stenski valji debeline 12 mm ali manj, s premerom od 75 do 650 mm, ki so izdelani iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“;

TLB5.1.1b

| (b) | Cevi za rotorje:
  posebej konstruirani ali izdelani tankostenski valji debeline največ 12 mm, s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. |
| --- | --- |

(b)

Cevi za rotorje:

posebej konstruirani ali izdelani tankostenski valji debeline največ 12 mm, s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

0B001.b.

| 4. | obroči ali spojke z debelino stene do 3 mm in s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za zaporedno povezavo več rotorskih cevi in so izdelani iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘; |
| --- | --- |

4.

obroči ali spojke z debelino stene do 3 mm in s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za zaporedno povezavo več rotorskih cevi in so izdelani iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘;

TLB5.1.1c

| (c) | Obroči ali spojke:
  sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za povezavo več rotorskih cevi. Spojke so kratki valji s prirobnico, z debelino sten do 3 mm in s premerom od 75 mm do 650 mm, izdelane iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. |
| --- | --- |

(c)

Obroči ali spojke:

sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za povezavo več rotorskih cevi. Spojke so kratki valji s prirobnico, z debelino sten do 3 mm in s premerom od 75 mm do 650 mm, izdelane iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

0B001.b.

| 5. | lopute s premerom od 75 do 650 mm, ki se vgrajujejo v notranjost rotorskih cevi in so izdelane iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘; |
| --- | --- |

5.

lopute s premerom od 75 do 650 mm, ki se vgrajujejo v notranjost rotorskih cevi in so izdelane iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘;

TLB5.1.1d

| (d) | Lopute:
  posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki se vgradijo v notranjost rotorskih cevi centrifuge, da ločujejo odvodno komoro od glavne ločevalne komore ter v nekaterih primerih pomagajo pri kroženju plinastega UF6 v glavni ločevalni komori rotorske cevi; izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. |
| --- | --- |

(d)

Lopute:

posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki se vgradijo v notranjost rotorskih cevi centrifuge, da ločujejo odvodno komoro od glavne ločevalne komore ter v nekaterih primerih pomagajo pri kroženju plinastega UF6 v glavni ločevalni komori rotorske cevi; izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

0B001.b.

| 6. | končniki s premerom od 75 do 650 mm, ki so izdelani za tesnjenje obeh koncev rotorskih cevi in so iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘; |
| --- | --- |

6.

končniki s premerom od 75 do 650 mm, ki so izdelani za tesnjenje obeh koncev rotorskih cevi in so iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘;

TLB5.1.1e

| (e) | Končniki:
  posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki tesnijo oba konca rotorskih cevi in tako zapirajo plinasti UF6 v rotorsko cev; v nekaterih primerih so izdelani tako, da obenem podpirajo rotorsko cev ali so sestavni del zgornjega ležaja ali pa nosijo vrteče se elemente motorja in spodnjega ležaja (končnika); izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. |
| --- | --- |

(e)

Končniki:

posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki tesnijo oba konca rotorskih cevi in tako zapirajo plinasti UF6 v rotorsko cev; v nekaterih primerih so izdelani tako, da obenem podpirajo rotorsko cev ali so sestavni del zgornjega ležaja ali pa nosijo vrteče se elemente motorja in spodnjega ležaja (končnika); izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

TLB5.1.1

POJASNJEVALNA OPOMBA

Materiali, ki se uporabljajo za izdelavo vrtečih se sestavnih delov, so:

| (a) | martenzitno jeklo z mejno natezno trdnostjo najmanj 1,95 GPa ali več; |
| --- | --- |

(a)

martenzitno jeklo z mejno natezno trdnostjo najmanj 1,95 GPa ali več;

| (b) | aluminijeve zlitine z mejno natezno trdnostjo najmanj 0,46 GPa ali več; |
| --- | --- |

(b)

aluminijeve zlitine z mejno natezno trdnostjo najmanj 0,46 GPa ali več;

| (c) | vlaknasti materiali, primerni za uporabo v kompozitnih strukturah s specifičnim modulom najmanj 3,18 × 106 m in s specifično natezno trdnostjo najmanj 7,62 × 104 m (‚specifični modul‘ je razmerje med Youngovim modulom v N/m2 in specifično težo v N/m3; ‚specifična natezna trdnost‘ je razmerje med natezno trdnostjo v N/m2 in specifično težo v N/m3). |
| --- | --- |

(c)

vlaknasti materiali, primerni za uporabo v kompozitnih strukturah s specifičnim modulom najmanj 3,18 × 106 m in s specifično natezno trdnostjo najmanj 7,62 × 104 m (‚specifični modul‘ je razmerje med Youngovim modulom v N/m2 in specifično težo v N/m3; ‚specifična natezna trdnost‘ je razmerje med natezno trdnostjo v N/m2 in specifično težo v N/m3).

0B001.b

TLB5.1.2

Statični sestavni deli

0B001.b

| 7. | magnetni viseči ležaji:






  a. | sklopi ležajev iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom, pri čemer je ohišje zaščiteno ali izdelano iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, magnet pa je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi; |
| --- | --- | --- |

7.

magnetni viseči ležaji:

a.

sklopi ležajev iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom, pri čemer je ohišje zaščiteno ali izdelano iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, magnet pa je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi;

| b. | aktivni magnetni ležaji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo s plinskimi centrifugami; |
| --- | --- |

b.

aktivni magnetni ležaji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo s plinskimi centrifugami;

TLB5.1.2A.1

| (a) | Magnetni viseči ležaji:






  1. | posebej konstruirani ali izdelani sklopi ležajev iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom. Ohišje je izdelano iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.2.). Magnet je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e).
  Magnet je lahko obročaste oblike z razmerjem med zunanjim in notranjim premerom, manjšim ali enakim 1,6:1. Magnet ima lahko začetno permeabilnost 0,15 H/m ali več ali remanenco najmanj 98,5 % ali magnetno jakost večjo od 80 kJ/m3. Poleg običajnih lastnosti materiala je pogoj, da odklon med magnetno in geometrijsko osjo ne presega izredno majhnih dopustnih odstopanj (manjših od 0,1 mm) ali da homogenost snovi magneta ustreza posebnim zahtevam. |
| --- | --- | --- |

(a)

Magnetni viseči ležaji:

1.

posebej konstruirani ali izdelani sklopi ležajev iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom. Ohišje je izdelano iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.2.). Magnet je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e).

Magnet je lahko obročaste oblike z razmerjem med zunanjim in notranjim premerom, manjšim ali enakim 1,6:1. Magnet ima lahko začetno permeabilnost 0,15 H/m ali več ali remanenco najmanj 98,5 % ali magnetno jakost večjo od 80 kJ/m3. Poleg običajnih lastnosti materiala je pogoj, da odklon med magnetno in geometrijsko osjo ne presega izredno majhnih dopustnih odstopanj (manjših od 0,1 mm) ali da homogenost snovi magneta ustreza posebnim zahtevam.

0B001.b.

TLB5.1.2a2

| 2. | Aktivni magnetni ležaji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo s plinskimi centrifugami. |
| --- | --- |

2.

Aktivni magnetni ležaji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo s plinskimi centrifugami.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti ležaji imajo običajno naslednje značilnosti:

| — | konstruirani so tako, da ohranijo rotor, ki se vrti s frekvenco najmanj 600 Hz, centriran, in |
| --- | --- |

—

konstruirani so tako, da ohranijo rotor, ki se vrti s frekvenco najmanj 600 Hz, centriran, in

| — | imajo zanesljiv in/ali neprekinjen vir električne energije, da lahko funkcionirajo več kot eno uro. |
| --- | --- |

—

imajo zanesljiv in/ali neprekinjen vir električne energije, da lahko funkcionirajo več kot eno uro.

0B001.b.

| 8. | posebej izdelani centrirni skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik; |
| --- | --- |

8.

posebej izdelani centrirni skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik;

TLB5.1.2b

| (b) | Ležaji/blažilniki:
  posebej konstruirani ali izdelani skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik. Polkroglasto konstruiran tečaj gredi ležaja je običajno izdelan iz kaljenega jekla in je pritrjen na spodnji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e). Gred je lahko uležajena s hidrodinamičnim ležajem. Skodelica ležaja ima obliko okrogle ploščice s polkroglasto vdolbino na eni strani.
  Ti sestavni deli so pogosto dobavljeni ločeno od blažilnikov. |
| --- | --- |

(b)

Ležaji/blažilniki:

posebej konstruirani ali izdelani skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik. Polkroglasto konstruiran tečaj gredi ležaja je običajno izdelan iz kaljenega jekla in je pritrjen na spodnji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e). Gred je lahko uležajena s hidrodinamičnim ležajem. Skodelica ležaja ima obliko okrogle ploščice s polkroglasto vdolbino na eni strani.

Ti sestavni deli so pogosto dobavljeni ločeno od blažilnikov.

0B001.b

| 9. | molekularne črpalke, ki so sestavljene iz valjev z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami; |
| --- | --- |

9.

molekularne črpalke, ki so sestavljene iz valjev z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami;

TLB5.1.2c

| (c) | Molekularne črpalke:
  posebej konstruirani ali izdelani valji z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami. Tipične dimenzije valja so:
  notranji premer 75 mm do 650 mm, debelina sten najmanj 10 mm, dolžina je enaka premeru valja ali večja. Utori tipično pravokotnega preseka so globoki najmanj 2 mm. |
| --- | --- |

(c)

Molekularne črpalke:

posebej konstruirani ali izdelani valji z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami. Tipične dimenzije valja so:

notranji premer 75 mm do 650 mm, debelina sten najmanj 10 mm, dolžina je enaka premeru valja ali večja. Utori tipično pravokotnega preseka so globoki najmanj 2 mm.

0B001.b

| 10. | obročasti statorji motorjev za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) motorje, ki sinhronizirano delujejo v vakuumu, v frekvenčnem območju 600 Hz ali več in z razponom moči 40 VA ali več; |
| --- | --- |

10.

obročasti statorji motorjev za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) motorje, ki sinhronizirano delujejo v vakuumu, v frekvenčnem območju 600 Hz ali več in z razponom moči 40 VA ali več;

TLB5.1.2d

| (d) | Statorji motorjev:
  posebej konstruirani ali izdelani obročasti statorji za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) sinhronske motorje z veliko hitrostjo za delovanje v vakuumu pri frekvenci najmanj 600 Hz in z močjo najmanj 40 VA. Statorje lahko sestavlja večfazno navitje okoli laminiranega železnega jedra z majhnimi izgubami z debelino lamel do 2,0 mm. |
| --- | --- |

(d)

Statorji motorjev:

posebej konstruirani ali izdelani obročasti statorji za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) sinhronske motorje z veliko hitrostjo za delovanje v vakuumu pri frekvenci najmanj 600 Hz in z močjo najmanj 40 VA. Statorje lahko sestavlja večfazno navitje okoli laminiranega železnega jedra z majhnimi izgubami z debelino lamel do 2,0 mm.

0B001.b

| 11. | ohišja in sprejemni deli centrifug za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug, ki so sestavljeni iz togega valja z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelavo obeh koncev, ki so med seboj vzporedni in pravokotni na vzdolžno os valja pod kotom 0,05 stopinj ali manj; |
| --- | --- |

11.

ohišja in sprejemni deli centrifug za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug, ki so sestavljeni iz togega valja z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelavo obeh koncev, ki so med seboj vzporedni in pravokotni na vzdolžno os valja pod kotom 0,05 stopinj ali manj;

TLB5.1.2e

| (e) | Ohišja in sprejemni deli centrifug:
  sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug. Ohišje sestavlja tog valj z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelanima koncema, za vgradnjo ležajev z eno ali več prirobnicami. Obdelana konca ohišja sta medsebojno vzporedna in pravokotna na vzdolžno os valja, dovoljeno odstopanje pa ne sme presegati 0,05 stopinj. Ohišje ima lahko tudi obliko satovja, v katero se lahko vgradi več rotorskih sklopov. |
| --- | --- |

(e)

Ohišja in sprejemni deli centrifug:

sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug. Ohišje sestavlja tog valj z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelanima koncema, za vgradnjo ležajev z eno ali več prirobnicami. Obdelana konca ohišja sta medsebojno vzporedna in pravokotna na vzdolžno os valja, dovoljeno odstopanje pa ne sme presegati 0,05 stopinj. Ohišje ima lahko tudi obliko satovja, v katero se lahko vgradi več rotorskih sklopov.

0B001.b

| 12. | odvodne cevi, ki so posebej zasnovane ali pripravljene za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi, ki deluje po principu Pitotove cevi, in ki jih je mogoče namestiti v osrednji sistem za odvajanje plina; |
| --- | --- |

12.

odvodne cevi, ki so posebej zasnovane ali pripravljene za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi, ki deluje po principu Pitotove cevi, in ki jih je mogoče namestiti v osrednji sistem za odvajanje plina;

TLB5.1.2f

| (f) | Odvodne cevi:
  posebej konstruirane ali izdelane cevi za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi po principu Pitotove cevi (to je z odprtino, usmerjeno proti krožečemu plinu v rotorski cevi, na primer z upognitvijo konca radialno usmerjene cevi), ki jih je možno pritrditi na centralni sistem za odvajanje plina. |
| --- | --- |

(f)

Odvodne cevi:

posebej konstruirane ali izdelane cevi za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi po principu Pitotove cevi (to je z odprtino, usmerjeno proti krožečemu plinu v rotorski cevi, na primer z upognitvijo konca radialno usmerjene cevi), ki jih je možno pritrditi na centralni sistem za odvajanje plina.

0B001.b

| 13. | frekvenčni pretvorniki (konverterji ali inverterji), posebej zasnovani ali pripravljeni za uravnavanje frekvence električnega toka v statorjih elektromotorjev, ki se uporabljajo pri procesu obogatitve s plinskimi centrifugami, in tudi sestavni deli takšnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | večfazna izhodna frekvenca najmanj 600 Hz in |
| --- | --- | --- |

13.

frekvenčni pretvorniki (konverterji ali inverterji), posebej zasnovani ali pripravljeni za uravnavanje frekvence električnega toka v statorjih elektromotorjev, ki se uporabljajo pri procesu obogatitve s plinskimi centrifugami, in tudi sestavni deli takšnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje značilnosti:

a.

večfazna izhodna frekvenca najmanj 600 Hz in

| b. | visoka stabilnost (s frekvenčnim krmiljenjem, ki je boljše od 0,2 %); |
| --- | --- |

b.

visoka stabilnost (s frekvenčnim krmiljenjem, ki je boljše od 0,2 %);

TLB5.2.5

5.2.5.   Frekvenčni pretvorniki

Frekvenčni pretvorniki (znani tudi kot konverterji ali inverterji), ki so posebej konstruirani ali izdelani za uravnavanje frekvence električnega toka v statorjih elektromotorjev, kot so opredeljeni pri 5.1.2(d), ali deli, sestavni deli ali podsklopi takšnih frekvenčnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje lastnosti:

| 1. | večfazna izhodna frekvenca najmanj 600 Hz in |
| --- | --- |

1.

večfazna izhodna frekvenca najmanj 600 Hz in

| 2. | visoka stabilnost (s frekvenčnim krmiljenjem, ki je boljše od 0,2 %). |
| --- | --- |

2.

visoka stabilnost (s frekvenčnim krmiljenjem, ki je boljše od 0,2 %).

0B001.b

| 14. | zaporni in krmilni ventili:






  a. | zaporni ventili, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo na plinastih pretokih vstopnega, obogatenega ali osiromašenega plina UF6 posamezne plinske centrifuge; |
| --- | --- | --- |

14.

zaporni in krmilni ventili:

a.

zaporni ventili, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo na plinastih pretokih vstopnega, obogatenega ali osiromašenega plina UF6 posamezne plinske centrifuge;

| b. | zaporni ali regulacijski ventili, ki imajo meh kot tesnilo in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali so zaščiteni z njimi, z notranjim premerom od 10 do 160 mm, izdelani ali pripravljeni pa so posebej za uporabo v glavnih ali pomožnih sistemih obratov za obogatitev s plinskimi centrifugami; |
| --- | --- |

b.

zaporni ali regulacijski ventili, ki imajo meh kot tesnilo in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali so zaščiteni z njimi, z notranjim premerom od 10 do 160 mm, izdelani ali pripravljeni pa so posebej za uporabo v glavnih ali pomožnih sistemih obratov za obogatitev s plinskimi centrifugami;

TLB5.2.3

5.2.3   Posebni zaporni in regulacijski ventili

| (a) | Zaporni ventili, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za reguliranje plinastega pretoka dovajalnega, obogatenega ali osiromašenega UF6 posamezne plinske centrifuge. |
| --- | --- |

(a)

Zaporni ventili, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za reguliranje plinastega pretoka dovajalnega, obogatenega ali osiromašenega UF6 posamezne plinske centrifuge.

| (b) | Ročni ali avtomatski zaporni ali regulacijski ventili, ki imajo meh kot tesnilo, so narejeni iz materialov, odpornih proti koroziji z UF6, ali so zaščiteni z njimi, imajo notranji premer od 10 do 160 mm, izdelani ali pripravljeni pa so posebej za uporabo v glavnih ali pomožnih sistemih obratov za obogatitev s plinskimi centrifugami. |
| --- | --- |

(b)

Ročni ali avtomatski zaporni ali regulacijski ventili, ki imajo meh kot tesnilo, so narejeni iz materialov, odpornih proti koroziji z UF6, ali so zaščiteni z njimi, imajo notranji premer od 10 do 160 mm, izdelani ali pripravljeni pa so posebej za uporabo v glavnih ali pomožnih sistemih obratov za obogatitev s plinskimi centrifugami.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Tipični posebej konstruirani ali izdelani ventili vključujejo ventile, ki imajo meh kot tesnilo, ventile tipa za hitro zapiranje, ventile za hitro reguliranje in druge vrste ventilov.

0B001.c

Oprema in sestavni deli, posebej izdelani in pripravljeni za postopek ločevanja s plinsko difuzijo:

| 1. | pregrade za difuzijo plinov, narejene iz poroznega kovinskega, polimernega ali keramičnega „materiala, odpornega proti koroziji z UF6“, in z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike in s premerom največ 25 mm; |
| --- | --- |

1.

pregrade za difuzijo plinov, narejene iz poroznega kovinskega, polimernega ali keramičnega „materiala, odpornega proti koroziji z UF6“, in z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike in s premerom največ 25 mm;

TLB5.3.1a

Pregrade za difuzijo plinov in materiali za pregrade

| (a) | Posebej konstruirani ali izdelani tanki porozni filtri z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike s premerom največ 25 mm, narejeni iz kovinskega, polimernega ali keramičnega materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4.), in |
| --- | --- |

(a)

Posebej konstruirani ali izdelani tanki porozni filtri z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike s premerom največ 25 mm, narejeni iz kovinskega, polimernega ali keramičnega materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4.), in

0B001.c

| 2. | ohišja difuzorjev plina, izdelana iz „materialov, odpornih ali zaščitenih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- |

2.

ohišja difuzorjev plina, izdelana iz „materialov, odpornih ali zaščitenih proti koroziji z UF6“;

TLB5.3.2

Ohišja difuzorjev

Posebej konstruirane ali izdelane neprepustno zaprte posode s pregradami za difuzijo plinov, izdelane iz materiala, ki je odporen proti UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4), ali zaščitene z njim.

0B001.c

| 3. | kompresorji ali puhala s sesalno zmogljivostjo 1 m3/min UF6 ali več, izotopnim tlakom do 500 kPa, z razmerjem tlaka 10:1 ali manj in izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

3.

kompresorji ali puhala s sesalno zmogljivostjo 1 m3/min UF6 ali več, izotopnim tlakom do 500 kPa, z razmerjem tlaka 10:1 ali manj in izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščiteni z njimi;

TLB5.3.3

Kompresorji in puhala

Posebej konstruirani ali izdelani kompresorji ali puhala z zmogljivostjo najmanj 1 m3 UF6 na minuto in izhodnim tlakom do 500 kPa, izdelani za dolgotrajno delovanje v okolju z UF6, sem pa spadajo tudi posamezni sklopi takšnih kompresorjev in puhal. Ti kompresorji in puhala omogočajo tlačna razmerja, enaka ali manjša od 10:1, ter so izdelani iz materiala, ki je odporen proti UF6, ali so z njim zaščiteni (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4).

0B001.c

| 4. | tesnila rotacijskih gredi, namenjena za kompresorje ali puhala, ki so navedeni v točki 0B001.c.3. in izdelani tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 vmesnega plina na minuto; |
| --- | --- |

4.

tesnila rotacijskih gredi, namenjena za kompresorje ali puhala, ki so navedeni v točki 0B001.c.3. in izdelani tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 vmesnega plina na minuto;

TLB5.3.4

Tesnila gredi

Posebej konstruirana ali izdelana vakuumska tesnila z dovodnim in odvodnim priključkom za tesnilno sredstvo, ki tesnijo gred rotorja kompresorja ali puhala, povezano s pogonskim motorjem, tako da preprečujejo vdiranje zraka v notranjo komoro kompresorja ali puhala, ki je napolnjena z UF6. Takšna tesnila so običajno konstruirana tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 zraka na minuto.

0B001.c

| 5. | toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi in zasnovani za razmerje tlaka, ki je zaradi puščanja manjše od 10 Pa/h pod tlačno razliko 100 kPa; |
| --- | --- |

5.

toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi in zasnovani za razmerje tlaka, ki je zaradi puščanja manjše od 10 Pa/h pod tlačno razliko 100 kPa;

TLB5.3.5

Toplotni izmenjevalniki za hlajenje UF6

Posebej konstruirani ali izdelani toplotni izmenjevalniki iz materiala, ki je odporen proti UF6, ali zaščiteni z njim (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4), za tlačno izgubo zaradi puščanja, manjšo od 10 Pa/h pri tlačni razliki 100 kPa.

0B001.c

| 6. | ventili, ki imajo meh kot tesnilo, ročni ali avtomatizirani, zaporni ali regulacijski, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

6.

ventili, ki imajo meh kot tesnilo, ročni ali avtomatizirani, zaporni ali regulacijski, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi;

TLB5.4.4

Posebni zaporni in regulacijski ventili

Posebej konstruirani ali izdelani ročni ali avtomatski zaporni ali regulacijski ventili z mehom za tlačno razbremenitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, za vgradnjo v glavne in pomožne sisteme obratov za obogatitev s plinsko difuzijo.

0B001.d

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za postopek aerodinamičnega ločevanja, so:

| 1. | ločevalne šobe, ki imajo režasto ukrivljene kanale s krivinskim polmerom, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6 ter imajo pri izstopu iz šobe ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči plin na dva tokova; |
| --- | --- |

1.

ločevalne šobe, ki imajo režasto ukrivljene kanale s krivinskim polmerom, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6 ter imajo pri izstopu iz šobe ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči plin na dva tokova;

TLB5.5.1

Ločevalne šobe

Posebej konstruirane ali izdelane ločevalne šobe in njihovi sklopi. Ločevalne šobe imajo režasto ukrivljene kanale s polmerom ukrivljenosti, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6, pri izstopu iz šobe pa je ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči tok plina na dva dela.

0B001.d

| 2. | valjaste ali konične cevi (vrtinčne cevi), ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali so zaščitene z njimi, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami; |
| --- | --- |

2.

valjaste ali konične cevi (vrtinčne cevi), ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali so zaščitene z njimi, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami;

TLB5.5.2

Vrtinčne cevi

Posebej konstruirane ali izdelane vrtinčne cevi in njihovi sklopi. So valjaste ali stožčaste, izdelane iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitene z njim, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami. Cevi imajo lahko na enem ali na obeh koncih šobaste dodatke.

POJASNJEVALNA OPOMBA Dovajani plin vstopa v vrtinčno cev tangencialno na enem koncu ali prek vrtinčnih lopatic ali pa na številnih tangencialnih mestih vzdolž oboda cevi.

0B001.d

| 3. | kompresorji ali puhala, ki so izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, in osna tesnila; |
| --- | --- |

3.

kompresorji ali puhala, ki so izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, in osna tesnila;

TLB5.5.3

TLB5.5.4

Kompresorji in puhala

Posebej konstruirani ali izdelani kompresorji ali puhala, ki so izdelani iz materiala, odpornega proti koroziji z mešanico nosilnega plina (vodik ali helij), ki vsebuje UF6, ali zaščiteni z njim.

Tesnila gredi

Posebej konstruirana ali izdelana tesnila z dovodnim in odvodnim priključkom za tesnilno sredstvo, ki tesnijo gred rotorja kompresorja ali puhala, povezano s pogonskim motorjem, tako da preprečujejo puščanje UF6 ali vdiranje zraka ali tesnilnega plina v notranjo komoro kompresorja ali puhala, ki je napolnjena z mešanico UF6 in nosilnega plina.

0B001.d

| 4. | toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščitenih z njim; |
| --- | --- |

4.

toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščitenih z njim;

TLB5.5.5

Toplotni izmenjevalniki za hlajenje plina

Posebej konstruirani ali izdelani toplotni izmenjevalniki, ki so izdelani iz materiala, odpornega proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim.

0B001.d

| 5. | ohišja elementov za ločevanje, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščiteni z njim, v katera se vgrajujejo vrtinčne (vortex) cevi ali ločevalne šobe; |
| --- | --- |

5.

ohišja elementov za ločevanje, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščiteni z njim, v katera se vgrajujejo vrtinčne (vortex) cevi ali ločevalne šobe;

TLB5.5.6

Ohišja elementov za ločevanje

Posebej konstruirana ali izdelana ohišja elementov za ločevanje za vgradnjo vrtinčnih cevi ali ločevalnih šob; so iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitena z njim.

0B001.d

| 6. | ventili, ki imajo meh kot tesnilo, ročni ali avtomatizirani, zaporni ali regulacijski, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, s premerom 40 mm ali več; |
| --- | --- |

6.

ventili, ki imajo meh kot tesnilo, ročni ali avtomatizirani, zaporni ali regulacijski, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, s premerom 40 mm ali več;

TLB5.5.10

masni spektrometri/ionski izvori FU6

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri za ‚neposredno‘ vzorčenje iz pretoka plinastega UF6, ki imajo vse naslednje:

| 1. | zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320; |
| --- | --- |

1.

zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

| 2. | ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

2.

ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

| 3. | ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja |
| --- | --- |

3.

ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja

| 4. | zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize. |
| --- | --- |

4.

zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

0B001.d

| 7. | procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij) do deleža UF6 na manj kot 1 ppm, ki vključujejo:






  a. | kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120°C) ali manj; |
| --- | --- | --- |

7.

procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij) do deleža UF6 na manj kot 1 ppm, ki vključujejo:

a.

kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120°C) ali manj;

| b. | kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120°C) ali manj; |
| --- | --- |

b.

kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120°C) ali manj;

| c. | ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina; |
| --- | --- |

c.

ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina;

| d. | hladne plasti UF6 za zamrzovanje UF6; |
| --- | --- |

d.

hladne plasti UF6 za zamrzovanje UF6;

TLB5.5.12

Sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij).

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi so konstruirani za zmanjšanje vsebnosti UF6 v nosilnem plinu do 1 ppm in lahko vključujejo opremo, kot je:

| (a) | kriogeni toplotni izmenjevalniki in kriogeni ločevalniki za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali |
| --- | --- |

(a)

kriogeni toplotni izmenjevalniki in kriogeni ločevalniki za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali

| (b) | kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali |
| --- | --- |

(b)

kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali

| (c) | ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina; ali |
| --- | --- |

(c)

ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina; ali

| (d) | hladne pasti UF6 za zamrzovanje UF6. |
| --- | --- |

(d)

hladne pasti UF6 za zamrzovanje UF6.

0B001.e

oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo, in so:

| 1. | pulzne kolone za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelane so npr. iz primernih plastičnih materialov, kot so fluorirani ogljikovodikovi polimeri ali steklo, ali zaščitene z njimi); |
| --- | --- |

1.

pulzne kolone za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelane so npr. iz primernih plastičnih materialov, kot so fluorirani ogljikovodikovi polimeri ali steklo, ali zaščitene z njimi);

TLB5.6.1

Kolone za izmenjavo med tekočinama (kemična izmenjava)

Protitočne kolone za kemično izmenjavo med tekočinama z mehanskim izvorom energije, posebej konstruirane ali izdelane za izotopsko obogatitev urana s kemično izmenjavo. Zaradi odpornosti proti koroziji s koncentriranimi raztopinami solne kisline so te kolone in njihova notranjost običajno izdelane iz primernega plastičnega materiala (kot so polimeri fluoriranega ogljikovodika) ali iz stekla ali zaščitene z njim. Kolone so običajno konstruirane tako, da se raztopine zadržujejo v njih do 30 sekund.

0B001.e

| 2. | centrifugalni kontaktorji za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelani so npr. iz primernih plastičnih materialov, kot so fluorirani ogljikovodikovi polimeri ali steklo, ali zaščiteni z njimi); |
| --- | --- |

2.

centrifugalni kontaktorji za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelani so npr. iz primernih plastičnih materialov, kot so fluorirani ogljikovodikovi polimeri ali steklo, ali zaščiteni z njimi);

TLB5.6.2

Centrifugalni kontaktorji za izmenjavo med tekočinama (kemična izmenjava)

Centrifugalni kontaktorji za izmenjavo med tekočinama, posebej konstruirani ali izdelani za obogatitev urana s postopkom kemične izmenjave. Ti kontaktorji z vrtenjem povzročijo disperzijo organske in vodne komponente, nato pa ju ločijo s centrifugiranjem. Zaradi odpornosti proti koroziji s koncentriranimi raztopinami solne kisline so ti kontaktorji običajno izdelani iz primernega plastičnega materiala (kot so polimeri fluoriranega ogljikovodika) ali iz stekla ali zaščiteni z njim. Centrifugalni kontaktorji so običajno konstruirani tako, da se raztopine zadržujejo v njih do 30 sekund.

0B001.e

| 3. | celice za elektrokemično redukcijo, ki so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini in so namenjene za redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje; |
| --- | --- |

3.

celice za elektrokemično redukcijo, ki so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini in so namenjene za redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje;

TLB5.6.3a

Sistemi in oprema za redukcijo urana (kemična izmenjava)

| (a) | Posebej konstruirane ali izdelane celice za elektrokemično redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje pri postopku izotopske obogatitve urana s kemično izmenjavo. Deli celic, ki so v stiku s procesno raztopino, morajo biti izdelani iz materiala, odpornega proti koroziji s koncentriranimi raztopinami solne kisline. |
| --- | --- |

(a)

Posebej konstruirane ali izdelane celice za elektrokemično redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje pri postopku izotopske obogatitve urana s kemično izmenjavo. Deli celic, ki so v stiku s procesno raztopino, morajo biti izdelani iz materiala, odpornega proti koroziji s koncentriranimi raztopinami solne kisline.

POJASNJEVALNA OPOMBA Katodni prekat celice mora biti konstruiran tako, da se prepreči ponovna oksidacija urana v višje valentno stanje. Da uran ostane v katodnem prekatu, ima lahko celica neprepustno diafragemsko membrano, izdelano iz posebnega materiala za izmenjavo kationov. Katoda je iz primernega trdnega prevodnika, kot je grafit.

0B001.e

| 4. | oprema za preskrbovanje elektrokemičnih redukcijskih celic z U+ 4 iz organske faze, ki je izdelana ali zaščitena s primernim materialom (steklo, polimeri fluorogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit), in deli, ki prihajajo v stik z medijem; |
| --- | --- |

4.

oprema za preskrbovanje elektrokemičnih redukcijskih celic z U+ 4 iz organske faze, ki je izdelana ali zaščitena s primernim materialom (steklo, polimeri fluorogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit), in deli, ki prihajajo v stik z medijem;

TLB5.6.3b

| (b) | Posebej konstruirani ali izdelani sistemi na koncu kaskade za odvzem U+ 4 iz pretoka organske komponente, uravnavanje koncentracije kisline in napajanje celic za elektrokemično redukcijo. |
| --- | --- |

(b)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi na koncu kaskade za odvzem U+ 4 iz pretoka organske komponente, uravnavanje koncentracije kisline in napajanje celic za elektrokemično redukcijo.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi so sestavljeni iz opreme za ekstrakcijo s topili za izločanje U + 4 iz organske komponente v vodno raztopino, opreme za izparevanje in/ali druge opreme za uravnavanje in nadziranje pH raztopine, črpalk ali drugih prenosnih naprav za napajanje celic za elektrokemično redukcijo. Pri konstruiranju je pomembno preprečiti onesnaženje vodne komponente z določenimi kovinskimi ioni. Zato dele sistema, ki so v stiku s procesnim tokom, sestavlja oprema, izdelana iz primernega materiala (kot so steklo, polimeri fluoroogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit) ali zaščitena z njimi.

0B001.e

| 5. | sistemi za pripravo vhodnih komponent za proizvodnjo raztopine uranovega klorida visoke čistote, ki so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, solventno ekstrakcijo in/ali iz opreme za ionsko izmenjavo v procesu čiščenja in iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+ 6 ali U+ 4 v U+ 3; |
| --- | --- |

5.

sistemi za pripravo vhodnih komponent za proizvodnjo raztopine uranovega klorida visoke čistote, ki so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, solventno ekstrakcijo in/ali iz opreme za ionsko izmenjavo v procesu čiščenja in iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+ 6 ali U+ 4 v U+ 3;

TLB5.6.4

Sistemi za pripravo vhodnih komponent (kemična izmenjava)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za proizvodnjo vhodne raztopine uranovega klorida visoke čistosti v obratih za izotopsko ločevanje urana s postopkom kemične izmenjave.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, ekstrakcijo s topili in/ali ionsko izmenjavo za čiščenje ter iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+ 6 ali U+ 4 v U+ 3. Pri tem nastane raztopina uranovega klorida, ki ima le nekaj ppm kovinskih nečistoč, kot so krom, železo, vanadij, molibden in drugi dvovalentni ali večvalentni kationi. Konstrukcijski materiali delov sistema za pridobivanje visoko čistega U+ 3 so steklo, fluorirani ogljikovodikovi polimeri, polifenilsulfat ali polietersulfon s plastiko prevlečen in s smolo impregniran grafit. 1. del seznama Skupine, junij 2013 – 39 – 5.6.5. Uran

0B001.e

| 6. | sistemi za oksidacijo urana iz U+ 3 v U+ 4; |
| --- | --- |

6.

sistemi za oksidacijo urana iz U+ 3 v U+ 4;

TLB5.6.5

Sistemi za oksidacijo urana (kemična izmenjava)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za oksidacijo urana iz U+ 3 v U+ 4 in njegovo vračanje v kaskade za izotopsko ločevanje urana pri procesu obogatitve s kemično izmenjavo.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi lahko vključujejo opremo, kot so: (a) oprema za vzpostavljanje stika med klorom in kisikom z vodnim iztokom iz opreme za ločevanje izotopov in za ekstrahiranje tako dobljenega U+ 4 v organski tok, ki se po desorpciji vrača s konca kaskade; (b) oprema, ki ločuje vodo od solne kisline, tako da je mogoče vodo in koncentrirano solno kislino ponovno vrniti v postopek na primernih mestih.

0B001.f

oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja z ionsko izmenjavo, in so:

| 1. | visokoaktivne smole ionsko-izmenjalne smole, zrnate ali porozne makromrežaste smole, v katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na površino neaktivne porozne nosilne strukture, druge kompozitne strukture v kakršni koli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni premera 0,2 mm ali manj, ki so odporne proti koncentrirani solni kislini in so pripravljene tako, da imajo razpolovni čas izmenjave manjši kot 10 sekund, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C); |
| --- | --- |

1.

visokoaktivne smole ionsko-izmenjalne smole, zrnate ali porozne makromrežaste smole, v katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na površino neaktivne porozne nosilne strukture, druge kompozitne strukture v kakršni koli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni premera 0,2 mm ali manj, ki so odporne proti koncentrirani solni kislini in so pripravljene tako, da imajo razpolovni čas izmenjave manjši kot 10 sekund, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C);

TLB5.6.6

Visoko aktivne smole/adsorbenti za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

Visoko aktivne smole ali adsorbenti za ionsko izmenjavo so posebej konstruirani ali izdelani za obogatitev urana z ionsko izmenjavo, vključno s poroznimi makromrežastimi smolami in/ali zrnatimi strukturami, pri katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na prevleko na površini neaktivne porozne nosilne strukture, in drugimi kompozitnimi strukturami v kakršnikoli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni. Te smole/adsorbenti za ionsko izmenjavo s premerom 0,2 mm ali manj morajo biti kemično odporni proti koncentriranim raztopinam solne kisline ter fizično dovolj trdni, da ne razpadejo v kolonah za ionsko izmenjavo. Smole/adsorbenti so posebej pripravljeni tako, da omogočajo zelo hitro izmenjavo izotopov urana (razpolovni čas hitrosti izmenjave manj kot 10 sekund) in lahko obratujejo pri temperaturi od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C).

0B001.f

| 2. | kolone za ionsko izmenjavo (valjaste) s premerom nad 1 000  mm, ki so izdelane iz materialov, odpornih proti koncentrirani solni kislini (npr. titan ali fluorogljikova plastika), ali so zaščitene z njimi, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa; |
| --- | --- |

2.

kolone za ionsko izmenjavo (valjaste) s premerom nad 1 000  mm, ki so izdelane iz materialov, odpornih proti koncentrirani solni kislini (npr. titan ali fluorogljikova plastika), ali so zaščitene z njimi, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa;

TLB5.6.7

Kolone za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

Valjaste kolone s premerom nad 1 000 mm za namestitev in podpiranje več slojev smol/adsorbentov za ionsko izmenjavo, ki so posebej konstruirane ali izdelane za obogatitev urana s procesom ionske izmenjave. Kolone so izdelane iz materiala, odpornega proti koroziji s koncentrirano solno kislino (kot je titan ali fluoroogljikova plastika), ali zaščitene z njim ter lahko obratujejo pri temperaturi od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa.

0B001.f

| 3. | povratni sistemi osnovani na ionski izmenjavi (kemični ali elektrokemični oksidacijski ali redukcijski sistemi) za regeneriranje redukcijskih ali oksidacijskih snovi, ki se uporabljajo v posameznih stopnjah obogatitve urana z ionsko izmenjavo; |
| --- | --- |

3.

povratni sistemi osnovani na ionski izmenjavi (kemični ali elektrokemični oksidacijski ali redukcijski sistemi) za regeneriranje redukcijskih ali oksidacijskih snovi, ki se uporabljajo v posameznih stopnjah obogatitve urana z ionsko izmenjavo;

TLB5.6.8

Povratni sistemi za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

(a) Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za kemično ali elektrokemično redukcijo za regeneriranje kemičnega redukcijskega sredstva, ki se uporablja v kaskadah za obogatitev urana z ionsko izmenjavo. (b) Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za kemično ali elektrokemično oksidacijo za regeneriranje kemičnega oksidacijskega sredstva, ki se uporablja v kaskadah za obogatitev urana z ionsko izmenjavo.

0B001.g

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje na podlagi laserja z uporabo laserskega ločevanja izotopov v atomski pari, in sicer:

| 1. | sistemi za uparjevanje kovinskega urana, namenjeni oddajanju moči, ki znaša na tarči 1 kW ali več, za uporabo pri laserski obogatitvi; |
| --- | --- |

1.

sistemi za uparjevanje kovinskega urana, namenjeni oddajanju moči, ki znaša na tarči 1 kW ali več, za uporabo pri laserski obogatitvi;

TLB5.7.1

Sistemi za uparjanje urana (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za uparjanje kovinskega urana za uporabo pri laserski obogatitvi.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi lahko vsebujejo skenirne elektronske topove in so zasnovani za doseg moči (najmanj 1 kW) na tarči, kar omogoča pridobivanje kovinskega urana v plinasti obliki na ravni laserske obogatitve.

0B001.g

| 2. | sistemi za ravnanje s staljenim ali uparjenim kovinskim uranom, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za ravnanje s staljenim uranom, staljenimi uranovimi zlitinami ali uparjenim kovinskim uranom za uporabo pri laserski obogatitvi, in posebej zanje izdelane komponente; |
| --- | --- |

2.

sistemi za ravnanje s staljenim ali uparjenim kovinskim uranom, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za ravnanje s staljenim uranom, staljenimi uranovimi zlitinami ali uparjenim kovinskim uranom za uporabo pri laserski obogatitvi, in posebej zanje izdelane komponente;

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 2A225. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKO 2A225.

TLB5.7.2

Sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom in sestavni deli (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za ravnanje s staljenim uranom, zlitinami staljenega urana ali kovinskim uranom v plinasti obliki za uporabo pri laserski obogatitvi, ali pa posebej konstruirani ali izdelani sestavni deli v ta namen.

POJASNJEVALNA OPOMBA Sisteme za ravnanje s staljenim uranom lahko sestavljajo talilni lonci in oprema za njihovo hlajenje. Talilni lonci in drugi deli tega sistema, ki pridejo v stik s staljenim uranom, zlitinami staljenega urana ali kovinskim uranom v plinasti obliki, so izdelani iz materiala, ki je primerno odporen proti koroziji in visokim temperaturam, ali pa so zaščiteni s takim materialom. Primerni materiali so lahko tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz oksidov redkih zemelj (glej INFCIRC/254/2. del – kakor je bil spremenjen) ali njihove zmesi.

0B001.g

| 3. | sklopi za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana v staljeni ali trdni obliki, ki so izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, ali so zaščiteni z njimi, kot sta grafit s prevleko iz itrija ali tantal; |
| --- | --- |

3.

sklopi za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana v staljeni ali trdni obliki, ki so izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, ali so zaščiteni z njimi, kot sta grafit s prevleko iz itrija ali tantal;

TLB5.7.3

Sistem za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirani ali izdelani zbiralniki za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana v tekoči ali trdni obliki.

POJASNJEVALNA OPOMBA Sestavni deli za te sklope so izdelani iz materiala, ki je odporen proti vročini in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, ali pa so zaščiteni z njim (kot je grafit s prevleko iz itrija ali tantal) in lahko obsegajo cevi, ventile, vezne kose, ‚žlebove‘, napajalne kanale, toplotne izmenjevalnike in kolektorske plošče za magnetne, elektrostatične ali druge metode ločevanja.

0B001.g

| 4. | ohišja ločevalnikov (valjaste ali pravokotne posode) za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana; |
| --- | --- |

4.

ohišja ločevalnikov (valjaste ali pravokotne posode) za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana;

TLB5.7.4

Ohišja ločevalnikov (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirane ali izdelane valjaste ali pravokotne posode za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, skenirnega elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ta ohišja imajo večje število vhodov za napajanje z elektriko in vodo, odprtine za laserski žarek, priključke za vakuumsko črpalko ter opremo za diagnostiko in nadzor. Lahko se odpirajo in zapirajo, kar omogoča zamenjave notranjih sestavnih delov.

0B001.g

| 5. | „laserji“ ali „laserski“ sistemi, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje uranovih izotopov s stabilizacijo frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

5.

„laserji“ ali „laserski“ sistemi, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje uranovih izotopov s stabilizacijo frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju;

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205.

TLB5.7.13

Laserski sistemi

Posebej konstruirani ali izdelani laserji ali laserski sistemi za ločevanje uranovih izotopov.

POJASNJEVALNA OPOMBA Laserji in laserski sestavni deli, pomembni za postopek laserske obogatitve, vključujejo tiste iz spremenjenega 2. dela INFCIRC/254. Laserski sistem je običajno sestavljen iz optičnih in elektronskih sestavnih delov za upravljanje laserskega žarka oz. žarkov ter prenos v komoro za ločevanje izotopov. Laserski sistem za metode na podlagi atomske pare je običajno sestavljen iz nastavljivega laserja z barvilom, ki ga napaja drug tip laserja (npr. laser z bakrovo paro ali določeni laserji v trdnem stanju). Laserski sistem za metode na podlagi molekularne pare je lahko sestavljen iz CO2 laserja ali laserja s plinskimi molekulami, obstojnimi samo v vzbujenem stanju (excimer), in optičnih celic za večkratni prehod. Pri laserjih ali laserskih sistemih je za obe metodi potrebna stabilizacija frekvenčnega spektra, ki omogoča delovanje v daljšem časovnem obdobju.

0B001.h

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje na podlagi laserja z uporabo molekularnega laserskega ločevanja izotopov, in sicer:

| 1. | nadzvočne ekspanzijske šobe, ki so namenjene za hlajenje mešanice UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (– 123 °C) ali manj ter so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- |

1.

nadzvočne ekspanzijske šobe, ki so namenjene za hlajenje mešanice UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (– 123 °C) ali manj ter so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“;

TLB5.7.5

Nadzvočne ekspanzijske šobe (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirane ali izdelane nadzvočne ekspanzijske šobe za hlajenje mešanice UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (– 123 °C) ali manj, ki so odporne proti koroziji z UF6.

0B001.h

| 2. | sestavni deli ali naprave, ki so posebej zasnovane ali pripravljene za zbiranje obogatenih ali osiromašenih uranovih materialov po osvetlitvi z lasersko svetlobo ter ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- |

2.

sestavni deli ali naprave, ki so posebej zasnovane ali pripravljene za zbiranje obogatenih ali osiromašenih uranovih materialov po osvetlitvi z lasersko svetlobo ter ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“;

TLB5.7.6

Zbiralniki za obogateni ali osiromašeni uran (metode na podlagi molekularne pare)

Sestavni deli ali naprave, posebej izdelani ali pripravljeni za zbiranje obogatenega ali osiromašenega uranovega materiala po osvetlitvi z lasersko svetlobo.

POJASNJEVALNA OPOMBA V enem primeru laserskega ločevanja izotopov v molekularni pari zbiralniki obogatenega urana služijo zbiranju uranovega pentafluorida (UF5) v trdnem agregatnem stanju. Zbiralnike obogatenega urana lahko sestavljajo zbiralniki iz filtra, udarnega ali ciklonskega zbiralnika ali iz njihovih kombinacij in so odporni proti koroziji z UF5/UF6.

0B001.h

| 3. | kompresorji, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščitenih z njim, in tesnila gredi zanje; |
| --- | --- |

3.

kompresorji, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščitenih z njim, in tesnila gredi zanje;

TLB5.7.7

Kompresorji za mešanico UF6 in nosilnega plina (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani kompresorji za mešanico UF6 in nosilnega plina za dolgotrajno obratovanje v okolju z UF6. Sestavni deli teh kompresorjev, ki prihajajo v stik s procesnim plinom, so izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim.

TLB5.7.8

Tesnila gredi (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirana in izdelana tesnila z dovodnim in odvodnim priključkom za tesnilno sredstvo, ki tesnijo gred rotorja kompresorja, povezano s pogonskim motorjem, tako da preprečujejo puščanje procesnega plina ali vdiranje zraka ali tesnilnega plina v notranjo komoro kompresorja, ki je napolnjena z mešanico UF6 in nosilnega plina.

0B001.h

| 4. | oprema za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6; |
| --- | --- |

4.

oprema za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6;

TLB5.7.9

Sistemi za fluoriranje (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi so konstruirani za fluoriranje zbranega praškastega UF5 v UF6 za naknadno zbiranje v vsebnike za obogateni uran ali dovajanje za dodatno obogatitev. Po prvi metodi lahko reakcija fluoriranja poteka v sistemu za ločevanje izotopov, kjer pride do reakcije in se obogateni uran pridobi neposredno po izstopu iz zbiralnikov. Po drugi metodi pa se lahko praškasti UF5 odstrani in vodi iz zbiralnika obogatenega urana v primerno reakcijsko posodo (npr. reaktor s fluidiziranim slojem, vijačni reaktor ali plamenski stolp) za fluoriranje. Po obeh metodah se uporablja oprema za shranjevanje in prenos fluora (ali kakega drugega primernega sredstva za fluoriranje) ter za zbiranje in prenos UF6.

0B001.h

| 5. | sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (npr. dušik, argon ali drug plin), ki vključujejo:






  a. | kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120°C) ali manj; |
| --- | --- | --- |

5.

sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (npr. dušik, argon ali drug plin), ki vključujejo:

a.

kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120°C) ali manj;

| b. | kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120°C) ali manj; |
| --- | --- |

b.

kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120°C) ali manj;

| c. | hladne plasti UF6 za zamrzovanje UF6; |
| --- | --- |

c.

hladne plasti UF6 za zamrzovanje UF6;

TLB5.7.12

Sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina. POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi lahko vključujejo opremo, kot so: (a) kriogeni toplotni izmenjevalniki ali kriogeni ločevalniki za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali (b) kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali (c) hladne pasti UF6 za zamrzovanje UF6. Nosilni plin je lahko dušik, argon ali drug plin.

0B001.h

| 6. | „laserji“ ali „laserski“ sistemi, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje uranovih izotopov s stabilizacijo frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

6.

„laserji“ ali „laserski“ sistemi, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje uranovih izotopov s stabilizacijo frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju;

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205.

TLB5.7.13

Laserski sistemi

Posebej konstruirani ali izdelani laserji ali laserski sistemi za ločevanje uranovih izotopov.

POJASNJEVALNA OPOMBA Laserji in laserski sestavni deli, pomembni za postopek laserske obogatitve, vključujejo tiste iz spremenjenega 2. dela INFCIRC/254. Laserski sistem je običajno sestavljen iz optičnih in elektronskih sestavnih delov za upravljanje laserskega žarka oz. žarkov ter prenos v komoro za ločevanje izotopov. Laserski sistem za metode na podlagi atomske pare je običajno sestavljen iz nastavljivega laserja z barvilom, ki ga napaja drug tip laserja (npr. laser z bakrovo paro ali določeni laserji v trdnem stanju). Laserski sistem za metode na podlagi molekularne pare je lahko sestavljen iz CO2 laserja ali laserja s plinskimi molekulami, obstojnimi samo v vzbujenem stanju (excimer), in optičnih celic za večkratni prehod. Pri laserjih ali laserskih sistemih je za obe metodi potrebna stabilizacija frekvenčnega spektra, ki omogoča delovanje v daljšem časovnem obdobju.

0B001.i

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje s plazmo:

| 1. | generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov, z izhodno frekvenco nad 30 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 50 kW; |
| --- | --- |

1.

generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov, z izhodno frekvenco nad 30 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 50 kW;

TLB5.8.1

Izvori mikrovalov in antene

Posebej konstruirani ali izdelani generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov z naslednjimi značilnostmi: s frekvenco nad 30 GHz in s srednjo izhodno močjo za proizvodnjo ionov nad 50 kW.

0B001.i

| 2. | radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo s povprečno močjo nad 40 kW; |
| --- | --- |

2.

radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo s povprečno močjo nad 40 kW;

TLB5.8.2

Tuljave za vzbujanje ionov

Posebej konstruirane ali izdelane radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo pri srednji moči nad 40 kW.

0B001.i

| 3. | sistemi za generiranje uranove plazme; |
| --- | --- |

3.

sistemi za generiranje uranove plazme;

TLB5.8.3

Sistemi za generiranje uranove plazme

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za generiranje uranove plazme za uporabo v obratih za obogatitev s plazemskim ločevanjem.

0B001.i

| 4. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

4.

se ne uporabljajo;

TLB5.8.4

nič več v uporabi – od 14. junija 2013

0B001.i

| 5. | sklopi za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana v trdni obliki, ki so izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim kovinskim uranom, ali so zaščiteni z njimi, kot sta grafit s prevleko iz itrija ali tantal; |
| --- | --- |

5.

sklopi za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana v trdni obliki, ki so izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim kovinskim uranom, ali so zaščiteni z njimi, kot sta grafit s prevleko iz itrija ali tantal;

TLB5.8.5

Sistem za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana

Posebej konstruirani ali izdelani zbiralniki za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana v trdni obliki. Izdelani so iz materiala, odpornega proti visokim temperaturam in koroziji s parami kovinskega urana, kot je grafit s prevleko iz itrija ali tantal, ali zaščiteni z njim.

0B001.i

| 6. | ohišja ločevalnikov (valjasti), izdelana iz primernega nemagnetnega materiala (npr. nerjavno jeklo), v katere se namestijo izvor uranove plazme, radiofrekvenčna tuljava in zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana; |
| --- | --- |

6.

ohišja ločevalnikov (valjasti), izdelana iz primernega nemagnetnega materiala (npr. nerjavno jeklo), v katere se namestijo izvor uranove plazme, radiofrekvenčna tuljava in zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana;

TLB.5.8.6

Ohišja ločevalnikov Posebej konstruirane ali izdelane valjaste posode za uporabo v obratih za obogatitev urana s plazemskim ločevanjem, v katere se namestijo izvor uranove plazme, radiofrekvenčna tuljava ter zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana. POJASNJEVALNA OPOMBA Ta ohišja imajo več vhodov za napajanje z elektriko, priključke za difuzijsko črpalko ter opremo za diagnostiko in nadzor. Lahko se odpirajo in zapirajo, kar omogoča zamenjave notranjih sestavnih delov, ter so izdelana iz primernega nemagnetnega materiala, kot je nerjavno jeklo.

0B001.j

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za elektromagnetno ločevanje:

| 1. | enojni ali večkratni izvori ionov, ki so sestavljeni iz izvora pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka in izdelani iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit, nerjavno jeklo ali baker) ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA; |
| --- | --- |

1.

enojni ali večkratni izvori ionov, ki so sestavljeni iz izvora pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka in izdelani iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit, nerjavno jeklo ali baker) ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA;

TLB5.9.1a

Elektromagnetni ločevalniki izotopov

Posebej konstruirani ali izdelani elektromagnetni ločevalniki izotopov, oprema in sestavni deli za ločevanje uranovih izotopov, ki obsegajo:

| (a) | Ionski izvori Posebej konstruirani ali izdelani enojni ali večkratni izvori uranovih ionov, ki so sestavljeni iz izvora uranove pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka, izdelani pa so iz primernega materiala, kot je grafit, nerjavno jeklo ali baker, ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA; |
| --- | --- |

(a)

Ionski izvori Posebej konstruirani ali izdelani enojni ali večkratni izvori uranovih ionov, ki so sestavljeni iz izvora uranove pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka, izdelani pa so iz primernega materiala, kot je grafit, nerjavno jeklo ali baker, ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA;

0B001.j

| 2. | zbiralne plošče z dvema ali več zarezami in žepi, namenjene za zbiranje ionskih curkov obogatenega ali osiromašenega urana in izdelane iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit ali nerjavno jeklo); |
| --- | --- |

2.

zbiralne plošče z dvema ali več zarezami in žepi, namenjene za zbiranje ionskih curkov obogatenega ali osiromašenega urana in izdelane iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit ali nerjavno jeklo);

TLB5.9.1b

zbiralnike ionov

Posebej konstruirane ali izdelane zbiralne plošče z dvema ali več zarezami in žepi za zbiranje ionskih curkov obogatenega in osiromašenega urana, ki so izdelane iz primernega materiala, kot je grafit ali nerjavno jeklo;

0B001.j

| 3. | vakuumska ohišja elektromagnetnih ločevalnikov urana, izdelana iz nemagnetnih materialov (npr. nerjavno jeklo) in izdelana za obratovanje pri tlaku 0,1 Pa ali manj; |
| --- | --- |

3.

vakuumska ohišja elektromagnetnih ločevalnikov urana, izdelana iz nemagnetnih materialov (npr. nerjavno jeklo) in izdelana za obratovanje pri tlaku 0,1 Pa ali manj;

TLB5.9.1c

vakuumska ohišja

Posebej konstruirana ali izdelana vakuumska ohišja za vgradnjo elektromagnetnih ločevalnikov urana, izdelana iz primernega nemagnetnega materiala, kot je nerjavno jeklo, in konstruirana za obratovanje pri tlaku 0,1 Pa ali manj.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ohišja so posebej konstruirana za vgradnjo ionskih virov, zbiralnih plošč in vložkov za vhodno hlajenje s priključki za difuzijsko črpalko, z odprtino in pokrovom za odstranjevanje in ponovno vgradnjo teh sestavnih delov;

0B001.j

| 4. | poli magneta s premerom nad 2 m; |
| --- | --- |

4.

poli magneta s premerom nad 2 m;

TLB5.9.1d

magnetne pole

Posebej konstruirani ali izdelani magnetni poli s premerom nad 2 m za vzdrževanje stalnega magnetnega polja znotraj elektromagnetnega ločevalnika izotopov in za prenos magnetnega polja med sosednjimi ločevalniki.

0B001.j

| 5. | viri visoke napetosti za izvore ionov, ki izpolnjujejo vse naslednje lastnosti:






  a. | sposobnost neprekinjenega delovanja; |
| --- | --- | --- |

5.

viri visoke napetosti za izvore ionov, ki izpolnjujejo vse naslednje lastnosti:

a.

sposobnost neprekinjenega delovanja;

| b. | izhodna napetost najmanj 20 000  V; |
| --- | --- |

b.

izhodna napetost najmanj 20 000  V;

| c. | jakost izhodnega toka najmanj 1 A in |
| --- | --- |

c.

jakost izhodnega toka najmanj 1 A in

| d. | regulacija napetosti, ki je boljša kot 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur. |
| --- | --- |

d.

regulacija napetosti, ki je boljša kot 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 3A227. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKO 3A227.

TLB5.9.2

Viri visoke napetosti

Posebej konstruirani ali izdelani viri visoke napetosti za ionske izvore z vsemi naslednjimi značilnostmi: sposobnostjo neprekinjenega delovanja, izhodne napetosti najmanj 20 000  V, jakosti izhodnega toka najmanj 1 A in regulacije napetosti, boljše kot 0,01 % v časovnem obdobju osmih ur.

0B001.j

| 6. | viri napajanja magnetov (generatorji enosmernega toka z veliko močjo) z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  a. | neprekinjeno proizvajanje izhodnega toka z jakostjo najmanj 500 A, pri napetosti najmanj 100 V, in |
| --- | --- | --- |

6.

viri napajanja magnetov (generatorji enosmernega toka z veliko močjo) z vsemi naslednjimi značilnostmi:

a.

neprekinjeno proizvajanje izhodnega toka z jakostjo najmanj 500 A, pri napetosti najmanj 100 V, in

| b. | regulacijo napetosti ali toka, boljšo od 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur. |
| --- | --- |

b.

regulacijo napetosti ali toka, boljšo od 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 3A226. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKO 3A226.

TLB5.9.3

Viri energije za magnete

Posebej konstruirani ali izdelani viri enosmernega toka za elektromagnete z vsemi naslednjimi značilnostmi: sposobnostjo neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka z jakostjo najmanj 500 A pri napetostih najmanj 100 V in regulacije napetosti ali toka, boljše kot 0,01 % v časovnem obdobju osmih ur.

0B002

Naslednji pomožni sistemi, oprema in sestavni deli, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za obrat za ločevanje izotopov, ki je opisan v točki 0B001, in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“:

0B002.a

napajalni avtoklavi, peči ali sistemi, za napajanje procesa obogatitve z UF6;

TLB5.2.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.4.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.5.7

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.7.11

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6 (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

0B002.b

desublimatorji ali hladne pasti za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju;

TLB5.2.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.4.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.5.7

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.7.11

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6 (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

0B002.c

postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike;

TLB5.2.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.4.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.5.7

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.7.11

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6 (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

0B002.d

postaje za utekočinjenje ali strjevanje, ki se uporabljajo za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem, ohlajanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno stanje;

TLB5.2.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.4.1

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.5.7

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

TLB5.7.11

Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6 (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo: (a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6; (b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju; (c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno agregatno stanje; (d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

0B002.e

cevni sistemi in zbiralni sistemi, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za delo z UF6 v okviru plinsko difuzijskih, centrifugalnih ali aerodinamičnih kaskad;

TLB5.2.2

Razdelilni cevni sistemi

Posebej konstruirani ali izdelani cevni sistemi in razdelilni cevni sistemi za usmerjanje pretoka UF6 v kaskadah centrifug. Omrežje cevi v kaskadah centrifug je običajno sestavljeno iz trojnega razdelilnika, pri čemer je vsaka centrifuga priključena na vsak razdelilnik. Gre torej za večkratno ponavljanje oblike. Razdelilni cevni sistemi so v celoti narejeni iz materiala, odpornega proti UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k temu oddelku), ali so s tem materialom zaščiteni in so izdelani po zelo visokih standardih glede vakuuma ali čistoče.

TLB5.4.2

Razdelilni cevni sistem

Posebej konstruiran ali izdelan cevni sistem in razdelilni cevni sistem za usmerjanje pretoka UF6 v kaskadah za plinsko difuzijo.

POJASNJEVALNA OPOMBA Omrežje cevi je običajno sestavljeno iz sistema „dvojnih“ razdelilnikov, pri čemer je vsaka celica priključena na vsak razdelilnik.

TLB5.5.8

Razdelilni cevni sistem

Posebej konstruiran ali izdelan razdelilni cevni sistem za usmerjanje pretoka UF6 v aerodinamičnih kaskadah, izdelan iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiten z njim. Omrežje cevi je običajno sestavljeno iz sistema ‚dvojnih‘ razdelilnikov, pri čemer je vsaka stopnja ali skupina stopenj priključena na vsakega od razdelilnikov.

0B002.f

vakuumski sistemi in črpalke:

| 1. | vakuumski zbiralniki – razvodniki, vakuumske glave ali vakuumske črpalke s sesalnim pretokom 5 m3/min ali več; |
| --- | --- |

1.

vakuumski zbiralniki – razvodniki, vakuumske glave ali vakuumske črpalke s sesalnim pretokom 5 m3/min ali več;

| 2. | vakuumske črpalke, posebej izdelane za delovanje v atmosferi, ki vsebuje UF6, in izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščitene z njimi; ali |
| --- | --- |

2.

vakuumske črpalke, posebej izdelane za delovanje v atmosferi, ki vsebuje UF6, in izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščitene z njimi; ali

| 3. | vakuumski sistemi, sestavljeni iz vakuumskih zbiralnikov – razvodnikov, vakuumskih glav in vakuumskih črpalk ter izdelani za delovanje v atmosferi, ki vsebuje UF6; |
| --- | --- |

3.

vakuumski sistemi, sestavljeni iz vakuumskih zbiralnikov – razvodnikov, vakuumskih glav in vakuumskih črpalk ter izdelani za delovanje v atmosferi, ki vsebuje UF6;

TLB5.4.3a

Vakuumski sistemi

| (a) | Posebej konstruirani ali izdelani vakuumski zbiralniki, vakuumski razdelilniki in vakuumske črpalke s sesalno zmogljivostjo najmanj 5 m3 na minuto ali več. |
| --- | --- |

(a)

Posebej konstruirani ali izdelani vakuumski zbiralniki, vakuumski razdelilniki in vakuumske črpalke s sesalno zmogljivostjo najmanj 5 m3 na minuto ali več.

TLB5.4.3b

| (b) | Vakuumske črpalke, posebej konstruirane za obratovanje v okolju z UF6, iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitene z njim (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k temu oddelku). Takšne črpalke so lahko rotacijske ali batne, lahko imajo odmična in fluoroogljikova tesnila in lahko vsebujejo posebne tekočine za delovanje. |
| --- | --- |

(b)

Vakuumske črpalke, posebej konstruirane za obratovanje v okolju z UF6, iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitene z njim (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k temu oddelku). Takšne črpalke so lahko rotacijske ali batne, lahko imajo odmična in fluoroogljikova tesnila in lahko vsebujejo posebne tekočine za delovanje.

TLB5.5.9b

Vakuumski sistemi in črpalke

Vakuumske črpalke, posebej konstruirane ali izdelane za obratovanje v okolju z UF6, iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitene z njim. Takšne črpalke imajo lahko fluoroogljikova tesnila in posebne tekočine za delovanje.

TLB5.5.9a

Posebej konstruirani ali izdelani vakuumski sistemi, sestavljeni iz vakuumskih zbiralnikov, vakuumskih razdelilnikov in vakuumskih črpalk, konstruirani za obratovanje v okolju z UF6.

0B002.g

masni spektrometri/ionski izvori UF6, ki so zmožni neposrednega vzorčenja iz plinastega pretoka UF6 in imajo vse naslednje lastnosti:

| 1. | zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320; |
| --- | --- |

1.

zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

| 2. | ionski izvori, izdelani iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 mas. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

2.

ionski izvori, izdelani iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 mas. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

| 3. | ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja in |
| --- | --- |

3.

ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja in

| 4. | imajo zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize. |
| --- | --- |

4.

imajo zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

TLB5.2.4

masni spektrometri/ionski izvori UF6

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri za ‚neposredno‘ vzorčenje iz pretoka plinastega UF6, ki imajo vse naslednje:

| 1. | zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320; |
| --- | --- |

1.

zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

| 2. | ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

2.

ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

| 3. | ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja |
| --- | --- |

3.

ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja

| 4. | zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize. |
| --- | --- |

4.

zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

TLB5.4.5

masni spektrometri/ionski izvori UF6

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri za ‚neposredno‘ vzorčenje iz pretoka plinastega UF6, ki imajo vse naslednje:

| 1. | zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320; |
| --- | --- |

1.

zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

| 2. | ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

2.

ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

| 3. | ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja |
| --- | --- |

3.

ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja

| 4. | zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize. |
| --- | --- |

4.

zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

TLB5.5.11

masni spektrometri/ionski izvori UF6

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri za ‚neposredno‘ vzorčenje iz pretoka plinastega UF6, ki imajo vse naslednje:

| 1. | zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320; |
| --- | --- |

1.

zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

| 2. | ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

2.

ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

| 3. | ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja |
| --- | --- |

3.

ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja

| 4. | zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize. |
| --- | --- |

4.

zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

TLB5.7.10

Posebni zaporni in regulacijski ventili

Posebej konstruirani ali izdelani ročni ali avtomatski zaporni ali regulacijski ventili z mehom za tlačno razbremenitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, s premerom 40 mm ali več, za vgradnjo v glavne in pomožne sisteme obratov za aerodinamično izotopsko obogatitev.

0B003

Obrat za pretvorbo urana in oprema, ki je posebej zasnovana ali pripravljena v ta namen:

TLB7.1

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo koncentratov uranove rude v UO3

0B003.a

sistemi za pretvorbo koncentrata uranove rude v UO3;

TLB7.1.1

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba koncentratov uranove rude v UO3 se lahko izvede tako, da se ruda najprej raztopi v dušikovi kislini in se z uporabo topila, kot je tributilfosfat, izloči prečiščen uranilnitrat. Nato se uranilnitrat pretvori v UO3 s koncentriranjem in denitriranjem ali pa z nevtralizacijo s plinastim amoniakom, pri čemer nastane amonijev diuranat, čemur sledijo filtriranje, sušenje in kalciniranje.

0B003.b

sistemi za pretvorbo UO3 v UF6;

TLB7.1.2

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO3 v UF6 POJASNJEVALNA OPOMBA

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UO3 v UO2 se lahko izvede z redukcijo UO3 s termično razgrajenim amoniakom ali vodikom.

0B003.c

sistemi za pretvorbo UO3 v UO2;

TLB7.1.3

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO3 v UO2

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UO3 v UO2 se lahko izvede z redukcijo UO3 s termično razgrajenim amoniakom ali vodikom.

0B003.d

sistemi za pretvorbo UO2 v UF4;

TLB7.1.4

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO2 v UF4

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UO2 v UF4 se lahko izvede z reakcijo UO2 s plinastim vodikovim fluoridom (HF) pri 300 do 500 °C.

0B003.e

sistemi za pretvorbo UF4 v UF6;

TLB7.1.5

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF4 v UF6

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UF4 v UF6 se izvede z eksotermno reakcijo s fluorom v stolpnem reaktorju. FU6 se kondenzira iz vročih iztekajočih plinov tako, da se njihov tok spusti preko hladne pasti, ohlajene na – 10 °C. Postopek zahteva vir plinastega fluora.

0B003.f

sistemi za pretvorbo UF4 v kovinski uran;

TLB7.1.6

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF4 v kovinski uran

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UF4 v kovinski uran se izvede z redukcijo z magnezijem (za velike šarže) ali s kalcijem (za majhne šarže). Reakcija poteka pri temperaturah nad tališčem urana (1 130  °C).

0B003.g

sistemi za pretvorbo UF6 v UO2;

TLB7.1.7

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF6 to UO2

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UF6 v UO2 se lahko izvede po enem od treh postopkov. Pri prvem postopku se UF6 z uporabo vodika in pare reducira in hidrolizira v UO2. Pri drugem se UF6 hidrolizira v vodni raztopini, doda se amoniak, da se obori amonijev diuranat, nato se diuranat z vodikom pri 820 °C reducira v UO2. Pri tretjem postopku se v vodi vežejo plinasti UF6, CO2 in NH3, pri čemer kot oborina nastaja amonijev uranilkarbonat. Amonijev uranilkarbonat se veže s paro in vodikom pri 500 do 600 °C, pri čemer nastane UO2. Pretvorba UF6 v UO2 je pogosto prva stopnja v obratu za izdelavo goriva.

0B003.h

sistemi za pretvorbo UF6 v UF4;

TLB7.1.8

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF6 v UF4

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UF6 v UF4 se izvede z redukcijo z vodikom.

0B003.i

sistemi za pretvorbo UO2 v UCl4;

TLB7.1.9

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO2 v UCl4

POJASNJEVALNA OPOMBA Pretvorba UO2 v UCl4 se lahko izvede po enem od dveh postopkov. Pri prvem postopku UO2 pri približno 400 °C reagira s tetrakloridom (CCl4). Pri drugem postopku UO2 regira pri približno 700 °C ter ob prisotnosti črnega ogljika (CAS 1333-86-4), ogljikovega monoksida in klora, pri čemer nastane UCl4.

0B004

Obrat za pridobivanje ali koncentriranje težke vode, devterija iz devterijevih spojin ter posebej konstruirana ali izdelana oprema in sestavni deli zanjo:

TLB6

Obrati za pridobivanje ali koncentriranje težke vode, devterija iz devterijevih spojin ter oprema, posebej konstruirana ali izdelana v ta namen:

0B004.a

obrat za proizvodnjo težke vode, devterija ali devterijevih spojin:

| 1. | obrat na principu izmenjave voda – vodikov sulfid; |
| --- | --- |

1.

obrat na principu izmenjave voda – vodikov sulfid;

| 2. | obrat na principu izmenjave amonijak – vodik; |
| --- | --- |

2.

obrat na principu izmenjave amonijak – vodik;

0B004.b

oprema in sestavni deli so:

| 1. | stolpi za izmenjavo voda-vodikov sulfid s premerom 1,5 m ali več za obratovanje pri tlakih, ki so višji ali enaki 2 MPa; |
| --- | --- |

1.

stolpi za izmenjavo voda-vodikov sulfid s premerom 1,5 m ali več za obratovanje pri tlakih, ki so višji ali enaki 2 MPa;

TLB6.1

Stolpi za izmenjavo voda – vodikov sulfid Stolpi za izmenjavo s premerom najmanj 1,5 m, zmožni obratovanja pri tlakih, ki so večji ali enaki 2 MPa (300 psi), posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom voda–vodikov sulfid.

| 2. | nizkotlačna (tj. 0,2 MPa) enostopenjska centrifugalna puhala ali kompresorji za kroženje vodikovega sulfida (tj. plina z več kot 70 % H2S), z zmogljivostjo pretoka, večjega ali enakega 56 m3/sekundo, pri delovnem tlaku, večjem ali enakem 1,8 MPa, in tesnili za obratovanje v okolju z mokrim H2S; |
| --- | --- |

2.

nizkotlačna (tj. 0,2 MPa) enostopenjska centrifugalna puhala ali kompresorji za kroženje vodikovega sulfida (tj. plina z več kot 70 % H2S), z zmogljivostjo pretoka, večjega ali enakega 56 m3/sekundo, pri delovnem tlaku, večjem ali enakem 1,8 MPa, in tesnili za obratovanje v okolju z mokrim H2S;

TLB6.2

Puhala in kompresorji

Nizkotlačna enostopenjska centrifugalna puhala ali kompresorji (tj. 0,2 MPa ali 30 psi) za kroženje vodikovega sulfida (tj. plina z več kot 70 % H2S), posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom voda–vodikov sulfid. Imajo pretočno zmogljivost najmanj 56 m3/sekundo (120 000 SCFM) pri obratovalnem tlaku najmanj 1,8 MPa (260 psi) sesalne zmogljivosti ter tesnila, primerna za obratovanje v okolju z mokrim H2S.

| 3. | stolpi za izmenjavo amonijak – vodik, ki so visoki vsaj 35 m, s premerom od 1,5 do 2,5 m, za obratovanje pri tlakih nad 15 MPa; |
| --- | --- |

3.

stolpi za izmenjavo amonijak – vodik, ki so visoki vsaj 35 m, s premerom od 1,5 do 2,5 m, za obratovanje pri tlakih nad 15 MPa;

TLB6.3

Stolpi za izmenjavo amoniak–vodik

Stolpi za izmenjavo, visoki najmanj 35 m (114,3 čevlja), s premerom od 1,5 m (4,9 čevlja) do 2,5 m (8,2 čevlja) za obratovanje pri tlakih nad 15 MPa (2 225 psi), ki so posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik. Ti stolpi imajo vsaj eno aksialno odprtino s prirobnico z enakim premerom kot valj, skozi katero se lahko vstavijo ali odstranijo notranji deli stolpa.

| 4. | notranji deli stolpov, vključno s stopenjskimi kontaktorji in stopenjskimi črpalkami, vključno s potopnimi, za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik; |
| --- | --- |

4.

notranji deli stolpov, vključno s stopenjskimi kontaktorji in stopenjskimi črpalkami, vključno s potopnimi, za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik;

TLB6.4

Notranji deli stolpov in stopenjske črpalke

Posebej konstruirani ali izdelani notranji deli stolpov in stopenjske črpalke za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik. Notranji deli stolpov zajemajo posebej konstruirane stopenjske kontaktorje, ki omogočajo neposreden stik med plinom in tekočino. Stopenjske črpalke zajemajo posebej konstruirane potopne črpalke za kroženje amoniaka znotraj kontaktnih stopenj v stolpih.

| 5. | razgrajevalniki amonijaka, z delovnim tlakom vsaj 3 MPa za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik; |
| --- | --- |

5.

razgrajevalniki amonijaka, z delovnim tlakom vsaj 3 MPa za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik;

TLB6.5

Razgrajevalniki amoniaka

Razgrajevalniki amoniaka z delovnim tlakom najmanj 3 MPa (450 psi) so posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik.

| 6. | infrardeči absorpcijski analizatorji za neposredno analizo razmerja med vodikom in devterijem pri koncentracijah devterija najmanj 90 %; |
| --- | --- |

6.

infrardeči absorpcijski analizatorji za neposredno analizo razmerja med vodikom in devterijem pri koncentracijah devterija najmanj 90 %;

TLB6.6

Infrardeči absorpcijski analizatorji

Infrardeči absorpcijski analizatorji za neposredno analizo razmerja med vodikom in devterijem pri najmanj 90 % koncentracijah devterija.

| 7. | katalitski gorilniki za pretvorbo obogatenega plinastega devterija v težko vodo z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik; |
| --- | --- |

7.

katalitski gorilniki za pretvorbo obogatenega plinastega devterija v težko vodo z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik;

TLB6.7

Katalitski gorilniki

Posebej konstruirani ali izdelani katalitski gorilniki za pretvorbo obogatenega devterija v težko vodo, ki se uporabljajo v obratih za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik.

| 8. | celotni sistemi nadgradnje ali kolone za nadgradnjo za proces obogatitve težke vode na koncentracijo devterija, ki se uporablja v reaktorjih; |
| --- | --- |

8.

celotni sistemi nadgradnje ali kolone za nadgradnjo za proces obogatitve težke vode na koncentracijo devterija, ki se uporablja v reaktorjih;

TLB6.8

Celotni sistemi za nadgrajevanje težke vode ali kolone v ta namen

Celotni sistemi za nadgrajevanje težke vode ali kolone v ta namen, posebej konstruirani ali izdelani za nadgrajevanje težke vode v devterij, koncentriran do reaktorske kakovosti.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi, v katerih se destilacija vode običajno uporablja za ločevanje težke vode od lahke vode, so posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode reaktorske kakovosti (t.j. običajno 99,75 % devterijev oksid) iz manj koncentriranih surovin za težko vodo.

| 9. | pretvorniki za sintezo amonijaka ali enote za sintezo amonijaka, ki so posebej izdelane ali pripravljene za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik. |
| --- | --- |

9.

pretvorniki za sintezo amonijaka ali enote za sintezo amonijaka, ki so posebej izdelane ali pripravljene za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak – vodik.

TLB6.9

Pretvorniki za sintezo amoniaka ali enote za sintezo amoniaka

Pretvorniki za sintezo amoniaka ali enote za sintezo amoniaka, posebej izdelane ali pripravljene za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak-vodik.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ti pretvorniki ali enote uporabljajo sintezni plin (dušik in vodik) iz visokotlačne kolone (ali kolone) za izmenjavo amoniak-vodik, sintetizirani amoniak pa se vrne v kolono (ali kolone) za izmenjavo.

0B005

Obrat, posebej konstruiran za proizvodnjo gorivnih elementov za „jedrske reaktorje“ in posebej izdelana ali pripravljena oprema zanj.

Tehnična opomba:

posebej zasnovana ali pripravljena oprema za proizvajanje gorivnih elementov za „jedrske reaktorje“ vključuje opremo, ki:

| 1. | navadno prihaja v neposredni stik s proizvodnjo jedrskih snovi ali pa jih neposredno krmili; |
| --- | --- |

1.

navadno prihaja v neposredni stik s proizvodnjo jedrskih snovi ali pa jih neposredno krmili;

| 2. | nepredušno zatesni jedrske snovi v oblogo (srajčko); |
| --- | --- |

2.

nepredušno zatesni jedrske snovi v oblogo (srajčko);

| 3. | preverja integriteto oblog (srajčk) zvara; |
| --- | --- |

3.

preverja integriteto oblog (srajčk) zvara;

| 4. | preverja končno stanje zatesnjenega goriva ali |
| --- | --- |

4.

preverja končno stanje zatesnjenega goriva ali

| 5. | se uporablja za sestavljanje elementov reaktorja. |
| --- | --- |

5.

se uporablja za sestavljanje elementov reaktorja.

Obrati za proizvodnjo gorivnih elementov jedrskega reaktorja in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA Gorivni elementi se izdelujejo iz enega ali več osnovnih ali posebnih cepljivih materialov, navedenih pod MATERIAL IN OPREMA te priloge. Za oksidna goriva, ki so najobičajnejša vrsta goriva, se uporabi oprema za stiskanje tabletk, sintranje, brušenje in poliranje. Z mešanimi oksidnimi gorivi se manipulira v komorah z rokavicami (ali podobnem zaprtem prostoru), dokler niso zatesnjena v oblogo. Gorivo je vedno hermetično zatesnjeno v ustrezno oblogo, konstruirano kot primarna ovojnica, ki obdaja gorivo, da se zagotovita ustrezna učinkovitost in varnost med obratovanjem reaktorja. Predvidljiva in zajamčena učinkovitost goriva vedno terja tudi natančno nadzorovanje procesov, postopkov in opreme po izjemno visokih standardih.

POJASNJEVALNA OPOMBA Deli opreme, za katere se šteje, da so zajeti v besedno zvezo „oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana“ za proizvodnjo gorivnih elementov, vključujejo opremo, ki: (a) običajno pride v neposredni stik z jedrskim materialom v proizvodnji ali ga neposredno predeluje ali preverja proizvodnjo jedrskega materiala; (b) nepredušno zatesni jedrski material v oblogo; (c) preverja integriteto oblog (srajčk) zvara; (d) preverja končno stanje zatesnjenega goriva ali (e) se uporablja za sestavljanje gorivnih elementov reaktorja. Takšna oprema ali njeni sistemi lahko denimo vključujejo: 1) popolnoma avtomatske postaje za inšpekcijske preglede tabletk, posebej konstruirane ali izdelane za preverjanje končnih dimenzij in napak na površini gorivnih tabletk; 2) avtomatske stroje za varjenje, posebej konstruirane ali izdelane za spojitev končnih kap na gorivne palice; 3) avtomatske testne in inšpekcijske postaje, posebej konstruirane ali izdelane za preverjanje integritete dokončanih gorivnih palic; 4) sisteme, posebej konstruirane ali izdelane za proizvodnjo zaščitne obloge za reaktorsko gorivo. Točka 3 običajno vključuje opremo za: a) rentgensko preiskavo zvarov na končnih kapah palic, b) odkrivanje uhajanja helija iz palic pod pritiskom in c) skeniranje palic z žarki gama, da se preveri, ali so gorivne tabletke v notranjosti pravilno naložene.

0B006

Obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“ in posebej konstruirana ali izdelana oprema zanj.

| Opomba: | Točka 0B006 vključuje:







  a. | obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“, vključno z opremo, pa tudi sestavnimi deli, ki navadno pridejo v neposredni stik z obsevanim gorivom, večjo količino jedrskega materiala in cepitvenimi produkti in jih neposredno krmilijo; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“, vključno z opremo, pa tudi sestavnimi deli, ki navadno pridejo v neposredni stik z obsevanim gorivom, večjo količino jedrskega materiala in cepitvenimi produkti in jih neposredno krmilijo;

TLB3

Obrati za predelavo obsevanih gorivnih elementov in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA

Pri predelavi obsevanega jedrskega goriva se plutonij in uran ločita od močno radioaktivnih cepitvenih produktov in drugih transuranov. Za to ločevanje je mogoče uporabiti različne tehnične procese. Vendar je z leti postal najbolj uporaben in sprejemljiv proces Purex. Pri Purexu se v dušikovi kislini raztopi obsevano jedrsko gorivo, čemur sledi ločevanje urana, plutonija in cepitvenih produktov s solventno ekstrakcijo, za katero se uporablja mešanica tributilfosfata v organski raztopini. V objektih za Purex potekajo postopki, ki so si med sabo podobni, denimo: rezanje obsevanih gorivnih elementov, raztapljanje goriva, solventna ekstrakcija in shranjevanje procesnih raztopin. Lahko so opremljeni tudi za termalno denitracijo uranovega nitrata, pretvorbo plutonijevega nitrata v oksid ali kovino in za obdelavo odpadnih tekočin cepitvenih produktov v obliko, primerno za dolgoročno shranjevanje ali odlaganje. Vendar se lahko v objektih za Purex značilna vrsta in konfiguracija opreme za izvajanje navedenih postopkov razlikujeta iz več razlogov, na primer zaradi vrste in količine obsevanega jedrskega goriva za predelavo in zaradi predvidene uporabe pridobljenega materiala ter varnosti in vzdrževanja, upoštevanih pri projektiranju objekta. „Obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov“ vključuje opremo in sestavne dele, ki običajno pridejo v neposredni stik s procesnim tokom obsevanega goriva in glavnim tokom jedrskega materiala in cepitvenih produktov in jih neposredno krmilijo. Ti procesi, vključno s celovitim sistemom za pretvorbo plutonija in za izdelavo plutonijeve kovine, se lahko prepoznajo po ukrepih za preprečevanje kritičnosti (npr. z geometrijo), izpostavljenosti sevanju (npr. s ščitenjem) in za preprečevanje nevarnosti zastrupitve (npr. z osamitvijo).

| b. | stroje za sekanje ali drobljenje gorivnih elementov, ki so daljinsko upravljani in so namenjeni za rezanje ali sekanje obsevanih gorivnih elementov, svežnjev ali palic iz „jedrskih reaktorjev“; |
| --- | --- |

b.

TLB3.1

Stroji za rezanje obsevanih gorivnih elementov

Daljinsko upravljana oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za uporabo v obratih za predelavo obsevanega jedrskega goriva in se uporablja za rezanje, sekanje ali striženje obsevanih gorivnih svežnjev, snopov ali palic.

POJASNJEVALNA OPOMBA Ta oprema prebije oblogo goriva in tako izpostavi obsevani jedrski material raztopitvi. Najpogosteje se uporabljajo posebej zasnovane kovinske rezalne škarje, čeprav se lahko uporablja tudi sodobnejša oprema, kot so laserji.

| c. | kritično varne posode za raztapljanje (npr. posode majhnega premera, okrogle ali ploščaste oblike), posebej konstruirane ali izdelane za raztapljanje obsevanega goriva iz „jedrskih reaktorjev“, ki so odporne proti vročim, močno korozivnim tekočinam in omogočajo polnjenje in vzdrževanje na daljavo; |
| --- | --- |

c.

TLB3.2

Posode za raztapljanje

Kritično varne posode (npr. posode majhnega premera, obročaste ali ploščate oblike), ki so posebej konstruirane ali izdelane za uporabo v obratih za predelavo obsevanega jedrskega goriva, se uporabljajo za raztapljanje tega goriva in so odporne proti vročim, močno korozivnim tekočinam ter omogočajo daljinsko upravljano polnjenje in vzdrževanje.

POJASNJEVALNA OPOMBA V posode za raztapljanje se običajno daje razsekano izrabljeno gorivo. V teh kritično varnih posodah se obsevano jedrsko gorivo raztopi v dušikovi kislini in se preostale komore odstranijo iz postopka.

| d. | solventne ekstraktorje, kot so polnjene ali pulzne kolone, mešalci-vsedalniki ali centrifugalni kontraktorji, odporni proti koroziji z dušikovo kislino in posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v obratih za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih cepljivih materialov“; |
| --- | --- |

d.

TLB3.3

Solventni ekstraktorji in oprema zanje

Posebej konstruirani ali izdelani solventni ekstraktorji, na primer polnjene ali pulzne kolone, mešalni usedalniki ali centrifugalni kontaktorji, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega goriva. Solventni ekstraktorji morajo biti odporni proti koroziji z dušikovo kislino. Običajno so narejeni po izjemno visokih standardih (vključno s posebnim tehnikami varjenja, inšpekcijskimi pregledi ter tehnikami kontrole in zagotavljanja kakovosti) iz nizkoogljičnega nerjavnega jekla, titana, cirkonija ali drugih visokokakovostnih materialov.

POJASNJEVALNA OPOMBA V solventnem ekstraktorju sta raztopina obsevanega goriva iz posod za raztapljanje in organska raztopina, s katero se ločujejo uran, plutonij in produkti cepitve. Oprema za solventno ekstrakcijo je običajno zasnovana tako, da ustreza strogim obratovalnim parametrom, kot so dolga obratovalna življenjska doba brez zahtev po vzdrževanju ali z možnostjo enostavne zamenjave, enostavnost delovanja in nadzora ter prilagodljivost različnim razmeram, v katerih poteka postopek.

| e. | posode za shranjevanje kemikalij, ki so varne pred kritičnostjo in so odporne proti koroziji z dušikovo kislino.


  Tehnična opomba:



  Posode za shranjevanje imajo lahko naslednje lastnosti:








  1. | stene ali notranje dele z najmanj dvema odstotkoma borovega ekvivalenta (računano na vse sestavne elemente, kot so opredeljeni v opombi k točki 0C004); |
| --- | --- | --- |

e.

Tehnična opomba:

Posode za shranjevanje imajo lahko naslednje lastnosti:

1.

stene ali notranje dele z najmanj dvema odstotkoma borovega ekvivalenta (računano na vse sestavne elemente, kot so opredeljeni v opombi k točki 0C004);

| 2. | največji premer 175 mm za valjaste oblike ali |
| --- | --- |

2.

največji premer 175 mm za valjaste oblike ali

| 3. | največjo širino 75 mm za ploščate ali okrogle oblike. |
| --- | --- |

3.

največjo širino 75 mm za ploščate ali okrogle oblike.

TLB3.4

Posode za zadrževanje ali shranjevanje kemikalij

Posebej konstruirane ali izdelane zadrževalne ali shranjevalne posode, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega goriva. Zadrževalne ali shranjevalne posode morajo biti odporne proti koroziji z dušikovo kislino. Zadrževalne ali shranjevalne posode so običajno narejene iz nizkoogljičnega nerjavnega jekla, titana ali cirkonija ali drugih visokokakovostnih materialov. Opremljene so lahko z daljinskim upravljanjem in vzdrževanjem ter lahko imajo naslednje lastnosti za nadzor jedrske kritičnosti:

| (1) | stene ali notranji deli, izdelani iz materialov, ki vsebujejo najmanj 2 % ekvivalenta bora, ali |
| --- | --- |

(1)

stene ali notranji deli, izdelani iz materialov, ki vsebujejo najmanj 2 % ekvivalenta bora, ali

| (2) | največji premer 175 mm (7 palcev) za valjaste oblike ali |
| --- | --- |

(2)

največji premer 175 mm (7 palcev) za valjaste oblike ali

| (3) | največjo širino 75 mm (3 palci) za ploščate ali okrogle oblike. |
| --- | --- |

(3)

največjo širino 75 mm (3 palci) za ploščate ali okrogle oblike.

POJASNJEVALNA OPOMBA Rezultat faze s solventno ekstrakcijo so trije glavni tokovi procesne tekočine. Pri nadaljnji obdelavi vseh treh tokov se uporabljajo zadrževalne ali shranjevalne posode, in sicer:

| (a) | raztopina čistega uranovega nitrata se koncentrira s pomočjo uparjanja in prenese v postopek denitracije, kjer se pretvori v uranov oksid. Ta oksid se ponovno uporabi v jedrskem gorivnem ciklu. |
| --- | --- |

(a)

raztopina čistega uranovega nitrata se koncentrira s pomočjo uparjanja in prenese v postopek denitracije, kjer se pretvori v uranov oksid. Ta oksid se ponovno uporabi v jedrskem gorivnem ciklu.

| (b) | Raztopina intenzivno radioaktivnih produktov cepitve se običajno koncentrira z uparjanjem in shranjuje kot koncentrat procesne tekočine. Ta koncentrat se lahko kasneje uparja in pretvori v obliko, ki je primerna za shranjevanje ali odstranjevanje. |
| --- | --- |

(b)

Raztopina intenzivno radioaktivnih produktov cepitve se običajno koncentrira z uparjanjem in shranjuje kot koncentrat procesne tekočine. Ta koncentrat se lahko kasneje uparja in pretvori v obliko, ki je primerna za shranjevanje ali odstranjevanje.

| (c) | Raztopina čistega plutonijevega nitrata se koncentrira in shrani, dokler ne gre v nadaljnji postopek. Zlasti pa so posode za zadrževanje ali shranjevanje plutonijevih raztopin zasnovane tako, da ne pride do kritičnosti, ki lahko nastane zaradi sprememb koncentracije in oblike tega toka. |
| --- | --- |

(c)

Raztopina čistega plutonijevega nitrata se koncentrira in shrani, dokler ne gre v nadaljnji postopek. Zlasti pa so posode za zadrževanje ali shranjevanje plutonijevih raztopin zasnovane tako, da ne pride do kritičnosti, ki lahko nastane zaradi sprememb koncentracije in oblike tega toka.

| f. | sisteme za merjenje nevtronov, posebej izdelane ali pripravljene za vgradnjo v avtomatizirane sisteme za nadzorovanje procesov in uporabo v njih v obratu za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih cepljivih materialov“. |
| --- | --- |

f.

TLB3.5

Sistemi za merjenje nevtronov z namenom nadzorovanja procesov

Sistemi za merjenje nevtronov, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za vgradnjo v avtomatizirane sisteme za nadzorovanje procesov in uporabo v njih v obratu za predelavo obsevanih gorivnih elementov.

POJASNJEVALNA OPOMBA Pri teh sistemih sta možna aktivno in pasivno merjenje in razločevanje nevtronov, da se določita količina in sestava cepljivega materiala. Celotni sistem sestavljajo nevtronski generator, detektor nevtronov, pospeševalniki in signalna-procesna elektronika. Ta točka ne vključuje instrumentov za detekcijo nevtronov in merilnih instrumentov, ki so posebej konstruirani za vodenje evidenc in nadzorovanje jedrskega materiala ali katero koli drugo uporabo, ki ni povezana z vgradnjo v avtomatizirane sisteme za nadzorovanje procesov in uporabo v njih v obratu za predelavo obsevanih gorivnih elementov.

0B007

Obrat za pretvorbo plutonija in pripadajoča oprema, ki je posebej izdelana ali pripravljena v ta namen:

TLB7.2.1

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v oksid

0B007.a

| a. | sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v plutonijev oksid; |
| --- | --- |

a.

sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v plutonijev oksid;

POJASNJEVALNA OPOMBA Glavne funkcije tega postopka so: skladiščenje in prilagajanje dovajanega procesnega materiala, obarjanje in ločevanje na trdno snov in tekočino, kalciniranje, ravnanje s produkti, prezračevanje, ravnanje z odpadki in nadziranje postopka. Sistemi za ta postopek so posebej prirejeni, da preprečijo jedrsko kritičnost in učinke sevanja ter kar najbolj zmanjšajo nevarnost zastrupitve. V večini predelovalnih obratov ta postopek obsega pretvorbo plutonijevega nitrata v plutonijev dioksid. Drugi postopki lahko zajemajo obarjanje plutonijevega oksalata ali plutonijevega peroksida.

0B007.b

| b. | sistemi za pridobivanje kovinskega plutonija. |
| --- | --- |

b.

sistemi za pridobivanje kovinskega plutonija.

TLB7.2.2

Sistemi, posebej konstruirani ali izdelani za proizvodnjo kovinskega plutonija

POJASNJEVALNA OPOMBA Ta postopek ponavadi vključuje fluoriranje plutonijevega dioksida, običajno z visoko korozivnim vodikovim fluoridom, pri čemer nastane plutonijev fluorid, ki se potem reducira z uporabo kovinskega kalcija visoke čistosti, tako da nastaneta kovinski plutonij in žlindra kalcijevega fluorida. Glavne funkcije tega postopka so: fluoriranje (npr. z opremo, ki je izdelana iz plemenite kovine ali prevlečena z njo), redukcija kovine (npr. z uporabo keramičnih talilnikov), recikliranje žlindre, ravnanje s produkti, prezračevanje, ravnanje z odpadki in nadzor postopka. Sistemi za ta postopek so posebej prirejeni, da preprečijo jedrsko kritičnost in učinke sevanja ter kar najbolj zmanjšajo nevarnost zastrupitve. Drugi postopki zajemajo fluoriranje plutonijevega oksalata ali plutonijevega peroksida, čemur sledi redukcija v kovino.

0C001

„Naravni uran“ ali „osiromašeni uran“ ali torij v obliki kovine, zlitine, kemičnih spojin ali koncentratov in kateri koli drug material, ki vsebuje enega ali več prej navedenih materialov;

| Opomba: | Predmet nadzora v točki 0C001 niso:







  a. | štirje grami ali manj „naravnega urana“ ali „osiromašenega urana“, ki je v senzorjih merilnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

štirje grami ali manj „naravnega urana“ ali „osiromašenega urana“, ki je v senzorjih merilnih instrumentov;

| b. | „osiromašeni uran“, proizveden posebej za naslednje civilne nejedrske namene:








  1. | zaščito pred sevanjem; |
| --- | --- | --- |

b.

„osiromašeni uran“, proizveden posebej za naslednje civilne nejedrske namene:

1.

zaščito pred sevanjem;

| 2. | pakiranje; |
| --- | --- |

2.

pakiranje;

| 3. | obtežitev, pri čemer masa ni večja od 100 kg; |
| --- | --- |

3.

obtežitev, pri čemer masa ni večja od 100 kg;

| 4. | protiuteži, pri čemer masa ni večja od 100 kg; |
| --- | --- |

4.

protiuteži, pri čemer masa ni večja od 100 kg;

| c. | zlitine, ki vsebujejo manj kot 5 % torija; |
| --- | --- |

c.

zlitine, ki vsebujejo manj kot 5 % torija;

| d. | keramični proizvodi, ki vsebujejo torij in ki niso bili izdelani za jedrsko uporabo. |
| --- | --- |

d.

keramični proizvodi, ki vsebujejo torij in ki niso bili izdelani za jedrsko uporabo.

TLA.1.1

1.1.   „Osnovni material“

Izraz „osnovni material“ pomeni uran, ki vsebuje mešanico izotopov, kakršna obstaja v naravi; osiromašeni uran z zmanjšano koncentracijo izotopa 235; torij; vse zgoraj naštete snovi v obliki kovine, zlitin, kemičnih spojin ali koncentratov; kateri koli drug material, ki vsebuje enega ali več prej naštetih materialov v takšni koncentraciji, kot jo občasno določi Svet guvernerjev; in tak drug material, kot ga občasno določi Svet guvernerjev.

0C002

„Posebni cepljivi materiali“

| Opomba: | Če masa materiala, uporabljenega v senzorjih merilnih instrumentov, znaša štiri „efektivne grame“ ali manj, material ni predmet nadzora v točki 0C002. |
| --- | --- |

Opomba:

TLA.1.2

1.2.   „Posebni cepljivi material“

| i) | Izraz „posebni cepljivi material“ pomeni plutonij 239; uran 233; „uran, obogaten z izotopom urana 235 ali 233“; kateri koli material, ki vsebuje enega ali več prej navedenih materialov; in vsak drug cepljivi material, ki ga občasno določi Svet guvernerjev; vendar pa izraz „posebni cepljivi material“ ne vključuje osnovnega materiala. |
| --- | --- |

i)

Izraz „posebni cepljivi material“ pomeni plutonij 239; uran 233; „uran, obogaten z izotopom urana 235 ali 233“; kateri koli material, ki vsebuje enega ali več prej navedenih materialov; in vsak drug cepljivi material, ki ga občasno določi Svet guvernerjev; vendar pa izraz „posebni cepljivi material“ ne vključuje osnovnega materiala.

| ii) | Izraz „uran, obogaten z izotopom urana 235 ali 233“ pomeni uran, ki vsebuje izotop 235 ali 233 ali oba, in sicer v takšni količini, da je izotopski količnik seštevka teh izotopov in izotopa 238 večji od količnika izotopa 235 in izotopa 238, ki je v naravi. |
| --- | --- |

ii)

Izraz „uran, obogaten z izotopom urana 235 ali 233“ pomeni uran, ki vsebuje izotop 235 ali 233 ali oba, in sicer v takšni količini, da je izotopski količnik seštevka teh izotopov in izotopa 238 večji od količnika izotopa 235 in izotopa 238, ki je v naravi.

Vendar pa za namene teh smernic v to ni vključeno blago, določeno v spodnjem pododstavku (a), in izvoz osnovnega ali posebnega cepljivega materiala v določeno državo prejemnico v obdobju 12 mesecev in količini, ki ne presega meje, določene v spodnjem pododstavku (b):

| (a) | plutonij, katerega izotopska koncentracija plutonija 238 presega 80 %;
  posebni cepljivi material, kadar se uporablja v gramskih ali manjših količinah kot senzorska komponenta v inštrumentih, in
  osnovni material, za katerega se vlada prepriča, da se bo uporabljal le v nejedrskih dejavnostih, na primer za proizvodnjo zlitin ali keramike; |
| --- | --- |

(a)

plutonij, katerega izotopska koncentracija plutonija 238 presega 80 %;

posebni cepljivi material, kadar se uporablja v gramskih ali manjših količinah kot senzorska komponenta v inštrumentih, in

osnovni material, za katerega se vlada prepriča, da se bo uporabljal le v nejedrskih dejavnostih, na primer za proizvodnjo zlitin ali keramike;

| (b) | posebnih cepljivih materialov | (50 efektivnih gramov), |
| --- | --- | --- |
| naravnega urana | (500 kilogramov), |
| osiromašenega urana | (1 000 kilogramov), in |
| torija | 1 000 kilogramov. |

(b)

posebnih cepljivih materialov

(50 efektivnih gramov),

naravnega urana

(500 kilogramov),

osiromašenega urana

(1 000 kilogramov), in

torija

1 000 kilogramov.

0C003

Devterij, težka voda (devterijev oksid) in druge devterijeve spojine ter mešanice in raztopine, ki vsebujejo devterij in v katerih je izotopsko razmerje med devterijem in vodikom večje od 1:5 000 .

TLB2.1

2.1.   Devterij in težka voda

Devterij, težka voda (devterijev oksid) in katera koli druga devterijeva spojina, v kateri je razmerje med številom devterijevih in vodikovih atomov večje od 1:5 000 , za uporabo v jedrskih reaktorjih iz zgornjega odstavka 1.1., v količinah nad 200 kg devterijevih atomov za katero koli državo prejemnico v katerem koli 12-mesečnem obdobju.

0C004

Grafit s čistoto, boljšo od 5 ppm ‚ekvivalentov bora‘, in z gostoto nad 1,50 g/cm3 za uporabo v „jedrskem reaktorju“ v količinah nad 1 kg.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1C107. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba 1: | Za namen nadzora izvoza pristojni organi države članice, v kateri je izvoznik registriran, določijo, ali je izvoženi grafit, ki izpolnjuje zgornje specifikacije, namenjen za uporabo v „jedrskem reaktorju“ ali ne. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | V točki 0C004 je določen ‚ekvivalent bora‘ (BE) kot vsota BEZ za nečistoče (razen BEogljik, ker ogljik ne velja za nečistoto), pri čemer je:

  BEZ (ppm) = CF × koncentracija elementa Z v ppm;







  in sta σB in σZ reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in elementa Z; ter AB in AZ sta atomski masi naravnega bora in elementa Z. |
| --- | --- |

Opomba 2:

BEZ (ppm) = CF × koncentracija elementa Z v ppm;

Formula

in sta σB in σZ reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in elementa Z; ter AB in AZ sta atomski masi naravnega bora in elementa Z.

TLB2.2

2.2.   Grafit jedrske kakovosti

Grafit s čistostjo manj kot 5 ppm ekvivalentov bora in z gostoto nad 1,50 g/cm3 za uporabo v jedrskih reaktorjih iz zgornjega odstavka 1.1, v količinah nad 1 kilogramom.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Za namen nadzora izvoza bo vlada določila, ali je grafit, ki se izvaža in ki ustreza zgornjim specifikacijam, namenjen za uporabo v jedrskih reaktorjih.

Ekvivalent bora (BE) se lahko določi eksperimentalno ali se izračuna kot vsota BEz za nečistote (razen BEogljik, ker ogljik ne velja za nečistoto), vključno z borom, pri čemer je:

| | BEz (ppm) = CF × koncentracija elementa Z (v ppm); |
| --- | --- |

BEz (ppm) = CF × koncentracija elementa Z (v ppm);

| | CF je pretvorbeni faktor. (σz × AB) deljeno z (σB × Az); |
| --- | --- |

CF je pretvorbeni faktor. (σz × AB) deljeno z (σB × Az);

| | σB in σz sta reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in elementa Z; AB in Az sta atomski masi naravnega bora in elementa Z. |
| --- | --- |

σB in σz sta reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in elementa Z; AB in Az sta atomski masi naravnega bora in elementa Z.

0C005

Posebej pripravljene spojine ali praškaste snovi za proizvodnjo plinskih difuzijskih pregrad, ki so odporne proti koroziji z UF6 (npr. nikelj ali zlitine, z vsaj 60 mas. % niklja, aluminijev oksid in popolnoma fluorirani polimeri ogljikovodika), s čistoto vsaj 99,9 mas. % in povprečno velikostjo delcev manjšo od 10 μm, merjeno v skladu z ASTM (American Society for Testing and Materials) standardom B330, in visoko stopnjo enakomerne zrnatosti.

TLB5.3.1b

Pregrade za difuzijo plinov in materiali za pregrade

| (b) | posebej pripravljene spojine ali praškaste snovi za izdelavo takšnih filtrov. |
| --- | --- |

(b)

posebej pripravljene spojine ali praškaste snovi za izdelavo takšnih filtrov.

Takšne spojine ali praški vsebujejo nikelj ali zlitine z najmanj 60 % niklja, aluminijevega oksida ali proti UF6 odporne popolnoma fluorirane ogljikovodikove polimere s čistostjo najmanj 99,9 ut. %, velikostjo delcev manjšo od 10 μm, visoko stopnjo enakomerne zrnatosti in so posebej pripravljeni za izdelavo pregrad za difuzijo plinov.

OD001

T*„Programska oprema“ posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga iz te skupine.

II*

IV*

TLB*

„programska oprema“ – zbirka enega ali več „programov“ ali „mikroprogramov“, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju „tehnična pomoč“ je lahko v obliki napotkov, posebnih strokovnih znanj, usposabljanja, prenašanja delovnih izkušenj in svetovanja.

0E001

T*„Tehnologija“ je v skladu z opombo o jedrski tehnologiji v zvezi z „razvojem“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga iz te skupine.

II*

IV

TLB*

„Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

SKUPINA 1 – POSEBNI MATERIALI IN SORODNA OPREMA

1A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 1A007 | b. | električno proženi eksplozivni detonatorji:






  1. | eksplozivni mostič (EB); |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

1A007

b.

električno proženi eksplozivni detonatorji:

1.

eksplozivni mostič (EB);

| 2. | eksplozivna mostična žica (EBW); |
| --- | --- |

2.

eksplozivna mostična žica (EBW);

| 3. | bliskoviti vžigalnik (slapper); |
| --- | --- |

3.

bliskoviti vžigalnik (slapper);

| 4. | eksplozivni folijski vžigalnik (EFI). |
| --- | --- |

4.

eksplozivni folijski vžigalnik (EFI).

Tehnične opombe:

| 1. | Namesto izraza „detonator“ se včasih uporablja izraz „vžigalnik“ (v angleškem jeziku: „initiator“ oziroma „ignitor“); |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za namene točke 1A007.b v njej navedeni detonatorji izkoriščajo majhen električni vodnik (mostič, žico za premoščanje ali folijo), ki se eksplozivno upari, ko skoznje steče hiter visokotokovni električni impulz. V vseh vrstah detonatorjev, razen bliskovitih vžigalnikov, sproži kemično detonacijo eksplozivni vodnik, ko pride v stik z močno eksplozivnim materialom, kot je na primer PETN (pentaeritritol-tetranitrat). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Posebno udarjalo povzroči pri bliskovitih detonatorjih eksplozivno uparjanje električnega vodnika, ko udari na eksploziv in s tem povzroči kemično detonacijo. V nekaterih primerih požene navedeno udarjalo magnetna sila. Izraz „eksplozivni folijski vžigalnik“ se lahko nanaša na mostični vžigalnik ali na bliskoviti vžigalnik. |
| --- | --- |

3.

6.A.1.

Detonatorji in večtočkovni vžigalni sistemi:

| a. | električno proženi eksplozivni detonatorji:






  1. | eksplozivni mostič (EB); |
| --- | --- | --- |

a.

električno proženi eksplozivni detonatorji:

1.

eksplozivni mostič (EB);

| 2. | eksplozivna mostična žica (EBW); |
| --- | --- |

2.

eksplozivna mostična žica (EBW);

| 3. | bliskoviti vžigalnik (slapper); |
| --- | --- |

3.

bliskoviti vžigalnik (slapper);

| 4. | eksplozivni folijski vžigalnik (EFI); |
| --- | --- |

4.

eksplozivni folijski vžigalnik (EFI);

1A007

Oprema in naprave, posebej izdelane za električno proženje polnjenj in naprav, ki vsebujejo „energetske materiale“:

| Opomba: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA, TOČKI 3A229 IN 3A232. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA, TOČKI 3A229 IN 3A232.

| a. | vžigalniki za detonatorje, ki so izdelani za proženje eksplozivnih detonatorjev, določenih v točki 1A007.b. |
| --- | --- |

a.

vžigalniki za detonatorje, ki so izdelani za proženje eksplozivnih detonatorjev, določenih v točki 1A007.b.

6.A.2.

Vžigalniki in enakovredni visokotokovni impulzni generatorji:

| a. | vžigalniki za detonatorje (inicialni sistemi, vžigalne naprave), vključno z vžigalnimi napravami za elektronsko polnjenje ter na eksplozivni in optični pogon, zasnovani za proženje večkratno krmiljenih detonatorjev iz točke 6.A.1.; |
| --- | --- |

a.

vžigalniki za detonatorje (inicialni sistemi, vžigalne naprave), vključno z vžigalnimi napravami za elektronsko polnjenje ter na eksplozivni in optični pogon, zasnovani za proženje večkratno krmiljenih detonatorjev iz točke 6.A.1.;

1A202

Kompozitne strukture, razen tistih, ki so določene v točki 1A002, v obliki cevi in z obema od naslednjih značilnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 9A010 IN 9A110. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKI 9A010 IN 9A110.

| a. | imajo notranji premer od 75 do 400 mm in |
| --- | --- |

a.

imajo notranji premer od 75 do 400 mm in

| b. | izdelane so iz „vlaknenih ali nitastih materialov“, ki so določeni v točki 1C010.a. ali .b ali 1C210.a., ali iz z ogljikom ojačanih materialov, ki so določeni v točki 1C210.c. |
| --- | --- |

b.

izdelane so iz „vlaknenih ali nitastih materialov“, ki so določeni v točki 1C010.a. ali .b ali 1C210.a., ali iz z ogljikom ojačanih materialov, ki so določeni v točki 1C210.c.

2.A.3.

Kompozitne strukture v obliki cevi, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | imajo notranji premer od 75 do 400 mm in |
| --- | --- |

a.

imajo notranji premer od 75 do 400 mm in

| b. | izdelane so iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 2.C.7.a. ali iz z ogljikom ojačenih materialov iz točke 2.C.7.c. |
| --- | --- |

b.

izdelane so iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 2.C.7.a. ali iz z ogljikom ojačenih materialov iz točke 2.C.7.c.

1A225

Platinirani katalizatorji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za pospeševanje reakcije izmenjave vodikovega izotopa med vodikom in vodo, pri pridobivanju tritija iz težke vode ali za pridobivanje težke vode.

2.A.2.

Platinirani katalizatorji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za pospeševanje reakcije izmenjave vodikovega izotopa med vodikom in vodo, pri pridobivanju tritija iz težke vode ali za pridobivanje težke vode.

1A226

Posebna embalaža, ki se uporablja pri ločevanju težke vode od navadne vode, ki ima obe od naslednjih značilnosti:

| a. | izdelana je iz fosforjevega brona, ki je kemično obdelan v smislu izboljšave vpojnosti, in |
| --- | --- |

a.

izdelana je iz fosforjevega brona, ki je kemično obdelan v smislu izboljšave vpojnosti, in

| b. | izdelana je za uporabo v stolpih za vakuumsko destilacijo. |
| --- | --- |

b.

izdelana je za uporabo v stolpih za vakuumsko destilacijo.

4.A.1.

Posebno polnilo, ki se lahko uporablja pri ločevanju težke vode od navadne vode, ki ima obe od naslednjih značilnosti:

| a. | izdelana je iz fosforjevega brona, ki je kemično obdelan v smislu izboljšave vpojnosti; in |
| --- | --- |

a.

izdelana je iz fosforjevega brona, ki je kemično obdelan v smislu izboljšave vpojnosti; in

| b. | zasnovano je za uporabo v stolpih za vakuumsko destilacijo. |
| --- | --- |

b.

zasnovano je za uporabo v stolpih za vakuumsko destilacijo.

1A227

Okna za zaščito pred sevanjem iz materiala z visoko gostoto (iz svinčevega stekla ali drugo), ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej izdelani okviri zanje:

| a. | „hladno površino“, večjo od 0,09 m2; |
| --- | --- |

a.

„hladno površino“, večjo od 0,09 m2;

| b. | gostoto materiala, večjo od 3 g/cm3; in |
| --- | --- |

b.

gostoto materiala, večjo od 3 g/cm3; in

| c. | debelino 100 mm ali več. |
| --- | --- |

c.

debelino 100 mm ali več.

Tehnična opomba:

‚Hladna površina‘ iz točke 1A227 pomeni vidno površino okna, ki je za predvideno uporabo izpostavljena najnižji stopnji sevanja.

1.A.1.

Okna za zaščito pred sevanjem iz materiala z visoko gostoto (iz svinčevega stekla ali drugo), ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej izdelani okviri zanje:

| a. | „hladno površino“, večjo od 0,09 m2; |
| --- | --- |

a.

„hladno površino“, večjo od 0,09 m2;

| b. | gostoto materiala, večjo od 3 g/cm3; in |
| --- | --- |

b.

gostoto materiala, večjo od 3 g/cm3; in

| c. | debelino 100 mm ali več. |
| --- | --- |

c.

debelino 100 mm ali več.

Tehnična opomba:

‚Hladna površina‘ iz točke 1.A.1.a. pomeni vidno površino okna, ki je za predvideno uporabo izpostavljena najnižji stopnji sevanja.

1B   Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 1B201 | Stroji za navijanje niti, razen tistih iz točke 1B001 ali 1B101, in oprema zanje:






  a. | stroji za navijanje niti, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | njihovi gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh; |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

1B201

Stroji za navijanje niti, razen tistih iz točke 1B001 ali 1B101, in oprema zanje:

a.

stroji za navijanje niti, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

njihovi gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh;

| 2. | posebej so izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“in |
| --- | --- |

2.

posebej so izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“in

| 3. | primerni so za navijanje valjastih cevi z notranjim premerom od 75 do 650 mm in dolžine 300 mm ali več; |
| --- | --- |

3.

primerni so za navijanje valjastih cevi z notranjim premerom od 75 do 650 mm in dolžine 300 mm ali več;

| b. | naprave za koordiniranje in programiranje strojev za navijanje niti iz točke 1B201.a; |
| --- | --- |

b.

naprave za koordiniranje in programiranje strojev za navijanje niti iz točke 1B201.a;

| c. | precizni pomožni oporni elementi za stroje za navijanje niti iz točke 1B201.a. |
| --- | --- |

c.

precizni pomožni oporni elementi za stroje za navijanje niti iz točke 1B201.a.

3.B.4.

Stroji za navijanje niti in oprema zanje:

| a. | stroji za navijanje niti, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | njihovi gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh; |
| --- | --- | --- |

a.

stroji za navijanje niti, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

njihovi gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh;

| 2. | posebej so izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“; in |
| --- | --- |

2.

posebej so izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“; in

| 3. | primerni so za navijanje valjastih cevi z notranjim premerom od 75 do 650 mm in dolžine 300 mm ali več; |
| --- | --- |

3.

primerni so za navijanje valjastih cevi z notranjim premerom od 75 do 650 mm in dolžine 300 mm ali več;

| b. | naprave za koordiniranje in programiranje strojev za navijanje niti iz točke 3.B.4.a.; |
| --- | --- |

b.

naprave za koordiniranje in programiranje strojev za navijanje niti iz točke 3.B.4.a.;

| c. | precizni pomožni oporni elementi za stroje za navijanje niti iz točke 3.B.4.a. |
| --- | --- |

c.

precizni pomožni oporni elementi za stroje za navijanje niti iz točke 3.B.4.a.

1B225

Elektrolitske celice za pridobivanje fluora s proizvodno zmogljivostjo, večjo od 250 g fluora na uro.

3.B.1.

Elektrolitske celice za pridobivanje fluora s proizvodno zmogljivostjo, večjo od 250 g fluora na uro.

1B226

Elektromagnetni ločevalniki izotopov, ki so izdelani ali opremljeni z enim ali več ionskimi viri z zmogljivostjo skupnega toka ionskega curka 50 mA ali več.

| Opomba: | Točka 1B226 zajema ločevalnike, ki:







  a. | lahko obogatijo stabilne izotope; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

lahko obogatijo stabilne izotope;

| b. | imajo ionski vir in tudi kolektorje v magnetnem polju, njihova zgradba pa je takšna, da so sami zunaj polja. |
| --- | --- |

b.

imajo ionski vir in tudi kolektorje v magnetnem polju, njihova zgradba pa je takšna, da so sami zunaj polja.

3.B.5.

Elektromagnetni ločevalniki izotopov, ki so zasnovani za delovanje z enim ali več ionskimi viri z zmogljivostjo skupnega toka ionskega curka 50 mA ali več ali opremljeni z njimi.

Opombi:

| 1. | točka 3.B.5. zajema ločevalnike, ki omogočajo bogatenje stabilnih izotopov in tudi urana; |
| --- | --- |

1.

točka 3.B.5. zajema ločevalnike, ki omogočajo bogatenje stabilnih izotopov in tudi urana;

| Opomba: | ločevalnik, ki omogoča ločevanje izotopov svinca z razliko ene enote mase, sam po sebi omogoča tudi bogatenje izotopov urana z razliko treh enot mase. |
| --- | --- |

Opomba:

ločevalnik, ki omogoča ločevanje izotopov svinca z razliko ene enote mase, sam po sebi omogoča tudi bogatenje izotopov urana z razliko treh enot mase.

| 2. | točka 3.B.5. zajema ločevalnike, ki imajo ionski vir in kolektorje v magnetnem polju, pa tudi ločevalnike, ki imajo ionski vir in kolektorje zunaj magnetnega polja. |
| --- | --- |

2.

točka 3.B.5. zajema ločevalnike, ki imajo ionski vir in kolektorje v magnetnem polju, pa tudi ločevalnike, ki imajo ionski vir in kolektorje zunaj magnetnega polja.

Tehnična opomba:

z enim samim ionskim virom zmogljivosti 50 mA ni mogoče pridobiti več kot 3 g ločenega visokoobogatenega urana letno iz urana, ki se nahaja v naravi.

1B228

Stolpi za kriogeno destilacijo vodika, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | izdelani so za delovanje pri notranjih temperaturah 35 K (238 °C) ali manj; |
| --- | --- |

a.

izdelani so za delovanje pri notranjih temperaturah 35 K (238 °C) ali manj;

| b. | izdelani so za delovanje pri notranjem tlaku od 0,5 do 5 MPa; |
| --- | --- |

b.

izdelani so za delovanje pri notranjem tlaku od 0,5 do 5 MPa;

| c. | izdelani so iz:






  1. | nerjavnega jekla serije 300 z nizko vsebnostjo žvepla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5; ali |
| --- | --- | --- |

c.

izdelani so iz:

1.

nerjavnega jekla serije 300 z nizko vsebnostjo žvepla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5; ali

| 2. | enakovrednih materialov, ki so tako kriogeni kot tudi združljivi s H2; in |
| --- | --- |

2.

enakovrednih materialov, ki so tako kriogeni kot tudi združljivi s H2; in

| d. | njihov notranji premer je najmanj 30 cm, „efektivna dolžina“ pa najmanj 4 m. |
| --- | --- |

d.

njihov notranji premer je najmanj 30 cm, „efektivna dolžina“ pa najmanj 4 m.

Tehnična opomba:

V točki 1B228 ‚efektivna dolžina‘ pomeni aktivno višino polnilnega materiala v polnjeni koloni ali aktivno višino plošč notranjega kontraktorja v ploščni koloni.

4.B.2.

Stolpi za kriogeno destilacijo vodika, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | zasnovani so za delovanje pri notranjih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj; |
| --- | --- |

a.

zasnovani so za delovanje pri notranjih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj;

| b. | zasnovani so za delovanje pri notranjem tlaku od 0,5 do 5 MPa; |
| --- | --- |

b.

zasnovani so za delovanje pri notranjem tlaku od 0,5 do 5 MPa;

| c. | izdelani so iz:






  1. | nerjavnega jekla serije 300 z nizko vsebnostjo žvepla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna 5 ali več, ali |
| --- | --- | --- |

c.

izdelani so iz:

1.

nerjavnega jekla serije 300 z nizko vsebnostjo žvepla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna 5 ali več, ali

| 2. | enakovrednih materialov, ki so tako kriogeni kot tudi združljivi s H2, in |
| --- | --- |

2.

enakovrednih materialov, ki so tako kriogeni kot tudi združljivi s H2, in

| d. | njihov notranji premer je 30 cm ali več, ‚efektivna dolžina‘ pa 4 m ali več. |
| --- | --- |

d.

njihov notranji premer je 30 cm ali več, ‚efektivna dolžina‘ pa 4 m ali več.

Tehnična opomba:

izraz ‚efektivna dolžina‘ pomeni aktivno višino polnilnega materiala v polnjeni koloni ali aktivno višino plošč notranjega kontraktorja v ploščni koloni.

1B229

Stolpi s predeli za izmenjavo voda – vodikov sulfid in „notranji kontraktorji“:

| Opomba: | Za stolpe, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za proizvodnjo težke vode, glej točko 0B004. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | stolpi s predeli za izmenjavo voda – vodikov sulfid, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | lahko delujejo pri tlakih najmanj 2 MPa; |
| --- | --- | --- |

a.

stolpi s predeli za izmenjavo voda – vodikov sulfid, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

lahko delujejo pri tlakih najmanj 2 MPa;

| 2. | izdelani so iz ogljikovega jekla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, in |
| --- | --- |

2.

izdelani so iz ogljikovega jekla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, in

| 3. | njihov premer je najmanj 1,8 m; |
| --- | --- |

3.

njihov premer je najmanj 1,8 m;

| b. | „notranji kontraktorji“ v stolpih za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki so opisani v točki 1B229.a. |
| --- | --- |

b.

„notranji kontraktorji“ v stolpih za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki so opisani v točki 1B229.a.

Tehnična opomba:

‚Notranji kontraktorji‘ v stolpih so ločeni predelki, ki imajo efektivni skupni premer najmanj 1,8 m in so izdelani tako, da olajšajo protitočno gibanje, izdelani pa so iz nerjavnega jekla, ki ima delež ogljika največ 0,03 %. To so lahko rešetni vložki, zapiralni vložki, vložki z destilacijskim pokrovom ali vložki s turbinsko rešetko.

4.B.1.

Stolpi s predeli za izmenjavo vode in vodikovega sulfida in notranji kontraktorji:

| Opomba: | za stolpe, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za proizvodnjo težke vode, glej 1. del INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen). |
| --- | --- |

Opomba:

za stolpe, ki so posebej zasnovani ali pripravljeni za proizvodnjo težke vode, glej 1. del INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen).

| a. | stolpi s predeli za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | lahko delujejo pri tlakih 2 MPa ali več; |
| --- | --- | --- |

a.

stolpi s predeli za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

lahko delujejo pri tlakih 2 MPa ali več;

| 2. | izdelani so iz ogljikovega jekla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna 5 ali več, in |
| --- | --- |

2.

izdelani so iz ogljikovega jekla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna 5 ali več, in

| 3. | s premerom 1,8 m ali več; |
| --- | --- |

3.

s premerom 1,8 m ali več;

| b. | notranji kontraktorji v stolpih s predeli za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki so opisani v točki 4.B.1.a. |
| --- | --- |

b.

notranji kontraktorji v stolpih s predeli za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki so opisani v točki 4.B.1.a.

Tehnična opomba:

notranji kontraktorji v stolpih so ločeni predelki, ki imajo efektivni skupni premer 1,8 m ali več in so zasnovani tako, da olajšajo protitočno gibanje, izdelani pa so iz nerjavnega jekla, ki ima delež ogljika največ 0,03 %. To so lahko rešetni vložki, zapiralni vložki, vložki z destilacijskim pokrovom ali vložki s turbinsko rešetko.

1B230

Črpalke za kroženje raztopin koncentriranega ali razredčenega katalizatorja – kalijevega amida v tekočem amonijaku (KNH2/NH3), ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | so nepredušno zaprte (tj. hermetično zatesnjene); |
| --- | --- |

a.

so nepredušno zaprte (tj. hermetično zatesnjene);

| b. | imajo zmogljivost, večjo od 8,5 m3/h; in |
| --- | --- |

b.

imajo zmogljivost, večjo od 8,5 m3/h; in

| c. | eno od naslednjih značilnosti:






  1. | pri koncentrirani raztopini kalijevega amida (1 % ali več) je njihov delovni tlak od 1,5 do 60 MPa; ali |
| --- | --- | --- |

c.

eno od naslednjih značilnosti:

1.

pri koncentrirani raztopini kalijevega amida (1 % ali več) je njihov delovni tlak od 1,5 do 60 MPa; ali

| 2. | pri razredčeni raztopini kalijevega amida (manj kot 1 %) je njihov delovni tlak od 20 do 60 MPa; |
| --- | --- |

2.

pri razredčeni raztopini kalijevega amida (manj kot 1 %) je njihov delovni tlak od 20 do 60 MPa;

4.A.2.

Črpalke za kroženje raztopin koncentriranega ali razredčenega katalizatorja – kalijevega amida v tekočem amoniaku (KNH2/NH3), ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | so nepredušno zaprte (tj. hermetično zatesnjene); |
| --- | --- |

a.

so nepredušno zaprte (tj. hermetično zatesnjene);

| b. | imajo zmogljivost več kot 8,5 m3/h, in |
| --- | --- |

b.

imajo zmogljivost več kot 8,5 m3/h, in

| c. | eno od naslednjih značilnosti:






  1. | pri koncentrirani raztopini kalijevega amida (1 % ali več) delovni tlak od 1,5 do 60 MPa ali |
| --- | --- | --- |

c.

eno od naslednjih značilnosti:

1.

pri koncentrirani raztopini kalijevega amida (1 % ali več) delovni tlak od 1,5 do 60 MPa ali

| 2. | pri razredčeni raztopini kalijevega amida (manj kot 1 %) delovni tlak od 20 do 60 MPa. |
| --- | --- |

2.

pri razredčeni raztopini kalijevega amida (manj kot 1 %) delovni tlak od 20 do 60 MPa.

1B231

Objekti ali obrati za ravnanje s tritijem in oprema zanje:

| a. | objekti ali obrati za proizvodnjo, pridobivanje, ekstrakcijo ali koncentracijo tritija ali za druge načine ravnanja z njim; |
| --- | --- |

a.

objekti ali obrati za proizvodnjo, pridobivanje, ekstrakcijo ali koncentracijo tritija ali za druge načine ravnanja z njim;

| b. | oprema za objekte ali obrate za ravnanje s tritijem:






  1. | vodikove ali helijeve hladilne enote z zmogljivostjo hlajenja na 23 K (250 °C) ali manj, z zmogljivostjo odvajanja toplote več kot 150 W; |
| --- | --- | --- |

b.

oprema za objekte ali obrate za ravnanje s tritijem:

1.

vodikove ali helijeve hladilne enote z zmogljivostjo hlajenja na 23 K (250 °C) ali manj, z zmogljivostjo odvajanja toplote več kot 150 W;

| 2. | sistemi za shranjevanje ali čiščenje vodikovega izotopa, ki uporabljajo kovinske hidride kot medij za shranjevanje ali čiščenje. |
| --- | --- |

2.

sistemi za shranjevanje ali čiščenje vodikovega izotopa, ki uporabljajo kovinske hidride kot medij za shranjevanje ali čiščenje.

2.B.1.

Naslednji objekti ali obrati za ravnanje s tritijem in oprema zanje:

| a. | objekti ali obrati za proizvodnjo, pridobivanje, ekstrakcijo ali koncentracijo tritija ali za druge načine ravnanja z njim; |
| --- | --- |

a.

objekti ali obrati za proizvodnjo, pridobivanje, ekstrakcijo ali koncentracijo tritija ali za druge načine ravnanja z njim;

| b. | naslednja oprema za objekte ali obrate za ravnanje s tritijem:






  1. | vodikove ali helijeve hladilne enote z zmožnostjo hlajenja na 23 K (– 250 °C) ali manj in zmogljivostjo odvajanja toplote, večjo od 150 W; |
| --- | --- | --- |

b.

naslednja oprema za objekte ali obrate za ravnanje s tritijem:

1.

vodikove ali helijeve hladilne enote z zmožnostjo hlajenja na 23 K (– 250 °C) ali manj in zmogljivostjo odvajanja toplote, večjo od 150 W;

| 2. | sistemi za shranjevanje ali čiščenje vodikovega izotopa, ki uporabljajo kovinske hidride kot medij za shranjevanje ali čiščenje. |
| --- | --- |

2.

sistemi za shranjevanje ali čiščenje vodikovega izotopa, ki uporabljajo kovinske hidride kot medij za shranjevanje ali čiščenje.

1B232

Turboekspanderji ali skupine turboekspanzijskih kompresorjev, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | izdelani so za delovanje pri izhodnih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj in |
| --- | --- |

a.

izdelani so za delovanje pri izhodnih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj in

| b. | zasnovani so za pretok plinastega vodika 1 000  kg/uro ali več. |
| --- | --- |

b.

zasnovani so za pretok plinastega vodika 1 000  kg/uro ali več.

4.A.3.

Turboekspanderji ali skupine turboekspanzijskih kompresorjev, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | zasnovani so za delovanje pri izhodnih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj in |
| --- | --- |

a.

zasnovani so za delovanje pri izhodnih temperaturah 35 K (– 238 °C) ali manj in

| b. | zasnovani so za pretok plinastega vodika 1 000  kg/uro ali več. |
| --- | --- |

b.

zasnovani so za pretok plinastega vodika 1 000  kg/uro ali več.

1B233

Objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov ter sistemi in oprema zanje:

| a. | objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov; |
| --- | --- |

a.

objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov;

| b. | oprema za ločevanje litijevih izotopov na podlagi amalgamskega postopka (litij – živo srebro):






  1. | posebno razvrščeni stolpi za izmenjavo med tekočinama, ki so posebej izdelani za litijeve amalgame; |
| --- | --- | --- |

b.

oprema za ločevanje litijevih izotopov na podlagi amalgamskega postopka (litij – živo srebro):

1.

posebno razvrščeni stolpi za izmenjavo med tekočinama, ki so posebej izdelani za litijeve amalgame;

| 2. | črpalke za živo srebro ali litijev amalgam; |
| --- | --- |

2.

črpalke za živo srebro ali litijev amalgam;

| 3. | celice za elektrolizo litijevega amalgama; |
| --- | --- |

3.

celice za elektrolizo litijevega amalgama;

| 4. | uparjalniki za koncentrirane raztopine litijevega hidroksida; |
| --- | --- |

4.

uparjalniki za koncentrirane raztopine litijevega hidroksida;

| c. | sistemi, ki temeljijo na ionski izmenjavi in so posebej izdelani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej izdelani sestavni deli zanje; |
| --- | --- |

c.

sistemi, ki temeljijo na ionski izmenjavi in so posebej izdelani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej izdelani sestavni deli zanje;

| d. | sistemi, ki temeljijo na kemični izmenjavi (uporabljajo kronske etre, kriptande ali lariatne etre), ki so posebej izdelani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej izdelani sestavni deli zanje. |
| --- | --- |

d.

sistemi, ki temeljijo na kemični izmenjavi (uporabljajo kronske etre, kriptande ali lariatne etre), ki so posebej izdelani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej izdelani sestavni deli zanje.

2.B.2.

Naslednji objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov ter sistemi in oprema zanje:

| Opomba: | določena oprema in sestavni deli za ločevanje litijevih izotopov za postopek ločevanja s plazmo se uporabljajo tudi neposredno za ločevanje uranovih izotopov ter so predmet nadzora 1. dela INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen). |
| --- | --- |

Opomba:

določena oprema in sestavni deli za ločevanje litijevih izotopov za postopek ločevanja s plazmo se uporabljajo tudi neposredno za ločevanje uranovih izotopov ter so predmet nadzora 1. dela INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen).

| a. | objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov; |
| --- | --- |

a.

objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov;

| b. | naslednja oprema za ločevanje litijevih izotopov na podlagi amalgamskega (litij-živo srebro) postopka:






  1. | posebno razvrščeni stolpi za izmenjavo med tekočinama, ki so posebej zasnovani za litijeve amalgame; |
| --- | --- | --- |

b.

naslednja oprema za ločevanje litijevih izotopov na podlagi amalgamskega (litij-živo srebro) postopka:

1.

posebno razvrščeni stolpi za izmenjavo med tekočinama, ki so posebej zasnovani za litijeve amalgame;

| 2. | črpalke za živo srebro ali litijev amalgam; |
| --- | --- |

2.

črpalke za živo srebro ali litijev amalgam;

| 3. | celice za elektrolizo litijevega amalgama; |
| --- | --- |

3.

celice za elektrolizo litijevega amalgama;

| 4. | uparjalniki za koncentrirane raztopine litijevega hidroksida; |
| --- | --- |

4.

uparjalniki za koncentrirane raztopine litijevega hidroksida;

| c. | sistemi, ki temeljijo na ionski izmenjavi in so posebej zasnovani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej zasnovani sestavni deli zanje; |
| --- | --- |

c.

sistemi, ki temeljijo na ionski izmenjavi in so posebej zasnovani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej zasnovani sestavni deli zanje;

| d. | sistemi, ki temeljijo na kemični izmenjavi (uporabljajo kronske etre, kriptande ali lariatne etre), ki so posebej zasnovani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej zasnovani sestavni deli zanje. |
| --- | --- |

d.

sistemi, ki temeljijo na kemični izmenjavi (uporabljajo kronske etre, kriptande ali lariatne etre), ki so posebej zasnovani za ločevanje litijevih izotopov, in posebej zasnovani sestavni deli zanje.

1B234

Zadrževalni hrami, komore, vsebniki in drugi podobni zbiralniki za močna eksploziva, ki so namenjeni preizkušanju močnih eksplozivov ali eksplozivnih naprav in imajo obe ti dve značilnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA.

| a. | izdelani so za zadrževanje eksploziva v ekvivalentu 2 kg TNT ali več v celoti in |
| --- | --- |

a.

izdelani so za zadrževanje eksploziva v ekvivalentu 2 kg TNT ali več v celoti in

| b. | imajo elemente ali značilnosti, ki jim omogočajo realnočasovni ali zapozneli prenos diagnostičnih ali merilnih informacij. |
| --- | --- |

b.

imajo elemente ali značilnosti, ki jim omogočajo realnočasovni ali zapozneli prenos diagnostičnih ali merilnih informacij.

5.B.7.

Zadrževalni hrami, komore, vsebniki in drugi podobni zbiralniki za močne eksplozive, ki so zasnovani za testiranje močnih eksplozivov ali eksplozivnih naprav in imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | zasnovani so za zadrževanje eksploziva v ekvivalentu 2 kg TNT ali več v celoti in |
| --- | --- |

a.

zasnovani so za zadrževanje eksploziva v ekvivalentu 2 kg TNT ali več v celoti in

| b. | imajo elemente ali značilnosti, ki jim omogočajo realnočasovni ali zapozneli prenos diagnostičnih ali merilnih informacij. |
| --- | --- |

b.

imajo elemente ali značilnosti, ki jim omogočajo realnočasovni ali zapozneli prenos diagnostičnih ali merilnih informacij.

1C   Materiali

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 1C202 | Naslednje zlitine, razen tistih, določenih v točki 1C002.b.3. ali b.4:






  a. | aluminijeve zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | z mejno natezno trdnostjo 460 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

1C202

Naslednje zlitine, razen tistih, določenih v točki 1C002.b.3. ali b.4:

a.

aluminijeve zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

z mejno natezno trdnostjo 460 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in

| 2. | imajo obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm; |
| --- | --- |

2.

imajo obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm;

2.C.1.

Aluminijeve zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | ‚zmožne‘ skrajne natezne trdnosti 460 MPa ali več pri 293 K (20 °C); |
| --- | --- |

a.

‚zmožne‘ skrajne natezne trdnosti 460 MPa ali več pri 293 K (20 °C);

| b. | in b. imajo obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, večjim od 75 mm. |
| --- | --- |

b.

in b. imajo obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, večjim od 75 mm.

Tehnična opomba:

v točki 2.C.1. pojem ‚zmožne‘ zajema aluminijeve zlitine pred toplotno obdelavo ali po njej.

1C202

| b. | titanove zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | z mejno natezno trdnostjo 900 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in |
| --- | --- | --- |

b.

titanove zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

z mejno natezno trdnostjo 900 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in

| 2. | imajo obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm; |
| --- | --- |

2.

imajo obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm;

Tehnična opomba:

Izraz zlitine ‚z zmožnostjo‘ se nanaša na zlitine pred toplotno obdelavo ali po njej.

2.C.13.

Titanove zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | ‚zmožne‘ skrajne natezne trdnosti 900 MPa ali več pri 293 K (20 °C); |
| --- | --- |

a.

‚zmožne‘ skrajne natezne trdnosti 900 MPa ali več pri 293 K (20 °C);

imajo obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, večjim od 75 mm.

Tehnična opomba:

v točki 2.C.13. pojem ‚zmožne‘ zajema titanove zlitine pred toplotno obdelavo ali po njej.

1C210

„Vlakneni ali nitasti materiali“ ali prepregi, razen tistih, ki so določeni v točkah 1C010.a, .b ali .e:

| a. | ogljikovi ali aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | „specifični modul“ 12,7 × 106 m ali več; ali |
| --- | --- | --- |

a.

ogljikovi ali aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

„specifični modul“ 12,7 × 106 m ali več; ali

| 2. | „specifično natezno trdnost“ 23,5 × 104 m ali več; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“ 23,5 × 104 m ali več;

| Opomba: | Predmet nadzora v točki 1C210(a) niso aramidni ‚vlakneni ali nitasti materiali‘, v katerih je masni delež na estrih baziranih sredstev za površinsko spremembo vlaken 0,25 % ali več. |
| --- | --- |

Opomba:

2.C.7.a

Naslednji „vlakneni ali nitasti materiali“ in prepregi:

| a. | ogljikovi ali aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | „specifični modul“ 12,7 × 106 m ali več ali |
| --- | --- | --- |

a.

ogljikovi ali aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

„specifični modul“ 12,7 × 106 m ali več ali

| 2. | „specifično natezno trdnost“ 23,5 × 104 m ali več; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“ 23,5 × 104 m ali več;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.7.a. niso aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, v katerih je masni delež na estrih baziranih sredstev za površinsko spremembo vlaken 0,25 % ali več. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.7.a. niso aramidni „vlakneni ali nitasti materiali“, v katerih je masni delež na estrih baziranih sredstev za površinsko spremembo vlaken 0,25 % ali več.

| b. | stekleni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „specifični modul“ 3,18 × 106 m ali več; ali |
| --- | --- | --- |

b.

stekleni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„specifični modul“ 3,18 × 106 m ali več; ali

| 2. | „specifično natezno trdnost“ 7,62 × 104 m ali več; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“ 7,62 × 104 m ali več;

2.C.7.b

| b. | stekleni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „specifični modul“ 3,18 × 106 m ali več in |
| --- | --- | --- |

b.

stekleni „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„specifični modul“ 3,18 × 106 m ali več in

| 2. | „specifično natezno trdnost“ 7,62 × 104 m ali več; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“ 7,62 × 104 m ali več;

| c. | „preja“, „predpreja“, „predivo“ ali „trakovi“, impregnirani s smolo, ki so široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih „vlaknenih ali nitastih materialov“, določenih v točki 1C210.a ali .b. |
| --- | --- |

c.

„preja“, „predpreja“, „predivo“ ali „trakovi“, impregnirani s smolo, ki so široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih „vlaknenih ali nitastih materialov“, določenih v točki 1C210.a ali .b.

Tehnična opomba:

Smola sestavlja matriko kompozita.

| Opomba: | V točki 1C210 so ‚vlakneni ali nitasti materiali‘ omejeni na neskončne „monofilamente“, „preje“, „rovinge“, „niti“ ali „trakove“. |
| --- | --- |

Opomba:

2.C.7.c

| c. | „preja“, „predpreja“, „predivo“ ali „trakovi“, impregnirani s smolo, ki so široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 2.C.7.a. ali točke 2.C.7.b. |
| --- | --- |

c.

„preja“, „predpreja“, „predivo“ ali „trakovi“, impregnirani s smolo, ki so široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 2.C.7.a. ali točke 2.C.7.b.

Tehnična opomba:

smola tvori matriko kompozita.

Tehnični opombi:

| 1. | V točki 2.C.7. je „specifični modul“ enak Youngovemu modulu v N/m2, deljenemu s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) in relativni vlažnosti 50 ± 5 %. |
| --- | --- |

1.

V točki 2.C.7. je „specifični modul“ enak Youngovemu modulu v N/m2, deljenemu s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) in relativni vlažnosti 50 ± 5 %.

| 2. | V točki 2.C.7. je „specifična natezna trdnost“ skrajna natezna trdnost v N/m2, deljena s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) in relativni vlažnosti 50 ± 5 %. |
| --- | --- |

2.

V točki 2.C.7. je „specifična natezna trdnost“ skrajna natezna trdnost v N/m2, deljena s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) in relativni vlažnosti 50 ± 5 %.

1C216

Martenzitno jeklo, razen tistega, ki je določeno v točki 1C116, z natezno trdnostjo 1 950 MPa ali več pri 293 K (20 °C).

| Opomba: | Predmet nadzora v točki 1C216 niso oblike, pri katerih so linearne dimenzije 75 mm ali manj. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Izraz martenzitno jeklo ‚z zmožnostjo‘ zajema martenzitno jeklo pred toplotno obdelavo ali po njej.

2.C.11.

Martenzitno jeklo, ki je pri 293 K (20 °C) ‚zmožno‘ skrajne natezne trdnosti 1 950  MPa ali več.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.11. niso oblike, pri katerih vse linearne dimenzije znašajo 75 mm ali manj. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.11. niso oblike, pri katerih vse linearne dimenzije znašajo 75 mm ali manj.

Tehnična opomba:

v točki 2.C.11. pojem ‚zmožno‘ zajema martenzitno jeklo pred toplotno obdelavo ali po njej.

1C225

Bor, obogaten z izotopom bor 10 (10B) nad vrednostmi v naravi, elementarni bor, njegove spojine, mešanice, ki vsebujejo bor, izdelki iz teh materialov, odpadki ali ostanki navedenih materialov.

| Opomba: | Zmesi iz točke 1C225, ki vsebujejo bor, vključujejo tudi materiale z vsebnostjo bora. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Masni delež izotopa bor-10 v naravi znaša približno 18,5 mas. % (20 at. odstotka).

2.C.4.

Bor, obogaten z izotopom bor-10 (10B) nad vrednostmi v naravi, in sicer: elementarni bor, spojine, mešanice, ki vsebujejo bor, njihovi izdelki ter odpadki ali ostanki navedenih snovi.

| Opomba: | mešanice iz točke 2.C.4., ki vsebujejo bor, vključujejo tudi materiale z vsebnostjo bora. |
| --- | --- |

Opomba:

mešanice iz točke 2.C.4., ki vsebujejo bor, vključujejo tudi materiale z vsebnostjo bora.

Tehnična opomba:

masni delež izotopa bor-10 v naravi znaša približno 18,5 ut. % (20 at. odstotka).

1C226

Volfram, volframov karbid in zlitine z masnim deležem volframa nad 90 %, razen tistih iz točke 1C117, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | v obliki votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 mm do 300 mm in |
| --- | --- |

a.

v obliki votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 mm do 300 mm in

| b. | maso nad 20 kg. |
| --- | --- |

b.

maso nad 20 kg.

| Opomba: | Predmet nadzora v točki 1C226 niso deli, ki so posebej izdelani kot uteži ali kolimatorji za žarke gama. |
| --- | --- |

Opomba:

2.C.14.

Volfram, volframov karbid in zlitine z masnim deležem volframa nad 90 %, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | obliko votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 do 300 mm in |
| --- | --- |

a.

obliko votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 do 300 mm in

| b. | maso nad 20 kg. |
| --- | --- |

b.

maso nad 20 kg.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.14. niso deli, ki so posebej zasnovani kot uteži ali kolimatorji za žarke gama. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.14. niso deli, ki so posebej zasnovani kot uteži ali kolimatorji za žarke gama.

1C227

Kalcij, ki ima obe naslednji značilnosti:

| a. | vsebuje manj kot 1 000 ppm kovinskih nečistot, razen magnezija, in |
| --- | --- |

a.

vsebuje manj kot 1 000 ppm kovinskih nečistot, razen magnezija, in

| b. | vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
| --- | --- |

b.

vsebuje manj kot 10 ppm bora.

2.C.5.

Kalcij, ki ima obe naslednji značilnosti:

| a. | vsebuje manj kot 1 000 ppm kovinskih nečistot, razen magnezija, in |
| --- | --- |

a.

vsebuje manj kot 1 000 ppm kovinskih nečistot, razen magnezija, in

| b. | vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
| --- | --- |

b.

vsebuje manj kot 10 ppm bora.

1C228

Magnezij, ki ima obe naslednji značilnosti:

| a. | vsebuje manj kot 200 ppm kovinskih nečistot, razen kalcija, in |
| --- | --- |

a.

vsebuje manj kot 200 ppm kovinskih nečistot, razen kalcija, in

| b. | vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
| --- | --- |

b.

vsebuje manj kot 10 ppm bora.

2.C.10.

Magnezij, ki ima obe naslednji značilnosti:

| a. | vsebuje manj kot 200 ppm kovinskih nečistot, razen kalcija, in |
| --- | --- |

a.

vsebuje manj kot 200 ppm kovinskih nečistot, razen kalcija, in

| b. | vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
| --- | --- |

b.

vsebuje manj kot 10 ppm bora.

1C229

Bizmut, ki ima obe naslednji značilnosti:

| a. | čistoto 99,99 % ali več in |
| --- | --- |

a.

čistoto 99,99 % ali več in

| b. | vsebuje manj kot 10 ppm srebra. |
| --- | --- |

b.

vsebuje manj kot 10 ppm srebra.

2.C.3.

Bizmut, ki ima obe naslednji značilnosti:

| a. | njegova čistota je 99,99 ut. % ali več in |
| --- | --- |

a.

njegova čistota je 99,99 ut. % ali več in

| b. | vsebuje manj kot 10 ppm srebra. |
| --- | --- |

b.

vsebuje manj kot 10 ppm srebra.

1C230

Kovinski berilij, zlitine, pri katerih je masni delež berilija nad 50 %, berilijeve spojine in njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov, razen tistih, določenih v Nadzoru vojaškega blaga.

| Opomba: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | Predmet nadzora v točki 1C230 niso:







  a. | kovinska okna za rentgenske aparate ali naprave za vrtanje; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

kovinska okna za rentgenske aparate ali naprave za vrtanje;

| b. | mešanice oksidov v izdelkih ali polizdelkih, ki so oblikovani posebej za dele elektronskih komponent ali kot podlage za elektronska vezja; |
| --- | --- |

b.

mešanice oksidov v izdelkih ali polizdelkih, ki so oblikovani posebej za dele elektronskih komponent ali kot podlage za elektronska vezja;

| c. | beril (berilijev ali aluminijev silikat) v obliki smaragdov ali akvamarinov. |
| --- | --- |

c.

beril (berilijev ali aluminijev silikat) v obliki smaragdov ali akvamarinov.

2.C.2.

Kovinski berilij, zlitine, pri katerih je masni delež berilija večji od 50 %, berilijeve spojine, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.2. niso:






  a. | kovinska okna za rentgenske aparate ali naprave za vrtanje; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.2. niso:

a.

kovinska okna za rentgenske aparate ali naprave za vrtanje;

| b. | zmesi oksidov v izdelkih ali polizdelkih, ki so posebej zasnovani za elektronske sestavne dele ali kot substrati za elektronska vezja; |
| --- | --- |

b.

zmesi oksidov v izdelkih ali polizdelkih, ki so posebej zasnovani za elektronske sestavne dele ali kot substrati za elektronska vezja;

| c. | beril (berilijev ali aluminijev silikat) v obliki smaragdov ali akvamarinov. |
| --- | --- |

c.

beril (berilijev ali aluminijev silikat) v obliki smaragdov ali akvamarinov.

1C231

Kovinski hafnij, zlitine z masnim deležem hafnija nad 60 %, hafnijeve spojine z masnim deležem hafnija nad 60 %, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov.

2.C.8.

Kovinski hafnij, zlitine z masnim deležem hafnija nad 60 %, hafnijeve spojine z masnim deležem hafnija nad 60 %, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih snovi.

1C232

Helij-3 (3He), zmesi, ki vsebujejo helij-3, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo navedene snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C232 ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 1 g helija-3. |
| --- | --- |

Opomba:

2.C.18.

Helij-3 (3He), mešanice, ki vsebujejo helij-3, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo navedene snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.18. ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 1 g helija-3. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.18. ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 1 g helija-3.

1C233

Litij, obogaten z izotopom litij-6 (6Li) nad vrednostmi v naravi, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo obogateni litij: elementarni litij, zlitine, spojine, mešanice, ki vsebujejo litij, izdelki iz teh materialov, odpadki ali ostanki navedenih materialov.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C233 niso termoluminescenčni dozimetri. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

masni delež izotopa litij-6 v naravi znaša približno 6,5 mas. % (7,5 at. odstotka).

2.C.9.

Litij, obogaten z izotopom litij-6 (6Li) nad vrednostmi v naravi, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo obogateni litij, in sicer: elementarni litij, zlitine, spojine, mešanice, ki vsebujejo litij, njihovi izdelki ter odpadki ali ostanki navedenih snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.9. niso termoluminescenčni dozimetri. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.9. niso termoluminescenčni dozimetri.

Tehnična opomba:

masni delež izotopa litij-6 v naravi znaša približno 6,5 ut. % (7,5 at. odstotka).

1C234

Cirkonij, pri katerem je razmerje med masnim deležem hafnija in cirkonija manjše od 1:500 kovinski cirkonij, zlitine, pri katerih je masni delež cirkonija nad 50 %, spojine, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov, razen tistih iz točke 0A001.f.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C234 ni cirkonij v obliki folije z debelino 0,10 mm ali manj. |
| --- | --- |

Opomba:

2.C.15.

Cirkonij, pri katerem je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem manjše od 1:500, in sicer: kovinski cirkonij, zlitine, pri katerih je masni delež cirkonija večji od 50 %, spojine, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.15. ni cirkonij v obliki folije z debelino 0,10 mm ali manj. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.15. ni cirkonij v obliki folije z debelino 0,10 mm ali manj.

1C235

Tritij, tritijeve spojine, mešanice, ki vsebujejo tritij, v katerih je razmerje med tritijevimi in vodikovimi atomi večje od 1:1 000 , in izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C235 niso izdelki ali naprave, ki vsebujejo manj kot 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tritija. |
| --- | --- |

Opomba:

2.C.17.

Tritij, tritijeve spojine, mešanice, ki vsebujejo tritij, v katerih je razmerje med tritijevimi in vodikovimi atomi večje od 1:1 000 , in izdelki ali naprave, ki vsebujejo navedene snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.17. ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 1,48 × 103 GBq tritija. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.17. ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 1,48 × 103 GBq tritija.

1C236

‚Radionuklidi‘, primerni za ustvarjanje nevtronskih virov na podlagi reakcije alfa-n, razen tistih iz točk 0C001 in 1C012.a., v naslednjih oblikah:

| a. | elementarni; |
| --- | --- |

a.

elementarni;

| b. | spojine, ki imajo specifično aktivnost 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več; |
| --- | --- |

b.

spojine, ki imajo specifično aktivnost 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več;

| c. | mešanice, ki imajo skupno aktivnost 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več; |
| --- | --- |

c.

mešanice, ki imajo skupno aktivnost 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več;

| d. | izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene materiale. |
| --- | --- |

d.

izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene materiale.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C236 niso izdelki ali naprave, ki vsebujejo manj kot 3,7 GBq (100 mCi) aktivnosti. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

v točki 1C236 so ‚radionuklidi‘ katere koli od naslednjih snovi:

| — | aktinij 225 (Ac-225), |
| --- | --- |

—

aktinij 225 (Ac-225),

| — | aktinij 227 (Ac-227), |
| --- | --- |

—

aktinij 227 (Ac-227),

| — | kalifornij 253 (Cf-253), |
| --- | --- |

—

kalifornij 253 (Cf-253),

| — | kirij 240 (Cm-240), |
| --- | --- |

—

kirij 240 (Cm-240),

| — | kirij 241 (Cm-241), |
| --- | --- |

—

kirij 241 (Cm-241),

| — | kirij 242 (Cm-242), |
| --- | --- |

—

kirij 242 (Cm-242),

| — | kirij 243 (Cm-243), |
| --- | --- |

—

kirij 243 (Cm-243),

| — | kirij 244 (Cm-244), |
| --- | --- |

—

kirij 244 (Cm-244),

| — | ajnštajnij 253 (Es-253), |
| --- | --- |

—

ajnštajnij 253 (Es-253),

| — | ajnštajnij 254 (Es-254), |
| --- | --- |

—

ajnštajnij 254 (Es-254),

| — | gadolinij 148 (Gd-148), |
| --- | --- |

—

gadolinij 148 (Gd-148),

| — | plutonij 236 (Pu-236), |
| --- | --- |

—

plutonij 236 (Pu-236),

| — | plutonij 238 (Pu-238), |
| --- | --- |

—

plutonij 238 (Pu-238),

| — | polonij 208 (Po-208), |
| --- | --- |

—

polonij 208 (Po-208),

| — | polonij 209 (Po-209), |
| --- | --- |

—

polonij 209 (Po-209),

| — | polonij 210 (Po-210), |
| --- | --- |

—

polonij 210 (Po-210),

| — | radij 223 (Ra-223), |
| --- | --- |

—

radij 223 (Ra-223),

| — | torij 227 (Th-227), |
| --- | --- |

—

torij 227 (Th-227),

| — | torij 228 (Th-228), |
| --- | --- |

—

torij 228 (Th-228),

| — | uran 230 (U-230), |
| --- | --- |

—

uran 230 (U-230),

| — | uran 232 (U-232). |
| --- | --- |

—

uran 232 (U-232).

2.C.19.

Radionuklidi, primerni za ustvarjanje nevtronskih virov na podlagi reakcije alfa-n:

| | aktinij 225 |
| --- | --- |

aktinij 225

| | kirij 244 |
| --- | --- |

kirij 244

| | polonij 209 |
| --- | --- |

polonij 209

| | aktinij 227 |
| --- | --- |

aktinij 227

| | ajnštajnij 253 |
| --- | --- |

ajnštajnij 253

| | polonij 210 |
| --- | --- |

polonij 210

| | kalifornij 253 |
| --- | --- |

kalifornij 253

| | ajnštajnij 254 |
| --- | --- |

ajnštajnij 254

| | radij 223 |
| --- | --- |

radij 223

| | kirij 240 |
| --- | --- |

kirij 240

| | gadolinij 148 |
| --- | --- |

gadolinij 148

| | torij 227 |
| --- | --- |

torij 227

| | kirij 241 |
| --- | --- |

kirij 241

| | plutonij 236 |
| --- | --- |

plutonij 236

| | torij 228 |
| --- | --- |

torij 228

| | kirij 242 |
| --- | --- |

kirij 242

| | plutonij 238 |
| --- | --- |

plutonij 238

| | uran 230 |
| --- | --- |

uran 230

| | kirij 243 |
| --- | --- |

kirij 243

| | polonij 208 |
| --- | --- |

polonij 208

| | uran 232 |
| --- | --- |

uran 232

V naslednjih oblikah:

| a. | elementarni; |
| --- | --- |

a.

elementarni;

| b. | spojine, ki imajo specifično aktivnost 37 GBq/kg ali več; |
| --- | --- |

b.

spojine, ki imajo specifično aktivnost 37 GBq/kg ali več;

| c. | mešanice, ki imajo skupno aktivnost 37 GBq/kg ali več; |
| --- | --- |

c.

mešanice, ki imajo skupno aktivnost 37 GBq/kg ali več;

| d. | izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene snovi. |
| --- | --- |

d.

izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.19. ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 3,7 GBq aktivnosti. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.19. ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 3,7 GBq aktivnosti.

1C237

Radij-226 (226Ra), zlitine radija-226, spojine radija-226, mešanice, ki vsebujejo radij-226, njihovi izdelki in izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene materiale.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C237 niso:







  a. | medicinski pripomočki; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

medicinski pripomočki;

| b. | proizvodi ali naprave, ki vsebujejo manj kot 0,37 GBq (10 mCi) radija-226. |
| --- | --- |

b.

proizvodi ali naprave, ki vsebujejo manj kot 0,37 GBq (10 mCi) radija-226.

2.C.12.

Radij-226 (226Ra), zlitine radija-226, spojine radija-226, mešanice, ki vsebujejo radij-226, njihovi izdelki ter izdelki ali naprave, ki vsebujejo navedene snovi.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.12. niso:






  a. | medicinski pripomočki; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.12. niso:

a.

medicinski pripomočki;

| b. | izdelki ali naprave, ki vsebujejo manj kot 0,37 GBq radija-226. |
| --- | --- |

b.

izdelki ali naprave, ki vsebujejo manj kot 0,37 GBq radija-226.

1C238

Klorov trifluorid (ClF3).

2.C.6.

Klorov trifluorid (ClF3).

1C239

Močni eksplozivi, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga, ali snovi ali mešanice z masnim deležem takšnih eksplozivov, večjim od 2 %, in katerih kristalna gostota je večja od 1,8 g/cm3, hitrost detonacije pa večja od 8 000  m/s.

6.C.1.o

vsak eksploziv, katerega kristalna gostota je večja od 1,8 g/cm3, hitrost detonacije pa večja od 8 000  m/s.

1C240

Nikelj v prahu in porozni kovinski nikelj, razen tistega, ki je naveden v točki 0C005:

| a. | nikelj v prahu, ki ima obe naslednji značilnosti:






  1. | čistoto nad 99,0 % ali več in |
| --- | --- | --- |

a.

nikelj v prahu, ki ima obe naslednji značilnosti:

1.

čistoto nad 99,0 % ali več in

| 2. | povprečno velikost delcev, ki je manjša od 10 μm, merjeno po standardu ASTM B330; |
| --- | --- |

2.

povprečno velikost delcev, ki je manjša od 10 μm, merjeno po standardu ASTM B330;

| b. | porozni kovinski nikelj, ki je pridobljen iz materialov, določenih v točki 1C240.a. |
| --- | --- |

b.

porozni kovinski nikelj, ki je pridobljen iz materialov, določenih v točki 1C240.a.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C240 niso:







  a. | vlakneni nikljev prah; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

vlakneni nikljev prah;

| b. | posamezne porozne nikljeve plošče, ki imajo površino 1 000 cm2 ali manj. |
| --- | --- |

b.

posamezne porozne nikljeve plošče, ki imajo površino 1 000 cm2 ali manj.

Tehnična opomba:

točka 1C240.b. se nanaša na porozno kovino, ki se oblikuje s stiskanjem ali sintranjem materialov iz točke 1C240.a., da nastane kovinski material z drobnimi porami, ki so enakomerno porazdeljene po vsem volumnu.

2.C.16.

Nikelj v prahu in porozni kovinski nikelj, in sicer:

| Opomba: | za nikelj v prahu, ki je posebej pripravljen za izdelavo pregrad za difuzijo plinov, glej 1. del INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen). |
| --- | --- |

Opomba:

za nikelj v prahu, ki je posebej pripravljen za izdelavo pregrad za difuzijo plinov, glej 1. del INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen).

| a. | nikelj v prahu, ki ima obe naslednji značilnosti:






  1. | čistoto 99,0 ut. % ali več in |
| --- | --- | --- |

a.

nikelj v prahu, ki ima obe naslednji značilnosti:

1.

čistoto 99,0 ut. % ali več in

| 2. | povprečno velikost delcev, ki je manjša od 10 μm, merjeno po standardu ASTM B330; |
| --- | --- |

2.

povprečno velikost delcev, ki je manjša od 10 μm, merjeno po standardu ASTM B330;

| b. | porozni kovinski nikelj, pridobljen iz materialov iz točke 2.C.16.a. |
| --- | --- |

b.

porozni kovinski nikelj, pridobljen iz materialov iz točke 2.C.16.a.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2.C.16. niso:






  a. | vlakneni nikljev prah; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 2.C.16. niso:

a.

vlakneni nikljev prah;

| b. | posamezne plošče iz poroznega kovinskega niklja, ki imajo površino 1 000 cm2 ali manj. |
| --- | --- |

b.

posamezne plošče iz poroznega kovinskega niklja, ki imajo površino 1 000 cm2 ali manj.

Tehnična opomba:

točka 2.C.16.b. se nanaša na porozno kovino, ki se oblikuje s stiskanjem ali sintranjem materialov iz točke 2.C.16.a., da nastane kovinski material z drobnimi porami, ki so enakomerno porazdeljene po vsem volumnu.

1C241

Renij in zlitine, ki vsebujejo najmanj 90 mas. % renija; in zlitine renija in volframa, ki vsebujejo najmanj 90 mas. % renija in volframa v kateri koli kombinaciji, razen tistih iz točke 1C226, in imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | v obliki votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 mm do 300 mm in |
| --- | --- |

a.

v obliki votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 mm do 300 mm in

| b. | maso nad 20 kg. |
| --- | --- |

b.

maso nad 20 kg.

2.C.20.

Renij in zlitine, ki vsebujejo najmanj 90 ut. % renija, in zlitine renija in volframa, ki vsebujejo najmanj 90 ut. % renija in volframa v kateri koli kombinaciji ter imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | obliko votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 do 300 mm in |
| --- | --- |

a.

obliko votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 do 300 mm in

| b. | maso nad 20 kg. |
| --- | --- |

b.

maso nad 20 kg.

1D   Programska oprema

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 1D001 | „Programska oprema“ je posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točk od 1B001 do 1B003. | 1.D.2. | „programska oprema“ – zbirka enega ali več „programov“ ali „mikroprogramov“, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju |
| 1D201 | „Programska oprema“, ki je posebej napisana za „uporabo“ blaga, ki je določeno v točki 1B201. | 1.D.3. | „programska oprema“ – zbirka enega ali več „programov“ ali „mikroprogramov“, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

1D001

„Programska oprema“ je posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točk od 1B001 do 1B003.

1.D.2.

„programska oprema“ – zbirka enega ali več „programov“ ali „mikroprogramov“, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju

1D201

„Programska oprema“, ki je posebej napisana za „uporabo“ blaga, ki je določeno v točki 1B201.

1.D.3.

„programska oprema“ – zbirka enega ali več „programov“ ali „mikroprogramov“, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju

1E   Tehnologija

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 1E201 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ blaga, določenega v točkah 1A002, 1A007, 1A202, od 1A225 do 1A227, 1B201, od 1B225 do 1B234, 1C002.b.3. ali .b.4., 1C010.b., 1C202, 1C210, 1C216, od 1C225 do 1C241 ali 1D201. | 1.E.1. | „Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |
| 1E202 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točke 1A007, 1A202 ali od 1A225 do 1A227. | 1.E.1. | „Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |
| 1E203 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točke 1A007, 1A202 ali od 1A225 do 1A227. | 1.E.1. | „Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

1E201

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ blaga, določenega v točkah 1A002, 1A007, 1A202, od 1A225 do 1A227, 1B201, od 1B225 do 1B234, 1C002.b.3. ali .b.4., 1C010.b., 1C202, 1C210, 1C216, od 1C225 do 1C241 ali 1D201.

1.E.1.

„Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

1E202

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točke 1A007, 1A202 ali od 1A225 do 1A227.

1.E.1.

„Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

1E203

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točke 1A007, 1A202 ali od 1A225 do 1A227.

1.E.1.

„Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

SKUPINA 2 – OBDELAVA MATERIALOV

2A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 2A225 | Kokile, izdelane iz materiala, odpornega na tekoče aktinidne kovine:






  a. | kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | prostornino od 150 cm3 do 8 000 cm3
  in |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

2A225

Kokile, izdelane iz materiala, odpornega na tekoče aktinidne kovine:

a.

kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

prostornino od 150 cm3 do 8 000 cm3
  in

| 2. | izdelane so iz katerega koli od naslednjih materialov ali njihove kombinacije, s stopnjo nečistote 2 mas. % ali manj, ali so z njim prevlečeni:






  a. | kalcijev fluorid (CaF2); |
| --- | --- | --- |

2.

izdelane so iz katerega koli od naslednjih materialov ali njihove kombinacije, s stopnjo nečistote 2 mas. % ali manj, ali so z njim prevlečeni:

a.

kalcijev fluorid (CaF2);

| b. | kalcij-cirkonijev oksid (metacirkonat) (CaZrO3); |
| --- | --- |

b.

kalcij-cirkonijev oksid (metacirkonat) (CaZrO3);

| c. | cerijev sulfid (Ce2S3); |
| --- | --- |

c.

cerijev sulfid (Ce2S3);

| d. | erbijev oksid (erbia) (Er2O3); |
| --- | --- |

d.

erbijev oksid (erbia) (Er2O3);

| e. | hafnijev oksid (hafnia) (HfO2); |
| --- | --- |

e.

hafnijev oksid (hafnia) (HfO2);

| f. | magnezijev oksid (MgO); |
| --- | --- |

f.

magnezijev oksid (MgO);

| g. | nitrirane niobij, titan in volframove zlitine (približno 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W); |
| --- | --- |

g.

nitrirane niobij, titan in volframove zlitine (približno 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W);

| h. | itrijev oksid (yttria) (Y2O3) ali |
| --- | --- |

h.

itrijev oksid (yttria) (Y2O3) ali

| i. | cirkonijevega oksida (zirconia) (ZrO2). |
| --- | --- |

i.

cirkonijevega oksida (zirconia) (ZrO2).

| b. | kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | prostornino od 50 cm3 do 2 000  cm3
  in |
| --- | --- | --- |

b.

kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

prostornino od 50 cm3 do 2 000  cm3
  in

| 2. | izdelane so iz tantala z masnim deležem 99,9 % ali več ali so z njim obrobljene; |
| --- | --- |

2.

izdelane so iz tantala z masnim deležem 99,9 % ali več ali so z njim obrobljene;

| c. | kokile, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | prostornino od 50 cm3 do 2 000  cm3 |
| --- | --- | --- |

c.

kokile, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

prostornino od 50 cm3 do 2 000  cm3

| 2. | izdelane so iz tantala z masnim deležem 98 % ali več ali so z njim obrobljene in |
| --- | --- |

2.

izdelane so iz tantala z masnim deležem 98 % ali več ali so z njim obrobljene in

| 3. | prevlečene so s tantalovim karbidom, nitridom, boridom ali kombinacijo prej navedenega. |
| --- | --- |

3.

prevlečene so s tantalovim karbidom, nitridom, boridom ali kombinacijo prej navedenega.

2.A.1

Naslednji talilni lonci, izdelani iz materiala, odpornega na tekoče aktinidne kovine:

| a. | talilni lonci, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | prostornino od 150 cm3 (150 ml) do 8 000 cm3 (8 litrov) in |
| --- | --- | --- |

a.

talilni lonci, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

prostornino od 150 cm3 (150 ml) do 8 000 cm3 (8 litrov) in

| 2. | izdelani so iz katerega koli od naslednjih materialov ali njihove kombinacije, s stopnjo nečistote 2 ut. % ali manj, ali so z njim prevlečeni:






  a. | kalcijev fluorid (CaF2); |
| --- | --- | --- |

2.

izdelani so iz katerega koli od naslednjih materialov ali njihove kombinacije, s stopnjo nečistote 2 ut. % ali manj, ali so z njim prevlečeni:

a.

kalcijev fluorid (CaF2);

| b. | kalcij-cirkonijev oksid (metacirkonat) (CaZrO3); |
| --- | --- |

b.

kalcij-cirkonijev oksid (metacirkonat) (CaZrO3);

| c. | cerijev sulfid (Ce2S3); |
| --- | --- |

c.

cerijev sulfid (Ce2S3);

| d. | erbijev oksid (erbia) (Er2O3); |
| --- | --- |

d.

erbijev oksid (erbia) (Er2O3);

| e. | hafnijev oksid (hafnia) (HfO2); |
| --- | --- |

e.

hafnijev oksid (hafnia) (HfO2);

| f. | magnezijev oksid (MgO); |
| --- | --- |

f.

magnezijev oksid (MgO);

| g. | nitrirane niobij-titan-volframove zlitine (približno 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W); |
| --- | --- |

g.

nitrirane niobij-titan-volframove zlitine (približno 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W);

| h. | itrijev oksid (yttria) (Y2O3) ali |
| --- | --- |

h.

itrijev oksid (yttria) (Y2O3) ali

| i. | cirkonijev oksid (zirconia) (ZrO2); |
| --- | --- |

i.

cirkonijev oksid (zirconia) (ZrO2);

| b. | talilni lonci, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | prostornino od 50 cm3 (50 ml) do 2 000 cm3 (2 litra); in |
| --- | --- | --- |

b.

talilni lonci, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

prostornino od 50 cm3 (50 ml) do 2 000 cm3 (2 litra); in

| 2. | izdelani so iz tantala s čistoto 99,9 ut. % ali več ali so z njim obrobljeni; |
| --- | --- |

2.

izdelani so iz tantala s čistoto 99,9 ut. % ali več ali so z njim obrobljeni;

| c. | talilni lonci, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | prostornino od 50 cm3 (50 ml) do 2 000 cm3 (2 litra); |
| --- | --- | --- |

c.

talilni lonci, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

prostornino od 50 cm3 (50 ml) do 2 000 cm3 (2 litra);

| 2. | izdelani so iz tantala z masnim deležem 98 % ali več ali so z njim obrobljeni; in |
| --- | --- |

2.

izdelani so iz tantala z masnim deležem 98 % ali več ali so z njim obrobljeni; in

| 3. | prevlečeni so s tantalovim karbidom, nitridom, boridom ali kombinacijo navedenega. |
| --- | --- |

3.

prevlečeni so s tantalovim karbidom, nitridom, boridom ali kombinacijo navedenega.

2A226

Ventili, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | 'nominalna velikost' 5 mm ali več; |
| --- | --- |

a.

'nominalna velikost' 5 mm ali več;

| b. | meh kot tesnilo in |
| --- | --- |

b.

meh kot tesnilo in

| c. | izdelani so iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njim obrobljeni. |
| --- | --- |

c.

izdelani so iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njim obrobljeni.

Tehnična opomba:

Za ventile, pri katerih sta premera vstopne in izstopne odprtine različna, se 'nominalna velikost' v točki 2A226 nanaša na manjši premer.

3.A.3.

Ventili, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | imajo nazivno velikost 5 mm ali več; |
| --- | --- |

a.

imajo nazivno velikost 5 mm ali več;

| b. | imajo meh kot tesnilo in |
| --- | --- |

b.

imajo meh kot tesnilo in

| c. | so v celoti izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njim obrobljeni. |
| --- | --- |

c.

so v celoti izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njim obrobljeni.

Tehnična opomba:

za ventile, pri katerih sta premera vstopne in izstopne odprtine različna, se parameter nominalne velikosti v točki 3.A.3.a. nanaša na najmanjši premer.

2B   Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 2B001 | Strojna oprema in katera koli njihova kombinacija za obdelovanje (ali odrezovanje) kovin, keramike ali „kompozitov“, ki so po proizvajalčevih specifikacijah lahko opremljeni z elektronsko napravo za „numerično krmiljenje“:








  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 2B201. |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

2B001

Strojna oprema in katera koli njihova kombinacija za obdelovanje (ali odrezovanje) kovin, keramike ali „kompozitov“, ki so po proizvajalčevih specifikacijah lahko opremljeni z elektronsko napravo za „numerično krmiljenje“:

Opomba:

| Opomba 1: | predmet nadzora v točki 2B001 ni posebna strojna oprema, katere uporaba je omejena na izdelavo zobnikov. Za tovrstno strojno opremo glej točko 2B003. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | Predmet nadzora točke 2B001 ni posebna strojna oprema, katere uporaba je omejena na izdelavo naslednjih delov:







  a. | pogonske ali odmične gredi; |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

a.

pogonske ali odmične gredi;

| b. | orodja ali rezila; |
| --- | --- |

b.

orodja ali rezila;

| c. | ekstruzijski polži; |
| --- | --- |

c.

ekstruzijski polži;

| d. | gravirani ali brušeni zlatarski deli ali |
| --- | --- |

d.

gravirani ali brušeni zlatarski deli ali

| e. | zobne proteze. |
| --- | --- |

e.

zobne proteze.

| Opomba 3: | obdelovalni stroj, ki ima vsaj dve od treh zmogljivosti za struženje, rezkanje ali brušenje (npr. stroj za struženje z brusnimi zmogljivostmi), je treba obravnavati po določilih točk 2B001.a., .b. ali .c. |
| --- | --- |

Opomba 3:

| Opomba: | za stroje za optično končno obdelavo glej točko 2B002. |
| --- | --- |

Opomba:

1.B.2.

Naslednji obdelovalni stroji in vse njihove kombinacije za odstranjevanje ali odrezovanje kovin, keramike ali kompozitov, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z elektronskimi napravami za sočasno „vodenje po konturi“ v dveh ali več oseh:

| Opomba: | za enote za „numerično krmiljenje“, ki jih krmili z njimi povezana „programska oprema“, glej točko 1.D.3. |
| --- | --- |

Opomba:

za enote za „numerično krmiljenje“, ki jih krmili z njimi povezana „programska oprema“, glej točko 1.D.3.

| a. | strojna orodja za struženje, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; in |
| --- | --- | --- |

a.

strojna orodja za struženje, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; in

| 2. | dve ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“. |
| --- | --- |

2.

dve ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2B001.a. niso stroji za struženje, izdelani posebej za proizvodnjo kontaktnih leč, ki imajo vse naslednje značilnosti:







  a. | strojni krmilnik je omejen na uporabo na oftalmologiji temelječe programske opreme za del vhodnih programskih podatkov in |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

strojni krmilnik je omejen na uporabo na oftalmologiji temelječe programske opreme za del vhodnih programskih podatkov in

| b. | nimajo vakuumskega potiska. |
| --- | --- |

b.

nimajo vakuumskega potiska.

| b. | strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ima vse naslednje značilnosti:






  a. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; in |
| --- | --- | --- | --- |

b.

strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

ima vse naslednje značilnosti:

a.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; in

| b. | tri linearne osi in eno rotacijsko os, ki jih je mogoče simultano koordinirati zaradi „vodenja po konturi“; |
| --- | --- |

b.

tri linearne osi in eno rotacijsko os, ki jih je mogoče simultano koordinirati zaradi „vodenja po konturi“;

| 2. | pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:








  Opomba: | ‚strojna orodja z vzporednim mehanizmom‘ so določena v točki 2B001.b.2.d. |
| --- | --- | --- |

2.

pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

Opomba:

| a. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti večja od 1 m; |
| --- | --- |

a.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti večja od 1 m;

| b. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,4 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 1 m, vendar manjša od 4 m; |
| --- | --- |

b.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,4 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 1 m, vendar manjša od 4 m;

| c. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 6,0 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 4 m; |
| --- | --- |

c.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 6,0 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 4 m;

| d. | šteje se za „strojno orodje z vzporednim mehanizmom“;


  Tehnična opomba:



  ‚Strojno orodje z vzporednim mehanizmom‘ je strojno orodje z več palicami, ki so povezane s platformo in zaganjalniki; vsak zaganjalnik upravlja ustrezno palico sočasno in neodvisno. |
| --- | --- |

d.

šteje se za „strojno orodje z vzporednim mehanizmom“;

Tehnična opomba:

‚Strojno orodje z vzporednim mehanizmom‘ je strojno orodje z več palicami, ki so povezane s platformo in zaganjalniki; vsak zaganjalnik upravlja ustrezno palico sočasno in neodvisno.

| 3. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ za vrtalnike z vpenjalno glavo enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; ali |
| --- | --- |

3.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ za vrtalnike z vpenjalno glavo enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; ali

| 4. | enorezilni rezkalni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | „opletanje“ vretena, manjše (boljše) od 0,0004 mm TIR, in |
| --- | --- | --- |

4.

enorezilni rezkalni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

a.

„opletanje“ vretena, manjše (boljše) od 0,0004 mm TIR, in

| b. | kotni pogrešek prečnega pomika (čeljust, korak in zasuk) manjši (boljši) od 2 sekund na prehod TIR po več kot 300 mm tekalnega hoda; |
| --- | --- |

b.

kotni pogrešek prečnega pomika (čeljust, korak in zasuk) manjši (boljši) od 2 sekund na prehod TIR po več kot 300 mm tekalnega hoda;

| c. | strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ima vse naslednje značilnosti:






  a. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; in |
| --- | --- | --- | --- |

c.

strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

ima vse naslednje značilnosti:

a.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi; in

| b. | tri ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“, ali |
| --- | --- |

b.

tri ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“, ali

| 2. | pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti večja od 1 m; |
| --- | --- | --- |

2.

pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,1 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti večja od 1 m;

| b. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,4 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 1 m, vendar manjša od 4 m; ali |
| --- | --- |

b.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 1,4 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 1 m, vendar manjša od 4 m; ali

| c. | „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 6,0 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 4 m. |
| --- | --- |

c.

„enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ enaka ali manjša (boljša) od 6,0 μm vzdolž ene ali več linearnih osi, pri čemer je dolžina poti enaka ali večja od 4 m.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2B001.c. niso brusilni stroji:







  a. | cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | omejeni so le na cilindrično brušenje in |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

omejeni so le na cilindrično brušenje in

| 2. | omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm; |
| --- | --- |

2.

omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm;

| b. | stroji, ki so izdelani posebej za koordinatno brušenje in nimajo z-osi ali w-osi, pri čemer je „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ manjša (boljša) od 1,1μm; |
| --- | --- |

b.

stroji, ki so izdelani posebej za koordinatno brušenje in nimajo z-osi ali w-osi, pri čemer je „enosmerna ponovljivost pozicioniranja“ manjša (boljša) od 1,1μm;

| c. | orodja za oblikovno brušenje. |
| --- | --- |

c.

orodja za oblikovno brušenje.

| d. | obdelovalni stroji s principom praznjenja električnega naboja (EDM) brezžičnega tipa, z dvema ali več rotirajočih osi, ki jih je mogoče hkrati nadzirati glede „vodenja po konturi“; |
| --- | --- |

d.

obdelovalni stroji s principom praznjenja električnega naboja (EDM) brezžičnega tipa, z dvema ali več rotirajočih osi, ki jih je mogoče hkrati nadzirati glede „vodenja po konturi“;

| e. | orodja za odnašanje kovine, keramike ali „kompozitov“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | material odstranjujejo s katerim koli od naslednjih sredstev:






  a. | z vodnim ali drugim tekočinskim curkom, vključno s stroji, ki uporabljajo abrazivne dodatke; |
| --- | --- | --- | --- |

e.

orodja za odnašanje kovine, keramike ali „kompozitov“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

material odstranjujejo s katerim koli od naslednjih sredstev:

a.

z vodnim ali drugim tekočinskim curkom, vključno s stroji, ki uporabljajo abrazivne dodatke;

| b. | z elektronskim žarkom ali |
| --- | --- |

b.

z elektronskim žarkom ali

| c. | z „laserskim“ žarkom in |
| --- | --- |

c.

z „laserskim“ žarkom in

| 2. | vsaj dve rotirajoči osi ter:






  a. | jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“ in |
| --- | --- | --- |

2.

vsaj dve rotirajoči osi ter:

a.

jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“ in

| b. | imajo pozicijsko „natančnost“ manjšo (boljšo) od 0,003 °; |
| --- | --- |

b.

imajo pozicijsko „natančnost“ manjšo (boljšo) od 0,003 °;

| f. | stroji za globoko vrtanje in stružnice, prirejene za globoko vrtanje z največjo možno globino izvrtine več kot 5 m. |
| --- | --- |

f.

stroji za globoko vrtanje in stružnice, prirejene za globoko vrtanje z največjo možno globino izvrtine več kot 5 m.

| a. | obdelovalni stroji za struženje, ki imajo „natančnost pozicioniranja“ z vsemi možnimi kompenzacijami boljšo (manjšo) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) vzdolž katere koli linearne osi (splošno pozicioniranje) za stroje z zmožnostjo obdelovanja premerov, večjih od 35 mm; |
| --- | --- |

a.

obdelovalni stroji za struženje, ki imajo „natančnost pozicioniranja“ z vsemi možnimi kompenzacijami boljšo (manjšo) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) vzdolž katere koli linearne osi (splošno pozicioniranje) za stroje z zmožnostjo obdelovanja premerov, večjih od 35 mm;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.B.2.a. niso stružnice za palične materiale (Swissturn), ki so namenjene izključno za obdelovanje s podajalno napravo za palice (‚bar feed thru‘), če je največji premer palice enak ali manjši od 42 mm in ni možnosti vgradnje natezalne podloge. Stroji imajo lahko zmogljivost vrtanja in/ali rezkanja za obdelavo delov s premerom, manjšim od 42 mm. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.B.2.a. niso stružnice za palične materiale (Swissturn), ki so namenjene izključno za obdelovanje s podajalno napravo za palice (‚bar feed thru‘), če je največji premer palice enak ali manjši od 42 mm in ni možnosti vgradnje natezalne podloge. Stroji imajo lahko zmogljivost vrtanja in/ali rezkanja za obdelavo delov s premerom, manjšim od 42 mm.

2B006

Merilni sistemi, oprema in „elektronski sestavi“ za kontrolo dimenzij in merilne sisteme, kot sledi:

1.B.3.

2B006.b.

naprave za merjenje linearne in kotne napake:

1.B.3.

| 1.B.3. | Naslednji stroji, naprave ali sistemi za pregledovanje dimenzij: |
| --- | --- |

1.B.3.

Naslednji stroji, naprave ali sistemi za pregledovanje dimenzij:

2B006.b.

| 1. | naprave za merjenje „linearne napake“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:








  Opomba: | „Laserski“ interferometri, ki merijo napake, so predmet nadzora le v točki 2B006.b.1.c. |
| --- | --- | --- |

1.

naprave za merjenje „linearne napake“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

Opomba:

Tehnična opomba:

za namene točke 2B006.b.1. ‚linearna napaka‘ pomeni spremembo razdalje med merilno sondo in merjenim predmetom.

| a. | brezkontaktni merilni sistem z „razločljivostjo“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,2 μm v merilnem območju do 0,2 mm; |
| --- | --- |

a.

brezkontaktni merilni sistem z „razločljivostjo“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,2 μm v merilnem območju do 0,2 mm;

| b. | linearni spremenljivi diferenčni pretvorniki, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do „celotnega območja delovanja“, za linearne spremenljive diferenčne pretvornike s „celotnim območjem delovanja“ do in vključno s ± 5 mm ali |
| --- | --- | --- | --- |

b.

linearni spremenljivi diferenčni pretvorniki, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do „celotnega območja delovanja“, za linearne spremenljive diferenčne pretvornike s „celotnim območjem delovanja“ do in vključno s ± 5 mm ali

| b. | „linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do 5 mm za linearne spremenljive diferenčne pretvornike s „celotnim območjem delovanja“, večjim od ± 5 mm, in |
| --- | --- |

b.

„linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do 5 mm za linearne spremenljive diferenčne pretvornike s „celotnim območjem delovanja“, večjim od ± 5 mm, in

| 2. | lezenje, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,1 % na dan pri standardni temperaturi okolja v preizkusnem prostoru ± 1 K; |
| --- | --- |

2.

lezenje, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,1 % na dan pri standardni temperaturi okolja v preizkusnem prostoru ± 1 K;

Tehnična opomba:

Za namen točke 2B006.b.1.b. ‚celotno območje delovanja‘ pomeni polovico celotne možne linearne napake linearnega spremenljivega diferenčnega pretvornika. Na primer, linearni spremenljivi diferenčni pretvorniki s ‚celotnim območjem delovanja‘ do in vključno s ± 5 mm lahko izmerijo celotno možno linearno napako 10 mm.

| c. | merilni sistemi, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebujejo „laser“in |
| --- | --- | --- |

c.

merilni sistemi, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

vsebujejo „laser“in

| 2. | vsaj 12 ur vzdržujejo pri temperaturi 20 ± 1 °C vse naslednje značilnosti:






  a. | „razločljivost“ na celotnem merilnem območju, enako ali manjšo (boljšo) od 0,1 μm in |
| --- | --- | --- |

2.

vsaj 12 ur vzdržujejo pri temperaturi 20 ± 1 °C vse naslednje značilnosti:

a.

„razločljivost“ na celotnem merilnem območju, enako ali manjšo (boljšo) od 0,1 μm in

| b. | so primerni za doseganje „merilne negotovosti“, enake ali manjše (boljše) od (0,2 + L/2 000 ) μm (L je merjena dolžina v mm), na kateri koli točki v merilnem območju pri kompenzaciji za refrakcijski indeks zraka ali |
| --- | --- |

b.

so primerni za doseganje „merilne negotovosti“, enake ali manjše (boljše) od (0,2 + L/2 000 ) μm (L je merjena dolžina v mm), na kateri koli točki v merilnem območju pri kompenzaciji za refrakcijski indeks zraka ali

1.B.3.b.

| b. | naslednje naprave za merjenje linearne napake:






  1. | brezkontaktni merilni sistemi z „razločljivostjo“, ki je enaka ali boljša (manjša) od 0,2 μm v merilnem območju do 0,2 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

naslednje naprave za merjenje linearne napake:

1.

brezkontaktni merilni sistemi z „razločljivostjo“, ki je enaka ali boljša (manjša) od 0,2 μm v merilnem območju do 0,2 mm;

| 2. | spremenljivi linearni diferenčni pretvorniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  a. | 1. | „linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do celotnega območja delovanja, za spremenljive linearne diferenčne pretvornike z območjem delovanja do 5 mm ali |
| --- | --- | --- | --- |

2.

spremenljivi linearni diferenčni pretvorniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:

a.

1.

„linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do celotnega območja delovanja, za spremenljive linearne diferenčne pretvornike z območjem delovanja do 5 mm ali

| 2. | „linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do 5 mm, za spremenljive linearne diferenčne pretvornike z območjem delovanja, večjim do 5 mm, in |
| --- | --- |

2.

„linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 %, merjena od 0 do 5 mm, za spremenljive linearne diferenčne pretvornike z območjem delovanja, večjim do 5 mm, in

| b. | lezenje, ki je enako ali boljše (manjše) od 0,1 % na dan pri standardni temperaturi okolja v preizkusnem prostoru ± 1 K; |
| --- | --- |

b.

lezenje, ki je enako ali boljše (manjše) od 0,1 % na dan pri standardni temperaturi okolja v preizkusnem prostoru ± 1 K;

| 3. | merilni sistemi, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  a. | vsebujejo laser ter |
| --- | --- | --- |

3.

merilni sistemi, ki imajo obe naslednji značilnosti:

a.

vsebujejo laser ter

| b. | pri temperaturi v območju ± 1 K okoli standardne temperature in pri standardnem tlaku vsaj 12 ur vzdržujejo:






  1. | „razločljivost“ na celotnem merilnem območju, enako ali boljšo od 0,1 μm, in |
| --- | --- | --- |

b.

pri temperaturi v območju ± 1 K okoli standardne temperature in pri standardnem tlaku vsaj 12 ur vzdržujejo:

1.

„razločljivost“ na celotnem merilnem območju, enako ali boljšo od 0,1 μm, in

| 2. | „merilno negotovost“, enako ali boljšo (manjšo) od (0,2 + L/2 000 ) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm); |
| --- | --- |

2.

„merilno negotovost“, enako ali boljšo (manjšo) od (0,2 + L/2 000 ) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm);

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.B.3.b.3. niso merilni interferometrični sistemi brez zaprte ali odprte zanke, ki vsebujejo laser za merjenje napake pomika obdelovalnih strojev, stroji za pregledovanje dimenzij ali podobna oprema. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.B.3.b.3. niso merilni interferometrični sistemi brez zaprte ali odprte zanke, ki vsebujejo laser za merjenje napake pomika obdelovalnih strojev, stroji za pregledovanje dimenzij ali podobna oprema.

Tehnična opomba:

v točki 1.B.3.b. ‚linearna napaka‘ pomeni spremembo razdalje med merilno sondo in merjenim predmetom.

2B006.b.

| 2. | kotni merilniki napak pomika s „točnostjo“ kotnih stopinj, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,00025°;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 2B006.b.2. niso optični merilni instrumenti, kot so avtokolimatorji, ki uporabljajo kolinearno svetlobo (npr. lasersko svetlobo) za odkrivanje kotnega pomika zrcal. |
| --- | --- | --- |

2.

kotni merilniki napak pomika s „točnostjo“ kotnih stopinj, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,00025°;

Opomba:

1.B.3.c

| c. | naprave za merjenje kotne napake s „kotnim pogreškom“, ki je enak ali boljši (manjši) od 0,00025°; |
| --- | --- |

c.

naprave za merjenje kotne napake s „kotnim pogreškom“, ki je enak ali boljši (manjši) od 0,00025°;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.B.3.c. niso optični merilni instrumenti, kot so avtokolimatorji, ki uporabljajo kolinearno svetlobo (npr. lasersko svetlobo) za odkrivanje kotne napake zrcala. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.B.3.c. niso optični merilni instrumenti, kot so avtokolimatorji, ki uporabljajo kolinearno svetlobo (npr. lasersko svetlobo) za odkrivanje kotne napake zrcala.

2B116

Sistemi za vibracijsko testiranje, oprema in sestavni deli zanje:

| a. | sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi zaprte povratne zanke in digitalne kontrolne enote, kar omogoča vibriranje sistema na pospeševanje enako ali večje od 10 g rms v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz, pri vsiljeni sili enaki ali večji od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“; |
| --- | --- |

a.

sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi zaprte povratne zanke in digitalne kontrolne enote, kar omogoča vibriranje sistema na pospeševanje enako ali večje od 10 g rms v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz, pri vsiljeni sili enaki ali večji od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“;

| b. | digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z „realnočasovno kontrolno pasovno širino“, ki je večja od 5 kHz, in so namenjeni za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.


  Tehnična opomba:



  V točki 2B116.b. je ‚realnočasovna kontrolna pasovna širina‘ največja zmogljivost krmilnika za izvedbo celotnih ciklov vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov. |
| --- | --- |

b.

digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z „realnočasovno kontrolno pasovno širino“, ki je večja od 5 kHz, in so namenjeni za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.

Tehnična opomba:

V točki 2B116.b. je ‚realnočasovna kontrolna pasovna širina‘ največja zmogljivost krmilnika za izvedbo celotnih ciklov vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov.

| c. | pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez teh ojačevalcev, z možnostjo vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.; |
| --- | --- |

c.

pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez teh ojačevalcev, z možnostjo vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.;

| d. | oprema za testiranje vibracij in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, z možnostjo efektivne kombinirane vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a. |
| --- | --- |

d.

oprema za testiranje vibracij in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, z možnostjo efektivne kombinirane vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.

Tehnična opomba:

Za namene točke 2B116 ‚brez zunanjih vplivov‘ pomeni ravno mizo ali površino brez vpenjal ali drugih pripomočkov.

1.B.6.

Naslednji sistemi za vibracijsko testiranje, oprema in sestavni deli:

| a. | elektrodinamični sistemi za vibracijsko testiranje, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na podlagi zaprte ali povratne zanke in digitalne krmilne |
| --- | --- | --- |

a.

elektrodinamični sistemi za vibracijsko testiranje, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na podlagi zaprte ali povratne zanke in digitalne krmilne

| 2. | enote; |
| --- | --- |

2.

enote;

| 3. | zmožni so vibriranja pri 10 g RMS ali več v frekvenčnem pasu od 20 do 2 000 Hz ter |
| --- | --- |

3.

zmožni so vibriranja pri 10 g RMS ali več v frekvenčnem pasu od 20 do 2 000 Hz ter

| 4. | zmožni so prenesti sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“; |
| --- | --- |

4.

zmožni so prenesti sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“;

| b. | digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s „programsko opremo“, posebej zasnovano za vibracijsko testiranje, z realnočasovno pasovno širino, ki je večja od 5 kHz, in namenjene za sistem iz točke 1.B.6.a.; |
| --- | --- |

b.

digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s „programsko opremo“, posebej zasnovano za vibracijsko testiranje, z realnočasovno pasovno širino, ki je večja od 5 kHz, in namenjene za sistem iz točke 1.B.6.a.;

| c. | pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez njih, ki imajo zmožnost prenosa |
| --- | --- |

c.

pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez njih, ki imajo zmožnost prenosa

| d. | sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo za sisteme iz točke 1.B.6.a. |
| --- | --- |

d.

sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo za sisteme iz točke 1.B.6.a.

| e. | oprema za vibracijsko testiranje in elektronske enote, ki so namenjene za združevanje več vibracijskih enot v celoten vibracijski sistem, ki imajo zmožnost prenosa efektivne kombinirane sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo za sisteme iz točke 1.B.6.a. |
| --- | --- |

e.

oprema za vibracijsko testiranje in elektronske enote, ki so namenjene za združevanje več vibracijskih enot v celoten vibracijski sistem, ki imajo zmožnost prenosa efektivne kombinirane sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in se uporabljajo za sisteme iz točke 1.B.6.a.

Tehnična opomba:

v točki 1.B.6. „brez zunanjih vplivov“ pomeni na ravni mizi ali površini, brez kakršnih koli pritrjeval ali drugih pritrdilnih elementov.

2B201

Strojna orodja in njihove kombinacije, razen tistih iz točke 2B001, za odstranjevanje ali odrezovanje kovin, keramike ali „kompozitov“, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljena z elektronskimi enotami za sočasno „vodenje po konturi“ v dveh ali več oseh:

Tehnična opomba:

‚uradna vrednost natančnosti pozicioniranja‘, pridobljena po naslednjih postopkih iz meritev v skladu z ISO 230/2 (1988)
   (2)
  ali enakovrednim nacionalnim standardom, se lahko uporabi kot meritev modela strojnega orodja namesto meritve dejanskega stroja, če tako določijo in sprejmejo nacionalni organi. ‚Uradna vrednost natančnosti pozicioniranja‘ se pridobi po naslednjem postopku:

| 1. | izberite pet strojev modela, ki ga boste ocenili; |
| --- | --- |

1.

izberite pet strojev modela, ki ga boste ocenili;

| 2. | izmerite linearne osne natančnosti glede na ISO 230/2 (1988)
   (2); |
| --- | --- |

2.

izmerite linearne osne natančnosti glede na ISO 230/2 (1988)
   (2);

| 3. | določite natančnost (A) za vsako os vsakega stroja. Metoda izračuna natančnosti je opisana v standardu ISO 230/2 (1988)
   (2); |
| --- | --- |

3.

določite natančnost (A) za vsako os vsakega stroja. Metoda izračuna natančnosti je opisana v standardu ISO 230/2 (1988)
   (2);

| 4. | določite povprečno natančnost za vsako os. Ta srednja vrednost predstavlja uradno vrednost natančnosti pozicioniranja za vsako os modela (Âx Ây ...); |
| --- | --- |

4.

določite povprečno natančnost za vsako os. Ta srednja vrednost predstavlja uradno vrednost natančnosti pozicioniranja za vsako os modela (Âx Ây ...);

| 5. | ker se točka 2B201 nanaša na vse linearne osi, ima vsaka linearna os svojo uradno vrednost „natančnosti pozicioniranja“; |
| --- | --- |

5.

ker se točka 2B201 nanaša na vse linearne osi, ima vsaka linearna os svojo uradno vrednost „natančnosti pozicioniranja“;

| 6. | če je uradna vrednost strojnega orodja, ki ga točke 2B201.a., 2B201.b. ali 2B201.c. ne zajemajo, 6 μm ali boljša (manjša) za brusilne stroje in 8 μm ali boljša (manjša) za stružne in rezkalne stroje, in sicer oboje v skladu s standardom ISO 230/2 (1988)
   (2), se morajo proizvajalci posvetovati s pristojnimi organi v državi članici, v kateri so registrirani. |
| --- | --- |

6.

če je uradna vrednost strojnega orodja, ki ga točke 2B201.a., 2B201.b. ali 2B201.c. ne zajemajo, 6 μm ali boljša (manjša) za brusilne stroje in 8 μm ali boljša (manjša) za stružne in rezkalne stroje, in sicer oboje v skladu s standardom ISO 230/2 (1988)
   (2), se morajo proizvajalci posvetovati s pristojnimi organi v državi članici, v kateri so registrirani.

| Opomba 1: | predmet nadzora v točki 2B201(b) niso stroji in orodja, posebej izdelana za izdelavo naslednjih delov:







  a. | menjalniki; |
| --- | --- | --- |

Opomba 1:

a.

menjalniki;

| b. | pogonske ali odmične gredi; |
| --- | --- |

b.

pogonske ali odmične gredi;

| c. | orodja ali rezila; |
| --- | --- |

c.

orodja ali rezila;

| d. | ekstruzijski polži. |
| --- | --- |

d.

ekstruzijski polži.

| Opomba 2: | struženje, rezkanje ali brušenje (npr. stroj za struženje z brusnimi zmogljivostmi), je treba obravnavati po določilih točk 2B201.a., b. ali c. |
| --- | --- |

Opomba 2:

1.B.2.

| 1.B.2. | Naslednji obdelovalni stroji in vse njihove kombinacije za odstranjevanje ali odrezovanje kovin, keramike ali kompozitov, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z elektronskimi napravami za sočasno „vodenje po konturi“ v dveh ali več oseh: |
| --- | --- |

1.B.2.

Naslednji obdelovalni stroji in vse njihove kombinacije za odstranjevanje ali odrezovanje kovin, keramike ali kompozitov, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z elektronskimi napravami za sočasno „vodenje po konturi“ v dveh ali več oseh:

| Opomba: | za enote za „numerično krmiljenje“, ki jih krmili z njimi povezana „programska oprema“, glej točko 1.D.3. |
| --- | --- |

Opomba:

za enote za „numerično krmiljenje“, ki jih krmili z njimi povezana „programska oprema“, glej točko 1.D.3.

2B201.

| a. | strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ‚natančnost pozicioniranja‘ z „vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi; |
| --- | --- | --- |

a.

strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

‚natančnost pozicioniranja‘ z „vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi;

| 2. | dve ali več rotirajočih osi ali |
| --- | --- |

2.

dve ali več rotirajočih osi ali

| 3. | pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“; |
| --- | --- |

3.

pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2B201.b. niso stroji za brušenje z naslednjimi značilnostmi:







  a. | pomik osi X, ki je večji od 2 m, in |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

pomik osi X, ki je večji od 2 m, in

| b. | splošno natančnost prek celotne osi X je večja (slabša) od 30 μm. |
| --- | --- |

b.

splošno natančnost prek celotne osi X je večja (slabša) od 30 μm.

1.B.2.b

| b. | obdelovalni stroji za rezkanje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | „natančnost pozicioniranja“ z vsemi možnimi kompenzacijami boljšo (manjšo) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) vzdolž katere koli linearne osi (splošno pozicioniranje); |
| --- | --- | --- |

b.

obdelovalni stroji za rezkanje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

„natančnost pozicioniranja“ z vsemi možnimi kompenzacijami boljšo (manjšo) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) vzdolž katere koli linearne osi (splošno pozicioniranje);

| 2. | dve ali več rotirajočih osi ali |
| --- | --- |

2.

dve ali več rotirajočih osi ali

| 3. | pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“; |
| --- | --- |

3.

pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.B.2.b. niso stroji za rezkanje, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | pomik osi X, ki je večji od 2 m, in |
| --- | --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.B.2.b. niso stroji za rezkanje, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

pomik osi X, ki je večji od 2 m, in

| 2. | splošno „natančnost pozicioniranja“ prek celotne osi x, slabšo (večjo) od 30 μm po ISO 230/2 (1988); |
| --- | --- |

2.

splošno „natančnost pozicioniranja“ prek celotne osi x, slabšo (večjo) od 30 μm po ISO 230/2 (1988);

2B201

| b. | strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ‚natančnost pozicioniranja‘ z „vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi; |
| --- | --- | --- |

b.

strojna orodja za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

‚natančnost pozicioniranja‘ z „vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi;

| 2. | dve ali več rotirajočih osi ali |
| --- | --- |

2.

dve ali več rotirajočih osi ali

| 3. | pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“; |
| --- | --- |

3.

pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2B201.b. niso brusilni stroji:







  a. | cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm; in |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm; in

| 2. | osi, ki so omejene na x, z in c; |
| --- | --- |

2.

osi, ki so omejene na x, z in c;

| b. | oblikovna brusilna orodja, ki nimajo z ali w osi z natančnostjo pozicioniranja manjšo (boljšo) kot 4 μm po ISO 230/2 (1988)
   (2)
  ali enakovrednih nacionalnih standardih. |
| --- | --- |

b.

oblikovna brusilna orodja, ki nimajo z ali w osi z natančnostjo pozicioniranja manjšo (boljšo) kot 4 μm po ISO 230/2 (1988)
   (2)
  ali enakovrednih nacionalnih standardih.

| c. | strojna orodja za struženje, katerih ‚natančnost pozicioniranja‘ z „vsemi možnimi kompenzacijami“, je boljša (manjša) od 6 μm v skladu s standardom ISO 230/2 (1988)
   (2)
  vzdolž katere koli linearne osi (povprečno pozicioniranje) za stroje z zmožnostjo obdelovanja premerov, večjih od 35 mm;









  Opomba: | Predmet nadzora točke 2B201.c. niso stružnice za palične materiale (Swissturn), izključno za obdelovanje s podajalno napravo za palice (bar feed thru), če je največji premer palice enak ali manjši od 42 mm in ni možnosti vgradnje natezalne podloge. Stroji imajo lahko možnost vrtanja in/ali rezkanja za obdelavo delov s premerom, manjšim od 42 mm. |
| --- | --- | --- |

c.

strojna orodja za struženje, katerih ‚natančnost pozicioniranja‘ z „vsemi možnimi kompenzacijami“, je boljša (manjša) od 6 μm v skladu s standardom ISO 230/2 (1988)
   (2)
  vzdolž katere koli linearne osi (povprečno pozicioniranje) za stroje z zmožnostjo obdelovanja premerov, večjih od 35 mm;

Opomba:

1.B.2.c

| c. | obdelovalni stroji za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | „natančnost pozicioniranja“ z vsemi možnimi kompenzacijami boljšo (manjšo) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) vzdolž katere koli linearne osi (splošno pozicioniranje); |
| --- | --- | --- |

c.

obdelovalni stroji za struženje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

„natančnost pozicioniranja“ z vsemi možnimi kompenzacijami boljšo (manjšo) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) vzdolž katere koli linearne osi (splošno pozicioniranje);

| 2. | dve ali več rotirajočih osi ali |
| --- | --- |

2.

dve ali več rotirajočih osi ali

| 3. | pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“; |
| --- | --- |

3.

pet ali več osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.B.2.c. niso naslednji brusilni stroji:






  1. | cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm; in |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.B.2.c. niso naslednji brusilni stroji:

1.

cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

a.

omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm; in

| b. | osi, ki so omejene na x, z in c; |
| --- | --- |

b.

osi, ki so omejene na x, z in c;

| 2. | koordinatni brusilniki, ki nimajo osi z ali osi w z natančnostjo pozicioniranja, manjšo (boljšo) od 4 μm. Natančnost pozicioniranja je skladna z ISO 230/2 (1988). |
| --- | --- |

2.

koordinatni brusilniki, ki nimajo osi z ali osi w z natančnostjo pozicioniranja, manjšo (boljšo) od 4 μm. Natančnost pozicioniranja je skladna z ISO 230/2 (1988).

2B204

„Izostatične stiskalnice“, razen tistih iz točke 2B004 ali 2B104, in oprema zanje:

| a. | „izostatične stiskalnice“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | sposobne so dosegati maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več in |
| --- | --- | --- |

a.

„izostatične stiskalnice“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

sposobne so dosegati maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več in

| 2. | imajo komoro z notranjim premerom nad 152 mm; |
| --- | --- |

2.

imajo komoro z notranjim premerom nad 152 mm;

| b. | orodja, kokile in oprema zanje, posebej izdelani za „izostatične stiskalnice“, določene v točki 2B204.a. |
| --- | --- |

b.

orodja, kokile in oprema zanje, posebej izdelani za „izostatične stiskalnice“, določene v točki 2B204.a.

Tehnična opomba:

V točki 2B204 se notranja širina komore nanaša na komoro, v kateri se dosegata delovna temperatura in delovni tlak in brez kakršnih koli dodatkov. Za to dimenzijo se upošteva manjši premer: bodisi notranji premer tlačne posode ali izolirane talilne posode, kar je odvisno od tega, katera izmed komor je nameščena znotraj druge.

1.B.5.

| 1.B.5. | Naslednje „izostatične stiskalnice“ in sorodna oprema:






  a. | „izostatične stiskalnice“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | zmožne so dosegati maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več in |
| --- | --- | --- | --- |

1.B.5.

Naslednje „izostatične stiskalnice“ in sorodna oprema:

a.

„izostatične stiskalnice“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

zmožne so dosegati maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več in

| 2. | imajo komoro z notranjim premerom nad 152 mm; |
| --- | --- |

2.

imajo komoro z notranjim premerom nad 152 mm;

| b. | orodja, kokile in krmila, posebej zasnovani za „izostatične stiskalnice“ iz točke 1.B.5.a. |
| --- | --- |

b.

orodja, kokile in krmila, posebej zasnovani za „izostatične stiskalnice“ iz točke 1.B.5.a.

Tehnični opombi:

| 1. | V točki 1.B.5. „izostatična stiskalnica“ pomeni napravo, ki deluje na obdelovanca ali material v zaprtih kletkah s pritiskom prek različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.), s čimer vzpostavlja enak pritisk v vseh smereh na obdelovanca ali material. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V točki 1.B.5. se notranja dimenzija komore nanaša na komoro, v kateri se dosegata delovna temperatura in delovni tlak, brez kakršnih koli pritrjeval. Za to dimenzijo se upošteva manjši premer: bodisi notranji premer tlačne posode ali izolirane talilne posode, kar je odvisno od tega, katera izmed komor je nameščena znotraj druge. |
| --- | --- |

2.

2B206

Merilni stroji, deli ali oprema za pregledovanje dimenzij, razen tistih iz točke 2B006:

1.B.3.

| 1.B.3. | Naslednji stroji, naprave ali sistemi za pregledovanje dimenzij: |
| --- | --- |

1.B.3.

Naslednji stroji, naprave ali sistemi za pregledovanje dimenzij:

2B206.

| a. | koordinatni merilni stroji (CMM) z računalniško ali numerično podporo, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | samo dve osi in največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine na kateri koli osi (enodimenzionalno), ki je določen kot katera koli kombinacija E0x,MPE, E0y,MPE, ali E0z,MPE ter enak ali manjši (boljši) od (1,25 + L/1 000 ) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki dosega stroja (tj. po dolžini osi) v skladu s standardom ISO 10360-2(2009), ali |
| --- | --- | --- |

a.

koordinatni merilni stroji (CMM) z računalniško ali numerično podporo, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

samo dve osi in največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine na kateri koli osi (enodimenzionalno), ki je določen kot katera koli kombinacija E0x,MPE, E0y,MPE, ali E0z,MPE ter enak ali manjši (boljši) od (1,25 + L/1 000 ) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki dosega stroja (tj. po dolžini osi) v skladu s standardom ISO 10360-2(2009), ali

| 2. | tri ali več osi in tridimenzionalno (volumensko) največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0,MPE), ki je enak ali manjši (boljši) od (1,7 + L/800) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki dosega stroja (tj. po dolžini osi) v skladu s standardom ISO 10360-2 (2009); |
| --- | --- |

2.

tri ali več osi in tridimenzionalno (volumensko) največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0,MPE), ki je enak ali manjši (boljši) od (1,7 + L/800) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki dosega stroja (tj. po dolžini osi) v skladu s standardom ISO 10360-2 (2009);

Tehnična opomba:

Največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0,MPE) pri najbolj natančni konfiguraciji koordinatnega merilnega stroja (CMM) v skladu s standardom ISO 10360 2(2009), ki ga navede proizvajalec (npr. najboljše od naslednjega: sonde, dolžine igle, parametrov gibanja, okolij), in z vsemi možnimi kompenzacijami se primerja s pragom 1,7 + L/800 μm.

1.B.3.a

| a. | koordinatni merilni stroji (CMM) z računalniškim ali numeričnim krmiljenjem, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | samo dve osi in največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine na kateri koli osi (enodimenzionalno), ki je določen kot katera koli kombinacija E0x MPE, E0y MPE ali E0z MPE ter enak ali manjši (boljši) od (1,25 + L/1 000 ) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki v območju delovanja stroja (tj. po dolžini osi) po standardu ISO 10360-2(2009), ali |
| --- | --- | --- |

a.

koordinatni merilni stroji (CMM) z računalniškim ali numeričnim krmiljenjem, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

samo dve osi in največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine na kateri koli osi (enodimenzionalno), ki je določen kot katera koli kombinacija E0x MPE, E0y MPE ali E0z MPE ter enak ali manjši (boljši) od (1,25 + L/1 000 ) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki v območju delovanja stroja (tj. po dolžini osi) po standardu ISO 10360-2(2009), ali

| 2. | tri ali več osi in tridimenzionalno (volumensko) največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0, MPE), ki je enak ali manjši (boljši) od (1,7 + L/800) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki v območju delovanja stroja (tj. po dolžini osi) po standardu ISO 10360-2(2009). |
| --- | --- |

2.

tri ali več osi in tridimenzionalno (volumensko) največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0, MPE), ki je enak ali manjši (boljši) od (1,7 + L/800) μm (pri čemer je L merjena dolžina v mm) na kateri koli točki v območju delovanja stroja (tj. po dolžini osi) po standardu ISO 10360-2(2009).

Tehnična opomba:

največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0, MPE) pri najbolj natančni konfiguraciji koordinatnega merilnega stroja (CMM) po standardu ISO 10360-2(2009), ki ga navede proizvajalec (npr. najboljše od naslednjega: sonde, dolžine igle, parametrov gibanja, okolja), in z vsemi možnimi kompenzacijami se primerja s pragom 1,7 + L/800 μm.

2B206.

| b. | merilni sistemi za simultano meritev polovično zaprtih površin, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „merilno negotovost“ na vsaki linearni osi, ki je enaka ali manjša (boljša) od 3,5 μm na 5 mm, in |
| --- | --- | --- |

b.

merilni sistemi za simultano meritev polovično zaprtih površin, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„merilno negotovost“ na vsaki linearni osi, ki je enaka ali manjša (boljša) od 3,5 μm na 5 mm, in

| 2. | „kotni pogrešek“ je enak ali manjši od 0,02°. |
| --- | --- |

2.

„kotni pogrešek“ je enak ali manjši od 0,02°.

| Opomba 1: | Obdelovalni stroji, ki se lahko uporabljajo kot merilni stroji, so predmet nadzora, če ustrezajo kriterijem ali presegajo tiste, določene za funkcije obdelovalnega stroja ali funkcije merilnih obdelovalnih strojev. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | Stroj, ki je naveden v točki 2B206, je predmet nadzora, če presega prag evidentiranja kjer koli znotraj merilnega območja. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Tehnična opomba:

Vsi merjeni parametri iz točke 2B206 dopuščajo pozitivni in negativni odmik.

1.B.3.d

| d. | sistemi za sočasno meritev polovično zaprtih površin, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „merilno negotovost“ na vsaki linearni osi, ki je enaka ali boljša (manjša) od 3,5 μm na 5 mm, in in |
| --- | --- | --- |

d.

sistemi za sočasno meritev polovično zaprtih površin, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„merilno negotovost“ na vsaki linearni osi, ki je enaka ali boljša (manjša) od 3,5 μm na 5 mm, in in

| 2. | „kotni pogrešek“, ki je enak ali manjši od 0,02°. |
| --- | --- |

2.

„kotni pogrešek“, ki je enak ali manjši od 0,02°.

2B207

„Roboti“, „končne enote“ in kontrolne enote, razen tistih iz točke 2B007:

| a. | „roboti“ ali „končne enote“, posebej izdelani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za ravnanje z močnimi eksplozivi (npr. upoštevanje električnih značilnosti pri delu z visoko eksplozivnimi sredstvi); |
| --- | --- |

a.

„roboti“ ali „končne enote“, posebej izdelani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za ravnanje z močnimi eksplozivi (npr. upoštevanje električnih značilnosti pri delu z visoko eksplozivnimi sredstvi);

1.A.3.a1

Naslednji ‚roboti‘, ‚končne enote‘ in kontrolne enote: a. ‚roboti‘ ali ‚končne enote‘, ki imajo eno od naslednjih značilnosti: 1. posebej so zasnovani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za ravnanje z močnimi eksplozivi (npr. upoštevanje električnih značilnosti pri delu z visoko eksplozivnimi sredstvi),

| b. | kontrolne enote, ki so posebej izdelane za katere koli „robote“ ali „končne enote“ iz točke 2B207.a. |
| --- | --- |

b.

kontrolne enote, ki so posebej izdelane za katere koli „robote“ ali „končne enote“ iz točke 2B207.a.

1.A.3.b

kontrolne enote, ki so posebej zasnovane za katere koli ‚robote‘ ali ‚končne enote‘ iz točke 1.A.3.a.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.A.3. niso ‚roboti‘, ki so posebej zasnovani za uporabo v nejedrske industrijske namene, npr. v lakirnicah avtomobilov. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.A.3. niso ‚roboti‘, ki so posebej zasnovani za uporabo v nejedrske industrijske namene, npr. v lakirnicah avtomobilov.

Tehnična opomba:

| 1. | ‚robot‘ v točki 1.A.3. pomeni manipulacijski mehanizem za stalne ali sporadične delovne operacije, ki lahko uporablja „senzorje“ in ki ima vse naslednje značilnosti: (a) je večfunkcionalen; (b) je zmožen nameščanja ali usmerjanja materiala, delov, orodij ali posebnih naprav z uporabo različnih gibov v tridimenzionalnem prostoru; (c) vsebuje tri ali več servo naprav z zaprto ali odprto zanko, ki lahko vključujejo tudi stopenjske motorje, in (d) ima „uporabniku dostopno programirljivost“ z metodo pokažem-ponovi ali prek elektronskega računalnika, ki je lahko tudi programirljivi logični krmilnik, tj. ne potrebuje mehanskih posegov. |
| --- | --- |

1.

‚robot‘ v točki 1.A.3. pomeni manipulacijski mehanizem za stalne ali sporadične delovne operacije, ki lahko uporablja „senzorje“ in ki ima vse naslednje značilnosti: (a) je večfunkcionalen; (b) je zmožen nameščanja ali usmerjanja materiala, delov, orodij ali posebnih naprav z uporabo različnih gibov v tridimenzionalnem prostoru; (c) vsebuje tri ali več servo naprav z zaprto ali odprto zanko, ki lahko vključujejo tudi stopenjske motorje, in (d) ima „uporabniku dostopno programirljivost“ z metodo pokažem-ponovi ali prek elektronskega računalnika, ki je lahko tudi programirljivi logični krmilnik, tj. ne potrebuje mehanskih posegov.

| Opomba 1: | v zgornji opredelitvi „senzorji“ pomenijo detektorje fizičnega pojava, katerega rezultat (po pretvorbi v signal, ki ga lahko krmilna enota tolmači) lahko generira „programe“ ali pa spreminja programirana navodila ali podatke numeričnega „programa“. Mednje spadajo tudi „senzorji“ z zmogljivostmi za strojni vid, infrardeče slikanje, zvočno slikanje, taktilni občutek, inercialno merjenje položaja, optično ali zvočno določevanje ali merjenje sile ali vrtilnega momenta. |
| --- | --- |

Opomba 1:

v zgornji opredelitvi „senzorji“ pomenijo detektorje fizičnega pojava, katerega rezultat (po pretvorbi v signal, ki ga lahko krmilna enota tolmači) lahko generira „programe“ ali pa spreminja programirana navodila ali podatke numeričnega „programa“. Mednje spadajo tudi „senzorji“ z zmogljivostmi za strojni vid, infrardeče slikanje, zvočno slikanje, taktilni občutek, inercialno merjenje položaja, optično ali zvočno določevanje ali merjenje sile ali vrtilnega momenta.

| Opomba 2: | v zgornji opredelitvi „uporabniku dostopna programirljivost“ pomeni lastnost, ki uporabniku omogoča vstaviti, spremeniti ali nadomestiti „programe“, razen če gre za:






  (a) | fizične spremembe vezja ali medpovezav ali |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

v zgornji opredelitvi „uporabniku dostopna programirljivost“ pomeni lastnost, ki uporabniku omogoča vstaviti, spremeniti ali nadomestiti „programe“, razen če gre za:

(a)

fizične spremembe vezja ali medpovezav ali

| (b) | namestitve funkcijskih kontrol, vključno z vnosom parametrov. |
| --- | --- |

(b)

namestitve funkcijskih kontrol, vključno z vnosom parametrov.

| Opomba 3: | zgornja opredelitev ne zajema naprav, kot so:






  (a) | manipulacijski mehanizmi, ki se krmilijo le ročno/s teleoperaterjem; |
| --- | --- | --- |

Opomba 3:

zgornja opredelitev ne zajema naprav, kot so:

(a)

manipulacijski mehanizmi, ki se krmilijo le ročno/s teleoperaterjem;

| (b) | manipulacijski mehanizmi s stalnim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. „Program“ je mehansko omejen z vnaprej določenimi zaporami, kot so na primer zatiči ali naperki. Sosledje gibov in izbor poti ali kotov nista spremenljiva ali zamenljiva z mehanskimi, elektronskimi ali električnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(b)

manipulacijski mehanizmi s stalnim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. „Program“ je mehansko omejen z vnaprej določenimi zaporami, kot so na primer zatiči ali naperki. Sosledje gibov in izbor poti ali kotov nista spremenljiva ali zamenljiva z mehanskimi, elektronskimi ali električnimi sredstvi;

| (c) | manipulacijski mehanizmi z mehansko krmiljenim spremenljivim zaporedjem gibov, ki so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. „Program“ je mehansko omejen z določenimi, vendar nastavljivimi zaporami, kakor so na primer zatiči ali naperki. Sosledje gibov in izbor poti ali kotov sta spremenljiva v okviru fiksiranega „programskega“ vzorca. Spremembe ali modifikacije „programskega“ vzorca (npr. menjave zatičev ali izmenjave naperkov) na eni ali več oseh gibanja se izvajajo le z mehanskimi operacijami; |
| --- | --- |

(c)

manipulacijski mehanizmi z mehansko krmiljenim spremenljivim zaporedjem gibov, ki so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. „Program“ je mehansko omejen z določenimi, vendar nastavljivimi zaporami, kakor so na primer zatiči ali naperki. Sosledje gibov in izbor poti ali kotov sta spremenljiva v okviru fiksiranega „programskega“ vzorca. Spremembe ali modifikacije „programskega“ vzorca (npr. menjave zatičev ali izmenjave naperkov) na eni ali več oseh gibanja se izvajajo le z mehanskimi operacijami;

| (d) | manipulacijski mehanizmi s spremenljivim zaporedjem brez servokrmiljenja, ki so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko fiksiranimi programiranimi gibi. „Program“ je spremenljiv, vendar si koraki sledijo le po binarnem signalu iz mehansko fiksiranih električnih binarnih naprav ali nastavljivih zapor; |
| --- | --- |

(d)

manipulacijski mehanizmi s spremenljivim zaporedjem brez servokrmiljenja, ki so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko fiksiranimi programiranimi gibi. „Program“ je spremenljiv, vendar si koraki sledijo le po binarnem signalu iz mehansko fiksiranih električnih binarnih naprav ali nastavljivih zapor;

| (e) | skladalni žerjavi, opredeljeni kot kartezijski koordinatni manipulacijski sistemi, proizvedeni kot integralni del navpičnega sklopa skladiščnih košar in zasnovani tako, da omogočajo dostop do vsebine teh košar za odlaganje ali odnašanje te vsebine. 2. ‚Končne enote‘‚Končne enote‘ iz točke 1.A.3. so prijemala, ‚aktivne orodne enote‘ in vsa druga orodja, pritrjena na osnovno ploščo na koncu roke ‚robotskega‘ manipulatorja. |
| --- | --- |

(e)

skladalni žerjavi, opredeljeni kot kartezijski koordinatni manipulacijski sistemi, proizvedeni kot integralni del navpičnega sklopa skladiščnih košar in zasnovani tako, da omogočajo dostop do vsebine teh košar za odlaganje ali odnašanje te vsebine. 2. ‚Končne enote‘‚Končne enote‘ iz točke 1.A.3. so prijemala, ‚aktivne orodne enote‘ in vsa druga orodja, pritrjena na osnovno ploščo na koncu roke ‚robotskega‘ manipulatorja.

| Opomba: | ‚aktivna orodna enota‘ v zgornji opredelitvi je naprava za prenos gibalne sile, procesne energije ali smeri na obdelovanca. |
| --- | --- |

Opomba:

‚aktivna orodna enota‘ v zgornji opredelitvi je naprava za prenos gibalne sile, procesne energije ali smeri na obdelovanca.

2B209

Stroji za oblikovalno valjanje, stroji z vreteni z možnostjo potisnega oblikovanja, ki nudijo tudi funkcije oblikovalnega valjanja, razen tistih iz točke 2B009 ali 2B109, in vretena:

| a. | stroji imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | tri valje ali več (aktivni ali vodilni) in |
| --- | --- | --- |

a.

stroji imajo obe naslednji značilnosti:

1.

tri valje ali več (aktivni ali vodilni) in

| 2. | po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah se lahko opremijo z „numeričnim krmiljenjem“ ali računalniškimi kontrolnimi enotami; |
| --- | --- |

2.

po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah se lahko opremijo z „numeričnim krmiljenjem“ ali računalniškimi kontrolnimi enotami;

| b. | rotacijski oblikovni trni, namenjeni izdelavi cilindričnih rotorjev z notranjim premerom od 75 mm do 400 mm. |
| --- | --- |

b.

rotacijski oblikovni trni, namenjeni izdelavi cilindričnih rotorjev z notranjim premerom od 75 mm do 400 mm.

| Opomba: | Točka 2B209.a. vključuje stroje z enojnim valjem za preoblikovanje kovine ter dvema pomožnima valjema za podporo, ki ne sodelujeta neposredno pri procesu preoblikovanja. |
| --- | --- |

Opomba:

1.B.1.

Naslednji stroji za oblikovalno valjanje, stroji z vreteni z zmožnostjo potisnega oblikovanja in vretena:

| 1. | stroji, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  a. | tri valje ali več (aktivni ali vodilni) in |
| --- | --- | --- |

1.

stroji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

a.

tri valje ali več (aktivni ali vodilni) in

| b. | po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah se lahko opremijo z „numeričnim krmiljenjem“ ali računalniškimi kontrolnimi enotami; |
| --- | --- |

b.

po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah se lahko opremijo z „numeričnim krmiljenjem“ ali računalniškimi kontrolnimi enotami;

| 2. | rotacijski oblikovna vretena za cilindrične rotorje z notranjim premerom od 75 do 400 mm. |
| --- | --- |

2.

rotacijski oblikovna vretena za cilindrične rotorje z notranjim premerom od 75 do 400 mm.

| Opomba: | pod točko 1.B.1.a. spadajo tudi stroji z enojnim valjem za preoblikovanje kovine ter dvema pomožnima valjema za podporo vretena, ki pa ne sodelujeta neposredno pri procesu preoblikovanja. |
| --- | --- |

Opomba:

pod točko 1.B.1.a. spadajo tudi stroji z enojnim valjem za preoblikovanje kovine ter dvema pomožnima valjema za podporo vretena, ki pa ne sodelujeta neposredno pri procesu preoblikovanja.

2B219

Centrifugalni večosni balansirni stroji, nepremični ali prenosni, horizontalni ali vertikalni:

| a. | centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje gibkih rotorjev dolžine 600 mm ali več, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | amplituda ekscentričnosti ali premer rotarirajočega dela več kot 75 mm; |
| --- | --- | --- |

a.

centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje gibkih rotorjev dolžine 600 mm ali več, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

amplituda ekscentričnosti ali premer rotarirajočega dela več kot 75 mm;

| 2. | masno območje od 0,9 do 23 kg; in |
| --- | --- |

2.

masno območje od 0,9 do 23 kg; in

| 3. | zmožnost uravnoteženja pri vrtilni hitrosti več kot 5 000 vrt/min; |
| --- | --- |

3.

zmožnost uravnoteženja pri vrtilni hitrosti več kot 5 000 vrt/min;

| b. | centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje votlih cilindričnih rotorskih komponent in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | premer nihala več kot 75 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje votlih cilindričnih rotorskih komponent in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

premer nihala več kot 75 mm;

| 2. | masno območje od 0,9 do 23 kg; |
| --- | --- |

2.

masno območje od 0,9 do 23 kg;

| 3. | zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas do rezidualne neuravnoteženosti 0,01 kg × mm/kg na posamezno os ali manj in |
| --- | --- |

3.

zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas do rezidualne neuravnoteženosti 0,01 kg × mm/kg na posamezno os ali manj in

| 4. | prenos moči prek klinastega jermena. |
| --- | --- |

4.

prenos moči prek klinastega jermena.

3.B.3.

Centrifugalni večosni balansirni stroji, nepremični ali prenosni, horizontalni ali vertikalni:

| a. | centrifugalni balansirni stroji, ki so zasnovani za uravnoteženje gibkih rotorjev dolžine 600 mm ali več in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | amplituda ekscentričnosti ali premer rotarirajočega dela več kot 75 mm; |
| --- | --- | --- |

a.

centrifugalni balansirni stroji, ki so zasnovani za uravnoteženje gibkih rotorjev dolžine 600 mm ali več in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

amplituda ekscentričnosti ali premer rotarirajočega dela več kot 75 mm;

| 2. | masno območje od 0,9 do 23 kg; in |
| --- | --- |

2.

masno območje od 0,9 do 23 kg; in

| 3. | zmožnost uravnoteženja pri vrtilni hitrosti več kot 5 000  vrt/min; |
| --- | --- |

3.

zmožnost uravnoteženja pri vrtilni hitrosti več kot 5 000  vrt/min;

| b. | centrifugalni balansirni stroji, ki so zasnovani za uravnoteženje votlih cilindričnih rotorskih komponent in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | premer nihala več kot 75 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

centrifugalni balansirni stroji, ki so zasnovani za uravnoteženje votlih cilindričnih rotorskih komponent in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

premer nihala več kot 75 mm;

| 2. | masno območje od 0,9 do 23 kg; |
| --- | --- |

2.

masno območje od 0,9 do 23 kg;

| 3. | zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas do rezidualne neuravnoteženosti 0,010 kg × mm/kg na posamezno os ali manj in |
| --- | --- |

3.

zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas do rezidualne neuravnoteženosti 0,010 kg × mm/kg na posamezno os ali manj in

| 4. | prenos moči prek klinastega jermena. |
| --- | --- |

4.

prenos moči prek klinastega jermena.

2B225

Daljinske enote, ki omogočajo delovanje na daljavo pri radiokemičnem ločevanju ali v vročih celicah in imajo eno od naslednjih značilnosti:

| a. | sposobnost penetriranja 0,6 m ali več globoko v steno vroče celice (delovanje skozi steno) ali |
| --- | --- |

a.

sposobnost penetriranja 0,6 m ali več globoko v steno vroče celice (delovanje skozi steno) ali

| b. | sposobnost premostitve preko meje vroče celice debeline 0,6 m ali več (delovanje čez steno). |
| --- | --- |

b.

sposobnost premostitve preko meje vroče celice debeline 0,6 m ali več (delovanje čez steno).

Tehnična opomba:

daljinske manipulatorske enote omogočajo prenos človekovih dejanj z daljinsko upravljano roko in stalno povezavo. Lahko so tipa ‚strežnik-odjemalec‘ ali pa delujejo z uporabo krmilne palice ali računalniške miške.

1.A.4.

Daljinske manipulatorske enote, ki omogočajo delovanje na daljavo pri radiokemičnem ločevanju ali v vročih celicah in imajo eno od naslednjih značilnosti:

| a. | sposobnost penetriranja 0,6 m ali več globoko v steno vroče celice (delovanje skozi steno) ali |
| --- | --- |

a.

sposobnost penetriranja 0,6 m ali več globoko v steno vroče celice (delovanje skozi steno) ali

| b. | sposobnost premostitve preko stene vroče celice debeline 0,6 m ali več (delovanje čez steno). |
| --- | --- |

b.

sposobnost premostitve preko stene vroče celice debeline 0,6 m ali več (delovanje čez steno).

Tehnična opomba:

daljinske manipulatorske enote omogočajo prenos človekovih dejanj na daljinsko upravljano roko in končno povezavo. Lahko so tipa strežnik-odjemalec ali pa delujejo z uporabo krmilne palice ali računalniške tipkovnice.

2B226

Indukcijske peči s kontrolirano atmosfero (z vakuumom ali inertnim plinom kot zaščito) in njihovo napajanje:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 3B. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | peči, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | sposobnost delovanja nad temperaturo 1 123 K (850 °C); |
| --- | --- | --- |

a.

peči, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

sposobnost delovanja nad temperaturo 1 123 K (850 °C);

| 2. | vsebujejo indukcijske tuljave s premerom 600 mm ali manj in |
| --- | --- |

2.

vsebujejo indukcijske tuljave s premerom 600 mm ali manj in

| 3. | izdelane so za napajanje z vhodno močjo vsaj 5 kW; |
| --- | --- |

3.

izdelane so za napajanje z vhodno močjo vsaj 5 kW;

| b. | napajalne enote s predpisano izhodno močjo 5 kW ali več, posebej izdelane za peči, določene v točki 2B226.a. |
| --- | --- |

b.

napajalne enote s predpisano izhodno močjo 5 kW ali več, posebej izdelane za peči, določene v točki 2B226.a.

| Opomba: | predmet nadzora v točk 2B226.a. niso peči, ki so izdelane za obdelavo polprevodniških elementov. |
| --- | --- |

Opomba:

1.B.4.

Indukcijske peči s kontrolirano atmosfero (z vakuumom ali inertnim plinom) in njihovo napajanje:

| a. | peči, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | zmožne so delovanja pri temperaturah, višjih od 1 123 K (850 °C); |
| --- | --- | --- |

a.

peči, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

zmožne so delovanja pri temperaturah, višjih od 1 123 K (850 °C);

| 2. | vsebujejo indukcijske tuljave s premerom 600 mm ali manj in |
| --- | --- |

2.

vsebujejo indukcijske tuljave s premerom 600 mm ali manj in

| 3. | namenjene so za napajanje z vhodno močjo 5 kW ali več; |
| --- | --- |

3.

namenjene so za napajanje z vhodno močjo 5 kW ali več;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.B.4.a. niso peči, ki so namenjene za obdelavo polprevodniških elementov. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.B.4.a. niso peči, ki so namenjene za obdelavo polprevodniških elementov.

| b. | napajalne enote s predpisano izhodno močjo 5 kW ali več, posebej zasnovane za peči iz točke 1.B.4.a. |
| --- | --- |

b.

napajalne enote s predpisano izhodno močjo 5 kW ali več, posebej zasnovane za peči iz točke 1.B.4.a.

2B227

Vakuumske ali druge metalurške talilne peči in peči za ulivanje s kontrolirano atmosfero in oprema, povezana z njimi:

| a. | obločne talilne in livarske peči, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | prostornino od 1 000  cm3 do 20 000  cm3
  in |
| --- | --- | --- |

a.

obločne talilne in livarske peči, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

prostornino od 1 000  cm3 do 20 000  cm3
  in

| 2. | sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 973  K (1 700 °C); |
| --- | --- |

2.

sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 973  K (1 700 °C);

| b. | peči za taljenje z uporabo elektronskega žarka in plazemske atomizacije, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | moč 50 kW ali več in |
| --- | --- | --- |

b.

peči za taljenje z uporabo elektronskega žarka in plazemske atomizacije, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

moč 50 kW ali več in

| 2. | sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 473  K (1 200 °C); |
| --- | --- |

2.

sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 473  K (1 200 °C);

| c. | sistemi za računalniški nadzor in spremljanje, ki so posebej prilagojeni za peči, določene v točki 2B227.a. ali b. |
| --- | --- |

c.

sistemi za računalniški nadzor in spremljanje, ki so posebej prilagojeni za peči, določene v točki 2B227.a. ali b.

1.B.7.

Naslednje vakuumske ali druge metalurške talilne peči in peči za ulivanje s kontrolirano atmosfero ter sorodna oprema:

| a. | obločne talilne in livarske peči, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | taljive elektrode z zmogljivostjo od 1 000 cm3 do 20 000 cm3 in |
| --- | --- | --- |

a.

obločne talilne in livarske peči, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

taljive elektrode z zmogljivostjo od 1 000 cm3 do 20 000 cm3 in

| 2. | zmožnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 973 K (1 700 °C); |
| --- | --- |

2.

zmožnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 973 K (1 700 °C);

| b. | peči za taljenje z uporabo elektronskega žarka in plazemske atomizacije, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | moč 50 kW ali več in |
| --- | --- | --- |

b.

peči za taljenje z uporabo elektronskega žarka in plazemske atomizacije, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

moč 50 kW ali več in

| 2. | zmožnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 473  K (1 200  °C); |
| --- | --- |

2.

zmožnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 473  K (1 200  °C);

| c. | sistemi za računalniški nadzor in spremljanje, ki so posebej prilagojeni za peči iz točke 1.B.7.a. ali 1.B.7.b. |
| --- | --- |

c.

sistemi za računalniški nadzor in spremljanje, ki so posebej prilagojeni za peči iz točke 1.B.7.a. ali 1.B.7.b.

2B228

Oprema za izdelavo in sestavljanje rotorjev, za ravnanje rotorjev, ekspanzijskih oblikovnih kolutov ter gravur:

| a. | oprema za sestavljanje cilindričnih delov plinskih centrifug, filtrirnih delov in končnih kap;








  Opomba: | točka 2B228.a. vključuje stroje za precizne oblikovne kolute, spone ter orodje za tesno tolerančno vpenjanje. |
| --- | --- | --- |

a.

oprema za sestavljanje cilindričnih delov plinskih centrifug, filtrirnih delov in končnih kap;

Opomba:

| b. | oprema za pričvrstitev in poravnavo delov za plinske valjaste centrifuge s skupno osjo.


  Tehnična opomba:



  V točki 2B228.b. je takšna oprema navadno sestavljena iz precizijskih merilnih sond, ki so povezane z računalnikom, ki zaporedno beleži premike, na primer pnevmatskega bata, ki služi za poravnavo delov rotorja. |
| --- | --- |

b.

oprema za pričvrstitev in poravnavo delov za plinske valjaste centrifuge s skupno osjo.

Tehnična opomba:

V točki 2B228.b. je takšna oprema navadno sestavljena iz precizijskih merilnih sond, ki so povezane z računalnikom, ki zaporedno beleži premike, na primer pnevmatskega bata, ki služi za poravnavo delov rotorja.

| c. | ekspanzijski oblikovni koluti in orodja za izdelavo preprostih enojnih konvolutnih spojk.


  Tehnična opomba:



  V točki 2B228.c. imajo spojke vse naslednje značilnosti:








  1. | notranji premer od 75 mm do 400 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

ekspanzijski oblikovni koluti in orodja za izdelavo preprostih enojnih konvolutnih spojk.

Tehnična opomba:

V točki 2B228.c. imajo spojke vse naslednje značilnosti:

1.

notranji premer od 75 mm do 400 mm;

| 2. | dolžino enako ali večjo 12,7 mm; |
| --- | --- |

2.

dolžino enako ali večjo 12,7 mm;

| 3. | razlika amplitud oblik je večja od 2 mm in |
| --- | --- |

3.

razlika amplitud oblik je večja od 2 mm in

| 4. | izdelane so iz visokotrdnih aluminijevih zlitin, martenzitnega jekla ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ z visoko trdnostjo. |
| --- | --- |

4.

izdelane so iz visokotrdnih aluminijevih zlitin, martenzitnega jekla ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ z visoko trdnostjo.

3.B.2.

Oprema za izdelavo ali sestavljanje rotorjev, za ravnanje rotorjev, ekspanzijskih oblikovnih kolutov ter gravur:

| a. | oprema za sestavljanje cilindričnih delov plinskih centrifug, filtrirnih delov in končnih kap;






  Opomba: | Točka 3.B.2.a. vključuje stroje za precizne oblikovne kolute, spone ter orodje za tesno tolerančno vpenjanje. |
| --- | --- | --- |

a.

oprema za sestavljanje cilindričnih delov plinskih centrifug, filtrirnih delov in končnih kap;

Opomba:

Točka 3.B.2.a. vključuje stroje za precizne oblikovne kolute, spone ter orodje za tesno tolerančno vpenjanje.

| b. | oprema za ravnanje rotorjev za poravnavo delov za plinske valjaste centrifuge s skupno osjo;
  Tehnična opomba:
  v točki 3.B.2.b. je takšna oprema navadno sestavljena iz precizijskih merilnih sond, ki so povezane z računalnikom, ki zaporedno beleži premike, na primer pnevmatskega bata, ki služi za poravnavo delov rotorja. |
| --- | --- |

b.

oprema za ravnanje rotorjev za poravnavo delov za plinske valjaste centrifuge s skupno osjo;

Tehnična opomba:

v točki 3.B.2.b. je takšna oprema navadno sestavljena iz precizijskih merilnih sond, ki so povezane z računalnikom, ki zaporedno beleži premike, na primer pnevmatskega bata, ki služi za poravnavo delov rotorja.

| c. | ekspanzijski oblikovni koluti in orodja za izdelavo preprostih enojnih konvolutnih spojk.
  Tehnična opomba:
  spojke v točki 3.B.2.c. imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | notranji premer od 75 do 400 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

ekspanzijski oblikovni koluti in orodja za izdelavo preprostih enojnih konvolutnih spojk.

Tehnična opomba:

spojke v točki 3.B.2.c. imajo vse naslednje značilnosti:

1.

notranji premer od 75 do 400 mm;

| 2. | dolžino 12,7 mm ali več; |
| --- | --- |

2.

dolžino 12,7 mm ali več;

| 3. | razliko amplitud oblik več kot 2 mm in |
| --- | --- |

3.

razliko amplitud oblik več kot 2 mm in

| 4. | izdelane so iz visokotrdnih aluminijevih zlitin, martenzitnega jekla ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ z visoko trdnostjo. |
| --- | --- |

4.

izdelane so iz visokotrdnih aluminijevih zlitin, martenzitnega jekla ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ z visoko trdnostjo.

2B230

Vse vrste „tlačnih pretvornikov“, ki omogočajo merjenje absolutnih tlakov in imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | elementi tlačnih senzorjev so izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov; |
| --- | --- |

a.

elementi tlačnih senzorjev so izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov;

| b. | sifoni, če obstajajo, ki so ključni za tesnjenje elementov tlačnih senzorjev in so v neposrednem stiku s procesnim medijem, izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov in |
| --- | --- |

b.

sifoni, če obstajajo, ki so ključni za tesnjenje elementov tlačnih senzorjev in so v neposrednem stiku s procesnim medijem, izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov in

| c. | imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | merilno območje, ki je manjše od 13 kPa, in „natančnost“, ki je večja od ±1 % na celotnem merilnem območju, ali |
| --- | --- | --- |

c.

imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

merilno območje, ki je manjše od 13 kPa, in „natančnost“, ki je večja od ±1 % na celotnem merilnem območju, ali

| 2. | merilno območje, ki je enako 13 kPa ali več, in „natančnost“, ki je boljša od ±130 Pa, merjena pri 13 kPa. |
| --- | --- |

2.

merilno območje, ki je enako 13 kPa ali več, in „natančnost“, ki je boljša od ±130 Pa, merjena pri 13 kPa.

Tehnični opombi:

| 1. | v točki 2B230 ‚tlačni pretvornik‘ pomeni napravo, ki izmerjeni tlak pretvori v signal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | za namene točke 2B230 ‚natančnost‘ vključuje nelinearnost, histerezo in sposobnost ponovljivosti pri temperaturi okolja. |
| --- | --- |

2.

3.A.7.

Vse vrste tlačnih pretvornikov, ki omogočajo merjenje absolutnih tlakov in imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | elementi tlačnih senzorjev so izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov; |
| --- | --- |

a.

elementi tlačnih senzorjev so izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov;

| b. | tesnila, če obstajajo, ki so ključna za tesnjenje elementov tlačnih senzorjev in so v neposrednem stiku s procesnim medijem, so izdelana iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščitena, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov in |
| --- | --- |

b.

tesnila, če obstajajo, ki so ključna za tesnjenje elementov tlačnih senzorjev in so v neposrednem stiku s procesnim medijem, so izdelana iz aluminija, aluminijevih zlitin, aluminijevega oksida (aluminija ali safirja), niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščitena, ali iz popolnoma fluoriranih ogljikovodikovih polimerov in

| c. | imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | merilno območje manjše od 13 kPa in „natančnost“ boljšo od ± 1 % v celotnem merilnem območju, ali |
| --- | --- | --- |

c.

imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

merilno območje manjše od 13 kPa in „natančnost“ boljšo od ± 1 % v celotnem merilnem območju, ali

| 2. | merilno območje 13 kPa ali več in „natančnost“ boljšo od ±130 Pa, merjeno pri 13 kPa. Tehnični |
| --- | --- |

2.

merilno območje 13 kPa ali več in „natančnost“ boljšo od ±130 Pa, merjeno pri 13 kPa. Tehnični

opombi:

| 1. | tlačni pretvorniki v točki 3.A.7. so naprave, ki izmerjeni tlak pretovorijo v signal; |
| --- | --- |

1.

tlačni pretvorniki v točki 3.A.7. so naprave, ki izmerjeni tlak pretovorijo v signal;

| 2. | v točki 3.A.7. „natančnost“ vključuje nelinearnost, histerezo in sposobnost ponovljivosti pri temperaturi okolja. |
| --- | --- |

2.

v točki 3.A.7. „natančnost“ vključuje nelinearnost, histerezo in sposobnost ponovljivosti pri temperaturi okolja.

2B231

Vakuumske črpalke, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | premer vstopne odprtine je enak ali večji od 380 mm; |
| --- | --- |

a.

premer vstopne odprtine je enak ali večji od 380 mm;

| b. | pretok je enak ali večji od 15 m3/s in |
| --- | --- |

b.

pretok je enak ali večji od 15 m3/s in

| c. | sposobnost ustvarjanja absolutnega vakuuma, boljšega od 13 mPa. |
| --- | --- |

c.

sposobnost ustvarjanja absolutnega vakuuma, boljšega od 13 mPa.

Tehnični opombi:

| 1. | sesalna zmogljivost se določa na merilni točki z dušikom ali zrakom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | absolutni vakuum se določa pri zaprti sesalni strani črpalke. |
| --- | --- |

2.

3.A.8.

Vakuumske črpalke, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | premer vstopne odprtine 380 mm ali več; |
| --- | --- |

a.

premer vstopne odprtine 380 mm ali več;

| b. | pretok 15 m3/s ali več in |
| --- | --- |

b.

pretok 15 m3/s ali več in

| c. | sposobnost ustvarjanja absolutnega vakuuma, boljšega od 13,3 mPa. |
| --- | --- |

c.

sposobnost ustvarjanja absolutnega vakuuma, boljšega od 13,3 mPa.

Tehnični opombi:

| 1. | sesalna zmogljivost se določa na merilni točki z dušikom ali zrakom; |
| --- | --- |

1.

sesalna zmogljivost se določa na merilni točki z dušikom ali zrakom;

| 2. | absolutni vakuum se določa pri zaprti sesalni strani črpalke. |
| --- | --- |

2.

absolutni vakuum se določa pri zaprti sesalni strani črpalke.

2B232

Visoko hitrostni strelni sistemi (pogonski, plinski, tuljavni, elektromagnetni, elektrotermični in drugi napredni sistemi) z zmožnostjo pospeševanja izstrelka do hitrosti 1,5 km/s ali več.

| Opomba: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- |

Opomba:

5.B.2.

Visoko hitrostni strelni sistemi (pogonski, plinski, tuljavni, elektromagnetni, elektrotermični in drugi napredni sistemi) z zmožnostjo pospeševanja izstrelka do hitrosti 1,5 km/s ali več.

| Opomba: | predmet nadzora te točke niso puške, posebej zasnovane za visoko hitrostne orožne sisteme. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora te točke niso puške, posebej zasnovane za visoko hitrostne orožne sisteme.

2B233

Vijačni kompresorji in vijačne vakuumske črpalke, ki imajo meh kot tesnilo in vse naslednje značilnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 2B350(i). |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | zmožnost zagotavljanja vstopnega volumenskega pretoka 50 m3/h ali več; |
| --- | --- |

a.

zmožnost zagotavljanja vstopnega volumenskega pretoka 50 m3/h ali več;

| b. | zmožnost zagotavljanja razmerja tlaka 2:1 ali več in |
| --- | --- |

b.

zmožnost zagotavljanja razmerja tlaka 2:1 ali več in

| c. | vse površine, ki pridejo v stik s procesnim plinom, so iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | aluminija ali aluminijeve zlitine; |
| --- | --- | --- |

c.

vse površine, ki pridejo v stik s procesnim plinom, so iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

aluminija ali aluminijeve zlitine;

| 2. | aluminijevega oksida; |
| --- | --- |

2.

aluminijevega oksida;

| 3. | nerjavnega jekla; |
| --- | --- |

3.

nerjavnega jekla;

| 4. | niklja ali zlitine niklja; |
| --- | --- |

4.

niklja ali zlitine niklja;

| 5. | fosforjevega brona ali |
| --- | --- |

5.

fosforjevega brona ali

| 6. | fluoropolimerov. |
| --- | --- |

6.

fluoropolimerov.

3.A.9.

Vijačni kompresorji in vijačne vakuumske črpalke, ki imajo meh kot tesnilo in vse naslednje značilnosti:

| a. | zmožnost zagotavljanja vstopnega volumenskega pretoka 50 m3/h ali več; |
| --- | --- |

a.

zmožnost zagotavljanja vstopnega volumenskega pretoka 50 m3/h ali več;

| b. | zmožnost zagotavljanja razmerja tlaka 2:1 ali več in |
| --- | --- |

b.

zmožnost zagotavljanja razmerja tlaka 2:1 ali več in

| c. | vse površine, ki pridejo v stik s procesnim plinom, so iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | aluminija ali aluminijevih zlitin; |
| --- | --- | --- |

c.

vse površine, ki pridejo v stik s procesnim plinom, so iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

aluminija ali aluminijevih zlitin;

| 2. | aluminijevega oksida; |
| --- | --- |

2.

aluminijevega oksida;

| 3. | nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

3.

nerjavnega jekla.

| 4. | niklja ali nikljevih zlitin; |
| --- | --- |

4.

niklja ali nikljevih zlitin;

| 5. | fosforjevega brona ali |
| --- | --- |

5.

fosforjevega brona ali

| 6. | fluoropolimerov. |
| --- | --- |

6.

fluoropolimerov.

Tehnične opombe:

| 1. | v vijačnem kompresorju ali vakuumski črpalki so plinski žepi v obliki polkroga ujeti med enim ali več parov prepletenih spiralnih lopatic ali vijakov, od katerih je eden gibljiv, drugi pa stacionaren. Gibljivi vijak kroži okoli stacionarnega vijaka, vendar se ne vrti. Ko gibljivi vijak kroži okoli stacionarnega vijaka, plinske žepe potiska proti izhodni odprtini stroja, ti pa se pri tem zmanjšujejo (stiskajo); |
| --- | --- |

1.

v vijačnem kompresorju ali vakuumski črpalki so plinski žepi v obliki polkroga ujeti med enim ali več parov prepletenih spiralnih lopatic ali vijakov, od katerih je eden gibljiv, drugi pa stacionaren. Gibljivi vijak kroži okoli stacionarnega vijaka, vendar se ne vrti. Ko gibljivi vijak kroži okoli stacionarnega vijaka, plinske žepe potiska proti izhodni odprtini stroja, ti pa se pri tem zmanjšujejo (stiskajo);

| 2. | v vijačnem kompresorju ali vakuumski črpalki, ki ima meh kot tesnilo, je procesni plin s kovinskim mehom v celoti izoliran od podmazanih delov črpalke in od zunanje atmosfere. En del meha je pritrjen na gibljivi vijak, drugi del pa na stacionarno ohišje črpalke; |
| --- | --- |

2.

v vijačnem kompresorju ali vakuumski črpalki, ki ima meh kot tesnilo, je procesni plin s kovinskim mehom v celoti izoliran od podmazanih delov črpalke in od zunanje atmosfere. En del meha je pritrjen na gibljivi vijak, drugi del pa na stacionarno ohišje črpalke;

| 3. | fluoropolimeri vključujejo med drugim naslednje materiale: a. politetrafluoretilen (PTFE), b. fluorirani etilen propilen (FEP), c. perfluoroalkoksi (PFA), d. perfluoroalkoksi (PFA) in e. kopolimer vinilidenfluorid-heksafluoropropilen. |
| --- | --- |

3.

fluoropolimeri vključujejo med drugim naslednje materiale: a. politetrafluoretilen (PTFE), b. fluorirani etilen propilen (FEP), c. perfluoroalkoksi (PFA), d. perfluoroalkoksi (PFA) in e. kopolimer vinilidenfluorid-heksafluoropropilen.

2D   Programska oprema

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 2D001 | „Programska oprema“, razen tiste iz točke 2D002:






  a. | „programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme iz točke 2A001 ali 2B001; |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

2D001

„Programska oprema“, razen tiste iz točke 2D002:

a.

„programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme iz točke 2A001 ali 2B001;

| b. | „programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 2A001.c., 2B001 ali od 2B003 do 2B009. |
| --- | --- |

b.

„programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 2A001.c., 2B001 ali od 2B003 do 2B009.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2D001 ni „programska oprema“ za programiranje delov, ki ustvarja kode „numeričnega krmiljenja“ za strojno izdelavo različnih delov. |
| --- | --- |

Opomba:

1.D.2.

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 1.A.3. 1.B.1., 1.B.3., 1.B.5., 1.B.6.a., 1.B.6.b., 1.B.6.d. ali 1.B.7.

| Opomba: | „programska oprema“, ki je posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 1.B.3.d., vključuje tudi „programsko opremo“ za sočasne meritve debeline stene in konture. |
| --- | --- |

Opomba:

„programska oprema“, ki je posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 1.B.3.d., vključuje tudi „programsko opremo“ za sočasne meritve debeline stene in konture.

2D002

„Programska oprema“ za elektronske naprave, tudi če je v elektronski napravi ali sistemu, da bi tem napravam ali sistemom omogočala funkcijo „numeričnega krmiljenja“ enot, z zmožnostjo sočasne koordinacije več kot štirih osi zaradi „vodenja po konturi“.

| Opomba 1: | predmet nadzora v točki 2D002 ni „programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje blaga, ki ni predmet nadzora v skupini 2. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 2D002 ni „programska oprema“ za blago iz točke 2B002. Za „programsko opremo“ za blago iz točke 2B002 glej točki 2D001 in 2D003. |
| --- | --- |

Opomba 2:

| Opomba 3: | predmet nadzora v točki 2D002 ni „programska oprema“, ki se izvozi z blagom, ki ni predmet nadzora v skupini 2, in ki je nujno potrebna za njegovo delovanje. |
| --- | --- |

Opomba 3:

1.D.3.

„Programska oprema“ za vse kombinacije elektronskih naprav ali sistem, ki takšni napravi oziroma napravam omogoča, da deluje kot enota za „numerično krmiljenje“ za obdelovalne stroje, in je zmožen nadziranja petih ali več interpolirajočih osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za „vodenje po konturi“.

Opombi:

| 1. | „Programska oprema“ se nadzira ne glede na to, ali se izvozi ločeno ali je v enoti za „numerično krmiljenje“ ali v kateri koli elektronski napravi ali sistemu. |
| --- | --- |

1.

„Programska oprema“ se nadzira ne glede na to, ali se izvozi ločeno ali je v enoti za „numerično krmiljenje“ ali v kateri koli elektronski napravi ali sistemu.

| 2. | Predmet nadzora v točki 1.D.3. ni „programska oprema“, ki jo proizvajalci enote za krmiljenje ali obdelovalnega stroja posebej zasnujejo ali priredijo za upravljanje obdelovalnega stroja, ki ni določen v točki 1.B.2. |
| --- | --- |

2.

Predmet nadzora v točki 1.D.3. ni „programska oprema“, ki jo proizvajalci enote za krmiljenje ali obdelovalnega stroja posebej zasnujejo ali priredijo za upravljanje obdelovalnega stroja, ki ni določen v točki 1.B.2.

2D101

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 2B104, 2B105, 2B109, 2B116, 2B117 ali od 2B119 do 2B122.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9D004. |
| --- | --- |

Opomba:

1.D.1.

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 1.A.3. 1.B.1., 1.B.3., 1.B.5., 1.B.6.a., 1.B.6.b., 1.B.6.d. ali 1.B.7.

| Opomba: | „programska oprema“, ki je posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 1.B.3.d., vključuje tudi „programsko opremo“ za sočasne meritve debeline stene in konture. |
| --- | --- |

Opomba:

„programska oprema“, ki je posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 1.B.3.d., vključuje tudi „programsko opremo“ za sočasne meritve debeline stene in konture.

2D201

„Programska oprema“, ki je posebej napisana za „uporabo“ opreme iz točke 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B219 ali 2B227.

1.D.1.

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 1.A.3. 1.B.1., 1.B.3., 1.B.5., 1.B.6.a., 1.B.6.b., 1.B.6.d. ali 1.B.7.

| Opomba: | „programska oprema“, ki je posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 1.B.3.d., vključuje tudi „programsko opremo“ za sočasne meritve debeline stene in konture. |
| --- | --- |

Opomba:

„programska oprema“, ki je posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 1.B.3.d., vključuje tudi „programsko opremo“ za sočasne meritve debeline stene in konture.

2D202

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke 2B201.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2D202 ni „programska oprema“ za programiranje delov, ki ustvarja kode ukazov „numeričnega krmiljenja“, vendar ne mogoča neposredne uporabe opreme za strojno izdelavo različnih delov. |
| --- | --- |

Opomba:

1.D.2.

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke 1.B.2.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1.D.2. ni „programska oprema“ za programiranje delov, ki ustvarja kode ukazov „numeričnega krmiljenja“, vendar nemogoča neposredne uporabe opreme za strojno obdelavo različnih delov. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora v točki 1.D.2. ni „programska oprema“ za programiranje delov, ki ustvarja kode ukazov „numeričnega krmiljenja“, vendar nemogoča neposredne uporabe opreme za strojno obdelavo različnih delov.

2E   Tehnologija

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 2E001 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 2A, 2B ali 2D.








  Opomba: | točka 2E001 vključuje „tehnologijo“ za vgradnjo sondnih sistemov v koordinatne merilne stroje iz točke 2B006(a). |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

2E001

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 2A, 2B ali 2D.

Opomba:

1.E.1

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 1.A. do 1.D.

2E002

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točke 2A ali 2B.

1.E.1

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 1.A. do 1.D.

2E101

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 2B004, 2B009, 2B104, 2B109, 2B116, od 2B119 do 2B122 ali 2D101.

1.E.1

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 1.A. do 1.D.

2E201

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 2A225, 2A226, 2B001, 2B006, 2B007.b., 2B007.c., 2B008, 2B009, 2B201, 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B225 do 2B233, 2D201 ali 2D202.

1.E.1

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 1.A. do 1.D.

SKUPINA 3 – ELEKTRONIKA

3A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 3A201 | Elektronske komponente, razen tistih iz točke 3A001:






  a. | kondenzatorji, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:






  1. | a. | naznačeno napetost, večjo od 1,4 kV; |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

3A201

Elektronske komponente, razen tistih iz točke 3A001:

a.

kondenzatorji, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:

1.

a.

naznačeno napetost, večjo od 1,4 kV;

| b. | energijsko zmogljivost, večjo od 10 J; |
| --- | --- |

b.

energijsko zmogljivost, večjo od 10 J;

| c. | kapacitivnost, večjo od 0,5 μF, in |
| --- | --- |

c.

kapacitivnost, večjo od 0,5 μF, in

| d. | zaporedno induktivnost, manjšo od 50 nH; ali |
| --- | --- |

d.

zaporedno induktivnost, manjšo od 50 nH; ali

| 2. | a. | naznačeno napetost, večjo od 750 V; |
| --- | --- | --- |

2.

a.

naznačeno napetost, večjo od 750 V;

| b. | kapacitivnost, večjo od 0,25 μF, in |
| --- | --- |

b.

kapacitivnost, večjo od 0,25 μF, in

| c. | zaporedno induktivnost, manjšo od 10 nH; |
| --- | --- |

c.

zaporedno induktivnost, manjšo od 10 nH;

6.A.4.

Kondenzatorji z impulzno razelektritvijo, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:

| a. | 1. | naznačeno napetost več kot 1,4 kV; |
| --- | --- | --- |

a.

1.

naznačeno napetost več kot 1,4 kV;

| 2. | energijsko zmogljivost več kot 10 J; |
| --- | --- |

2.

energijsko zmogljivost več kot 10 J;

| 3. | kapacitivnost več kot 0,5 μF, in |
| --- | --- |

3.

kapacitivnost več kot 0,5 μF, in

| 4. | zaporedno induktivnost manj kot 50 nH ali |
| --- | --- |

4.

zaporedno induktivnost manj kot 50 nH ali

| b. | 1. | naznačeno napetost več kot 750 V; |
| --- | --- | --- |

b.

1.

naznačeno napetost več kot 750 V;

| 2. | kapacitivnost več kot 0,25 μF, in |
| --- | --- |

2.

kapacitivnost več kot 0,25 μF, in

| 3. | zaporedno induktivnost manj kot 10 nH. |
| --- | --- |

3.

zaporedno induktivnost manj kot 10 nH.

3A201

| b. | superprevodni solenoidni elektromagneti, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | zmožnost ustvarjanja magnetnih polj, večjih od 2 T; |
| --- | --- | --- |

b.

superprevodni solenoidni elektromagneti, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

zmožnost ustvarjanja magnetnih polj, večjih od 2 T;

| 2. | razmerje med njihovo dolžino in notranjim premerom je večje od 2; |
| --- | --- |

2.

razmerje med njihovo dolžino in notranjim premerom je večje od 2;

| 3. | notranji premer je večji od 300 mm in |
| --- | --- |

3.

notranji premer je večji od 300 mm in

| 4. | enakomernost magnetnega polja je boljša od 1 % vzdolž osrednjih 50 % notranje prostornine. |
| --- | --- |

4.

enakomernost magnetnega polja je boljša od 1 % vzdolž osrednjih 50 % notranje prostornine.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 3A201.b. niso magneti, ki so posebej izdelani in izvoženi „kot deli“ medicinskih sistemov za slikanje z uporabo jedrske magnetne resonance („NMR“). Pojem ‚kot del‘ ne pomeni nujno tudi fizičnega dela iste pošiljke; ločene pošiljke iz različnih virov so dovoljene pod pogojem, da pripadajoči izvozni dokumenti nedvoumno izkazujejo, da so pošiljke dobavljene ‚kot del‘ sistema za slikanje. |
| --- | --- |

Opomba:

3.A.4.

Superprevodni solenoidni elektromagneti, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | zmožnost ustvarjanja magnetnih polj, večjih od 2 T; |
| --- | --- |

a.

zmožnost ustvarjanja magnetnih polj, večjih od 2 T;

| b. | razmerje med njihovo dolžino in notranjim premerom je več kot 2; |
| --- | --- |

b.

razmerje med njihovo dolžino in notranjim premerom je več kot 2;

| c. | notranji premer je večji od 300 mm in |
| --- | --- |

c.

notranji premer je večji od 300 mm in

| d. | enakomernost magnetnega polja je boljša od 1 % vzdolž osrednjih 50 % notranje prostornine. |
| --- | --- |

d.

enakomernost magnetnega polja je boljša od 1 % vzdolž osrednjih 50 % notranje prostornine.

| Opomba: | predmet nadzora točke 3.A.4 niso magneti, ki so posebej zasnovani za medicinske sisteme za slikanje z uporabo jedrske magnetne resonance (NMR) in izvoženi kot del teh sistemov. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora točke 3.A.4 niso magneti, ki so posebej zasnovani za medicinske sisteme za slikanje z uporabo jedrske magnetne resonance (NMR) in izvoženi kot del teh sistemov.

| Opomba: | izraz kot del ne pomeni nujno tudi, da gre fizično za del iste pošiljke.
  Ločene pošiljke iz različnih virov so dovoljene, če je na pripadajočem izvoznem dokumentu jasno razvidno, da gre za del iste pošiljke. |
| --- | --- |

Opomba:

izraz kot del ne pomeni nujno tudi, da gre fizično za del iste pošiljke.

Ločene pošiljke iz različnih virov so dovoljene, če je na pripadajočem izvoznem dokumentu jasno razvidno, da gre za del iste pošiljke.

3A201

| c. | generatorji rentgenskih žarkov ali impulzni pospeševalniki elektronov, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:






  1. | a. | temensko energijo elektronov pospeševalnika, enako ali večjo od 500 keV, toda manjšo od 25 MeV, in |
| --- | --- | --- | --- |

c.

generatorji rentgenskih žarkov ali impulzni pospeševalniki elektronov, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:

1.

a.

temensko energijo elektronov pospeševalnika, enako ali večjo od 500 keV, toda manjšo od 25 MeV, in

| b. | ‚izkoristek‘ (K), ki je enak ali večji od 0,25, ali |
| --- | --- |

b.

‚izkoristek‘ (K), ki je enak ali večji od 0,25, ali

| 2. | a. | temensko energijo elektronov pospeševalnika, enako ali večjo od 25 MeV, in |
| --- | --- | --- |

2.

a.

temensko energijo elektronov pospeševalnika, enako ali večjo od 25 MeV, in

| b. | ‚temensko moč‘, večjo od 50MW. |
| --- | --- |

b.

‚temensko moč‘, večjo od 50MW.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 3A201.c. niso pospeševalniki, sestavni deli naprav, ki niso izdelane za obsevanje z elektronskimi ali rentgenskimi žarki (npr. elektronska mikroskopija), niti tistih, ki so izdelani za uporabo v medicini. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnične opombe:

| 1. | ‚izkoristek‘ K je določen kot:

  K = 1.7 × 103V2.65Q


  V je temenska energija elektronov v milijonih elektron voltov.


  Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika enako ali krajše od 1 μs, potem je Q celotni pospešeni naboj v Coulombih. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika daljše od 1 μs, potem je Q maksimalni pospešeni naboj v 1 μs.


  Q je enak integralu i glede na t v času pod 1 μs ali v času trajanja impulza snopa (Q = ∫ idt), pri čemer je i žarkovni tok v amperih in t čas v sekundah; |
| --- | --- |

1.

K = 1.7 × 103V2.65Q

V je temenska energija elektronov v milijonih elektron voltov.

Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika enako ali krajše od 1 μs, potem je Q celotni pospešeni naboj v Coulombih. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika daljše od 1 μs, potem je Q maksimalni pospešeni naboj v 1 μs.

Q je enak integralu i glede na t v času pod 1 μs ali v času trajanja impulza snopa (Q = ∫ idt), pri čemer je i žarkovni tok v amperih in t čas v sekundah;

| 2. | ‚temenska moč‘ = (temenski potencial v voltih) × (vrednost temenskega žarkovnega toka v amperih); |
| --- | --- |

2.

| 3. | v napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je čas trajanja impulza snopa krajši od 1 μs oziroma od trajanja žarkovnih snopov, ki izhajajo iz enega impulza mikrovalovnega modulatorja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je vrednost temenskega žarkovnega toka povprečni tok, dosežen v času trajanja žarkovnih snopov. |
| --- | --- |

4.

5.B.1.

Generatorji rentgenskih žarkov ali impulzni pospeševalniki elektronov, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:

| a. | 1. | temensko energijo elektronov pospeševalnika 500 keV ali več, vendar manj kot 25 MeV, in |
| --- | --- | --- |

a.

1.

temensko energijo elektronov pospeševalnika 500 keV ali več, vendar manj kot 25 MeV, in

| 2. | izkoristek (K) 0,25 ali več, ali |
| --- | --- |

2.

izkoristek (K) 0,25 ali več, ali

| b. | 1. | temensko energijo elektronov pospeševalnika 25 MeV ali več in |
| --- | --- | --- |

b.

1.

temensko energijo elektronov pospeševalnika 25 MeV ali več in

| 2. | temensko moč več kot 50 MW. |
| --- | --- |

2.

temensko moč več kot 50 MW.

| Opomba: | predmet nadzora točke 5.B.1. niso pospeševalniki, ki so sestavni deli naprav, ki niso zasnovane za obsevanje z elektronskimi ali rentgenskimi žarki (npr. elektronska mikroskopija), niti tistih, ki so izdelani za uporabo v medicini. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora točke 5.B.1. niso pospeševalniki, ki so sestavni deli naprav, ki niso zasnovane za obsevanje z elektronskimi ali rentgenskimi žarki (npr. elektronska mikroskopija), niti tistih, ki so izdelani za uporabo v medicini.

Tehnične opombe:

| 1. | izkoristek K je določen kot: K = 1,7 × 103 V2,65Q. V je temenska energija elektronov v milijonih elektron voltov. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika enako ali krajše od 1 μs, potem je Q celotni pospešeni naboj v Coulombih. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika daljše od 1 ms, potem je Q maksimalni pospešeni naboj v 1 μs. Q je enak integralu i glede na t v času pod 1 ms ali v času trajanja impulza snopa (Q = ∫ idt), pri čemer je i žarkovni tok v amperih in t čas v sekundah; |
| --- | --- |

1.

izkoristek K je določen kot: K = 1,7 × 103 V2,65Q. V je temenska energija elektronov v milijonih elektron voltov. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika enako ali krajše od 1 μs, potem je Q celotni pospešeni naboj v Coulombih. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika daljše od 1 ms, potem je Q maksimalni pospešeni naboj v 1 μs. Q je enak integralu i glede na t v času pod 1 ms ali v času trajanja impulza snopa (Q = ∫ idt), pri čemer je i žarkovni tok v amperih in t čas v sekundah;

| 2. | temenska moč = (temenski potencial v voltih) × (vrednost temenskega žarkovnega toka v amperih). |
| --- | --- |

2.

temenska moč = (temenski potencial v voltih) × (vrednost temenskega žarkovnega toka v amperih).

| 3. | v napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je čas trajanja impulza snopa krajši od 1 ms oziroma od trajanja žarkovnih snopov, ki izhajajo iz enega impulza mikrovalovnega modulatorja; |
| --- | --- |

3.

v napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je čas trajanja impulza snopa krajši od 1 ms oziroma od trajanja žarkovnih snopov, ki izhajajo iz enega impulza mikrovalovnega modulatorja;

| 4. | v napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je vrednost temenskega žarkovnega toka povprečni tok, dosežen v času trajanja žarkovnih snopov. |
| --- | --- |

4.

v napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je vrednost temenskega žarkovnega toka povprečni tok, dosežen v času trajanja žarkovnih snopov.

3A225

Frekvenčni pretvorniki ali generatorji, razen tistih, določenih v točki 0B001.b.13, ki se uporabljajo kot motorni pogon s spremenljivo ali fiksno frekvenco in imajo vse naslednje značilnosti:

| Opomba 1: | „programska oprema“, posebej izdelana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti frekvenčnega pretvornika ali generatorja, da bi imel značilnosti iz točke 3A225, je opredeljena v točki 3D225. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | „tehnologija“ v obliki kod ali ključev za povečanje ali sprostitev zmogljivosti frekvenčnega pretvornika ali generatorja, da bi imel značilnosti iz točke 3A225, je opredeljena v točki 3E225. |
| --- | --- |

Opomba 2:

| a. | večfazni izhod, ki zagotavlja moč 40 VA ali več; |
| --- | --- |

a.

večfazni izhod, ki zagotavlja moč 40 VA ali več;

| b. | delovanje pri frekvenci, ki je enaka ali večja od 600 Hz, in |
| --- | --- |

b.

delovanje pri frekvenci, ki je enaka ali večja od 600 Hz, in

| c. | regulacijo frekvence, ki je boljša (manjša) od 0,2 %. |
| --- | --- |

c.

regulacijo frekvence, ki je boljša (manjša) od 0,2 %.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 3A225 niso frekvenčni pretvorniki ali generatorji, če imajo zaradi omejene strojne opreme, „programske opreme“ ali „tehnologije“ manjšo zmogljivost od navedene in izpolnjujejo katerega koli od naslednjih pogojev:







  1. | vrniti jih je treba prvotnemu proizvajalcu za izboljšanje ali odpravo omejitev; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

1.

vrniti jih je treba prvotnemu proizvajalcu za izboljšanje ali odpravo omejitev;

| 2. | potrebujejo „programsko opremo“ iz točke 3D225 za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi imeli značilnosti iz točke 3A225, ali |
| --- | --- |

2.

potrebujejo „programsko opremo“ iz točke 3D225 za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi imeli značilnosti iz točke 3A225, ali

| 3. | potrebujejo „tehnologijo“ v obliki ključev ali kod, kot je določeno v točki 3D225, za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi imeli značilnosti iz točke 3A225. |
| --- | --- |

3.

potrebujejo „tehnologijo“ v obliki ključev ali kod, kot je določeno v točki 3D225, za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi imeli značilnosti iz točke 3A225.

Tehnični opombi:

| 1. | frekvenčni pretvorniki iz točke 3A225 so znani tudi pod imenom konverterji ali inverterji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | frekvenčni pretvorniki iz točke 3A225 se lahko tržijo kot generatorji, elektronska oprema za testiranje, napajalne enote AC, motorni pogoni s spremenljivo hitrostjo, pogoni s spremenljivo hitrostjo (VSD), pogoni s spremenljivo frekvenco (VFD), pogoni s prilagodljivo frekvenco (AFD) ali pogoni s prilagodljivo hitrostjo (ASD). |
| --- | --- |

2.

3.A.1.

Frekvenčni pretvorniki ali generatorji, ki se uporabljajo kot motorni pogon s spremenljivo ali fiksno frekvenco in imajo vse naslednje značilnosti:

| Opomba 1: | frekvenčni pretvorniki in generatorji, posebej zasnovani ali izdelani za postopek plinskega centrifugiranja, so predmet nadzora 1. dela INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen). |
| --- | --- |

Opomba 1:

frekvenčni pretvorniki in generatorji, posebej zasnovani ali izdelani za postopek plinskega centrifugiranja, so predmet nadzora 1. dela INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen).

| Opomba 2: | „programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti frekvenčnih pretvornikov ali generatorjev, da bi imeli značilnosti, opredeljene v nadaljevanju, je predmet nadzora točk 3.D.2 in 3.D.3. |
| --- | --- |

Opomba 2:

„programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti frekvenčnih pretvornikov ali generatorjev, da bi imeli značilnosti, opredeljene v nadaljevanju, je predmet nadzora točk 3.D.2 in 3.D.3.

| a. | večfazni izhod, ki zagotavlja moč 40 VA ali več; |
| --- | --- |

a.

večfazni izhod, ki zagotavlja moč 40 VA ali več;

| b. | delovanje pri frekvenci 600 Hz ali več, in |
| --- | --- |

b.

delovanje pri frekvenci 600 Hz ali več, in

| c. | regulacijo frekvence boljšo (manjšo) od 0,2 %. |
| --- | --- |

c.

regulacijo frekvence boljšo (manjšo) od 0,2 %.

Opombi:

| 1. | predmet nadzora točke 3.A.1. so samo frekvenčni pretvorniki, namenjeni za posebne industrijske stroje in/ali potrošniško blago (obdelovalni stroji, vozila itd.), če lahko frekvenčni pretvorniki ob odstranitvi ustrezajo navedenim značilnostim in zanje velja Splošna opomba 3; |
| --- | --- |

1.

predmet nadzora točke 3.A.1. so samo frekvenčni pretvorniki, namenjeni za posebne industrijske stroje in/ali potrošniško blago (obdelovalni stroji, vozila itd.), če lahko frekvenčni pretvorniki ob odstranitvi ustrezajo navedenim značilnostim in zanje velja Splošna opomba 3;

| 2. | za namen nadzora izvoza vlada določi, ali posamezni frekvenčni pretvornik ustreza navedenim značilnostim ali ne, pri čemer upošteva omejitve v zvezi s strojno in programsko opremo. |
| --- | --- |

2.

za namen nadzora izvoza vlada določi, ali posamezni frekvenčni pretvornik ustreza navedenim značilnostim ali ne, pri čemer upošteva omejitve v zvezi s strojno in programsko opremo.

Tehnični opombi:

| 1. | frekvenčni pretvorniki iz točke 3.A.1. so znani tudi pod imenom konverterji ali inverterji; |
| --- | --- |

1.

frekvenčni pretvorniki iz točke 3.A.1. so znani tudi pod imenom konverterji ali inverterji;

| 2. | značilnostim, opredeljenim v točki 3.A.1., lahko ustreza določena oprema, ki se trži kot: generatorji, elektronska oprema za testiranje, napajalne enote AC, motorni pogoni s spremenljivo hitrostjo, pogoni s spremenljivo hitrostjo (VSD), pogoni s spremenljivo frekvenco (VFD), pogoni s prilagodljivo frekvenco (AFD) ali pogoni s prilagodljivo hitrostjo (ASD). |
| --- | --- |

2.

značilnostim, opredeljenim v točki 3.A.1., lahko ustreza določena oprema, ki se trži kot: generatorji, elektronska oprema za testiranje, napajalne enote AC, motorni pogoni s spremenljivo hitrostjo, pogoni s spremenljivo hitrostjo (VSD), pogoni s spremenljivo frekvenco (VFD), pogoni s prilagodljivo frekvenco (AFD) ali pogoni s prilagodljivo hitrostjo (ASD).

3A226

Močnostni enosmerni napajalniki, razen tistih, ki so določeni v točki 0B001.j.6., in ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 500 A ali več z napetostjo 100 V ali več in |
| --- | --- |

a.

v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 500 A ali več z napetostjo 100 V ali več in

| b. | v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %. |
| --- | --- |

b.

v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %.

3.A.5.

Močnostni enosmerni napajalniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 500 A ali več z napetostjo 100 V ali več in |
| --- | --- |

a.

v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 500 A ali več z napetostjo 100 V ali več in

| b. | v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %. |
| --- | --- |

b.

v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %.

3A227

Visokonapetostni enosmerni napajalniki, razen tistih iz točke 0B001.j.5., ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 1 A ali več z napetostjo 20 kV ali več in |
| --- | --- |

a.

v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 1 A ali več z napetostjo 20 kV ali več in

| b. | v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %. |
| --- | --- |

b.

v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %.

3.A.6.

Visokonapetostni enosmerni napajalniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 1 A ali več z napetostjo 20 kV ali več in |
| --- | --- |

a.

v časovnem obdobju osmih ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka jakosti 1 A ali več z napetostjo 20 kV ali več in

| b. | v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %. |
| --- | --- |

b.

v časovnem obdobju osmih ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %.

3A228

Stikalne naprave:

| a. | elektronke s hladno katodo, polnjene s plinom ali brez, ki delujejo podobno kot iskrilo in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebujejo tri elektrode ali več; |
| --- | --- | --- |

a.

elektronke s hladno katodo, polnjene s plinom ali brez, ki delujejo podobno kot iskrilo in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

vsebujejo tri elektrode ali več;

| 2. | naznačeno anodno temensko napetost, ki je enaka ali večja od 2,5 kV; |
| --- | --- |

2.

naznačeno anodno temensko napetost, ki je enaka ali večja od 2,5 kV;

| 3. | naznačeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 100 A, in |
| --- | --- |

3.

naznačeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 100 A, in

| 4. | zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 10 μs. |
| --- | --- |

4.

zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 10 μs.

| Opomba: | točka 3A228 vključuje plinske kritronske in vakuumske spritronske elektronke. |
| --- | --- |

Opomba:

| b. | prožilno vezana iskrila, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 15 μs, in |
| --- | --- | --- |

b.

prožilno vezana iskrila, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 15 μs, in

| 2. | maksimalno vrednost anodnega toka, ki je enaka ali večja od 500 A; |
| --- | --- |

2.

maksimalno vrednost anodnega toka, ki je enaka ali večja od 500 A;

| c. | moduli ali sestavi s funkcijo hitrega preklapljanja, razen tiste iz točke 3A001.g. ali 3A001.h., ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | naznačeno anodno temensko napetost, ki je večja od 2 kV; |
| --- | --- | --- |

c.

moduli ali sestavi s funkcijo hitrega preklapljanja, razen tiste iz točke 3A001.g. ali 3A001.h., ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

naznačeno anodno temensko napetost, ki je večja od 2 kV;

| 2. | naznačeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 500 A, in |
| --- | --- |

2.

naznačeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 500 A, in

| 3. | vklopni čas, ki je enak ali krajši od 1 μs. |
| --- | --- |

3.

vklopni čas, ki je enak ali krajši od 1 μs.

6.A.3.

Stikalne naprave:

| a. | elektronke s hladno katodo, polnjene s plinom ali brez, ki delujejo podobno kot iskrilo in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebujejo tri elektrode ali več; |
| --- | --- | --- |

a.

elektronke s hladno katodo, polnjene s plinom ali brez, ki delujejo podobno kot iskrilo in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

vsebujejo tri elektrode ali več;

| 2. | naznačeno anodno temensko napetost 2,5 kV ali več; |
| --- | --- |

2.

naznačeno anodno temensko napetost 2,5 kV ali več;

| 3. | naznačeni anodni temenski tok 100 A ali več in |
| --- | --- |

3.

naznačeni anodni temenski tok 100 A ali več in

| 4. | zakasnitveni čas na anodi enak ali krajši od 10 μs; |
| --- | --- |

4.

zakasnitveni čas na anodi enak ali krajši od 10 μs;

| Opomba: | točka 6.A.3.a. vključuje plinske kritronske in vakuumske spritronske elektronke. |
| --- | --- |

Opomba:

točka 6.A.3.a. vključuje plinske kritronske in vakuumske spritronske elektronke.

| b. | prožilno vezana iskrila, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | zakasnitveni čas na anodi enak ali krajši od 15 μs in |
| --- | --- | --- |

b.

prožilno vezana iskrila, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

zakasnitveni čas na anodi enak ali krajši od 15 μs in

| 2. | maksimalno vrednost anodnega toka 500 A ali več; |
| --- | --- |

2.

maksimalno vrednost anodnega toka 500 A ali več;

| c. | moduli ali sklopi s funkcijo hitrega preklapljanja, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | naznačeno anodno temensko napetost več kot 2 kV; |
| --- | --- | --- |

c.

moduli ali sklopi s funkcijo hitrega preklapljanja, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

naznačeno anodno temensko napetost več kot 2 kV;

| 2. | naznačeni anodni temenski tok 500 A ali več, in |
| --- | --- |

2.

naznačeni anodni temenski tok 500 A ali več, in

| 3. | vklopni čas enak ali krajši od 1 μs. |
| --- | --- |

3.

vklopni čas enak ali krajši od 1 μs.

3A229

Visokotokovni impulzni generatorji:

| Opomba: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | vžigalniki za detonatorje (inicialni sistemi, vžigalne naprave), vključno z vžigalnimi napravami za elektronsko polnjenje ter na eksplozivni in optični pogon, razen tistih iz točke 1A007.a., izdelani za proženje večkratno krmiljenih detonatorjev iz točke 1A007.b.; |
| --- | --- |

a.

vžigalniki za detonatorje (inicialni sistemi, vžigalne naprave), vključno z vžigalnimi napravami za elektronsko polnjenje ter na eksplozivni in optični pogon, razen tistih iz točke 1A007.a., izdelani za proženje večkratno krmiljenih detonatorjev iz točke 1A007.b.;

| b. | modularni električni impulzni generatorji (pulzerji), ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani za prenosno, mobilno ali robustno uporabo; |
| --- | --- | --- |

b.

modularni električni impulzni generatorji (pulzerji), ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani za prenosno, mobilno ali robustno uporabo;

| 2. | sposobnost sproščanja lastne energije v manj kot 15 μs na bremenu, manjšem od 40 omov; |
| --- | --- |

2.

sposobnost sproščanja lastne energije v manj kot 15 μs na bremenu, manjšem od 40 omov;

| 3. | izhodna jakost, ki je večja od 100 A; |
| --- | --- |

3.

izhodna jakost, ki je večja od 100 A;

| 4. | nobena njihova mera ne presega 30 cm; |
| --- | --- |

4.

nobena njihova mera ne presega 30 cm;

| 5. | tehtajo manj kot 30 kg in |
| --- | --- |

5.

tehtajo manj kot 30 kg in

| 6. | namenjeni za uporabo v razširjenem temperaturnem območju od 223 K (– 50 °C) do 373 K (100 °C) ali primerni za uporabo v letalstvu. |
| --- | --- |

6.

namenjeni za uporabo v razširjenem temperaturnem območju od 223 K (– 50 °C) do 373 K (100 °C) ali primerni za uporabo v letalstvu.

| Opomba: | točka 3A229.b vključuje tudi krmilnike za ksenonove bliskovke. |
| --- | --- |

Opomba:

| c. | mikrovžigalne enote, ki imajo vse od naslednjih značilnosti:






  1. | nobena njihova mera ne presega 35 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

mikrovžigalne enote, ki imajo vse od naslednjih značilnosti:

1.

nobena njihova mera ne presega 35 mm;

| 2. | naznačeno napetost, ki je enaka ali večja od 1 kV, in |
| --- | --- |

2.

naznačeno napetost, ki je enaka ali večja od 1 kV, in

| 3. | kapacitivnost, ki je enaka ali večja od 100 nF. |
| --- | --- |

3.

kapacitivnost, ki je enaka ali večja od 100 nF.

6.A.2.

Vžigalniki in enakovredni visokotokovni impulzni generatorji:

| a. | vžigalniki za detonatorje (inicialni sistemi, vžigalne naprave), vključno z vžigalnimi napravami za elektronsko polnjenje ter na eksplozivni in optični pogon, zasnovani za proženje večkratno krmiljenih detonatorjev iz točke 6.A.1.; |
| --- | --- |

a.

vžigalniki za detonatorje (inicialni sistemi, vžigalne naprave), vključno z vžigalnimi napravami za elektronsko polnjenje ter na eksplozivni in optični pogon, zasnovani za proženje večkratno krmiljenih detonatorjev iz točke 6.A.1.;

| b. | modularni električni impulzni generatorji (pulzerji), ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | zasnovani so za prenosno, mobilno ali robustno uporabo; |
| --- | --- | --- |

b.

modularni električni impulzni generatorji (pulzerji), ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

zasnovani so za prenosno, mobilno ali robustno uporabo;

| 2. | imajo zmožnost sproščanja lastne energije v manj kot 15 μs na bremenu, manjšem od 40 omov; |
| --- | --- |

2.

imajo zmožnost sproščanja lastne energije v manj kot 15 μs na bremenu, manjšem od 40 omov;

| 3. | imajo izhodno jakost več kot 100 A; |
| --- | --- |

3.

imajo izhodno jakost več kot 100 A;

| 4. | nobena njihova mera ne presega 30 cm; |
| --- | --- |

4.

nobena njihova mera ne presega 30 cm;

| 5. | tehtajo manj kot 30 kg in |
| --- | --- |

5.

tehtajo manj kot 30 kg in

| 6. | namenjeni so za uporabo v razširjenem temperaturnem območju od 223 K (– 50 °C) do 373 K (100 °C) ali primerni za uporabo v letalstvu; |
| --- | --- |

6.

namenjeni so za uporabo v razširjenem temperaturnem območju od 223 K (– 50 °C) do 373 K (100 °C) ali primerni za uporabo v letalstvu;

| c. | mikrovžigalne enote, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | nobena njihova mera ne presega 35 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

mikrovžigalne enote, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

nobena njihova mera ne presega 35 mm;

| 2. | imajo naznačeno napetost 1 kV ali več, in |
| --- | --- |

2.

imajo naznačeno napetost 1 kV ali več, in

| 3. | imajo kapacitivnost 100 nF ali več. |
| --- | --- |

3.

imajo kapacitivnost 100 nF ali več.

| Opomba: | vžigalniki na optični pogon vključujejo vžigalnike, ki uporabljajo laserski vžig in lasersko polnjenje. Vžigalniki na eksplozivni pogon vključujejo eksplozivne feroelektrične in eksplozivne feromagnetne vrste vžigalnikov. Točka 6.A.2.b. vključuje krmilnike za ksenonove bliskovke. |
| --- | --- |

Opomba:

vžigalniki na optični pogon vključujejo vžigalnike, ki uporabljajo laserski vžig in lasersko polnjenje. Vžigalniki na eksplozivni pogon vključujejo eksplozivne feroelektrične in eksplozivne feromagnetne vrste vžigalnikov. Točka 6.A.2.b. vključuje krmilnike za ksenonove bliskovke.

3A230

Hitri impulzni generatorji in ‚impulzne glave‘ zanje, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | izhodno napetost nad 6 V na uporovnem bremenu, manjšem od 55 omov, in |
| --- | --- |

a.

izhodno napetost nad 6 V na uporovnem bremenu, manjšem od 55 omov, in

| b. | ‚prehodni čas impulza‘, krajši od 500 ps. |
| --- | --- |

b.

‚prehodni čas impulza‘, krajši od 500 ps.

Tehnični opombi:

| 1. | v točki 3A230 je ‚prehodni čas impulza‘ opredeljen kot časovni interval med 10 % in 90 % amplitude napetosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚impulzne glave‘ so omrežja, ki ustvarjajo impulze in so zasnovana tako, da sprejmejo funkcijo napetosti koraka in jo oblikujejo v impulze več oblik, vključno s pravokotno, trikotno, koračno, impulzno, eksponentno ali monociklično. ‚Impulzne glave‘ so lahko sestavni del impulznega generatorja, bodisi kot priključni modul za napravo ali kot naprava za zunanji priklop. |
| --- | --- |

2.

5.B.6.

Hitri impulzni generatorji in impulzne glave zanje, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | izhodno napetost več kot 6 V na uporovnem bremenu, manjšem od 55 omov, in |
| --- | --- |

a.

izhodno napetost več kot 6 V na uporovnem bremenu, manjšem od 55 omov, in

| b. | ‚prehodni čas impulza‘ manj kot 500 ps. |
| --- | --- |

b.

‚prehodni čas impulza‘ manj kot 500 ps.

Tehnični opombi:

| 1. | v točki 5.B.6.b. je ‚prehodni čas impulza‘ opredeljen kot časovni interval med 10 % in 90 % amplitude napetosti; |
| --- | --- |

1.

v točki 5.B.6.b. je ‚prehodni čas impulza‘ opredeljen kot časovni interval med 10 % in 90 % amplitude napetosti;

| 2. | impulzne glave so omrežja, ki ustvarjajo impulze in so zasnovana tako, da sprejmejo funkcijo napetosti koraka in jo oblikujejo v impulze več oblik, vključno s pravokotno, trikotno, koračno, impulzno, eksponentno ali monociklično. Impulzne glave so lahko sestavni del impulznega generatorja, bodisi kot priključni modul za napravo ali kot naprava za zunanji priklop. |
| --- | --- |

2.

impulzne glave so omrežja, ki ustvarjajo impulze in so zasnovana tako, da sprejmejo funkcijo napetosti koraka in jo oblikujejo v impulze več oblik, vključno s pravokotno, trikotno, koračno, impulzno, eksponentno ali monociklično. Impulzne glave so lahko sestavni del impulznega generatorja, bodisi kot priključni modul za napravo ali kot naprava za zunanji priklop.

3A231

Nevtronski generatorski sistemi, vključno z elektronkami, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | izdelani so za delovanje brez zunanjega vakuumskega sistema in |
| --- | --- |

a.

izdelani so za delovanje brez zunanjega vakuumskega sistema in

| b. | uporabljajo kar koli od naslednjega:






  1. | elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med tritijem in devterijem ali |
| --- | --- | --- |

b.

uporabljajo kar koli od naslednjega:

1.

elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med tritijem in devterijem ali

| 2. | elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med devterijem in devterijem ter sposoben ustvarjanja 3 × 109 nevtronov/s ali več. |
| --- | --- |

2.

elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med devterijem in devterijem ter sposoben ustvarjanja 3 × 109 nevtronov/s ali več.

6.A.5.

Nevtronski generatorski sistemi, vključno z elektronkami, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | zasnovani so za delovanje brez zunanjega vakuumskega sistema in |
| --- | --- |

a.

zasnovani so za delovanje brez zunanjega vakuumskega sistema in

| b. | 1. | uporabljajo elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med tritijem in devterijem ali |
| --- | --- | --- |

b.

1.

uporabljajo elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med tritijem in devterijem ali

| 2. | uporabljajo elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med devterijem in devterijem ter imajo zmogljivost ustvarjanja 3 × 109 nevtronov/s ali več. |
| --- | --- |

2.

uporabljajo elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med devterijem in devterijem ter imajo zmogljivost ustvarjanja 3 × 109 nevtronov/s ali več.

3A232

Večtočkovni vžigalni sistemi, razen tistih iz točke 1A007:

| Opomba: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | za detonatorje glej točko 1A007.b. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

a.

se ne uporabljajo;

| b. | b. naprave, ki uporabljajo en detonator ali več detonatorjev, ki so izdelane za skoraj hkratni vžig eksplozivne površine, večje kot 5 000 mm2, z enim samim vžigalnim signalom, pri čemer je časovno odstopanje vžiga na celotni površini manjše od 2,5 μs. |
| --- | --- |

b.

b. naprave, ki uporabljajo en detonator ali več detonatorjev, ki so izdelane za skoraj hkratni vžig eksplozivne površine, večje kot 5 000 mm2, z enim samim vžigalnim signalom, pri čemer je časovno odstopanje vžiga na celotni površini manjše od 2,5 μs.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 3A232 niso detonatorji, ki uporabljajo samo primarne eksplozive, na primer svinčev azid. |
| --- | --- |

Opomba:

6.A.1.

Detonatorji in večtočkovni vžigalni sistemi:

| a. | električno proženi eksplozivni detonatorji:






  1. | eksplozivni mostič (EB); |
| --- | --- | --- |

a.

električno proženi eksplozivni detonatorji:

1.

eksplozivni mostič (EB);

| 2. | eksplozivna mostična žica (EBW); |
| --- | --- |

2.

eksplozivna mostična žica (EBW);

| 3. | bliskoviti vžigalnik (slapper); |
| --- | --- |

3.

bliskoviti vžigalnik (slapper);

| 4. | eksplozivni folijski vžigalnik (EFI); |
| --- | --- |

4.

eksplozivni folijski vžigalnik (EFI);

(glej 3A232)

| b. | naprave, ki uporabljajo en detonator ali več detonatorjev, ki so zasnovane za skoraj hkratni vžig eksplozivne površine, večje kot 5 000  mm2, z enim samim vžigalnim signalom, pri čemer je časovno odstopanje vžiga na celotni površini krajše od 2,5 μs. |
| --- | --- |

b.

naprave, ki uporabljajo en detonator ali več detonatorjev, ki so zasnovane za skoraj hkratni vžig eksplozivne površine, večje kot 5 000  mm2, z enim samim vžigalnim signalom, pri čemer je časovno odstopanje vžiga na celotni površini krajše od 2,5 μs.

| Opomba: | predmet nadzora točke 6.A.1. niso detonatorji, ki uporabljajo samo primarne eksplozive, na primer svinčev azid. |
| --- | --- |

Opomba:

predmet nadzora točke 6.A.1. niso detonatorji, ki uporabljajo samo primarne eksplozive, na primer svinčev azid.

Tehnična opomba:

detonatorji iz točke 6.A.1. izkoriščajo majhen električni vodnik (mostič, žico za premoščanje ali folijo), ki se eksplozivno upari, ko skoznje steče hiter visokotokovni električni impulz. Pri vseh vrstah detonatorjev, razen bliskovitih vžigalnikih, sproži kemično detonacijo eksplozivni vodnik, ko pride v stik z močno eksplozivnim materialom, kot je na primer PETN (pentaeritritol-tetranitrat). Posebno udarjalo povzroči pri bliskovitih detonatorjih eksplozivno uparjanje električnega vodnika, ko udari na eksploziv in s tem povzroči kemično detonacijo. Pri nekaterih izvedbah udarjalo požene magnetna sila. Izraz eksplozivni folijski vžigalnik se lahko nanaša na mostični vžigalnik ali na bliskoviti vžigalnik. Namesto izraza detonator se včasih uporablja izraz vžigalnik.

3A233

Masni spektrometri, razen tistih iz točke 0B002.g., ki so zmožni merjenja ionov z atomsko maso 230 ali več, z razločljivostjo, ki je boljša od dveh delov v 230, in ionski viri zanje:

| a. | masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS); |
| --- | --- |

a.

masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS);

| b. | masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS); |
| --- | --- |

b.

masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS);

| c. | masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS); |
| --- | --- |

c.

masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS);

| d. | masni spektometri z elektronskim obstreljevanjem, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | sistem za dovod molekularnega snopa, ki dovaja kolimiran snop molekul analita v območje ionskega vira, kjer molekule ionizira z elektronskim žarkom, in |
| --- | --- | --- |

d.

masni spektometri z elektronskim obstreljevanjem, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

sistem za dovod molekularnega snopa, ki dovaja kolimiran snop molekul analita v območje ionskega vira, kjer molekule ionizira z elektronskim žarkom, in

| 2. | eno ali več ‚hladnih pasti‘, ki jih je mogoče ohladiti na temperaturo 193 K (– 80 °C); |
| --- | --- |

2.

eno ali več ‚hladnih pasti‘, ki jih je mogoče ohladiti na temperaturo 193 K (– 80 °C);

| e. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

e.

se ne uporabljajo;

| f. | masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, in zasnovani za aktinoide ali fluoride aktinoidov. |
| --- | --- |

f.

masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, in zasnovani za aktinoide ali fluoride aktinoidov.

Tehnični opombi:

| 1. | masni spektometri z elektronskim obstreljevanjem iz točke 3A233.d. so znani tudi pod imenom masni spektometri z vplivanjem na elektrone ali masni spektometri z elektronsko ionizacijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v točki 3A233.d.2 je ‚hladna past‘ naprava, ki ujame molekule plina z njihovo kondenzacijo ali zamrzovanjem na hladnih površinah. Za namene točke 3A233.d.2 kriogenska vakuumska črpalka za helij v plinskem stanju z zaprto zanko ni ‚hladna past‘. |
| --- | --- |

2.

3.B.6.

Masni spektrometri, ki so zmožni merjenja ionov z atomsko maso 230 ali več, z razločljivostjo, ki je boljša od 2 delov v 230, in ionski viri zanje:

| Opomba: | masni spektrometri, posebej zasnovani ali izdelani za analizo pri neposrednem vzorčenju uranovega heksafluorida, so predmet nadzora 1. dela INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen). |
| --- | --- |

Opomba:

masni spektrometri, posebej zasnovani ali izdelani za analizo pri neposrednem vzorčenju uranovega heksafluorida, so predmet nadzora 1. dela INFCIRC/254 (kakor je bil spremenjen).

| a. | masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS); |
| --- | --- |

a.

masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS);

| b. | masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS); |
| --- | --- |

b.

masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS);

| c. | masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS); |
| --- | --- |

c.

masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS);

| d. | masni spektrometri z elektronskim obstreljevanjem, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | sistem za dovod molekularnega snopa, ki dovaja kolimiran snop molekul analita v območje ionskega vira, kjer se molekule ionizirajo z elektronskim žarkom, in |
| --- | --- | --- |

d.

masni spektrometri z elektronskim obstreljevanjem, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

sistem za dovod molekularnega snopa, ki dovaja kolimiran snop molekul analita v območje ionskega vira, kjer se molekule ionizirajo z elektronskim žarkom, in

| 2. | eno ali več hladnih pasti, ki jih je mogoče ohladiti na temperaturo 193 K (– 80 °C) ali manj, da se ujamejo molekule analita, ki niso ionizirane z elektronskim žarkom; |
| --- | --- |

2.

eno ali več hladnih pasti, ki jih je mogoče ohladiti na temperaturo 193 K (– 80 °C) ali manj, da se ujamejo molekule analita, ki niso ionizirane z elektronskim žarkom;

| e. | masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, in zasnovani za aktinoide ali fluoride aktinoidov. |
| --- | --- |

e.

masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, in zasnovani za aktinoide ali fluoride aktinoidov.

3A234

Trakasti valovodi, ki detonatorjem zagotavljajo nizko induktivnost in imajo naslednje značilnosti:

| a. | naznačeno napetost, večjo od 2 kV; in |
| --- | --- |

a.

naznačeno napetost, večjo od 2 kV; in

| b. | induktivnost, manjšo od 20 nH. |
| --- | --- |

b.

induktivnost, manjšo od 20 nH.

6.A.6.

Trakasti valovodi, ki detonatorjem zagotavljajo nizko induktivnost in imajo naslednje značilnosti:

| a. | naznačeno napetost več kot 2 kV, in |
| --- | --- |

a.

naznačeno napetost več kot 2 kV, in

| b. | induktivnost manj kot 20 nH. |
| --- | --- |

b.

induktivnost manj kot 20 nH.

3D   Programska oprema

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 3D002 | „Programska oprema“, posebej izdelana za „uporabo“ opreme iz točk od 3B001.a. do .f., 3B002 ali 3A225. | 3.D.1. | „Programska oprema“, posebej zasnovana za „uporabo“ opreme iz točk 3.A.1., 3.B.3. ali 3.B.4. |
| 3D225 | „Programska oprema“, posebej izdelana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti frekvenčnih pretvornikov ali generatorjev, da bi imeli značilnosti iz točke 3A225. | 3.D.3. | „Programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti opreme, ki je predmet nadzora točke 3.A.1. |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

3D002

„Programska oprema“, posebej izdelana za „uporabo“ opreme iz točk od 3B001.a. do .f., 3B002 ali 3A225.

3.D.1.

„Programska oprema“, posebej zasnovana za „uporabo“ opreme iz točk 3.A.1., 3.B.3. ali 3.B.4.

3D225

„Programska oprema“, posebej izdelana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti frekvenčnih pretvornikov ali generatorjev, da bi imeli značilnosti iz točke 3A225.

3.D.3.

„Programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti opreme, ki je predmet nadzora točke 3.A.1.

3E   Tehnologija

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 3E001 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točke 3A, 3B ali 3C;








  Opomba 1: | predmet nadzora v točki 3E001 ni „tehnologija“ za „proizvodnjo“ opreme ali komponent, ki so predmet nadzora v točki 3A003. |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

3E001

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točke 3A, 3B ali 3C;

Opomba 1:

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 3E001 ni „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ integriranih vezjih, ki so določena v točkah od 3A001.a.3. do 3A001.a.12. in imajo obe naslednji značilnosti:







  a. | uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

a.

uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in

| b. | vključujejo večplastne strukture z največ tremi kovinskimi plastmi. |
| --- | --- |

b.

vključujejo večplastne strukture z največ tremi kovinskimi plastmi.

3.E.1

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 3.A. do 3.D.

3E201

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk 3A001.e.2., 3A001.e.3., 3A001.g., 3A201, in od 3A225 do 3A234.

3.E.1

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 3.A. do 3.D.

3E225

„Tehnologija“ v obliki kod ali ključev za povečanje ali sprostitev zmogljivosti frekvenčnih pretvornikov ali generatorjev, da bi imeli značilnosti iz točke 3A225.

3.E.1

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 3.A. do 3.D.

SKUPINA 6 – SENZORJI IN LASERJI

6A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 6A005 | „Laserji“, razen tistih iz točke 0B001.g.5. ali 0B001.h.6., sestavni deli in optična oprema zanje:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 6A205. |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

6A005

„Laserji“, razen tistih iz točke 0B001.g.5. ali 0B001.h.6., sestavni deli in optična oprema zanje:

Opomba:

| Opomba 1: | impulzni „laserji“ vključujejo laserje, ki delujejo s trajnim valovanjem (način CW) s superponiranimi impulzi. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | excimer, polprevodni, kemični, CO, CO2 in ‚neponavljajoči impulzni‘ Nd: stekleni „laserji“ so določeni samo v točki 6A005.d.


  Tehnična opomba:



  ‚neponavljajoči impulzni‘ se nanaša na „laserje“, ki proizvajajo en sam izhodni impulz ali katerih časovni interval med impulzi je daljši od ene minute. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Tehnična opomba:

‚neponavljajoči impulzni‘ se nanaša na „laserje“, ki proizvajajo en sam izhodni impulz ali katerih časovni interval med impulzi je daljši od ene minute.

| Opomba 3: | točka 6A005 vključuje „laserje“ za vlakna. |
| --- | --- |

Opomba 3:

| Opomba 4: | nadzorni status „laserjev“, ki vključujejo frekvenčno pretvorbo (tj. spremembo valovne dolžine) drugače kot z enim „laserjem“, ki polni drugi „laser“, je določen z uporabo nadzornih parametrov tako za izhod izvornega „laserja“ kot za frekvenčno pretvorjeni optični izhod. |
| --- | --- |

Opomba 4:

| Opomba 5: | predmet nadzora v točki 6A005 niso „laserji“:







  a. | rubinov, z izhodno energijo pod 20 J; |
| --- | --- | --- |

Opomba 5:

a.

rubinov, z izhodno energijo pod 20 J;

| b. | dušika; |
| --- | --- |

b.

dušika;

| c. | kriptonov. |
| --- | --- |

c.

kriptonov.

Tehnična opomba:

v točki 6A005 je ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ opredeljena kot razmerje izhodne moči „laserja“ (ali „povprečne izhodne moči“) do celotne električne vhodne moči za delovanje „laserja“, vključno z močjo napajalne enote/preklapljanja in termičnega preklapljanja/izmenjevalnika toplote.

| a. | „nenastavljivi“„laserji (CW)“ zveznih valov, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna valovna dolžina je manjša od 150 nm in izhodna moč večja od 1 W; |
| --- | --- | --- |

a.

„nenastavljivi“„laserji (CW)“ zveznih valov, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna valovna dolžina je manjša od 150 nm in izhodna moč večja od 1 W;

| 2. | izhodna valovna dolžina je 150 nm ali več, vendar največ 510 nm, in izhodna moč večja od 30 W.








  Opomba: | predmet nadzora v točki 6A005.a.2. niso argonski „laserji“ z izhodno močjo 50 W ali manj. |
| --- | --- | --- |

2.

izhodna valovna dolžina je 150 nm ali več, vendar največ 510 nm, in izhodna moč večja od 30 W.

Opomba:

| 3. | izhodno valovno dolžino, večjo od 510 nm, vendar manjšo od 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali |
| --- | --- | --- |

3.

izhodno valovno dolžino, večjo od 510 nm, vendar manjšo od 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali

| b. | večkanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč več kot 150 W; |
| --- | --- |

b.

večkanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč več kot 150 W;

| 4. | izhodna valovna dolžina je 540 nm ali več, vendar največ 800 nm, in izhodna moč večja od 30 W; |
| --- | --- |

4.

izhodna valovna dolžina je 540 nm ali več, vendar največ 800 nm, in izhodna moč večja od 30 W;

| 5. | izhodno valovno dolžino, večjo od 800 nm, vendar manjšo od 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali |
| --- | --- | --- |

5.

izhodno valovno dolžino, večjo od 800 nm, vendar manjšo od 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali

| b. | večkanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč več kot 80 W; |
| --- | --- |

b.

večkanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč več kot 80 W;

| 6. | izhodno valovno dolžino, večjo od 975 nm, vendar manjšo od 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | enokanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč, večjo od 200 W, ali |
| --- | --- | --- |

6.

izhodno valovno dolžino, večjo od 975 nm, vendar manjšo od 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

enokanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč, večjo od 200 W, ali

| b. | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in izhodna moč večja od 500 W ali |
| --- | --- | --- |

b.

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in izhodna moč večja od 500 W ali

| 2. | izhodna moč je večja od 2 kW. |
| --- | --- |

2.

izhodna moč je večja od 2 kW.

| Opomba 1: | predmet nadzora v točki 6A005.a.6.b. niso večkanalni transverzalni industrijski „laserji“ z izhodno močjo, ki je večja od 2 kW, vendar manjša od 6 kW, s skupno maso večjo od 1 200  kg. V smislu te opombe skupna masa vključuje vse sestavne dele, ki so potrebni za delovanje „laserja“, npr. napajalno enoto „laserja“, izmenjevalnika toplote, ne vključuje pa zunanjih optičnih naprav za preklapljanje žarkov in/ali njihov prenos. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 6A005.a.6.b. niso večkanalni transverzalni industrijski „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:







  a. | izhodna moč je večja od 500 W, vendar manjša od 1 kW, in ima vse naslednje značilnosti:








  1. | parameter BPP presega 0,7 mm · mrad in |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba 2:

a.

izhodna moč je večja od 500 W, vendar manjša od 1 kW, in ima vse naslednje značilnosti:

1.

parameter BPP presega 0,7 mm · mrad in

| 2. | ‚svetlost‘ ne presega 1 024 W/(mm · mrad)2; |
| --- | --- |

2.

‚svetlost‘ ne presega 1 024 W/(mm · mrad)2;

| b. | izhodna moč je večja od 1 kW, vendar manjša od 1,6 kW, in ima BPP nad 1,25 mm · mrad; |
| --- | --- |

b.

izhodna moč je večja od 1 kW, vendar manjša od 1,6 kW, in ima BPP nad 1,25 mm · mrad;

| c. | izhodna moč je večja od 1,6 kW, vendar manjša od 2,5 kW, in ima BPP nad 1,7 mm · mrad; |
| --- | --- |

c.

izhodna moč je večja od 1,6 kW, vendar manjša od 2,5 kW, in ima BPP nad 1,7 mm · mrad;

| d. | izhodna moč je večja od 2,5 kW, vendar manjša od 3,3 kW, in ima BPP nad 2,5 mm · mrad; |
| --- | --- |

d.

izhodna moč je večja od 2,5 kW, vendar manjša od 3,3 kW, in ima BPP nad 2,5 mm · mrad;

| e. | izhodna moč je večja od 3,3 kW, vendar manjša od 4 kW, in ima BPP nad 3,5 mm · mrad; |
| --- | --- |

e.

izhodna moč je večja od 3,3 kW, vendar manjša od 4 kW, in ima BPP nad 3,5 mm · mrad;

| f. | izhodna moč je večja od 4 kW, vendar manjša od 5 kW, in ima BPP nad 5 mm · mrad; |
| --- | --- |

f.

izhodna moč je večja od 4 kW, vendar manjša od 5 kW, in ima BPP nad 5 mm · mrad;

| g. | izhodna moč je večja od 5 kW, vendar manjša od 6 kW, in ima BPP nad 7,2 mm · mrad; |
| --- | --- |

g.

izhodna moč je večja od 5 kW, vendar manjša od 6 kW, in ima BPP nad 7,2 mm · mrad;

| h. | izhodna moč je večja od 6 kW, vendar manjša od 8 kW, in ima BPP nad 12 mm · mrad; ali |
| --- | --- |

h.

izhodna moč je večja od 6 kW, vendar manjša od 8 kW, in ima BPP nad 12 mm · mrad; ali

| i. | izhodna moč je večja od 8 kW, vendar manjša od 10 kW, in ima BPP nad 24 mm · mrad;



  Tehnična opomba:



  Za namene točke 6A005.a.6.b. je ‚svetlost‘ v Opombi 2.a. opredeljena kot izhodna moč „laserja“, deljena s parametrom BPP na kvadrat tj. (izhodna moč)/BPP2. |
| --- | --- |

i.

izhodna moč je večja od 8 kW, vendar manjša od 10 kW, in ima BPP nad 24 mm · mrad;

Tehnična opomba:

Za namene točke 6A005.a.6.b. je ‚svetlost‘ v Opombi 2.a. opredeljena kot izhodna moč „laserja“, deljena s parametrom BPP na kvadrat tj. (izhodna moč)/BPP2.

| 7. | izhodno valovno dolžino, večjo od 1 150 nm, vendar največ 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | enokanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč, večjo od 50 W, ali |
| --- | --- | --- |

7.

izhodno valovno dolžino, večjo od 1 150 nm, vendar največ 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

enokanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč, večjo od 50 W, ali

| b. | večkanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč, večjo od 80 W, ali |
| --- | --- |

b.

večkanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč, večjo od 80 W, ali

| 8. | izhodna valovna dolžina je večja od 1 555 nm in izhodna moč večja od 1 W; |
| --- | --- |

8.

izhodna valovna dolžina je večja od 1 555 nm in izhodna moč večja od 1 W;

3.A.2

| Opomba: | glej tudi v povezavi z 6A205. |
| --- | --- |

Opomba:

glej tudi v povezavi z 6A205.

| b. | „nenastavljivi“„impulzni laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno valovno dolžino, manjšo od 150 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodno energijo, večjo od 50 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali |
| --- | --- | --- | --- |

b.

„nenastavljivi“„impulzni laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno valovno dolžino, manjšo od 150 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodno energijo, večjo od 50 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali

| b. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 1 W; |
| --- | --- |

b.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 1 W;

| 2. | izhodno valovno dolžino, enako ali večjo od 150 nm, vendar največ 510 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 30 W; ali |
| --- | --- | --- |

2.

izhodno valovno dolžino, enako ali večjo od 150 nm, vendar največ 510 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 30 W; ali

| b. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 30 W;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 6A005.b.2.b. niso argonski „laserji“ s „povprečno izhodno močjo“ 50 W ali manj. |
| --- | --- | --- |

b.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 30 W;

Opomba:

| 3. | izhodno valovno dolžino, večjo od 510 nm, vendar manjšo od 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W; ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.

izhodno valovno dolžino, večjo od 510 nm, vendar manjšo od 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W; ali

| 2. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W; ali |
| --- | --- |

2.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W; ali

| b. | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 150 W; ali |
| --- | --- | --- |

b.

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 150 W; ali

| 2. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 150 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 150 W;

| 4. | izhodno valovno dolžino, večjo od 540 nm, vendar manjšo od 800 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „trajanje impulza“, manjše od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 0,005 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 5 GW; ali |
| --- | --- | --- | --- |

4.

izhodno valovno dolžino, večjo od 540 nm, vendar manjšo od 800 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„trajanje impulza“, manjše od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 0,005 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 5 GW; ali

| 2. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W; ali |
| --- | --- |

2.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W; ali

| b. | „trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 30 W; ali |
| --- | --- | --- |

b.

„trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 1,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 30 W; ali

| 2. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 30 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 30 W;

| 5. | izhodno valovno dolžino, večjo od 800 nm, vendar manjšo od 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „trajanje impulza“, manjše od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 0,005 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 5 GW; ali |
| --- | --- | --- | --- |

5.

izhodno valovno dolžino, večjo od 800 nm, vendar manjšo od 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„trajanje impulza“, manjše od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 0,005 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 5 GW; ali

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W, |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W,

| b. | „trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ps, vendar največ 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 0,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W; |
| --- | --- | --- |

b.

„trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ps, vendar največ 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 0,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W, ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W, ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali

| c. | „trajanje impulza“, večje od 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 2 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W; |
| --- | --- | --- |

c.

„trajanje impulza“, večje od 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 2 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 80 W; |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 80 W;

| 6. | izhodno valovno dolžino, večjo od 975 nm, vendar manjšo od 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „trajanje impulza“, manjše od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno „maksimalna moč“, večjo od 2 GW na impulz; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

izhodno valovno dolžino, večjo od 975 nm, vendar manjšo od 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„trajanje impulza“, manjše od 1 ps, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno „maksimalna moč“, večjo od 2 GW na impulz;

| 2. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 10 W; ali |
| --- | --- |

2.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 10 W; ali

| 3. | izhodno energijo, večjo od 0,002 J na impulz; |
| --- | --- |

3.

izhodno energijo, večjo od 0,002 J na impulz;

| b. | „trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ps, vendar manjše 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno „maksimalna moč“, večjo od 5 GW na impulz; |
| --- | --- | --- |

b.

„trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ps, vendar manjše 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno „maksimalna moč“, večjo od 5 GW na impulz;

| 2. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 10 W; ali |
| --- | --- |

2.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 10 W; ali

| 3. | izhodno energijo, večjo od 0,1 J na impulz; |
| --- | --- |

3.

izhodno energijo, večjo od 0,1 J na impulz;

| c. | „trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ns, vendar manjše 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „maksimalna moč“ impulza, presega 100 MW; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

„trajanje impulza“, enako ali večje od 1 ns, vendar manjše 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„maksimalna moč“ impulza, presega 100 MW;

| b. | „povprečna izhodna moč“ presega 20 W in jo konstrukcija omejuje na najvišjo frekvenco ponovitve impulza 1 kHz ali manj; |
| --- | --- |

b.

„povprečna izhodna moč“ presega 20 W in jo konstrukcija omejuje na najvišjo frekvenco ponovitve impulza 1 kHz ali manj;

| c. | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 12 %, „povprečna izhodna moč“ je večja od 100 W, zmožnost delovanja s frekvenco ponavljanja impulzov pa je nad 1 kHz; |
| --- | --- |

c.

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 12 %, „povprečna izhodna moč“ je večja od 100 W, zmožnost delovanja s frekvenco ponavljanja impulzov pa je nad 1 kHz;

| d. | „povprečna izhodna moč“ je večja od 150 W, zmožnost delovanja s hitrostjo ponavljanja impulzov pa je nad 1 kHz, ali |
| --- | --- |

d.

„povprečna izhodna moč“ je večja od 150 W, zmožnost delovanja s hitrostjo ponavljanja impulzov pa je nad 1 kHz, ali

| e. | izhodna energija je večja od 2 J na impulz; ali |
| --- | --- |

e.

izhodna energija je večja od 2 J na impulz; ali

| 2. | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „maksimalna moč“ impulza, presega 400 MW; |
| --- | --- | --- |

2.

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„maksimalna moč“ impulza, presega 400 MW;

| b. | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 18 % in „povprečna izhodna moč“ presega 500 W; |
| --- | --- |

b.

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 18 % in „povprečna izhodna moč“ presega 500 W;

| c. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 2 kW; ali |
| --- | --- |

c.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 2 kW; ali

| d. | izhodna energija je večja od 4 J na impulz; ali |
| --- | --- |

d.

izhodna energija je večja od 4 J na impulz; ali

| d. | „trajanje impulza“, večje od 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „maksimalna moč“ impulza, presega 500 kW; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

„trajanje impulza“, večje od 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„maksimalna moč“ impulza, presega 500 kW;

| b. | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 12 % in „povprečna izhodna moč“ presega 100 W; ali |
| --- | --- |

b.

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 12 % in „povprečna izhodna moč“ presega 100 W; ali

| c. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 150 W; ali |
| --- | --- |

c.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 150 W; ali

| 2. | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „maksimalna moč“ impulza, presega 1 MW; |
| --- | --- | --- |

2.

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„maksimalna moč“ impulza, presega 1 MW;

| b. | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 18 % in „povprečna izhodna moč“ presega 500 W; ali |
| --- | --- |

b.

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 18 % in „povprečna izhodna moč“ presega 500 W; ali

| c. | „povprečna izhodna moč“ je večja od 2 kW; |
| --- | --- |

c.

„povprečna izhodna moč“ je večja od 2 kW;

| 7. | izhodno valovno dolžino, večjo od 1 150 nm, vendar manjšo od 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „trajanje impulza“, manjše od 1 μs,in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 0,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

izhodno valovno dolžino, večjo od 1 150 nm, vendar manjšo od 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„trajanje impulza“, manjše od 1 μs,in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 0,5 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W, ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 20 W, ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali

| b. | „trajanje impulza“, večje od 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno energijo, večjo od 2 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W; |
| --- | --- | --- |

b.

„trajanje impulza“, večje od 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno energijo, večjo od 2 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 50 W, ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 80 W, ali |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečno izhodno moč“, večjo od 80 W, ali

| 8. | izhodno valovno dolžino, večjo od 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodno energijo, večjo od 100 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali |
| --- | --- | --- |

8.

izhodno valovno dolžino, večjo od 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodno energijo, večjo od 100 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali

| b. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 1 W; |
| --- | --- |

b.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 1 W;

| c. | „nastavljivi“„laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodno valovno dolžino, manjšo od 600 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodno energijo, večjo od 50 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali |
| --- | --- | --- | --- |

c.

„nastavljivi“„laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodno valovno dolžino, manjšo od 600 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodno energijo, večjo od 50 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali

| b. | povprečna ali CW izhodna moč je večja od 1 W; |
| --- | --- |

b.

povprečna ali CW izhodna moč je večja od 1 W;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 6A005.c.1. niso barvni ali drugi tekočinski „laserji“ z multimodalnim izhodnim žarkom in valovno dolžino med 150 nm in 600 nm z obema naslednjima značilnostma:







  1. | izhodna energija je manjša od 1,5 J na impulz ali „konična moč“ manjša od 20 W in |
| --- | --- | --- |

Opomba:

1.

izhodna energija je manjša od 1,5 J na impulz ali „konična moč“ manjša od 20 W in

| 2. | povprečna ali CW izhodna moč je manjša od 20 W. |
| --- | --- |

2.

povprečna ali CW izhodna moč je manjša od 20 W.

| 2. | izhodno valovno dolžino, enako ali večjo od 600 nm, vendar največ 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodno energijo, večjo od 1 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 20 W; ali |
| --- | --- | --- |

2.

izhodno valovno dolžino, enako ali večjo od 600 nm, vendar največ 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodno energijo, večjo od 1 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 20 W; ali

| b. | povprečna ali CW izhodna moč je večja od 20 W; ali |
| --- | --- |

b.

povprečna ali CW izhodna moč je večja od 20 W; ali

| 3. | izhodno valovno dolžino, večjo od 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodno energijo, večjo od 50 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali |
| --- | --- | --- |

3.

izhodno valovno dolžino, večjo od 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodno energijo, večjo od 50 mJ na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 1 W; ali

| b. | povprečna ali CW izhodna moč je večja od 1 W; |
| --- | --- |

b.

povprečna ali CW izhodna moč je večja od 1 W;

| d. | drugi „laserji“, ki niso navedeni v točki 6A005.a., 6A005.b. ali 6A005.c.:






  1. | polprevodniški „laserji“:








  Opomba 1: | točka 6A005.d.1. vključuje polprevodniške „laserje“ z optičnimi izhodnimi konektorji (npr. jezički iz optičnih vlaken). |
| --- | --- | --- | --- |

d.

drugi „laserji“, ki niso navedeni v točki 6A005.a., 6A005.b. ali 6A005.c.:

1.

polprevodniški „laserji“:

Opomba 1:

| Opomba 2: | nadzorni status polprevodniških „laserjev“, izdelanih posebej za drugo opremo, je določen z nadzornim statusom druge opreme. |
| --- | --- |

Opomba 2:

| a. | posamezni transverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | valovna dolžina je enaka ali manjša od 1 510 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 1,5 W ali |
| --- | --- | --- |

a.

posamezni transverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

valovna dolžina je enaka ali manjša od 1 510 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 1,5 W ali

| 2. | valovna dolžina je večja od 1 510 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 500 mW; |
| --- | --- |

2.

valovna dolžina je večja od 1 510 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 500 mW;

| b. | posamezni večtransverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 15 W; |
| --- | --- | --- |

b.

posamezni večtransverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 15 W;

| 2. | valovna dolžina je enaka ali večja od 1 400 nm, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW izhodna moč večja od 2,5 W ali |
| --- | --- |

2.

valovna dolžina je enaka ali večja od 1 400 nm, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW izhodna moč večja od 2,5 W ali

| 3. | valovna dolžina je enaka ali večja od 1 900 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 1 W; |
| --- | --- |

3.

valovna dolžina je enaka ali večja od 1 900 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 1 W;

| c. | posamezne ‚palice‘ polprevodniških „laserjev“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 100 W; |
| --- | --- | --- |

c.

posamezne ‚palice‘ polprevodniških „laserjev“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 100 W;

| 2. | valovna dolžina je enaka ali večja od 1 400 nm, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW izhodna moč večja od 25 W ali |
| --- | --- |

2.

valovna dolžina je enaka ali večja od 1 400 nm, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW izhodna moč večja od 25 W ali

| 3. | valovna dolžina je enaka ali večja od 1 900 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 10 W; |
| --- | --- |

3.

valovna dolžina je enaka ali večja od 1 900 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 10 W;

| d. | polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘ (dvodimenzionalni nizi), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | valovno dolžino, manjšo od 1 400 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | povprečna ali CW skupna izhodna moč je manjša od 3 kW in povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 500 W/cm2; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘ (dvodimenzionalni nizi), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

valovno dolžino, manjšo od 1 400 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

povprečna ali CW skupna izhodna moč je manjša od 3 kW in povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 500 W/cm2;

| b. | povprečna ali CW skupna izhodna moč je enaka ali večja od 3 kW, vendar največ 5 kW, ter povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 350 W/cm2; |
| --- | --- |

b.

povprečna ali CW skupna izhodna moč je enaka ali večja od 3 kW, vendar največ 5 kW, ter povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 350 W/cm2;

| c. | povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 5 kW; |
| --- | --- |

c.

povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 5 kW;

| d. | največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 2 500  W/cm2
  ali |
| --- | --- |

d.

največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 2 500  W/cm2
  ali

| e. | prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 150 W; |
| --- | --- |

e.

prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 150 W;

| 2. | valovno dolžino, enako ali večjo od 1 400 nm, vendar manjšo od 1 900 nm, ter katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | povprečna ali CW skupna izhodna moč je manjša od 250 W in povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 150 W/cm2; |
| --- | --- | --- |

2.

valovno dolžino, enako ali večjo od 1 400 nm, vendar manjšo od 1 900 nm, ter katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

povprečna ali CW skupna izhodna moč je manjša od 250 W in povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 150 W/cm2;

| b. | povprečna ali CW skupna izhodna moč je enaka ali večja od 250 W, vendar največ 500 W, ter povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 50 W/cm2; |
| --- | --- |

b.

povprečna ali CW skupna izhodna moč je enaka ali večja od 250 W, vendar največ 500 W, ter povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ večja od 50 W/cm2;

| c. | povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 500 W; |
| --- | --- |

c.

povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 500 W;

| d. | največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 500 W/cm2
  ali |
| --- | --- |

d.

največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 500 W/cm2
  ali

| e. | prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč presega 15 W |
| --- | --- |

e.

prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč presega 15 W

| 3. | valovno dolžino, enako ali večjo od 1 900 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 50 W/cm2; |
| --- | --- | --- |

3.

valovno dolžino, enako ali večjo od 1 900 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 50 W/cm2;

| b. | povprečna ali CW-izhodna moč presega 10 W ali |
| --- | --- |

b.

povprečna ali CW-izhodna moč presega 10 W ali

| c. | prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč presega 1,5 W ali |
| --- | --- |

c.

prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč presega 1,5 W ali

| 4. | vsaj eno „lasersko“‚palico‘ iz točke 6A005.d.1.c.; |
| --- | --- |

4.

vsaj eno „lasersko“‚palico‘ iz točke 6A005.d.1.c.;

Tehnična opomba:

za namene točke 6A005.d.1.d. ‚gostota moči‘ pomeni skupno „lasersko“ izhodno moč, deljeno s površino emitorja ‚skupine nizov‘.

| e. | polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘, ki niso opredeljene v točki 6A005.d.1.d. in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | so posebej zasnovane ali spremenjene, da se združujejo z drugimi ‚skupinami nizov‘ in tako oblikujejo večjo ‚skupino nizov‘in |
| --- | --- | --- |

e.

polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘, ki niso opredeljene v točki 6A005.d.1.d. in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

so posebej zasnovane ali spremenjene, da se združujejo z drugimi ‚skupinami nizov‘ in tako oblikujejo večjo ‚skupino nizov‘in

| 2. | integrirane povezave, skupne elektroniki in hlajenju;








  Opomba 1: | ‚skupine nizov‘, ki se oblikujejo z združevanjem polprevodnih „laserskih“‚skupin nizov‘ iz točke 6A005.d.1.e., ki so zasnovane tako, da jih ni mogoče nadalje združevati ali spreminjati, so določene v točki 6A005.d.1.d. |
| --- | --- | --- |

2.

integrirane povezave, skupne elektroniki in hlajenju;

Opomba 1:

| Opomba 2: | ‚skupine nizov‘, ki se oblikujejo z združevanjem polprevodnih „laserskih“‚skupin nizov‘ iz točke 6A005.d.1.e., ki so zasnovane tako, da se lahko nadalje združujejo ali spreminjajo, so določene v točki 6A005.d.1.e. |
| --- | --- |

Opomba 2:

| Opomba 3: | predmet nadzora v točki 6A005.d.1.e. niso modularni sklopi posameznih ‚palic‘, izdelanih za vključitev v linearne skupine nizov od enega konca do drugega. |
| --- | --- |

Opomba 3:

Tehnične opombe:

| 1. | polprevodniške „laserje“ navadno imenujemo „laserske“ diode; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚palica‘ (imenovana tudi polprevodna „laserska“‚palica‘, ‚palica‘„laserske“ diode ali ‚palica‘ diode) je sestavljena iz več polprevodnih „laserjev“ v enodimenzionalnem nizu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ‚skupina nizov‘ je sestavljena iz več ‚palic‘, ki oblikujejo dvodimenzionalni niz polprevodnih „laserjev“. |
| --- | --- |

3.

| 2. | ogljikov-monoksidni (CO) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodno energijo, večjo od 2 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 5 kW; ali |
| --- | --- | --- |

2.

ogljikov-monoksidni (CO) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodno energijo, večjo od 2 J na impulz, in „maksimalno moč“ impulza, večjo od 5 kW; ali

| b. | povprečna ali CW izhodna moč je večja od 5 kW; |
| --- | --- |

b.

povprečna ali CW izhodna moč je večja od 5 kW;

| 3. | ogljikov-dioksidni (CO2) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | CW izhodna moč je večja od 15 kW; |
| --- | --- | --- |

3.

ogljikov-dioksidni (CO2) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

CW izhodna moč je večja od 15 kW;

| b. | impulzna izhodna veličina s „trajanjem impulza“, daljšim od 10 μs, in s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | „povprečno izhodno moč“, večjo od 10 kW; ali |
| --- | --- | --- |

b.

impulzna izhodna veličina s „trajanjem impulza“, daljšim od 10 μs, in s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

„povprečno izhodno moč“, večjo od 10 kW; ali

| 2. | „maksimalna moč“ impulza, presega 100 kW; ali |
| --- | --- |

2.

„maksimalna moč“ impulza, presega 100 kW; ali

| c. | impulzno izhodno veličino s „trajanjem impulza“ 10 μs ali manj in s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | energija impulza je večja od 5 J na impulz ali |
| --- | --- | --- |

c.

impulzno izhodno veličino s „trajanjem impulza“ 10 μs ali manj in s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

energija impulza je večja od 5 J na impulz ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je večja od 2,5 kW; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je večja od 2,5 kW;

3.A.2.

| a. | bakreni parni laserji, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 500 in 600 nm; in |
| --- | --- | --- |

a.

bakreni parni laserji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 500 in 600 nm; in

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je 30 W ali več; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je 30 W ali več;

| 4. | excimer „laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | izhodna valovna dolžina ne presega 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 50 mJ na impulz; ali |
| --- | --- | --- | --- |

4.

excimer „laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

izhodna valovna dolžina ne presega 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 50 mJ na impulz; ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je večja od 1 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je večja od 1 W;

| b. | izhodno valovno dolžino, večjo od 150 nm, vendar manjšo od 190 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz; ali |
| --- | --- | --- |

b.

izhodno valovno dolžino, večjo od 150 nm, vendar manjšo od 190 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz; ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je večja od 120 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je večja od 120 W;

| c. | izhodno valovno dolžino, večjo od 190 nm, vendar manjšo od 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 10 J na impulz; ali |
| --- | --- | --- |

c.

izhodno valovno dolžino, večjo od 190 nm, vendar manjšo od 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 10 J na impulz; ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je večja od 500 W; ali |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je večja od 500 W; ali

| d. | izhodno valovno dolžino, večjo od 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz; ali |
| --- | --- | --- |

d.

izhodno valovno dolžino, večjo od 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz; ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je večja od 30 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je večja od 30 W;

| Opomba: | glede excimer „laserjev“, posebej izdelanih za litografsko opremo, glej točko 3B001. |
| --- | --- |

Opomba:

| 5. | „kemični laserji“:






  a. | vodikov-fluoridni (HF) „laserji“; |
| --- | --- | --- |

5.

„kemični laserji“:

a.

vodikov-fluoridni (HF) „laserji“;

| b. | devterij-fluoridni (DF) „laserji“; |
| --- | --- |

b.

devterij-fluoridni (DF) „laserji“;

| c. | „transferni laserji“:






  1. | kisik-jodinski (O2-I) „laserji“; |
| --- | --- | --- |

c.

„transferni laserji“:

1.

kisik-jodinski (O2-I) „laserji“;

| 2. | devterij fluorid ogljikov-dioksidni (DF-CO2) „laserji“; |
| --- | --- |

2.

devterij fluorid ogljikov-dioksidni (DF-CO2) „laserji“;

| 6. | ‚neponavljajoči impulzni‘ Nd: stekleni „laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „trajanje impulza“ ne presega 1 μs in izhodna energija presega 50 J na impulz ali |
| --- | --- | --- |

6.

‚neponavljajoči impulzni‘ Nd: stekleni „laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„trajanje impulza“ ne presega 1 μs in izhodna energija presega 50 J na impulz ali

| b. | „trajanje impulza“ presega 1 μs in izhodna energija presega 100 J na impulz; |
| --- | --- |

b.

„trajanje impulza“ presega 1 μs in izhodna energija presega 100 J na impulz;

| Opomba: | ‚neponavljajoči impulzni‘ se nanaša na „laserje“, ki proizvajajo en sam izhodni impulz ali katerih časovni interval med impulzi je daljši od ene minute. |
| --- | --- |

Opomba:

| e. | sestavni deli:






  1. | zrcala, hlajena z ‚aktivnim hlajenjem‘ ali s hlajenim toplovodom.


  Tehnična opomba:



  ‚aktivno hlajenje‘ je tehnika ohlajevanja optičnih komponent z uporabo tekočin pod površino optičnih komponent (navadno manj kot 1 mm pod površino) za odvajanje toplote. |
| --- | --- | --- |

e.

sestavni deli:

1.

zrcala, hlajena z ‚aktivnim hlajenjem‘ ali s hlajenim toplovodom.

Tehnična opomba:

‚aktivno hlajenje‘ je tehnika ohlajevanja optičnih komponent z uporabo tekočin pod površino optičnih komponent (navadno manj kot 1 mm pod površino) za odvajanje toplote.

| 2. | optična ogledala ali prepustne ali delno prepustne optične ali elektrooptične komponente, razen zlitih stožčastih vlakenskih kombinatorjev in večplastnih dielektričnih mrežic, posebej namenjenih za uporabo z navedenimi „laserji“;








  Opomba: | vlakenski kombinatorji in večplastne dielektrične mrežice so podrobno določeni v točki 6A005.e.3. |
| --- | --- | --- |

2.

optična ogledala ali prepustne ali delno prepustne optične ali elektrooptične komponente, razen zlitih stožčastih vlakenskih kombinatorjev in večplastnih dielektričnih mrežic, posebej namenjenih za uporabo z navedenimi „laserji“;

Opomba:

| 3. | Komponente za laserje iz vlaken:






  a. | multimodalno na multimodalno zliti stožčasti vlakenski kombinatorji z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  1. | prehodno slabljenje, boljše (manjše) ali enako 0,3 dB, ki se ohrani pri ocenjenem skupnem povprečju ali CW izhodni moči (razen v primeru izhodne moči, ki se prenaša prek enomodalnega jedra), večji od 1 000  W; in |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Komponente za laserje iz vlaken:

a.

multimodalno na multimodalno zliti stožčasti vlakenski kombinatorji z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

prehodno slabljenje, boljše (manjše) ali enako 0,3 dB, ki se ohrani pri ocenjenem skupnem povprečju ali CW izhodni moči (razen v primeru izhodne moči, ki se prenaša prek enomodalnega jedra), večji od 1 000  W; in

| 2. | število vhodnih vlaken, enako ali večje od 3; |
| --- | --- |

2.

število vhodnih vlaken, enako ali večje od 3;

| b. | enomodalno na multimodalno zliti stožčasti kombinatorji iz vlaken z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  1. | prehodno slabljenje boljše (manjše) od 0,5 dB, ki se ohrani pri ocenjenem skupnem povprečju ali CW izhodni moči, večji od 4 600  W; |
| --- | --- | --- |

b.

enomodalno na multimodalno zliti stožčasti kombinatorji iz vlaken z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

prehodno slabljenje boljše (manjše) od 0,5 dB, ki se ohrani pri ocenjenem skupnem povprečju ali CW izhodni moči, večji od 4 600  W;

| 2. | število vhodnih vlaken, enako ali večje od 3; in |
| --- | --- |

2.

število vhodnih vlaken, enako ali večje od 3; in

| 3. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | parameter BPP, izmerjen pri izhodu, ne presega 1,5 mm mrad za število vhodnih vlaken, manjše ali enako 5; ali |
| --- | --- | --- |

3.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

parameter BPP, izmerjen pri izhodu, ne presega 1,5 mm mrad za število vhodnih vlaken, manjše ali enako 5; ali

| b. | parameter BPP, izmerjen pri izhodu, ne presega 2,5 mm mrad za število vhodnih vlaken, večje od 5; |
| --- | --- |

b.

parameter BPP, izmerjen pri izhodu, ne presega 2,5 mm mrad za število vhodnih vlaken, večje od 5;

| c. | večplastne dielektrične mrežice, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | namenjene za spektralne ali koherentne kombinacije žarkov 5 ali več laserjev iz vlaken in |
| --- | --- | --- |

c.

večplastne dielektrične mrežice, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

namenjene za spektralne ali koherentne kombinacije žarkov 5 ali več laserjev iz vlaken in

| 2. | prag CW lasersko povzročene škode je večji ali enak 10 kW/cm2. |
| --- | --- |

2.

prag CW lasersko povzročene škode je večji ali enak 10 kW/cm2.

| f. | optična oprema:








  Opomba: | za optične elemente s souporabniško odprtino, ki lahko delujejo v napravah z „visokozmogljivostnimi laserji“ („SHPL“), glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- | --- |

f.

optična oprema:

Opomba:

| 1. | oprema za dinamično merjenje čelnega vala (faze) z zmožnostjo kartografiranja najmanj 50 položajev čelnega vala žarka in ima katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  a. | hitrost slikanja vsaj 100 Hz ali več in razločljivost faze najmanj 5 % valovne dolžine žarka ali |
| --- | --- | --- |

1.

oprema za dinamično merjenje čelnega vala (faze) z zmožnostjo kartografiranja najmanj 50 položajev čelnega vala žarka in ima katero koli izmed naslednjih značilnosti:

a.

hitrost slikanja vsaj 100 Hz ali več in razločljivost faze najmanj 5 % valovne dolžine žarka ali

| b. | hitrost slikanja vsaj 1 000  Hz ali več in razločljivost faze najmanj 20 % valovne dolžine žarka |
| --- | --- |

b.

hitrost slikanja vsaj 1 000  Hz ali več in razločljivost faze najmanj 20 % valovne dolžine žarka

| 2. | „laserska“ diagnostična oprema z zmožnostjo merjenja napak kota usmerjenega žarka sistemov „SHPL“, ki so enake 10 μrad ali manjše; |
| --- | --- |

2.

„laserska“ diagnostična oprema z zmožnostjo merjenja napak kota usmerjenega žarka sistemov „SHPL“, ki so enake 10 μrad ali manjše;

| 3. | optična oprema in komponente, izdelane posebej za sistem faznih nizov „SHPL“ za koherentne kombinacije žarkov, katerih natančnost je λ/10 pri določeni valovni dolžini ali 0,1 μm, kar je manjše; |
| --- | --- |

3.

optična oprema in komponente, izdelane posebej za sistem faznih nizov „SHPL“ za koherentne kombinacije žarkov, katerih natančnost je λ/10 pri določeni valovni dolžini ali 0,1 μm, kar je manjše;

| 4. | projekcijski teleskopi, izdelani posebej za uporabo s sistemi „SHPL“; |
| --- | --- |

4.

projekcijski teleskopi, izdelani posebej za uporabo s sistemi „SHPL“;

| g. | ‚laserska oprema za zaznavanje zvoka‘, ki ima vse naslednje značilnosti:






  1. | laserska CW izhodna moč enaka ali večja od 20 mW; |
| --- | --- | --- |

g.

‚laserska oprema za zaznavanje zvoka‘, ki ima vse naslednje značilnosti:

1.

laserska CW izhodna moč enaka ali večja od 20 mW;

| 2. | stabilnost laserske frekvence enaka ali boljša (manjša) od 10 MHz; |
| --- | --- |

2.

stabilnost laserske frekvence enaka ali boljša (manjša) od 10 MHz;

| 3. | valovna dolžina laserja med 1 000 nm in 2 000 nm; |
| --- | --- |

3.

valovna dolžina laserja med 1 000 nm in 2 000 nm;

| 4. | optična ločljivost sistema boljša (manjša) od 1 nm in |
| --- | --- |

4.

optična ločljivost sistema boljša (manjša) od 1 nm in

| 5. | razmerje med optičnim signalom in šumom je enako ali večje kot 103. |
| --- | --- |

5.

razmerje med optičnim signalom in šumom je enako ali večje kot 103.

Tehnična opomba:

‚laserska oprema za zaznavanje zvoka‘ se včasih imenuje tudi laserski mikrofon ali mikrofon za zaznavanje pretoka delcev.

3.A.2.

| h. | impulzni excimer laserji (XeF, XeCl, KrF), ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 240 in 360 nm; |
| --- | --- | --- |

h.

impulzni excimer laserji (XeF, XeCl, KrF), ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 240 in 360 nm;

| 2. | imajo korak ponovitve več kot 250 Hz; in |
| --- | --- |

2.

imajo korak ponovitve več kot 250 Hz; in

| 3. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W; |
| --- | --- |

3.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W;

6A202

Fotopomnoževalne cevi, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | površino fotokatode, večjo od 20 cm2, in |
| --- | --- |

a.

površino fotokatode, večjo od 20 cm2, in

| b. | vzponski čas impulza anode, manjši od 1 ns. |
| --- | --- |

b.

vzponski čas impulza anode, manjši od 1 ns.

5.A.1.

Fotopomnoževalne cevi, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| a. | površino fotokatode več kot 20 cm2 in |
| --- | --- |

a.

površino fotokatode več kot 20 cm2 in

| b. | vzponski čas impulza anode manj kot 1 ns. |
| --- | --- |

b.

vzponski čas impulza anode manj kot 1 ns.

6A203

Kamere in komponente, razen tistih iz točke 6A003:

| Opomba 1: | „programska oprema“, posebej izdelana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamere ali slikovne naprave, da bi imela značilnosti iz točke 6A203.a., 6A203.b. ali 6A203.c., je opredeljena v točki 6D203. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | „tehnologija“ v obliki kod ali ključev za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamere ali slikovne naprave, da bi imela značilnosti iz točke 6A203.a., 6A203.b. ali 6A203.c., je opredeljena v točki 6E203. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Opomba:

predmet nadzora v točkah od 6A203.a. do 6A203.c. niso kamere ali slikovne naprave, če imajo zaradi omejene strojne opreme, „programske opreme“ ali „tehnologije“ manjšo zmogljivost od navedene in izpolnjujejo katerega koli od naslednjih pogojev:

| 1. | vrniti jih je treba prvotnemu proizvajalcu za izboljšanje ali odpravo omejitev; |
| --- | --- |

1.

vrniti jih je treba prvotnemu proizvajalcu za izboljšanje ali odpravo omejitev;

| 2. | potrebujejo „programsko opremo“ iz točke 6D203 za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi izpolnjevale značilnosti iz točke 6A203, ali |
| --- | --- |

2.

potrebujejo „programsko opremo“ iz točke 6D203 za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi izpolnjevale značilnosti iz točke 6A203, ali

| 3. | potrebujejo „tehnologijo“ v obliki ključev ali kod, kot je določeno v točki 6E203, za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi imele značilnosti iz točke 6A203. |
| --- | --- |

3.

potrebujejo „tehnologijo“ v obliki ključev ali kod, kot je določeno v točki 6E203, za izboljšanje ali sprostitev zmogljivosti, da bi imele značilnosti iz točke 6A203.

5.B.3.

Hitro tekoče kamere in slikovne naprave ter sestavni deli zanje:

| Opomba: | „programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamer ali slikovnih naprav, da bi ustrezali značilnostim, opredeljenim v nadaljevanju, je predmet nadzora točk 5.D.1 in 5.D.2. |
| --- | --- |

Opomba:

„programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamer ali slikovnih naprav, da bi ustrezali značilnostim, opredeljenim v nadaljevanju, je predmet nadzora točk 5.D.1 in 5.D.2.

6A203

| a. | črtne kamere in posebej zanje izdelani sestavni deli:






  1. | črtne kamere, ki imajo hitrost zapisa nad 0,5 mm/μs; |
| --- | --- | --- |

a.

črtne kamere in posebej zanje izdelani sestavni deli:

1.

črtne kamere, ki imajo hitrost zapisa nad 0,5 mm/μs;

| 2. | elektronske črtne kamere s časovno ločljivostjo 50 ns ali manj; |
| --- | --- |

2.

elektronske črtne kamere s časovno ločljivostjo 50 ns ali manj;

| 3. | črtne elektronske za kamere iz točke 6A203.a.2.; |
| --- | --- |

3.

črtne elektronske za kamere iz točke 6A203.a.2.;

| 4. | priključki, posebej izdelani za uporabo s črtnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 6A203.a.1. ali 6A203.a.2.; |
| --- | --- |

4.

priključki, posebej izdelani za uporabo s črtnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 6A203.a.1. ali 6A203.a.2.;

| 5. | elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotojev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej izdelani za kamere iz točke 6A203.a.1.; |
| --- | --- |

5.

elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotojev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej izdelani za kamere iz točke 6A203.a.1.;

5.B.3.a

| a. | črtne kamere in posebej zanje zasnovani sestavni deli:






  1. | črtne kamere, ki imajo hitrost zapisa več kot 0,5 mm/μs; |
| --- | --- | --- |

a.

črtne kamere in posebej zanje zasnovani sestavni deli:

1.

črtne kamere, ki imajo hitrost zapisa več kot 0,5 mm/μs;

| 2. | elektronske črtne kamere s časovno ločljivostjo 50 ns ali manj; |
| --- | --- |

2.

elektronske črtne kamere s časovno ločljivostjo 50 ns ali manj;

| 3. | črtne elektronke za kamere iz točke 5.B.3.a.2.; |
| --- | --- |

3.

črtne elektronke za kamere iz točke 5.B.3.a.2.;

| 4. | priključki, posebej zasnovani za uporabo s črtnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 5.B.3.a.1 ali 5.B.3.a.2.; |
| --- | --- |

4.

priključki, posebej zasnovani za uporabo s črtnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 5.B.3.a.1 ali 5.B.3.a.2.;

| 5. | elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotojev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej zasnovani za kamere iz točke 5.B.3.a.1; |
| --- | --- |

5.

elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotojev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej zasnovani za kamere iz točke 5.B.3.a.1;

6A203

| b. | slikovne kamere in posebej zanje izdelani sestavni deli:






  1. | slikovne kamere, ki imajo hitrost snemanja nad 225 000 posameznih slik na sekundo; |
| --- | --- | --- |

b.

slikovne kamere in posebej zanje izdelani sestavni deli:

1.

slikovne kamere, ki imajo hitrost snemanja nad 225 000 posameznih slik na sekundo;

| 2. | slikovne kamere, pri katerih je čas osvetlitve slik 50 ns ali manj; |
| --- | --- |

2.

slikovne kamere, pri katerih je čas osvetlitve slik 50 ns ali manj;

| 3. | slikovne elektronke in polprevodniške slikovne naprave, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej izdelane za kamere iz točke 6A203.b.1. ali 6A203.b.2.; |
| --- | --- |

3.

slikovne elektronke in polprevodniške slikovne naprave, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej izdelane za kamere iz točke 6A203.b.1. ali 6A203.b.2.;

| 4. | priključki, posebej izdelani za uporabo s slikovnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 6A203.b.1. ali 6A203.b.2.; |
| --- | --- |

4.

priključki, posebej izdelani za uporabo s slikovnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 6A203.b.1. ali 6A203.b.2.;

| 5. | elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotorjev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej izdelani za kamere iz točke 6A203.b.1. ali 6A203.b.2. |
| --- | --- |

5.

elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotorjev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej izdelani za kamere iz točke 6A203.b.1. ali 6A203.b.2.

Tehnična opomba:

hitro tekoče enoslikovne kamere iz točke 6A203.b. se lahko uporabljajo posamezno za ustvarjanje ene slike dinamičnega dogodka ali pa se lahko več takih kamer združi v sistem z zaporednim sprožanjem za ustvarjanje več slik dogodka.

5.B.3.b

| b. | slikovne kamere in posebej zanje zasnovani sestavni deli:






  1. | slikovne kamere, ki imajo hitrost snemanja več kot 225 000 posameznih slik na sekundo; |
| --- | --- | --- |

b.

slikovne kamere in posebej zanje zasnovani sestavni deli:

1.

slikovne kamere, ki imajo hitrost snemanja več kot 225 000 posameznih slik na sekundo;

| 2. | slikovne kamere, pri katerih je čas osvetlitve slik 50 ns ali manj; |
| --- | --- |

2.

slikovne kamere, pri katerih je čas osvetlitve slik 50 ns ali manj;

| 3. | slikovne elektronke in polprevodniške slikovne naprave, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej zasnovane za kamere iz točke 5.B.3.b.1 ali 5.B.3.b.2.; |
| --- | --- |

3.

slikovne elektronke in polprevodniške slikovne naprave, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej zasnovane za kamere iz točke 5.B.3.b.1 ali 5.B.3.b.2.;

| 4. | priključki, posebej zasnovani za uporabo s slikovnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 5.B.3.b.1 ali 5.B.3.b.2.; |
| --- | --- |

4.

priključki, posebej zasnovani za uporabo s slikovnimi kamerami, ki imajo modularne strukture in ki omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 5.B.3.b.1 ali 5.B.3.b.2.;

| 5. | elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotojev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej zasnovani za kamere iz točke 5.B.3.b.1 ali 5.B.3.b.2; |
| --- | --- |

5.

elektronika za sinhronizacijo ter sklopi rotojev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev, posebej zasnovani za kamere iz točke 5.B.3.b.1 ali 5.B.3.b.2;

6A203

| c. | kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami in posebej zanje izdelani sestavni deli:






  1. | kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj; |
| --- | --- | --- |

c.

kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami in posebej zanje izdelani sestavni deli:

1.

kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj;

| 2. | polprevodniške slikovne naprave in elektronske za ojačanje slike, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej izdelane za kamere iz točke 6A203.c.1.; |
| --- | --- |

2.

polprevodniške slikovne naprave in elektronske za ojačanje slike, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej izdelane za kamere iz točke 6A203.c.1.;

| 3. | naprave z elektrooptičnim zaklopom (Kerrove ali Pockelsove celice), ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj; |
| --- | --- |

3.

naprave z elektrooptičnim zaklopom (Kerrove ali Pockelsove celice), ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj;

| 4. | priključki, posebej izdelani za uporabo s kamerami, ki imajo modularne strukture in omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 6A203.c.1. |
| --- | --- |

4.

priključki, posebej izdelani za uporabo s kamerami, ki imajo modularne strukture in omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 6A203.c.1.

5.B.3.c

| c. | kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami in posebej zanje zasnovani sestavni deli:






  1. | kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj; |
| --- | --- | --- |

c.

kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami in posebej zanje zasnovani sestavni deli:

1.

kamere s polprevodniškim zaporedjem ali elektronkami, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj;

| 2. | polprevodniške slikovne naprave in elektronke za ojačanje slike, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej zasnovane za kamere iz točke 5.B.3.c.1.; |
| --- | --- |

2.

polprevodniške slikovne naprave in elektronke za ojačanje slike, ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj in so posebej zasnovane za kamere iz točke 5.B.3.c.1.;

| 3. | naprave z elektrooptičnim zaklopom (Kerrove ali Pockelsove celice), ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj; |
| --- | --- |

3.

naprave z elektrooptičnim zaklopom (Kerrove ali Pockelsove celice), ki imajo čas osvetlitve slik (zaklopa) 50 ns ali manj;

| 4. | priključki, posebej zasnovani za uporabo s kamerami, ki imajo modularne strukture in omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 5.B.3.c.1. |
| --- | --- |

4.

priključki, posebej zasnovani za uporabo s kamerami, ki imajo modularne strukture in omogočajo specifikacije zmogljivosti iz točke 5.B.3.c.1.

Tehnična opomba:

hitro tekoče enoslikovne kamere se lahko uporabljajo posamezno za ustvarjanje ene slike dinamičnega dogodka ali pa se lahko več takih kamer združi v sistem z zaporednim sprožanjem za ustvarjanje več slik dogodka.

6A203

| d. | radiacijsko utrjene TV kamere in posebej izdelane leče, ki se v njih uporabljajo, posebej izdelane ali prilagojene na sevanje, tako da so sposobne delovanja pri dozah nad 50 × 103 Gy (silicij) (5 × 106 radov (silicij)), ne da bi prišlo do degradacije delovanja.


  Tehnična opomba:



  pojem Gy (silicij) se nanaša na sevalno energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiteni vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju; |
| --- | --- |

d.

radiacijsko utrjene TV kamere in posebej izdelane leče, ki se v njih uporabljajo, posebej izdelane ali prilagojene na sevanje, tako da so sposobne delovanja pri dozah nad 50 × 103 Gy (silicij) (5 × 106 radov (silicij)), ne da bi prišlo do degradacije delovanja.

Tehnična opomba:

pojem Gy (silicij) se nanaša na sevalno energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiteni vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju;

1.A.2.

Radiacijsko utrjene TV kamere ali leče zanje, posebej zasnovane ali prilagojene za sevanje, tako da so sposobne delovanja pri skupni dozi nad 5 × 104 Gy (silicij), ne da bi prišlo do degradacije delovanja.

Tehnična opomba:

pojem Gy (silicij) se nanaša na energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiteni vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju.

6A205

„Laserji“, „laserski“ ojačevalniki in oscilatorji, razen tistih iz točk 0B001.g.5., 0B001.h.6. in 6A005:

| Opomba: | glede bakrenih parnih laserjev glej točko 6A005.b. |
| --- | --- |

Opomba:

3.A.2.

Laserji, laserski ojačevalniki in oscilatorji:

| Opomba: | glej tudi v povezavi z 6A005. |
| --- | --- |

Opomba:

glej tudi v povezavi z 6A005.

6A205

| a. | Argonovi ionski „laserji“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 400 nm in 515 nm; in |
| --- | --- | --- |

a.

Argonovi ionski „laserji“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 400 nm in 515 nm; in

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 40 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 40 W;

3.A.2.b

argonovi ionski laserji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| 1. | delujejo na valovnih dolžinah med 400 in 515 nm; in |
| --- | --- |

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 400 in 515 nm; in

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 40 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 40 W;

6A205

| b. | oscilatorji z enonastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm; |
| --- | --- | --- |

b.

oscilatorji z enonastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm;

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 1 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 1 W;

| 3. | imajo korak ponovitve nad 1 kHz; in |
| --- | --- |

3.

imajo korak ponovitve nad 1 kHz; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 100 ns;

3.A.2.d

oscilatorji z enonastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:

| 1. | delujejo na valovnih dolžinah med 300 in 800 nm; |
| --- | --- |

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 300 in 800 nm;

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 1 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 1 W;

| 3. | imajo korak ponovitve več kot 1 kHz; in |
| --- | --- |

3.

imajo korak ponovitve več kot 1 kHz; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 100 ns;

6A205

| c. | Ojačevalniki in oscilatorji z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm; |
| --- | --- | --- |

c.

Ojačevalniki in oscilatorji z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm;

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 30 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 30 W;

| 3. | imajo korak ponovitve nad 1 kHz; in |
| --- | --- |

3.

imajo korak ponovitve nad 1 kHz; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 100 ns;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 6A205.c. niso oscilatorji, ki delujejo le v enem načinu. |
| --- | --- |

Opomba:

3.A.2.e

Ojačevalniki in oscilatorji z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:

| 1. | delujejo na valovnih dolžinah med 300 in 800 nm; |
| --- | --- |

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 300 in 800 nm;

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 30 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 30 W;

| 3. | imajo korak ponovitve več kot 1 kHz; in |
| --- | --- |

3.

imajo korak ponovitve več kot 1 kHz; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 100 ns;

| Opomba: | oscilatorji, ki delujejo le v enem načinu, niso predmet nadzora točke 3.A.2.e. |
| --- | --- |

Opomba:

oscilatorji, ki delujejo le v enem načinu, niso predmet nadzora točke 3.A.2.e.

6A205

| d. | impulzni „laserji“ z ogljikovim dioksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 nm in 11 000 nm; |
| --- | --- | --- |

d.

impulzni „laserji“ z ogljikovim dioksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 nm in 11 000 nm;

| 2. | imajo korak ponovitve nad 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

imajo korak ponovitve nad 250 Hz;

| 3. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W; in |
| --- | --- |

3.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 200 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 200 ns;

3.A.2.g

Impulzni laserji z ogljikovim dioksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| 1. | delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 in 11 000  nm; |
| --- | --- |

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 in 11 000  nm;

| 2. | imajo korak ponovitve več kot 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

imajo korak ponovitve več kot 250 Hz;

| 3. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W; in |
| --- | --- |

3.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 200 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 200 ns;

| Opomba: | industrijski laserji z ogljikovim dioksidom z višjo močjo (običajno od 1 do 5 kW), ki se uporabljajo pri opravilih, kot sta rezanje in varjenje, niso predmet nadzora točke 3.A.2.g., saj so to laserji zveznih valov ali impulzni laserji z impulzno širino več kot 200 ns. |
| --- | --- |

Opomba:

industrijski laserji z ogljikovim dioksidom z višjo močjo (običajno od 1 do 5 kW), ki se uporabljajo pri opravilih, kot sta rezanje in varjenje, niso predmet nadzora točke 3.A.2.g., saj so to laserji zveznih valov ali impulzni laserji z impulzno širino več kot 200 ns.

6A205

| e. | paravodikovi Ramanovi preklopniki, ki so izdelani za delovanje pri izhodni valovni dolžini 16 μm in imajo korak ponovitve nad 250 Hz; |
| --- | --- |

e.

paravodikovi Ramanovi preklopniki, ki so izdelani za delovanje pri izhodni valovni dolžini 16 μm in imajo korak ponovitve nad 250 Hz;

3.A.2.i.

paravodikovi Ramanovi preklopniki, ki so zasnovani za delovanje pri izhodni valovni dolžini 16 mm in imajo korak ponovitve več kot 250 Hz;

6A205

| f. | neodijevi (razen stekla) „laserji“ z izhodno valovno dolžino med 1 000 in 1 100 nm, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | z impulznim vzbujanjem in s preklopom Q, s trajanjem impulza več kot 1 ns, in ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  a. | enokanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 40 W ali |
| --- | --- | --- | --- |

f.

neodijevi (razen stekla) „laserji“ z izhodno valovno dolžino med 1 000 in 1 100 nm, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

z impulznim vzbujanjem in s preklopom Q, s trajanjem impulza več kot 1 ns, in ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

a.

enokanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 40 W ali

| b. | večkanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 50 W ali |
| --- | --- |

b.

večkanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 50 W ali

| 2. | vključujejo podvajanje frekvence za izhodno valovno dolžino med 500 in 550 nm s povprečno izhodno močjo več kot 40 W; |
| --- | --- |

2.

vključujejo podvajanje frekvence za izhodno valovno dolžino med 500 in 550 nm s povprečno izhodno močjo več kot 40 W;

3.A.2.c.

neodijevi (razen stekla) laserji z izhodno valovno dolžino med 1 000 in 1 100  nm, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

| 1. | z impulznim vzbujanjem in s preklopom Q, s trajanjem impulza 1 ns ali več, in ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  a. | enokanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 40 W ali |
| --- | --- | --- |

1.

z impulznim vzbujanjem in s preklopom Q, s trajanjem impulza 1 ns ali več, in ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

a.

enokanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 40 W ali

| b. | večkanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 50 W; |
| --- | --- |

b.

večkanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 50 W;

ali

| 2. | vključujejo podvajanje frekvence za izhodno valovno dolžino med 500 in 550 nm s povprečno izhodno močjo več kot 40 W; |
| --- | --- |

2.

vključujejo podvajanje frekvence za izhodno valovno dolžino med 500 in 550 nm s povprečno izhodno močjo več kot 40 W;

6A205

| g. | impulzni „laserji“ z ogljikovim monoksidom, razen tistih iz točke 6A005.d.2., ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 5 000 nm in 6 000 nm; |
| --- | --- | --- |

g.

impulzni „laserji“ z ogljikovim monoksidom, razen tistih iz točke 6A005.d.2., ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 5 000 nm in 6 000 nm;

| 2. | imajo korak ponovitve nad 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

imajo korak ponovitve nad 250 Hz;

| 3. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 200 W; in |
| --- | --- |

3.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 200 W; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 200 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 200 ns;

3.A.2.j

Impulzni laserji z ogljikovim monoksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| 1. | delujejo na valovnih dolžinah med 5 000 in 6 000  nm; |
| --- | --- |

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 5 000 in 6 000  nm;

| 2. | imajo korak ponovitve več kot 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

imajo korak ponovitve več kot 250 Hz;

| 3. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 200 W; in |
| --- | --- |

3.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 200 W; in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 200 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 200 ns;

| Opomba: | industrijski laserji z ogljikovim monoksidom z višjo močjo (običajno od 1 do 5 kW), ki se uporabljajo pri opravilih, kot sta rezanje in varjenje, niso predmet nadzora točke 3.A.2.j., saj so to laserji zveznih valov ali impulzni laserji z impulzno širino več kot 200 ns. |
| --- | --- |

Opomba:

industrijski laserji z ogljikovim monoksidom z višjo močjo (običajno od 1 do 5 kW), ki se uporabljajo pri opravilih, kot sta rezanje in varjenje, niso predmet nadzora točke 3.A.2.j., saj so to laserji zveznih valov ali impulzni laserji z impulzno širino več kot 200 ns.

6A225

Interferometri za merjenje hitrosti, večji od 1 km/s v časovnih intervalih, krajših od 10 mikrosekund.

| Opomba: | točka 6A225 vključuje interferometre, kot so VISAR (Velocity interferometer systems for any reflector), DLI (Doppler laser interferometer) in PDV (Photonic Doppler Velocimeters), znani tudi kot Het-V (Heterodyne Velocimeters). |
| --- | --- |

Opomba:

5.B.5.a

Specializirana oprema za hidrodinamične preizkuse:

| a. | interferometri za merjenje hitrosti, večjih od 1 km/s, v časovnih intervalih, krajših od 10 ms; |
| --- | --- |

a.

interferometri za merjenje hitrosti, večjih od 1 km/s, v časovnih intervalih, krajših od 10 ms;

6A226

Tlačni senzorji:

| a. | tlačni merilniki za merjenje tlakov, višjih od 10 GPa, vključno z merilniki, narejeni iz manganina, iterbija in polivinilidenfluorida (PVBF, PVF2); |
| --- | --- |

a.

tlačni merilniki za merjenje tlakov, višjih od 10 GPa, vključno z merilniki, narejeni iz manganina, iterbija in polivinilidenfluorida (PVBF, PVF2);

| b. | kvarčni tlačni pretvorniki za tlake nad 10 GPa. |
| --- | --- |

b.

kvarčni tlačni pretvorniki za tlake nad 10 GPa.

5.B.5.b.

| b. | tlačni merilniki za merjenje tlakov nad 10 GPa, vključno z merilniki, narejenimi iz manganina, iterbija in polivinilidenfluorida (PVBF, PVF2); |
| --- | --- |

b.

tlačni merilniki za merjenje tlakov nad 10 GPa, vključno z merilniki, narejenimi iz manganina, iterbija in polivinilidenfluorida (PVBF, PVF2);

5.B.5.c.

| c. | kvarčni tlačni pretvorniki za tlake nad 10 GPa. |
| --- | --- |

c.

kvarčni tlačni pretvorniki za tlake nad 10 GPa.

| Opomba: | točka 5.B.5.a. vključuje interferometre za merjenje hitrosti, kot so VISAR (Velocity interferometer systems for any reflector), DLI (Doppler laser interferometer) in PDV (Photonic Doppler Velocimeters), znani tudi kot Het-V (Heterodyne Velocimeters). |
| --- | --- |

Opomba:

točka 5.B.5.a. vključuje interferometre za merjenje hitrosti, kot so VISAR (Velocity interferometer systems for any reflector), DLI (Doppler laser interferometer) in PDV (Photonic Doppler Velocimeters), znani tudi kot Het-V (Heterodyne Velocimeters).

6D   Programska oprema

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 6D203 | „Programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamer ali slikovnih naprav, da bi imele značilnosti iz točk od 6A203.a. do 6A203.c. | 5.D.2. | „Programska oprema“ ali ključi/kode za šifriranje (enkripcijo), posebej zasnovani za povečanje ali sprostitev zmogljivosti opreme, ki je predmet nadzora točke 5.B.3. |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

6D203

„Programska oprema“, posebej zasnovana za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamer ali slikovnih naprav, da bi imele značilnosti iz točk od 6A203.a. do 6A203.c.

5.D.2.

„Programska oprema“ ali ključi/kode za šifriranje (enkripcijo), posebej zasnovani za povečanje ali sprostitev zmogljivosti opreme, ki je predmet nadzora točke 5.B.3.

6E   Tehnologija

| Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9. |
| --- | --- |
| 6E201 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ blaga iz točk 6A003, 6A005.a.2., 6A005.b.2., 6A005.b.3., 6A005.b.4., 6A005.b.6., 6A005.c.2., 6A005.d.3.c., 6A005.d.4.c., 6A202, 6A203, 6A205, 6A225 ali 6A226. | 5.D.1. | „Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 5.A. do 5.D. |
| 6E203 | „Tehnologija“ v obliki kod ali ključev za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamer ali slikovnih naprav, da bi imele značilnosti iz točk od 6A203.a. do 6A203.c. | 5.D.1. | „Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 5.A. do 5.D.“ |

Ustrezni sistemi, oprema in komponente, kot so bili ugotovljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Kontrolni seznam Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kot je naveden v 2. delu INFCIRC/254/Rev.9.

6E201

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ blaga iz točk 6A003, 6A005.a.2., 6A005.b.2., 6A005.b.3., 6A005.b.4., 6A005.b.6., 6A005.c.2., 6A005.d.3.c., 6A005.d.4.c., 6A202, 6A203, 6A205, 6A225 ali 6A226.

5.D.1.

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 5.A. do 5.D.

6E203

„Tehnologija“ v obliki kod ali ključev za povečanje ali sprostitev zmogljivosti kamer ali slikovnih naprav, da bi imele značilnosti iz točk od 6A203.a. do 6A203.c.

5.D.1.

„Tehnologija“ v skladu z opombo o nadzoru tehnologije za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk od 5.A. do 5.D.“

---

(1)  Kode postavk, ki so označene s „TLB“, se nanašajo na postavke iz 1. dela Priloge B seznama osnovnega blaga Skupine. Kode postavk, ki so označene s „TLA“, se nanašajo na postavke iz 1. dela Priloge A seznama osnovnega blaga Skupine. Kode postavk, ki niso označene ne s „TLB“ ne s „TLA“, se nanašajo na postavke seznama blaga z dvojno uporabo Skupine v kategorijah 1, 2 in 6.

1

(2)  Proizvajalci, ki izračunavajo pozicijsko natančnost v skladu s standardom ISO 230/2 (1997) ali (2006), se morajo posvetovati s pristojnimi organi v državi članici, v kateri so registrirani.

2

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

SKUPINA 1 – POSEBNI MATERIALI IN Z NJIMI POVEZANA OPREMA

1A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 1A002 | „Kompozitne“ strukture ali laminati, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | imajo organsko „matriko“ in so iz materialov, določenih v točki 1C010.c., 1C010.d. ali 1C010.e. ali |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

1A002

„Kompozitne“ strukture ali laminati, s katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

imajo organsko „matriko“ in so iz materialov, določenih v točki 1C010.c., 1C010.d. ali 1C010.e. ali

| b. | imajo kovinsko ali ogljikovo „matriko“ in so iz:






  1. | ogljikovih „vlaknenih ali nitastih materialov“ s:






  a. | „specifičnim modulom“, večjim od 10,15 × 106 m; in |
| --- | --- | --- | --- |

b.

imajo kovinsko ali ogljikovo „matriko“ in so iz:

1.

ogljikovih „vlaknenih ali nitastih materialov“ s:

a.

„specifičnim modulom“, večjim od 10,15 × 106 m; in

| b. | „specifično natezno trdnostjo“, večjo od 17,7 × 104 m; ali |
| --- | --- |

b.

„specifično natezno trdnostjo“, večjo od 17,7 × 104 m; ali

| 2. | materialov, ki so določeni v točki 1C010.c. |
| --- | --- |

2.

materialov, ki so določeni v točki 1C010.c.

| Opomba 1: | predmet nadzora v točki 1A002 niso kompozitne strukture ali laminati, ki so izdelani iz ogljikovih „vlaknenih ali nitastih materialov“, impregnirani z epoksi smolo, in ki so namenjeni za popravila delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:







  a. | površina ne presega 1 m2, |
| --- | --- | --- |

Opomba 1:

a.

površina ne presega 1 m2,

| b. | dolžina ne presega 2,5 m in |
| --- | --- |

b.

dolžina ne presega 2,5 m in

| c. | širina presega 15 mm. |
| --- | --- |

c.

širina presega 15 mm.

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 1A002 niso polizdelki, ki so posebej izdelani za predmete za civilno uporabo:







  a. | za športne izdelke; |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

a.

za športne izdelke;

| b. | za avtomobilsko industrijo; |
| --- | --- |

b.

za avtomobilsko industrijo;

| c. | za industrijo obdelovalnih strojev; |
| --- | --- |

c.

za industrijo obdelovalnih strojev;

| d. | za uporabo v medicini. |
| --- | --- |

d.

za uporabo v medicini.

| Opomba 3: | predmet nadzora v točki 1A002.b.1. niso polizdelki, ki vsebujejo največ dve dimenziji prepletenih filamentov in so posebej izdelani za naslednjo uporabo:







  a. | peči za tempranje kovin; |
| --- | --- | --- |

Opomba 3:

a.

peči za tempranje kovin;

| b. | oprema za izdelavo silikonskih kosov. |
| --- | --- |

b.

oprema za izdelavo silikonskih kosov.

| Opomba 4: | predmet nadzora v točki 1A002 niso končni izdelki, ki so posebej izdelani za določeno uporabo. |
| --- | --- |

Opomba 4:

M6A1

Kompozitne strukture, laminati in njihovi izdelki, posebej zasnovani za uporabo v sistemih iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. in podsistemih iz točke 2.A. ali 20.A.

1A102

Ponovno nasičeni pirolizirani ogljiko-ogljikovi sestavni deli, izdelani za vesoljska plovila iz točke 9A004 ali za sondirne rakete iz točke 9A104.

M6A2

Ponovno nasičene pirolizirane (ogljiko-ogljikove) komponente z vsemi naslednjimi značilnostmi: a. zasnovane za raketne sisteme in b. uporabne v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

1B   Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 1B001 | Oprema za proizvodnjo ali pregledovanje „kompozitov“ ali laminatov iz točke 1A002 ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C010 in posebej izdelani sestavni deli in pribor zanje, kot so:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 1B101 IN 1B201. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

1B001

Oprema za proizvodnjo ali pregledovanje „kompozitov“ ali laminatov iz točke 1A002 ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C010 in posebej izdelani sestavni deli in pribor zanje, kot so:

Opomba:

| a. | stroji za navijanje niti, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“; |
| --- | --- |

a.

stroji za navijanje niti, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“;

M6B1a

stroji za navijanje niti ali ‚stroji na nameščanje vlaken/preje‘, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz vlaknenih ali nitastih materialov, in nadzor koordiniranja in programiranja;

| b. | ‚stroji za polaganje trakov‘, katerih gibi pozicioniranja ali polaganja trakov so koordinirani in programirani v petih ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali ‚projektilov‘;








  Opomba: | za namen točke 1B001.b. pomeni pojem ‚projektil‘ kompletni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke. |
| --- | --- | --- |

b.

‚stroji za polaganje trakov‘, katerih gibi pozicioniranja ali polaganja trakov so koordinirani in programirani v petih ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali ‚projektilov‘;

Opomba:

Tehnična opomba:

za namen točke 1B001.b. so ‚stroji za polaganje trakov‘ zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, večjo od 25 mm in manjšo ali enako 305 mm, ter rezanja in ponovnega pozicioniranja posameznih potekov ‚filamentnih trakov‘ med postopkom polaganja.

M6B1b

‚stroji za polaganje trakov‘, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov so lahko koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so zasnovani za proizvodnjo kompozitnih struktur letalskih okvirjev in projektilov;

| Opomba: | Za namene točk 6.B.1.a. in 6.B.1.b. se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:







  1. | ‚filamentni trak‘ je ena neprekinjena širina traku, preje ali vlakna, ki je v celoti ali delno prevlečeno s smolo. ‚V celoti ali delno s smolo prevlečeni trakovi‘ vključujejo trakove, ki so prevlečeni s suhim prahom, ki se med toplotno obdelavo prilepi; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

1.

‚filamentni trak‘ je ena neprekinjena širina traku, preje ali vlakna, ki je v celoti ali delno prevlečeno s smolo. ‚V celoti ali delno s smolo prevlečeni trakovi‘ vključujejo trakove, ki so prevlečeni s suhim prahom, ki se med toplotno obdelavo prilepi;

| 2. | ‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ in ‚stroji za polaganje trakov‘ so stroji, ki opravljajo podobne postopke, pri katerih se z uporabo računalniško vodenih glav en ali več ‚filamentnih trakov‘ polaga v kalup, da se oblikuje del ali struktura. Ti stroji so zmožni rezanja in ponovnega pozicioniranja posameznih potekov ‚filamentnih trakov‘ med postopkom polaganja; |
| --- | --- |

2.

‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ in ‚stroji za polaganje trakov‘ so stroji, ki opravljajo podobne postopke, pri katerih se z uporabo računalniško vodenih glav en ali več ‚filamentnih trakov‘ polaga v kalup, da se oblikuje del ali struktura. Ti stroji so zmožni rezanja in ponovnega pozicioniranja posameznih potekov ‚filamentnih trakov‘ med postopkom polaganja;

| 3. | ‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino; |
| --- | --- |

3.

‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino;

| 4. | ‚stroji za polaganje trakov‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 304,8 mm, niso pa zmožni polaganja ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino. |
| --- | --- |

4.

‚stroji za polaganje trakov‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 304,8 mm, niso pa zmožni polaganja ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino.

| c. | stroji za tkanje ali prepletanje v več smereh in dimenzijah, vključno z opremo za prilagajanje in spreminjanje, posebej izdelani ali prirejeni za tkanje, prepletanje ali vpletanje vlaken za „kompozitne“ strukture;


  Tehnična opomba:



  za namene točke 1B001.c. je pletenje vključeno v tehniko prepletanja. |
| --- | --- |

c.

stroji za tkanje ali prepletanje v več smereh in dimenzijah, vključno z opremo za prilagajanje in spreminjanje, posebej izdelani ali prirejeni za tkanje, prepletanje ali vpletanje vlaken za „kompozitne“ strukture;

Tehnična opomba:

za namene točke 1B001.c. je pletenje vključeno v tehniko prepletanja.

M6B1c

mnogosmerni, mnogodimenzionalni tkalski ali prepletni stroji, vključno z opremo za adaptacijo in modifikacijo za tkanje, prepletanje ali vpletanje vlaken pri proizvodnji kompozitnih struktur;

| Opomba: | Točka 6.B.1.c. se ne uporablja za nadzor tekstilnih strojev, ki niso prirejeni za navedeno končno uporabo. |
| --- | --- |

Opomba:

| d. | oprema, posebej izdelana ali prirejena za proizvodnjo ojačanih vlaken: |
| --- | --- |

d.

oprema, posebej izdelana ali prirejena za proizvodnjo ojačanih vlaken:

naslednja oprema, zasnovana ali prirejena za proizvodnjo vlaknenih ali nitastih materialov:

| 1. | oprema za spremembo polimernih vlaken (kot so poliakrilnitrilna, rejonska, smolna ali polikarbosilanska) v ogljikova ali silicijkarbidna vlakna, vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo; |
| --- | --- |

1.

oprema za spremembo polimernih vlaken (kot so poliakrilnitrilna, rejonska, smolna ali polikarbosilanska) v ogljikova ali silicijkarbidna vlakna, vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo;

M6B1d1

| 1. | oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kot npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo; |
| --- | --- |

1.

oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kot npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo;

| 2. | oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage za proizvodnjo silicijkarbidnih vlaken; |
| --- | --- |

2.

oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage za proizvodnjo silicijkarbidnih vlaken;

M6B1d2

| 2. | oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage; |
| --- | --- |

2.

oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage;

| 3. | oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida); |
| --- | --- |

3.

oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida);

M6B1d3

| 3. | oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida); |
| --- | --- |

3.

oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida);

| 4. | oprema za spreminjanje predoblik vlaken z vsebnostjo aluminija s toplotno obdelavo v vlakna aluminijevega oksida; |
| --- | --- |

4.

oprema za spreminjanje predoblik vlaken z vsebnostjo aluminija s toplotno obdelavo v vlakna aluminijevega oksida;

| e. | oprema za izdelavo prepregov iz točke 1C010.e. po termoplastičnem postopku; |
| --- | --- |

e.

oprema za izdelavo prepregov iz točke 1C010.e. po termoplastičnem postopku;

| f. | oprema za nemoteno nadziranje, posebej izdelana za „kompozitne“ materiale:






  1. | sistemi rentgenske tomografije za tridimenzionalno ugotavljanje napak; |
| --- | --- | --- |

f.

oprema za nemoteno nadziranje, posebej izdelana za „kompozitne“ materiale:

1.

sistemi rentgenske tomografije za tridimenzionalno ugotavljanje napak;

| 2. | numerično krmljene ultrazvočne testne naprave, katerih gibi pozicioniranja oddajnikov ali sprejemnikov so simultano nadzorovani in programirani v štirih ali več oseh, ki sledijo tridimenzionalnim konturam komponente, ki se nadzira; |
| --- | --- |

2.

numerično krmljene ultrazvočne testne naprave, katerih gibi pozicioniranja oddajnikov ali sprejemnikov so simultano nadzorovani in programirani v štirih ali več oseh, ki sledijo tridimenzionalnim konturam komponente, ki se nadzira;

| g. | ‚stroji za nameščanje preje‘, katerih gibi pozicioniranja ali nameščanja preje so koordinirani in programirani v petih ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali ‚projektilov‘.


  Tehnična opomba:



  za namene točke 1B001.g. so ‚stroji za nameščanje preje‘ zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25 mm, ter rezanja in ponovnega pozicioniranja posameznih potekov ‚filamentnih trakov‘ med postopkom polaganja.



  Tehnična opomba:









  1. | za namene točke 1B001 osi ‚primarnega servo pozicioniranja‘ na podlagi usmeritve računalniškega programa nadzorujejo položaj enote (tj. glave) v prostoru glede na obdelovanec v pravilni orientaciji in smeri, da se doseže želeni postopek; |
| --- | --- | --- |

g.

‚stroji za nameščanje preje‘, katerih gibi pozicioniranja ali nameščanja preje so koordinirani in programirani v petih ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali ‚projektilov‘.

Tehnična opomba:

za namene točke 1B001.g. so ‚stroji za nameščanje preje‘ zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25 mm, ter rezanja in ponovnega pozicioniranja posameznih potekov ‚filamentnih trakov‘ med postopkom polaganja.

Tehnična opomba:

1.

| 2. | za namene točke 1B001 je ‚filamentni trak‘ ena neprekinjena širina traku, preje ali vlakna, ki je v celoti ali delno prevlečeno s smolo. |
| --- | --- |

2.

M6B1e

oprema, zasnovana ali prirejena za posebno površinsko obdelavo ali za proizvodnjo prepregov in predoblik, vključno z napravami za zvijanje, polaganje, prevlekanje in rezanje ter šablonami za izrezovanje oblik.

| Opomba: | Primeri komponent strojev iz točke 6.B.1. in dodatkov zanje vključujejo kalupe, stružnice, matrice, utrjevalce in orodje za stiskanje, vulkanizacijo, vlivanje, sintranje ali lepljenje kompozitnih struktur, laminatov in njegovih izdelkov. |
| --- | --- |

Opomba:

1B002

Oprema za izdelovanje kovinskih zlitin, prahu kovinskih zlitin ali legiranih materialov, posebej izdelana za preprečevanje kontaminacije in za uporabo v enem od postopkov iz točke 1C002.c.2.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1B102. |
| --- | --- |

Opomba:

M4B3d

„Proizvodna oprema“ za kovinski prah, ki se uporablja za „proizvodnjo“ sferičnih, sferoidnih ali atomiziranih materialov (v nadzorovanem okolju) iz točk 4.C.2.c., 4.C.2.d. ali 4.C.2.e. Opomba: Točka 4.B.3.d. vključuje: a. generatorje plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki so uporabni za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argona in vode; b. opremo za električno odcepljanje, ki se uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argona in vode; c. opremo, uporabno za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku).

Opombi:

| 1. | Vsi vsadni in kontinualni mešalniki, ki se lahko uporabljajo za trdna pogonska sredstva ali njihove sestavine, navedene v točki 4.C, ter vsi mešalniki na napajalno energijo iz točke 4.B. so navedeni v točki 4.B.3. |
| --- | --- |

1.

Vsi vsadni in kontinualni mešalniki, ki se lahko uporabljajo za trdna pogonska sredstva ali njihove sestavine, navedene v točki 4.C, ter vsi mešalniki na napajalno energijo iz točke 4.B. so navedeni v točki 4.B.3.

| 2. | Vrste „proizvodne opreme“ za kovinski prah, ki niso opredeljene v točki 4.B.3.d., se ocenijo v skladu s točko 4.B.2. |
| --- | --- |

2.

Vrste „proizvodne opreme“ za kovinski prah, ki niso opredeljene v točki 4.B.3.d., se ocenijo v skladu s točko 4.B.2.

1B101

Oprema, ki ni zajeta v točki 1B001, za „proizvodnjo“ strukturnih kompozitov in posebej zanjo izdelani sestavni deli in pribor:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1B201. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | sestavni deli in pribor iz točke 1B101 vključujejo kalupe, stružnice, matrike, utrjevalce in orodje za stiskanje, vulkanizacijo, vlivanje, sintranje ali lepljenje kompozitnih struktur, laminatov in njegovih izdelkov. |
| --- | --- |

Opomba:

sestavni deli in pribor iz točke 1B101 vključujejo kalupe, stružnice, matrike, utrjevalce in orodje za stiskanje, vulkanizacijo, vlivanje, sintranje ali lepljenje kompozitnih struktur, laminatov in njegovih izdelkov.

| a. | stroji za navijanje niti ali stroji na nameščanje vlaken, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz vlaknenih ali nitastih materialov, in nadzor koordiniranja in programiranja; |
| --- | --- |

a.

stroji za navijanje niti ali stroji na nameščanje vlaken, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz vlaknenih ali nitastih materialov, in nadzor koordiniranja in programiranja;

M6B1a

stroji za navijanje niti ali ‚stroji na nameščanje vlaken/preje‘, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz vlaknenih ali nitastih materialov, in nadzor koordiniranja in programiranja;

| b. | stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov in listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur letalskih okvirjev in „projektilov“; |
| --- | --- |

b.

stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov in listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur letalskih okvirjev in „projektilov“;

M6B1b

‚stroji za polaganje trakov‘, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov so lahko koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so zasnovani za proizvodnjo kompozitnih struktur letalskih okvirjev in projektilov;

Opomba:

Za namene točk 6.B.1.a. in 6.B.1.b. se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | ‚filamentni trak‘ je ena neprekinjena širina traku, preje ali vlakna, ki je v celoti ali delno prevlečeno s smolo. ‚V celoti ali delno s smolo prevlečeni trakovi‘ vključujejo trakove, ki so prevlečeni s suhim prahom, ki se med toplotno obdelavo prilepi. |
| --- | --- |

1.

‚filamentni trak‘ je ena neprekinjena širina traku, preje ali vlakna, ki je v celoti ali delno prevlečeno s smolo. ‚V celoti ali delno s smolo prevlečeni trakovi‘ vključujejo trakove, ki so prevlečeni s suhim prahom, ki se med toplotno obdelavo prilepi.

| 2. | ‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ in ‚stroji za polaganje trakov‘ so stroji, ki opravljajo podobne postopke, pri katerih se z uporabo računalniško vodenih glav en ali več ‚filamentnih trakov‘ polaga v kalup, da se oblikuje del ali struktura. Ti stroji so zmožni rezanja in ponovnega pozicioniranja posameznih potekov ‚filamentnih trakov‘ med postopkom polaganja; |
| --- | --- |

2.

‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ in ‚stroji za polaganje trakov‘ so stroji, ki opravljajo podobne postopke, pri katerih se z uporabo računalniško vodenih glav en ali več ‚filamentnih trakov‘ polaga v kalup, da se oblikuje del ali struktura. Ti stroji so zmožni rezanja in ponovnega pozicioniranja posameznih potekov ‚filamentnih trakov‘ med postopkom polaganja;

| 3. | ‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino; |
| --- | --- |

3.

‚stroji za nameščanje vlaken/preje‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino;

| 4. | ‚stroji za polaganje trakov‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 304,8 mm, niso pa zmožni polaganja ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino. |
| --- | --- |

4.

‚stroji za polaganje trakov‘ so zmožni polaganja enega ali več ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 304,8 mm, niso pa zmožni polaganja ‚filamentnih trakov‘ s širino, manjšo ali enako 25,4 mm. To se nanaša na najmanjšo širino materiala, ki jo lahko stroj namesti, ne glede na zmožnosti stroja v zvezi z največjo širino.

| c. | oprema, izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“„vlaknenih ali nitastih materialov“:






  1. | oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kot npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo; |
| --- | --- | --- |

c.

oprema, izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“„vlaknenih ali nitastih materialov“:

1.

oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kot npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo;

| 2. | oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage; |
| --- | --- |

2.

oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage;

| 3. | oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida); |
| --- | --- |

3.

oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida);

M6B1d

naslednja oprema, zasnovana ali prirejena za proizvodnjo vlaknenih ali nitastih materialov:

| 1. | oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kot npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo; |
| --- | --- |

1.

oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kot npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo;

| 2. | oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage; |
| --- | --- |

2.

oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage;

| 3. | oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida); |
| --- | --- |

3.

oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida);

| d. | oprema, izdelana ali prirejena za posebno površinsko obdelavo ali za proizvodnjo prepregov iz točke 9C110.








  Opomba: | oprema iz točke 1B101(d) vključuje naprave za zvijanje, polaganje, prevlekanje in šablone za izrezovanje oblik. |
| --- | --- | --- |

d.

oprema, izdelana ali prirejena za posebno površinsko obdelavo ali za proizvodnjo prepregov iz točke 9C110.

Opomba:

M6B1e

oprema, zasnovana ali prirejena za posebno površinsko obdelavo ali za proizvodnjo prepregov in predoblik, vključno z napravami za zvijanje, polaganje, prevlekanje in rezanje ter šablonami za izrezovanje oblik.

| Opomba: | Primeri komponent strojev iz točke 6.B.1. in dodatkov zanje vključujejo kalupe, stružnice, matrice, utrjevalce in orodje za stiskanje, vulkanizacijo, vlivanje, sintranje ali lepljenje kompozitnih struktur, laminatov in njegovih izdelkov. |
| --- | --- |

Opomba:

1B102

„Proizvodna oprema“ kovinskega prahu, razen tiste iz točke 1B002, in sestavni deli:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1B115.b. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | „proizvodna oprema“ kovinskega prahu, ki se uporablja za „proizvodnjo“ sferičnih, sferoidnih ali atomiziranih materialov (v nadzorovanem okolju) iz točk 1C011.a., 1C011.b., 1C111.a.1. in 1C111.a.2. ali iz okvira o Nadzoru vojaškega blaga; |
| --- | --- |

a.

„proizvodna oprema“ kovinskega prahu, ki se uporablja za „proizvodnjo“ sferičnih, sferoidnih ali atomiziranih materialov (v nadzorovanem okolju) iz točk 1C011.a., 1C011.b., 1C111.a.1. in 1C111.a.2. ali iz okvira o Nadzoru vojaškega blaga;

| b. | posebej izdelani sestavni deli za „proizvodno opremo“ iz točke 1B002 ali 1B102.a.








  Opomba: | točka 1B102 vključuje:







  a. | generatorje plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki so uporabni za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argon – voda; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

posebej izdelani sestavni deli za „proizvodno opremo“ iz točke 1B002 ali 1B102.a.

Opomba:

a.

generatorje plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki so uporabni za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argon – voda;

| b. | opremo za električno odcepljanje, ki se uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argona – vode; |
| --- | --- |

b.

opremo za električno odcepljanje, ki se uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argona – vode;

| c. | opremo, uporabno za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku). |
| --- | --- |

c.

opremo, uporabno za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku).

M4B3d

„Proizvodna oprema“ za kovinski prah, ki se uporablja za „proizvodnjo“ sferičnih, sferoidnih ali atomiziranih materialov (v nadzorovanem okolju) iz točk 4.C.2.c., 4.C.2.d. ali 4.C.2.e.

| Opomba: | Točka 4.B.3.d. vključuje:







  a. | generatorje plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki so uporabni za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argon – voda; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

generatorje plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki so uporabni za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argon – voda;

| b. | opremo za električno odcepljanje, ki se uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argona – vode; |
| --- | --- |

b.

opremo za električno odcepljanje, ki se uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju mešanice argona – vode;

| c. | opremo, uporabno za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku). |
| --- | --- |

c.

opremo, uporabno za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku).

Opombi:

| 1. | Vsi vsadni in kontinualni mešalniki, ki se lahko uporabljajo za trdna pogonska sredstva ali njihove sestavine, navedene v točki 4.C, ter vsi mešalniki na napajalno energijo iz točke 4.B. so navedeni v točki 4.B.3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vrste „proizvodne opreme“ za kovinski prah, ki niso opredeljene v točki 4.B.3.d., se ocenijo v skladu s točko 4.B.2. |
| --- | --- |

2.

1B115

Oprema, razen tiste iz točke 1B002 ali 1B102, za proizvodnjo pogonskih goriv in njihovih sestavin in posebej zanjo izdelani sestavni deli:

| a. | „proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju s tekočimi pogonskimi sredstvi ali njihovimi sestavinami ali preizkušanju njihove ustreznosti iz točk 1C011.a., 1C011.b., 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga; |
| --- | --- |

a.

„proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju s tekočimi pogonskimi sredstvi ali njihovimi sestavinami ali preizkušanju njihove ustreznosti iz točk 1C011.a., 1C011.b., 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga;

M4B1

„Proizvodna oprema“ in posebej zanjo zasnovane komponente, ki se uporabljajo pri „proizvodnji“, ravnanju s tekočimi pogonskimi sredstvi ali njihovimi sestavinami iz točke 4.C. ali preizkušanju njihove ustreznosti.

| b. | „proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju z, mešanju, vulkanizaciji, vlivanju, stiskanju, strojni izdelavi, izvlekanju ali preizkušanju ustreznosti trdnih pogonskih goriv ali njihovih sestavin iz točk 1C011.a., 1C011.b., 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga.








  Opomba: | predmet nadzora v točki 1B115.b. niso vsadni mešalniki, kontinualni mešalniki ali mešalniki na napajalno energijo. Glede nadzora nad vsadnimi mešalniki, kontinualnimi mešalniki in mešalniki na napajalno energijo glej točke 1B117, 1B118 in 1B119. |
| --- | --- | --- |

b.

„proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju z, mešanju, vulkanizaciji, vlivanju, stiskanju, strojni izdelavi, izvlekanju ali preizkušanju ustreznosti trdnih pogonskih goriv ali njihovih sestavin iz točk 1C011.a., 1C011.b., 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga.

Opomba:

| Opomba 1: | glede opreme, posebej izdelane za proizvodnjo vojaškega blaga, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 1B115 ni oprema za „proizvodnjo“ borovega karbida, ravnanje z njim in preizkušanje njegove ustreznosti. |
| --- | --- |

Opomba 2:

M4B2

„Proizvodna oprema“ razen opreme iz točke 4.B.3. in posebej zanjo zasnovane komponente, ki se uporabljajo pri proizvodnji trdnih pogonskih sredstev ali njihovih sestavin iz točke 4.C, ravnanju z njimi, njihovem mešanju, polimerizaciji, vlivanju, stiskanju, strojni obdelavi, ekstrudiranju ali pri preizkušanju njihove ustreznosti.

1B116

Dulci, posebej izdelani za proizvodnjo pirolitsko dobljenih materialov, oblikovanih v kalupih, napeljavah ali drugih podlagah iz predhodnikov plinov, ki se razgrajujejo pri temperaturah med 1 573  K (1 300 °C) in 3 173  K (2 900 °C) pri tlaku od 130 Pa do 20 kPa.

M6B2

Šobe, ki so zasnovane posebej za procese iz točke 6.E.3.

1B117

Vsadni mešalniki z zmožnostjo mešanja v vakuumu v obsegu od nič do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore in ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej izdelani sestavni deli zanje:

| a. | skupno volumetrično zmogljivost 110 litrov ali več in |
| --- | --- |

a.

skupno volumetrično zmogljivost 110 litrov ali več in

| b. | najmanj eno mešalno/gnetno gred, vgrajeno zunaj centra.








  Opomba: | v točki 1B117.b. izraz „mešalna/gnetna gred“ ne zajema deaglomeratorjev ali gredi z noži. |
| --- | --- | --- |

b.

najmanj eno mešalno/gnetno gred, vgrajeno zunaj centra.

Opomba:

M4B3a

Vsadni mešalniki z zmožnostjo mešanja v vakuumu v obsegu od 0 do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore in ki imajo vse naslednje značilnosti:

| 1. | skupno volumetrično zmogljivost 110 litrov ali več in |
| --- | --- |

1.

skupno volumetrično zmogljivost 110 litrov ali več in

| 2. | najmanj eno mešalno/gnetno gred, vgrajeno zunaj centra;








  Opomba: | V točki 4.B.3.a.2. izraz „mešalna/gnetna gred“ ne zajema deaglomeratorjev ali gredi z noži. |
| --- | --- | --- |

2.

najmanj eno mešalno/gnetno gred, vgrajeno zunaj centra;

Opomba:

1B118

Kontinuirni mešalniki z zmožnostjo mešanja v vakuumu v obsegu od nič do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore in ki imajo vse naslednje značilnosti ter posebej izdelani sestavni deli zanje:

| a. | dve ali več mešalnih/gnetnih gredi ali |
| --- | --- |

a.

dve ali več mešalnih/gnetnih gredi ali

| b. | eno oscilacijsko rotacijsko gred, ki ima gnetilne lopatice/igle tako na gredi kot tudi v ohišju mešalne komore. |
| --- | --- |

b.

eno oscilacijsko rotacijsko gred, ki ima gnetilne lopatice/igle tako na gredi kot tudi v ohišju mešalne komore.

M4B3b

Kontinualni mešalniki z zmožnostjo mešanja v vakuumu v obsegu od 0 do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

| 1. | dve ali več mešalnih/gnetnih gredi ali |
| --- | --- |

1.

dve ali več mešalnih/gnetnih gredi ali

| 2. | eno oscilacijsko rotacijsko gred, ki ima gnetilne lopatice/igle tako na gredi kot tudi v ohišju mešalne komore; |
| --- | --- |

2.

eno oscilacijsko rotacijsko gred, ki ima gnetilne lopatice/igle tako na gredi kot tudi v ohišju mešalne komore;

1B119

Mešalniki na napajalno energijo, ki se uporabljajo za drobljenje ali mletje materialov iz točk 1C011.a., 1C011.b. in 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga, in posebej izdelani sestavni deli zanje.

M4B3c

Mešalniki na napajalno energijo za drobljenje ali mletje snovi iz točke 4.C.

1C   Materiali

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 1C001 | Materiali, izdelani posebej kot absorbenti elektromagnetskih valov, ali intrinsično prevodni polimeri:






  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1C101. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

1C001

Materiali, izdelani posebej kot absorbenti elektromagnetskih valov, ali intrinsično prevodni polimeri:

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKO 1C101.

| a. | materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 2 × 108 Hz, vendar manjših od 3 × 1012 Hz;








  Opomba 1: | predmet nadzora v točki 1C001(a) niso:







  a. | absorberji tipa las, ki so izdelani iz naravnih ali umetnih vlaken, pri katerih omogoča absorpcijo nemagnetni naboj; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 2 × 108 Hz, vendar manjših od 3 × 1012 Hz;

Opomba 1:

a.

absorberji tipa las, ki so izdelani iz naravnih ali umetnih vlaken, pri katerih omogoča absorpcijo nemagnetni naboj;

| b. | absorberji brez izgube magnetnosti, katerih naključni videz je nedvodimenzionalna oblika, vključno s piramidasto, stožčasto, klinasto in gubasto; |
| --- | --- |

b.

absorberji brez izgube magnetnosti, katerih naključni videz je nedvodimenzionalna oblika, vključno s piramidasto, stožčasto, klinasto in gubasto;

| c. | dvodimenzionalni absorberji z vsemi naslednjimi značilnostmi:








  1. | izdelani so iz:








  a. | penastih plastičnih materialov (gibkih ali negibkih) z ogljikovim nabojem ali iz organskih materialov, vključno z vezivi, ki dajejo več kot 5 % odmeva v primerjavi s kovino prek frekvenčnega pasu, ki je za ± 15 % širši ali ožji od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 450 K (177 °C), ali |
| --- | --- | --- | --- |

c.

dvodimenzionalni absorberji z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

izdelani so iz:

a.

penastih plastičnih materialov (gibkih ali negibkih) z ogljikovim nabojem ali iz organskih materialov, vključno z vezivi, ki dajejo več kot 5 % odmeva v primerjavi s kovino prek frekvenčnega pasu, ki je za ± 15 % širši ali ožji od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 450 K (177 °C), ali

| b. | keramičnih materialov, ki dajejo več kot 20 % odmeva v primerjavi s kovino prek pasovne širine, ki je za ± 15 % širša ali ožja od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 800 K (527 °C). |
| --- | --- |

b.

keramičnih materialov, ki dajejo več kot 20 % odmeva v primerjavi s kovino prek pasovne širine, ki je za ± 15 % širša ali ožja od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 800 K (527 °C).

Tehnična opomba:

Vzorci blaga za absorpcijo iz točke 1C001.a. Opomba: 1.c.1. morajo biti kvadrati s stranico najmanj petih valovnih dolžin osrednje frekvence in nameščeni v oddaljenem polju sevajočega elementa;

| 2. | imajo natezno trdnost manj kot 7 × 106 N/m2
  in |
| --- | --- |

2.

imajo natezno trdnost manj kot 7 × 106 N/m2
  in

| 3. | imajo tlačno trdnost manj kot 14 × 106 N/m2; |
| --- | --- |

3.

imajo tlačno trdnost manj kot 14 × 106 N/m2;

| d. | dvodimenzionalni absorberji, izdelani iz sintriranih feritov, z vsemi naslednjimi značilnostmi:








  1. | specifično težo več kakor 4,4 in |
| --- | --- | --- |

d.

dvodimenzionalni absorberji, izdelani iz sintriranih feritov, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

specifično težo več kakor 4,4 in

| 2. | največjo delovno temperaturo 548 K (275 °C). |
| --- | --- |

2.

največjo delovno temperaturo 548 K (275 °C).

| Opomba 2: | nič iz opombe 1 k točki 1C001.a. ne oddaja magnetnih materialov, da bi s tem, kadar je vsebovano v barvah, zagotavljalo absorbcijo; |
| --- | --- |

Opomba 2:

| b. | materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 1,5 × 1014, vendar manjših od 3,7 × 1014 Hz in nepropustnih za vidno svetlobo;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 1C001.b. niso materiali, ki so posebej izdelani ali zasnovani za katerega koli od naslednjih namenov:







  a. | lasersko označevanje polimerov ali |
| --- | --- | --- | --- |

b.

materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 1,5 × 1014, vendar manjših od 3,7 × 1014 Hz in nepropustnih za vidno svetlobo;

Opomba:

a.

lasersko označevanje polimerov ali

| b. | lasersko varjenje polimerov. |
| --- | --- |

b.

lasersko varjenje polimerov.

| c. | intrinzično prevodni polimerni materiali s ‚skupno elektroprevodnostjo‘ prek 10 000 S/m (Siemensov na meter) ali s ‚površinsko upornostjo‘ manj kot 100 omov/kvadrat, katerih osnova so naslednji polimeri:






  1. | polianilin; |
| --- | --- | --- |

c.

intrinzično prevodni polimerni materiali s ‚skupno elektroprevodnostjo‘ prek 10 000 S/m (Siemensov na meter) ali s ‚površinsko upornostjo‘ manj kot 100 omov/kvadrat, katerih osnova so naslednji polimeri:

1.

polianilin;

| 2. | polipirol; |
| --- | --- |

2.

polipirol;

| 3. | politiofen; |
| --- | --- |

3.

politiofen;

| 4. | polifenilen-vinilen ali |
| --- | --- |

4.

polifenilen-vinilen ali

| 5. | politienilen-vinilen. |
| --- | --- |

5.

politienilen-vinilen.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C001.c. niso materiali v staljeni obliki. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

‚skupna elektroprevodnost‘ in ‚površinska upornost‘ se določata z uporabo ASTM D-257 ali enakovrednih nacionalnih standardov.

M17C1

Materiali za zmanjšano opaznost, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki (tj. prikrita tehnologija), ki se uporabljajo za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točke 2.A.

Opombi:

| 1. | Točka 17.C.1. vključuje strukturne materiale in prevleke (vključno z barvami), zasnovane posebej za zmanjševanje ali prikrojevanje odbojnosti ali oddajnosti v mikrovalovnem, infrardečem ali ultravijoličnem spektru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Točka 17.C.1. se ne uporablja za nadzor prevlek (vključno z barvami), kadar se uporabljajo posebej za toplotni nadzor satelitov. |
| --- | --- |

2.

1C007

Keramični prah, keramični materiali, ki niso „kompozitni“, „kompozitni“ materiali s keramično „matriko“ in njihove predhodne sestavine:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1C107. |
| --- | --- |

Opomba:

M6C5

Keramični kompozitni materiali (z dielektrično konstanto manj kot 6 pri frekvencah od 100 MHz do 100 GHz) za uporabo v kupolah radarskih anten v izstrelkih, ki se lahko uporabljajo v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

| a. | keramični prah iz samostojnih ali kompleksnih boridov titana, katerih skupna nečistota (brez namenoma dodatnih dodatkov) je manjša od 5 000 ppm, povprečna velikost delcev enaka ali manjša od 5μm in pri katerih ni več kot 10 % delcev večjih od 10 μm; |
| --- | --- |

a.

keramični prah iz samostojnih ali kompleksnih boridov titana, katerih skupna nečistota (brez namenoma dodatnih dodatkov) je manjša od 5 000 ppm, povprečna velikost delcev enaka ali manjša od 5μm in pri katerih ni več kot 10 % delcev večjih od 10 μm;

| b. | keramični materiali, ki niso „kompozitni“, v surovi ali polpredelani obliki, sestavljeni iz boridov titana z gostoto 98 % ali več teoretične gostote;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 1C007.b. niso abrazivi. |
| --- | --- | --- |

b.

keramični materiali, ki niso „kompozitni“, v surovi ali polpredelani obliki, sestavljeni iz boridov titana z gostoto 98 % ali več teoretične gostote;

Opomba:

| c. | keramično-keramični „kompozitni“ materiali s stekleno ali oksidno „matriko“ in ojačani z vlakni, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani so iz katerega koli od naslednjih materialov:






  a. | Si-N; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

keramično-keramični „kompozitni“ materiali s stekleno ali oksidno „matriko“ in ojačani z vlakni, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani so iz katerega koli od naslednjih materialov:

a.

Si-N;

| b. | Si-C; |
| --- | --- |

b.

Si-C;

| c. | Si-Al-O-N ali |
| --- | --- |

c.

Si-Al-O-N ali

| d. | Si-O-N in |
| --- | --- |

d.

Si-O-N in

| 2. | s „specifično natezno trdnostjo“, večjo od 12,7 × 103 m; |
| --- | --- |

2.

s „specifično natezno trdnostjo“, večjo od 12,7 × 103 m;

| d. | keramično-keramični „kompozitni“ materiali z nepretrgano kovinsko fazo ali brez nje, ki vsebujejo delce, laske ali vlakna, pri katerih tvorijo „matriko“ silicijevi karbidi ali nitridi, cirkonij ali bor; |
| --- | --- |

d.

keramično-keramični „kompozitni“ materiali z nepretrgano kovinsko fazo ali brez nje, ki vsebujejo delce, laske ali vlakna, pri katerih tvorijo „matriko“ silicijevi karbidi ali nitridi, cirkonij ali bor;

| e. | predhodniki materialov (tj. posebej zanje namenjeni polimerni ali kovinoorganski materiali) za proizvodnjo katere koli faze ali faz materialov, naštetih v točki 1C007.c.:






  1. | polidiorganosilani (za proizvodnjo silicijevega karbida); |
| --- | --- | --- |

e.

predhodniki materialov (tj. posebej zanje namenjeni polimerni ali kovinoorganski materiali) za proizvodnjo katere koli faze ali faz materialov, naštetih v točki 1C007.c.:

1.

polidiorganosilani (za proizvodnjo silicijevega karbida);

| 2. | polisilazani (za proizvodnjo silicijevega nitrida); |
| --- | --- |

2.

polisilazani (za proizvodnjo silicijevega nitrida);

| 3. | polikarbosilani (za proizvodnjo keramike s silicijevimi, ogljikovimi in dušikovimi komponentami); |
| --- | --- |

3.

polikarbosilani (za proizvodnjo keramike s silicijevimi, ogljikovimi in dušikovimi komponentami);

| f. | keramično-keramični „kompozitni“ materiali s kisikovo ali stekleno „matriko“, ki so ojačani s kontinuiranimi vlakni iz enega od naslednjih sistemov:






  1. | Al2O3 (CAS 1344-28-1) ali |
| --- | --- | --- |

f.

keramično-keramični „kompozitni“ materiali s kisikovo ali stekleno „matriko“, ki so ojačani s kontinuiranimi vlakni iz enega od naslednjih sistemov:

1.

Al2O3 (CAS 1344-28-1) ali

| 2. | Si-C-N. |
| --- | --- |

2.

Si-C-N.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C007.f. niso „kompoziti“, v katerih imajo filamenti teh sistemov natezno trdnost manjšo od 700 MPa pri 1 273  K (1 000  °C) ali ki imajo trajno natezno trdnost večjo od 1 % razteza pri obremenitvi 100 MPa in pri temperaturi 1 273  K (1 000  °C) v časovnem obsegu 100 ur. |
| --- | --- |

Opomba:

M6C6

Naslednji silikon-karbidni materiali:

| a. | nežgana keramika, ki je v masi ojačana s silicij-ogljikovimi vlakni in se uporablja za konice, uporabne v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.;
  S silicij-ogljikovimi vlakni ojačani keramični kompozitni materiali, ki se uporabljajo za povratna vozila in lopute šob, uporabne v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1. |
| --- | --- |

a.

nežgana keramika, ki je v masi ojačana s silicij-ogljikovimi vlakni in se uporablja za konice, uporabne v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.;

S silicij-ogljikovimi vlakni ojačani keramični kompozitni materiali, ki se uporabljajo za povratna vozila in lopute šob, uporabne v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

1C010

„Vlakneni ali nitasti materiali“:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 1C210 IN 9C110. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | organski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 12,7 × 106 m in |
| --- | --- | --- |

a.

organski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 12,7 × 106 m in

| 2. | „specifično natezno trdnost“, večjo od 23,5 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, večjo od 23,5 × 104 m;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C010.a. ni polietilen. |
| --- | --- |

Opomba:

| b. | ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 14,65 × 106 m in |
| --- | --- | --- |

b.

ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 14,65 × 106 m in

| 2. | „specifično natezno trdnost“, večjo od 26,82 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, večjo od 26,82 × 104 m;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C010.b. niso:







  a. | „vlakneni ali nitasti materiali“ za popravila delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:








  1. | površina ne presega 1 m2; |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

„vlakneni ali nitasti materiali“ za popravila delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:

1.

površina ne presega 1 m2;

| 2. | dolžina ne presega 2,5 m in |
| --- | --- |

2.

dolžina ne presega 2,5 m in

| 3. | širina presega 15 mm. |
| --- | --- |

3.

širina presega 15 mm.

| b. | mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, dolgi največ 25,0 mm. |
| --- | --- |

b.

mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, dolgi največ 25,0 mm.

| c. | anorganski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 2,54 × 106 m in |
| --- | --- | --- |

c.

anorganski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 2,54 × 106 m in

| 2. | tališče, točko razgraditve ali sublimišče nad 1 922  K (1 649  °C) v inertnem okolju; |
| --- | --- |

2.

tališče, točko razgraditve ali sublimišče nad 1 922  K (1 649  °C) v inertnem okolju;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 1C010.c. niso:







  a. | nekontinuirana, mnogofazna, polikristalinska aluminijeva vlakna, narezana ali v naključnem prepletu, ki vsebujejo 3 mas. % ali več silicija in katerih „specifični modul“ je manjši od 10 × 106 m; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

nekontinuirana, mnogofazna, polikristalinska aluminijeva vlakna, narezana ali v naključnem prepletu, ki vsebujejo 3 mas. % ali več silicija in katerih „specifični modul“ je manjši od 10 × 106 m;

| b. | molibdenska vlakna ali vlakna njegovih zlitin; |
| --- | --- |

b.

molibdenska vlakna ali vlakna njegovih zlitin;

| c. | borova vlakna; |
| --- | --- |

c.

borova vlakna;

| d. | nekontinuirana keramična vlakna s tališčem, točko razgraditve ali sublimiščem pod 2 043  K (1 770  °C) v inertnem okolju. |
| --- | --- |

d.

nekontinuirana keramična vlakna s tališčem, točko razgraditve ali sublimiščem pod 2 043  K (1 770  °C) v inertnem okolju.

Tehnični opombi:

| 1. | za namen izračuna „specifične natezne trdnosti“, „specifičnega modula“ ali specifične mase „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točk 1C010.a., 1C010.b. ali 1C010.c. je treba natezno trdnost in modul določiti z metodo A po ISO 10618 (2004) ali enakovrednem nacionalnem standardu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ocena „specifične natezne trdnosti“, „specifičnega modula“ ali specifične mase „vlaknenih ali nitastih materialov“ (npr. tkanine, neurejene štrene ali kite) iz točke 1C010, ki niso usmerjeni v eno samo smer, mora temeljiti na mehanskih lastnostih sestavin monofilamentov, ki so usmerjeni v eno samo smer (npr. monofilamenti, preje, predpreje ali prediva) pred njihovo predelavo v „vlaknene ali nitaste materiale“, ki niso usmerjeni v samo eno smer. |
| --- | --- |

2.

| d. | „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | sestavljeni so iz katerega koli od naslednjih materialov:






  a. | iz polieterimidov, naštetih v točki 1C008.a., ali |
| --- | --- | --- | --- |

d.

„vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

sestavljeni so iz katerega koli od naslednjih materialov:

a.

iz polieterimidov, naštetih v točki 1C008.a., ali

| b. | iz materialov, naštetih v točkah od 1C008.b. do 1C008.f., ali |
| --- | --- |

b.

iz materialov, naštetih v točkah od 1C008.b. do 1C008.f., ali

| 2. | sestavljeni so iz materialov, naštetih v točki 1C010.d.1.a. ali 1C010.d.1.b., in so „mešana vlakna“ z drugimi vlakni, naštetimi v točkah 1C010.a., 1C010.b. ali 1C010.c.; |
| --- | --- |

2.

sestavljeni so iz materialov, naštetih v točki 1C010.d.1.a. ali 1C010.d.1.b., in so „mešana vlakna“ z drugimi vlakni, naštetimi v točkah 1C010.a., 1C010.b. ali 1C010.c.;

| e. | „vlakneni ali nitasti materiali“ (prepregi), ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami, „vlakneni ali nitasti materiali“, prevlečeni s kovino ali ogljikom (predoblike), ali „predoblike ogljikovih vlaken“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | anorganske „vlaknene ali nitaste materiale“ iz točke 1C010.c. ali |
| --- | --- | --- | --- |

e.

„vlakneni ali nitasti materiali“ (prepregi), ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami, „vlakneni ali nitasti materiali“, prevlečeni s kovino ali ogljikom (predoblike), ali „predoblike ogljikovih vlaken“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

anorganske „vlaknene ali nitaste materiale“ iz točke 1C010.c. ali

| b. | organske ali ogljikove „vlaknene ali nitaste materiale“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 10,15 × 106 m in |
| --- | --- | --- |

b.

organske ali ogljikove „vlaknene ali nitaste materiale“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 10,15 × 106 m in

| 2. | „specifično natezno trdnost“, večjo od 17,7 × 104 m; in |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, večjo od 17,7 × 104 m; in

| 2. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | umetno ali naravno smolo iz točke 1C008 ali 1C009.b.; |
| --- | --- | --- |

2.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

umetno ali naravno smolo iz točke 1C008 ali 1C009.b.;

| b. | ‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 453 K (180 °C) in ima fenolno naravno smolo ali |
| --- | --- |

b.

‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 453 K (180 °C) in ima fenolno naravno smolo ali

| c. | ‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 505 K (232 °C) in ima fenolno naravno ali umetno smolo, ki ni našteta v točki 1C008 ali 1C009.b. in ni fenolna naravna smola. |
| --- | --- |

c.

‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 505 K (232 °C) in ima fenolno naravno ali umetno smolo, ki ni našteta v točki 1C008 ali 1C009.b. in ni fenolna naravna smola.

| Opomba 1: | „vlakneni ali nitasti materiali“, prevlečeni s kovino ali ogljikom (predoblike), ali predoblike ogljikovih vlaken, ki niso impregnirane z umetnimi ali naravnimi smolami, so navedene kot „vlakneni ali nitasti materiali“ v točkah 1C010.a., 1C010.b. ali 1C010.c. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 1C010.e. niso:







  a. | „vlakneni ali nitasti materiali“, impregnirani z „matriko“ epoksi smol (prepregi), ki se uporabljajo pri popravilu delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, in katerih:








  1. | površina ne presega 1 m2; |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba 2:

a.

„vlakneni ali nitasti materiali“, impregnirani z „matriko“ epoksi smol (prepregi), ki se uporabljajo pri popravilu delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, in katerih:

1.

površina ne presega 1 m2;

| 2. | dolžina ne presega 2,5 m in |
| --- | --- |

2.

dolžina ne presega 2,5 m in

| 3. | širina presega 15 mm. |
| --- | --- |

3.

širina presega 15 mm.

| b. | mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami, dolžine 25,0 mm ali manj, kadar se uporabljajo umetne ali naravne smole, razen smol, opredeljenih v točki 1C008 ali 1C009.b. |
| --- | --- |

b.

mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami, dolžine 25,0 mm ali manj, kadar se uporabljajo umetne ali naravne smole, razen smol, opredeljenih v točki 1C008 ali 1C009.b.

Tehnična opomba:

‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ za materiale iz točke 1C010.e. se določi z uporabo metode, opisane v ASTM D 7028-07, ali v skladu z ekvivalentnim nacionalnim standardom na suhem testnem vzorcu. Pri duroplastičnih materialih mora biti stopnja strjenosti suhega testnega vzorca najmanj 90 %, kot je določeno v ASTM E 2160-04 ali enakovrednem nacionalnem standardu.

M6C1

S smolo impregnirani vlakneni prepregi in s kovino prevlečene predoblike vlaken zanje za blago iz točke 6.A.1., izdelani iz organske ali kovinske matrike z uporabo vlaknenih ali filamentnih ojačitev s specifično natezno trdnostjo več kot 7,62 × 104 m in s specifičnim modulom, večjim od 3,18 × 106 m.

| Opomba: | V točko 6.C.1. so vključeni samo s smolo impregnirani prepregi, ki uporabljajo smole s točko posteklenitve (Tg), ki je, po polimerizaciji, višja od 145 °C, merjeno po metodi ASTM D4065 ali po enakovrednem nacionalnem standardu. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnični opombi:

| 1. | V točki 6.C.1. je ‚specifična natezna trdnost‘ enaka skrajni natezni trdnosti v N/m2, deljeno s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in relativni vlažnosti (50 ± 5) %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V točki 6.C.1. je ‚specifični modul‘ enak Youngovemu modulu v N/m2, deljeno s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in relativni vlažnosti (50 ± 5) %. |
| --- | --- |

2.

1C011

Kovine in spojine:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1C111. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | kovine z velikostjo delcev manj kot 60 μm, bodisi sferične, atomizirane, sferoidne, v kosmičih ali drobljene, izdelane iz materiala, ki vsebuje 99 % ali več cirkonija, magnezija ali njunih zlitin.


  Tehnična opomba:



  naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.









  Opomba: | kovine ali zlitine iz točke 1C011.a. so predmet nadzora ne glede na to, ali so kovine ali zlitine vdelane v aluminij, magnezij, cirkonij ali berilij ali ne. |
| --- | --- | --- |

a.

kovine z velikostjo delcev manj kot 60 μm, bodisi sferične, atomizirane, sferoidne, v kosmičih ali drobljene, izdelane iz materiala, ki vsebuje 99 % ali več cirkonija, magnezija ali njunih zlitin.

Tehnična opomba:

naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.

Opomba:

M4C2d

kovinski prah, sestavljen iz katere koli od naslednjih snovi: cirkonij (CAS 7440-67-7), berilij (CAS 7440-41-7), magnezij (CAS 7439-95-4) ali njihovih zlitin, če je vsaj 90 % vseh delcev glede na prostornino ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot je rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidnih, v luskinah ali zmletih, ki vsebujejo 97 ut. % ali več katere koli od zgoraj navedenih kovin;

| Opomba: | Pri večmodalni razporeditvi delcev (npr. mešanice delcev različnih velikosti), je v primeru, ko je eden ali več načinov pod nadzorom, pod nadzorom tudi celotna mešanica prahu. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Naravna vsebnost hafnija (CAS 7440-58-6) v cirkoniju (običajno od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.

| b. | bor ali borove zlitine z velikostjo delcev 60 μm ali manj:






  1. | bor s čistoto vsaj 85 mas. %; |
| --- | --- | --- |

b.

bor ali borove zlitine z velikostjo delcev 60 μm ali manj:

1.

bor s čistoto vsaj 85 mas. %;

| 2. | zlitine bora z vsebnostjo bora vsaj 85 mas. %. |
| --- | --- |

2.

zlitine bora z vsebnostjo bora vsaj 85 mas. %.

| Opomba: | kovine ali zlitine iz točke 1C011.b. so predmet nadzora ne glede na to, ali so kovine ali zlitine vdelane v aluminij, magnezij, cirkonij ali berilij ali ne. |
| --- | --- |

Opomba:

| c. | gvanidin nitrat (CAS 506-93-4); |
| --- | --- |

c.

gvanidin nitrat (CAS 506-93-4);

| d. | nitrogvanidin nitrat (NQ) (CAS 556-88-7). |
| --- | --- |

d.

nitrogvanidin nitrat (NQ) (CAS 556-88-7).

| Opomba: | glej tudi Nadzor vojaškega blaga za kovinski prah, zmešan z drugimi snovmi zaradi oblikovanja zmesi, ki se uporablja za vojaške namene. |
| --- | --- |

Opomba:

M4C2e

kovinski prah iz bora (CAS 7440-42-8) ali borovih zlitin z vsebnostjo bora 85 ut. % ali več, če je vsaj 90 % vseh delcev, glede na prostornino ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot je rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidnih, v luskinah ali zmletih;

| Opomba: | Pri večmodalni razporeditvi delcev (npr. mešanice delcev različnih velikosti), je v primeru, ko je eden ali več načinov pod nadzorom, pod nadzorom tudi celotna mešanica prahu. |
| --- | --- |

Opomba:

1C101

Materiali in naprave za zmanjšano opaznost, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki, razen tistih iz točke 1C001, ki se uporabljajo v ‚projektilih‘, „projektilnih“ podsistemih ali neimenovanih zrakoplovih, navedenih v točkah 9A012 ali 9A112.a.

| Opomba 1: | točka 1C101 vključuje:







  a. | strukturne materiale in prevleke, izdelane posebej za zmanjševanje radarske odbojnosti; |
| --- | --- | --- |

Opomba 1:

a.

strukturne materiale in prevleke, izdelane posebej za zmanjševanje radarske odbojnosti;

| b. | prevleke, vključno z barvami, izdelane posebej za zmanjševanje ali prikrojevanje odbojnosti ali oddajnosti v mikrovalovnem, infrardečem ali ultravijoličnem področju elektromagnetnega spektra. |
| --- | --- |

b.

prevleke, vključno z barvami, izdelane posebej za zmanjševanje ali prikrojevanje odbojnosti ali oddajnosti v mikrovalovnem, infrardečem ali ultravijoličnem področju elektromagnetnega spektra.

| Opomba 2: | točka 1C101 ne vključuje prevlek, kadar se uporabljajo za toplotni nadzor satelitov. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Tehnična opomba:

v točki 1C101 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km.

M17A1

Naprave za zmanjšano opaznost, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki (tj. prikrita tehnologija), ki se uporabljajo za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A.

M17C1

Materiali za zmanjšano opaznost, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki (tj. prikrita tehnologija), ki se uporabljajo za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točke 2.A.

Opombi:

| 1. | Točka 17.C.1. vključuje strukturne materiale in prevleke (vključno z barvami), zasnovane posebej za zmanjševanje ali prikrojevanje odbojnosti ali oddajnosti v mikrovalovnem, infrardečem ali ultravijoličnem spektru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Točka 17.C.1. se ne uporablja za nadzor prevlek (vključno z barvami), kadar se uporabljajo posebej za toplotni nadzor satelitov. |
| --- | --- |

2.

1C102

Ponovno nasičeni pirolizirani ogljik-ogljikovi materiali, izdelani za vesoljska plovila iz točke 9A004 ali za sondirne rakete iz točke 9A104.

M6C2

Ponovno nasičeni pirolizirani (tj. ogljiko-ogljikovi) materiali, ki imajo vse naslednje značilnosti: zasnovani so za raketne sisteme in b. uporabni v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

1C107

Grafit in keramični materiali, razen tistih iz točke 1C007:

| a. | drobnozrnati grafit z gostoto 1,72 g/cm3 ali več, merjeno pri 288 K (15 °C), katerega delci merijo 100 μm ali manj, uporabni za raketne dulce (šobe) in obloge konic letal, ki se lahko obdelajo v katerega koli od naslednjih proizvodov:






  1. | valji premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; |
| --- | --- | --- |

a.

drobnozrnati grafit z gostoto 1,72 g/cm3 ali več, merjeno pri 288 K (15 °C), katerega delci merijo 100 μm ali manj, uporabni za raketne dulce (šobe) in obloge konic letal, ki se lahko obdelajo v katerega koli od naslednjih proizvodov:

1.

valji premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več;

| 2. | cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali |
| --- | --- |

2.

cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali

| 3. | kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več; |
| --- | --- |

3.

kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več;

| Opomba: | glej tudi točko 0C004. |
| --- | --- |

Opomba:

M6C3

drobnozrnati grafit z gostoto vsaj 1,72 g/cm3, merjeno pri temperaturi 15 °C, katerega delci merijo 100 × 10– 6 m (100 μm) ali manj, ki se uporablja za raketne dulce (šobe) in obloge konic povratnih vozil, ki se lahko predelajo v katerega koli od naslednjih proizvodov:

| a. | valje premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; |
| --- | --- |

a.

valje premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več;

| b. | cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali |
| --- | --- |

b.

cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali

| c. | kvadre velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več. |
| --- | --- |

c.

kvadre velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več.

| b. | pirolitsko ali z vlakni ojačani grafit, uporaben za raketne dulce (šobe) in konice letal, ki ponovno vstopajo v ozračje in so uporabni v „projektilih“, vesoljska plovila iz točke 9A004 ali sondirne rakete iz točke 9A104;








  Opomba: | glej tudi točko 0C004. |
| --- | --- | --- |

b.

pirolitsko ali z vlakni ojačani grafit, uporaben za raketne dulce (šobe) in konice letal, ki ponovno vstopajo v ozračje in so uporabni v „projektilih“, vesoljska plovila iz točke 9A004 ali sondirne rakete iz točke 9A104;

Opomba:

M6C4

Pirolitsko ali z vlakni ojačani grafit, uporaben za raketne dulce (šobe) in konice povratnih vozil in se lahko uporabljajo v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

| c. | keramični kompozitni materiali (z dielektrično konstanto manj kot 6 pri frekvencah od 100 MHz do 100 GHz) za uporabo v kupolah radarskih anten, uporabnih v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

c.

keramični kompozitni materiali (z dielektrično konstanto manj kot 6 pri frekvencah od 100 MHz do 100 GHz) za uporabo v kupolah radarskih anten, uporabnih v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

M6C5

Keramični kompozitni materiali (z dielektrično konstanto manj kot 6 pri frekvencah od 100 MHz do 100 GHz) za uporabo v kupolah radarskih anten v izstrelkih, ki se lahko uporabljajo v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

| d. | keramika, ki je v masi ojačana s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabna za konice, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

d.

keramika, ki je v masi ojačana s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabna za konice, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

M6C6a

Nežgana keramika, ki je v masi ojačana s silicij-ogljikovimi vlakni in se uporablja za konice, uporabne v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

| e. | keramični kompozitni materiali, ojačani s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabni za konice, letala, ki se vračajo v ozračje, in lopute šob, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104. |
| --- | --- |

e.

keramični kompozitni materiali, ojačani s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabni za konice, letala, ki se vračajo v ozračje, in lopute šob, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

M6C6b

S silicij-ogljikovimi vlakni ojačani keramični kompozitni materiali, ki se uporabljajo za povratna vozila in lopute šob, uporabne v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1.

1C111

Goriva in sestavine goriv, razen tistih iz točke 1C011:

| a. | pogonske snovi: |
| --- | --- |

a.

pogonske snovi:

| 1. | sferični ali sferoidni aluminijev prah, razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga, z velikostjo delcev, manjšo od 200 μm, in z vsebnostjo aluminija 97 mas. % ali več, če vsaj 10 mas. % celotne mase pomenijo delci s premerom, manjšim od 63 μm, v skladu z ISO 2591-1:1988 ali enakovrednim nacionalnim standardom;


  Tehnična opomba:



  Velikost delcev 63 μm (ISO R-565) ustreza 250 meshem (Tyler) ali 230 meshem (standard ASTM E-11). |
| --- | --- |

1.

sferični ali sferoidni aluminijev prah, razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga, z velikostjo delcev, manjšo od 200 μm, in z vsebnostjo aluminija 97 mas. % ali več, če vsaj 10 mas. % celotne mase pomenijo delci s premerom, manjšim od 63 μm, v skladu z ISO 2591-1:1988 ali enakovrednim nacionalnim standardom;

Tehnična opomba:

Velikost delcev 63 μm (ISO R-565) ustreza 250 meshem (Tyler) ali 230 meshem (standard ASTM E-11).

| 2. | kovinski prah, razen tistega iz Nadzora vojaškega blaga: |
| --- | --- |

2.

kovinski prah, razen tistega iz Nadzora vojaškega blaga:

M4C2c

sferični ali sferoidni aluminijev prah (CAS 7429-90-5) v delcih velikosti manj kot 200 × 10– 6 m (200 μm) in z vsebnostjo aluminija 97 ut. % ali več, če je vsaj 10 ut. % celotne mase sestavljeno iz delcev s premerom, manjšim od 63 μm, v skladu z ISO 2591-1:1988 ali enakovrednim nacionalnim standardom;

Tehnična opomba:

Velikost delcev 63 μm (ISO R-565) ustreza 250 meshem (Tyler) ali 230 meshem (standard ASTM E-11).

| a. | kovinski prah iz cirkonija, berilija ali magnezija ali zlitin teh kovin, če je najmanj 90 % vseh delcev, glede na obseg ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot so rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidalnih, v luskinah ali zmletih, ki vsebujejo 97 mas. % ali več katere koli od naslednjih snovi:






  1. | cirkonija; |
| --- | --- | --- |

a.

kovinski prah iz cirkonija, berilija ali magnezija ali zlitin teh kovin, če je najmanj 90 % vseh delcev, glede na obseg ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot so rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidalnih, v luskinah ali zmletih, ki vsebujejo 97 mas. % ali več katere koli od naslednjih snovi:

1.

cirkonija;

| 2. | berilija ali |
| --- | --- |

2.

berilija ali

| 3. | magnezija; |
| --- | --- |

3.

magnezija;

Tehnična opomba:

naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.

M4C2d

kovinski prah, sestavljen iz katere koli od naslednjih snovi: cirkonij (CAS 7440-67-7), berilij (CAS 7440-41-7), magnezij (CAS 7439-95-4) ali njihovih zlitin, če je vsaj 90 % vseh delcev glede na prostornino ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot je rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidnih, v luskinah ali zmletih, ki vsebujejo 97 ut. % ali več katere koli od zgoraj navedenih kovin;

| Opomba: | Pri večmodalni razporeditvi delcev (npr. mešanice delcev različnih velikosti), je v primeru, ko je eden ali več načinov pod nadzorom, pod nadzorom tudi celotna mešanica prahu. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Naravna vsebnost hafnija (CAS 7440-58-6) v cirkoniju (običajno od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.

| b. | kovinski prah iz bora ali borovih zlitin z vsebnostjo bora 85 mas. % ali več, če je najmanj 90 % vseh delcev, glede na obseg ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot so rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidalnih, v luskinah ali zmletih.








  Opomba: | predmet nadzora v točki 1C111.a.2.a. in 1C111.a.2.b. so mešanice prahu z večmodalno razporeditvijo delcev (npr. mešanice delcev različnih velikosti), če je eden ali več načinov pod nadzorom. |
| --- | --- | --- |

b.

kovinski prah iz bora ali borovih zlitin z vsebnostjo bora 85 mas. % ali več, če je najmanj 90 % vseh delcev, glede na obseg ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot so rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidalnih, v luskinah ali zmletih.

Opomba:

M4C2e

kovinski prah iz bora (CAS 7440-42-8) ali borovih zlitin z vsebnostjo bora 85 ut. % ali več, če je vsaj 90 % vseh delcev, glede na prostornino ali težo delcev, sestavljenih iz delcev, manjših od 60 μm (določeno z merilnimi tehnikami, kot je rešetka, laserska disfrakcija ali optično branje), bodisi sferičnih, atomiziranih, sferoidnih, v luskinah ali zmletih;

| Opomba: | Pri večmodalni razporeditvi delcev (npr. mešanice delcev različnih velikosti), je v primeru, ko je eden ali več načinov pod nadzorom, pod nadzorom tudi celotna mešanica prahu. |
| --- | --- |

Opomba:

| 3. | Oksidanti, uporabni v raketnih motorjih na tekoče-kapljevito gorivo:






  a. | didušikov trioksid (CAS 10544-73-7); |
| --- | --- | --- |

3.

Oksidanti, uporabni v raketnih motorjih na tekoče-kapljevito gorivo:

a.

didušikov trioksid (CAS 10544-73-7);

| b. | dušikov dioksid (CAS 10102-44-0)/didušikov tetraoksid (CAS 10544-72-6); |
| --- | --- |

b.

dušikov dioksid (CAS 10102-44-0)/didušikov tetraoksid (CAS 10544-72-6);

| c. | didušikov pentoksid (CAS 10102-03-1); |
| --- | --- |

c.

didušikov pentoksid (CAS 10102-03-1);

| d. | mešani dušikovi oksidi (MON);


  Tehnična opomba:



  mešani dušikovi oksidi (MON) so raztopine dušikovega oksida (NO) v didušikovem tetraoksidu/dušikovem dioksidu (N2O4/NO2 ), ki se lahko uporabljajo v raketnih sistemih. Obstaja vrsta koncentracij, ki se označijo kot MONi ali MONij, kjer sta i in j celi števili, ki predstavljata odstotek dušikovega oksida v mešanici (npr. MON3 vsebuje 3 % dušikovega oksida, MON25 pa 25 % dušikovega oksida. Zgornja meja je MON40, 40 mas. %). |
| --- | --- |

d.

mešani dušikovi oksidi (MON);

Tehnična opomba:

mešani dušikovi oksidi (MON) so raztopine dušikovega oksida (NO) v didušikovem tetraoksidu/dušikovem dioksidu (N2O4/NO2 ), ki se lahko uporabljajo v raketnih sistemih. Obstaja vrsta koncentracij, ki se označijo kot MONi ali MONij, kjer sta i in j celi števili, ki predstavljata odstotek dušikovega oksida v mešanici (npr. MON3 vsebuje 3 % dušikovega oksida, MON25 pa 25 % dušikovega oksida. Zgornja meja je MON40, 40 mas. %).

| e. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA inhibirano rdečo kadečo dušikovo kislino (IRFNA); |
| --- | --- |

e.

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA inhibirano rdečo kadečo dušikovo kislino (IRFNA);

| f. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA IN TOČKO 1C238 ZA spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika; |
| --- | --- |

f.

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA IN TOČKO 1C238 ZA spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika;

M4C4a

Oksidanti, uporabni v raketnih motorjih na tekoče pogonsko sredstvo:

| 1. | didušikov trioksid (CAS 10544-73-7); |
| --- | --- |

1.

didušikov trioksid (CAS 10544-73-7);

| 2. | dušikov dioksid (CAS 10102-44-0)/didušikov tetraoksid (CAS 10544-72-6); |
| --- | --- |

2.

dušikov dioksid (CAS 10102-44-0)/didušikov tetraoksid (CAS 10544-72-6);

| 3. | didušikov pentoksid (CAS 10102-03-1); |
| --- | --- |

3.

didušikov pentoksid (CAS 10102-03-1);

| 4. | zmes dušikovih oksidov (MON);
  Tehnična opomba:
  Zmes dušikovih oksidov (MON) so raztopine dušikovega oksida (NO) v didušikovem tetraoksidu/dušikovem dioksidu (N2O4/NO2), ki se lahko uporabljajo v raketnih sistemih. Obstaja precejšen razpon zmesi, ki jih je mogoče označiti kot MONi ali MONij, pri čemer sta i in j celi števili, ki označujeta odstotni delež dušikovega oksida v zmesi (npr. MON3 vsebuje 3 % dušikovega oksida, MON25 pa 25 % dušikovega oksida. Zgornja meja je MON40, 40 ut. %). |
| --- | --- |

4.

zmes dušikovih oksidov (MON);

Tehnična opomba:

Zmes dušikovih oksidov (MON) so raztopine dušikovega oksida (NO) v didušikovem tetraoksidu/dušikovem dioksidu (N2O4/NO2), ki se lahko uporabljajo v raketnih sistemih. Obstaja precejšen razpon zmesi, ki jih je mogoče označiti kot MONi ali MONij, pri čemer sta i in j celi števili, ki označujeta odstotni delež dušikovega oksida v zmesi (npr. MON3 vsebuje 3 % dušikovega oksida, MON25 pa 25 % dušikovega oksida. Zgornja meja je MON40, 40 ut. %).

| 5. | inhibirana rdeča kadeča dušikova kislina (IRFNA) (CAS 8007-58-7); |
| --- | --- |

5.

inhibirana rdeča kadeča dušikova kislina (IRFNA) (CAS 8007-58-7);

| 6. | spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika;








  Opomba: | Točka 4.C.4.a.6. se ne uporablja za nadzor dušikovega trifluorida (NF3) (CAS 7783-54-2) v plinastem stanju, ker ga ni mogoče uporabiti za izstrelke. |
| --- | --- | --- |

6.

spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika;

Opomba:

| 4. | derivati hidrazina:







  Opomba: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- | --- |

4.

derivati hidrazina:

Opomba:

| a. | trimetilhidrazin (CAS 1741-01-1); |
| --- | --- |

a.

trimetilhidrazin (CAS 1741-01-1);

| b. | trimetilhidrazin (CAS 6415-12-9); |
| --- | --- |

b.

trimetilhidrazin (CAS 6415-12-9);

| c. | N, N dialilhidrazin (CAS 5164-11-4); |
| --- | --- |

c.

N, N dialilhidrazin (CAS 5164-11-4);

| d. | alilhidrazin (CAS 7422-78-8); |
| --- | --- |

d.

alilhidrazin (CAS 7422-78-8);

| e. | etilen dihidrazin; |
| --- | --- |

e.

etilen dihidrazin;

| f. | monometilhidrazin dinitrat; |
| --- | --- |

f.

monometilhidrazin dinitrat;

| g. | nesimetrični dimetilhidrazin nitrat; |
| --- | --- |

g.

nesimetrični dimetilhidrazin nitrat;

| h. | hidrazinijev azid (CAS 14546-44-2); |
| --- | --- |

h.

hidrazinijev azid (CAS 14546-44-2);

| i. | dimetilhidrazinijev azid; |
| --- | --- |

i.

dimetilhidrazinijev azid;

| j. | hidrazinijev dinitrat (CAS 13464-98-7); |
| --- | --- |

j.

hidrazinijev dinitrat (CAS 13464-98-7);

| k. | dihidrazin diimido oksalne kisline (CAS 3457-37-2); |
| --- | --- |

k.

dihidrazin diimido oksalne kisline (CAS 3457-37-2);

| l. | 2-hidroksietilhidrazin nitrat (HEHN); |
| --- | --- |

l.

2-hidroksietilhidrazin nitrat (HEHN);

| m. | glej Nadzor vojaškega blaga za hidrazinijev perklorat; |
| --- | --- |

m.

glej Nadzor vojaškega blaga za hidrazinijev perklorat;

| n. | hidrazinijev diperklorat (CAS 13812-39-0); |
| --- | --- |

n.

hidrazinijev diperklorat (CAS 13812-39-0);

| o. | metilhidrazin nitrat (MHN) (CAS 29674-96-2); |
| --- | --- |

o.

metilhidrazin nitrat (MHN) (CAS 29674-96-2);

| p. | dietilhidrazin nitrat (DEHN); |
| --- | --- |

p.

dietilhidrazin nitrat (DEHN);

| q. | 3,6-dihidrazino tetrazin nitrat (1,4-dihidrazin nitrat) (DHTN); |
| --- | --- |

q.

3,6-dihidrazino tetrazin nitrat (1,4-dihidrazin nitrat) (DHTN);

M4C2b

naslednji derivati hidrazina:

| 1. | monometilhidrazin (MMH) (CAS 60-34-4); |
| --- | --- |

1.

monometilhidrazin (MMH) (CAS 60-34-4);

| 2. | nesimetrični dimetilhidrazin (UDMH) (CAS 57-14-7); |
| --- | --- |

2.

nesimetrični dimetilhidrazin (UDMH) (CAS 57-14-7);

| 3. | hidrazinijev mononitrat (CAS 13464-97-6); |
| --- | --- |

3.

hidrazinijev mononitrat (CAS 13464-97-6);

| 4. | trimetilhidrazin (CAS 1741-01-1); |
| --- | --- |

4.

trimetilhidrazin (CAS 1741-01-1);

| 5. | tetrametilhidrazin (CAS 6415-12-9); |
| --- | --- |

5.

tetrametilhidrazin (CAS 6415-12-9);

| 6. | N,N dialilhidrazin (CAS 5164-11-4); |
| --- | --- |

6.

N,N dialilhidrazin (CAS 5164-11-4);

| 7. | alilhidrazin (CAS 7422-78-8); |
| --- | --- |

7.

alilhidrazin (CAS 7422-78-8);

| 8. | etilen dihidrazin (CAS 6068-98-0); |
| --- | --- |

8.

etilen dihidrazin (CAS 6068-98-0);

| 9. | monometilhidrazinijev dinitrat; |
| --- | --- |

9.

monometilhidrazinijev dinitrat;

| 10. | nesimetrični dimetilhidrazinijev nitrat; |
| --- | --- |

10.

nesimetrični dimetilhidrazinijev nitrat;

| 11. | hidrazinijev azid (CAS 14546-44-2); |
| --- | --- |

11.

hidrazinijev azid (CAS 14546-44-2);

| 12. | 1,1-dimetilhidrazinijev azid (CAS 227955-52-4) / 1,2-dimetilhidrazinijev azid (CAS 299177-50-7); |
| --- | --- |

12.

1,1-dimetilhidrazinijev azid (CAS 227955-52-4) / 1,2-dimetilhidrazinijev azid (CAS 299177-50-7);

| 13. | hidrazinijev dinitrat (CAS 13464-98-7); |
| --- | --- |

13.

hidrazinijev dinitrat (CAS 13464-98-7);

| 14. | dihidrazin diimido oksalne kisline (CAS 3457-37-2); |
| --- | --- |

14.

dihidrazin diimido oksalne kisline (CAS 3457-37-2);

| 15. | 2-hidroksietilhidrazinijev nitrat (HEHN); |
| --- | --- |

15.

2-hidroksietilhidrazinijev nitrat (HEHN);

| 16. | hidrazinijev perklorat (CAS 27978-54-7); |
| --- | --- |

16.

hidrazinijev perklorat (CAS 27978-54-7);

| 17. | hidrazinijev diperklorat (CAS 13812-39-0); |
| --- | --- |

17.

hidrazinijev diperklorat (CAS 13812-39-0);

| 18. | metilhidrazinijev nitrat (MHN) (CAS 29674-96-2); |
| --- | --- |

18.

metilhidrazinijev nitrat (MHN) (CAS 29674-96-2);

| 19. | 1,1-dietilhidrazinijev nitrat (DEHN) / 1,2-dietilhidrazinijev nitrat (DEHN) (CAS 363453-17-2); |
| --- | --- |

19.

1,1-dietilhidrazinijev nitrat (DEHN) / 1,2-dietilhidrazinijev nitrat (DEHN) (CAS 363453-17-2);

| 20. | 3,6-dihidrazino tetrazinijev nitrat (DHTN); |
| --- | --- |

20.

3,6-dihidrazino tetrazinijev nitrat (DHTN);

Tehnična opomba:

Drugo ime za 3,6-dihidrazino tetrazinijev nitrat je 1,4-dihidrazinijev nitrat.

| 5. | Materiali z visoko energijsko gostoto, ki niso navedeni na seznamu Nadzora vojaškega blaga in se uporabljajo v ‚projektilih‘ ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112(a);






  a. | mešana goriva, ki vsebujejo trdna in tekoča goriva, kot je borova mešanica, katerih gostota energije na podlagi mase je 40 × 106 J/kg ali več; |
| --- | --- | --- |

5.

Materiali z visoko energijsko gostoto, ki niso navedeni na seznamu Nadzora vojaškega blaga in se uporabljajo v ‚projektilih‘ ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112(a);

a.

mešana goriva, ki vsebujejo trdna in tekoča goriva, kot je borova mešanica, katerih gostota energije na podlagi mase je 40 × 106 J/kg ali več;

| b. | druga goriva z visoko energijsko gostoto in dodatki za goriva (npr. kuban, ionske raztopine, JP-10), katerih gostota energije na podlagi volumna je 37,5 × 109 J/m3 ali večja, merjeno pri 20 °C in pritisku ene atmosfere (101,325 kPa);








  Opomba: | predmet nadzora v točki 1C111.a.5.b. niso fosilna rafinirana goriva in biogoriva, izdelana iz rastlin, vključno z gorivi za motorje, certificirane za uporabo v civilnem letalstvu, razen če so posebej oblikovana za ‚projektile‘ ali zračna plovila brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a. |
| --- | --- | --- |

b.

druga goriva z visoko energijsko gostoto in dodatki za goriva (npr. kuban, ionske raztopine, JP-10), katerih gostota energije na podlagi volumna je 37,5 × 109 J/m3 ali večja, merjeno pri 20 °C in pritisku ene atmosfere (101,325 kPa);

Opomba:

Tehnična opomba:

v točki 1C111.a.5. ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km.

M4C2f

naslednji materiali z visoko energijsko gostoto, uporabni v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.:

| 1. | zmes goriv, ki vsebuje trdna in tekoča goriva, npr. borovo zmes, katerih energijska gostota na podlagi mase je 40 × 106 J/kg ali več; |
| --- | --- |

1.

zmes goriv, ki vsebuje trdna in tekoča goriva, npr. borovo zmes, katerih energijska gostota na podlagi mase je 40 × 106 J/kg ali več;

| 2. | druga goriva z visoko energijsko gostoto in dodatki za goriva (npr. kuban, ionske raztopine, JP-10), katerih energijska gostota na podlagi volumna je 37,5 × 109 J/m3 ali večja, merjeno pri 20 °C in pritisku ene atmosfere (101,325 kPa).








  Opomba: | Točka 4.C.2.f.2. se ne uporablja za nadzor fosilnih rafiniranih goriv in biogoriv, izdelanih iz rastlin, vključno z gorivi za motorje, certificirane za uporabo v civilnem letalstvu, razen če so posebej oblikovana za sisteme iz točke 1.A. ali 19.A. |
| --- | --- | --- |

2.

druga goriva z visoko energijsko gostoto in dodatki za goriva (npr. kuban, ionske raztopine, JP-10), katerih energijska gostota na podlagi volumna je 37,5 × 109 J/m3 ali večja, merjeno pri 20 °C in pritisku ene atmosfere (101,325 kPa).

Opomba:

| 6. | nadomestna goriva za hidrazin:






  a. | 2-dimetilaminoetilazid (DMAZ) (CAS 86147-04-8); |
| --- | --- | --- |

6.

nadomestna goriva za hidrazin:

a.

2-dimetilaminoetilazid (DMAZ) (CAS 86147-04-8);

M4C2g

naslednja goriva z nadomestkom hidrazina: 1. 2-dimetilaminoetilazid (DMAZ) (CAS 86147-04-8).

| b. | polimerne snovi:






  1. | karboksi-terminirani polibutadien (vključno s karboksil-terminiranim polibutadienom) (CTPB); |
| --- | --- | --- |

b.

polimerne snovi:

1.

karboksi-terminirani polibutadien (vključno s karboksil-terminiranim polibutadienom) (CTPB);

| 2. | hidroksi-terminirani polibutadien (vključno s hidroksil-terminiranim polibutadienom) (HTPB), razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga; |
| --- | --- |

2.

hidroksi-terminirani polibutadien (vključno s hidroksil-terminiranim polibutadienom) (HTPB), razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga;

| 3. | polibutadien-akrilna kislina (PBAA); |
| --- | --- |

3.

polibutadien-akrilna kislina (PBAA);

| 4. | polibutadien-akrilnokislinski akrilonitril (PBAN); |
| --- | --- |

4.

polibutadien-akrilnokislinski akrilonitril (PBAN);

| 5. | politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG).


  Tehnična opomba:



  politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG) je blok kopolimer poli 1,4-butandiola (CAS 110-63-4) in polietilen glikola (PEG) (CAS 25322-68-3). |
| --- | --- |

5.

politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG).

Tehnična opomba:

politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG) je blok kopolimer poli 1,4-butandiola (CAS 110-63-4) in polietilen glikola (PEG) (CAS 25322-68-3).

| 6. | Poliglicidil nitrat (PGN ali poli-GLYN) (CAS 27814-48-8). |
| --- | --- |

6.

Poliglicidil nitrat (PGN ali poli-GLYN) (CAS 27814-48-8).

M4C5

Naslednje polimerne snovi:

| a. | karboksi-terminirani polibutadien (tudi karboksil-terminirani polibutadien) (CTPB); |
| --- | --- |

a.

karboksi-terminirani polibutadien (tudi karboksil-terminirani polibutadien) (CTPB);

| b. | hidroksi-terminirani polibutadien (tudi hidroksil-terminirani polibutadien) (HTPB); |
| --- | --- |

b.

hidroksi-terminirani polibutadien (tudi hidroksil-terminirani polibutadien) (HTPB);

| c. | glicidil azid polimer (GAP); |
| --- | --- |

c.

glicidil azid polimer (GAP);

| d. | polibutadien-akrilna kislina (PBAA); |
| --- | --- |

d.

polibutadien-akrilna kislina (PBAA);

| e. | polibutadien-akrilna kislina-akrilonitril (PBAN) (CAS 25265-19-4 / CAS 68891-50-9); |
| --- | --- |

e.

polibutadien-akrilna kislina-akrilonitril (PBAN) (CAS 25265-19-4 / CAS 68891-50-9);

| f. | politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG).
  Tehnična opomba:
  Politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG) je blokovni kopolimer poli 1,4-butandiola (CAS 110-63-4) in polietilen glikola (PEG) (CAS 25322-68-3). |
| --- | --- |

f.

politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG).

Tehnična opomba:

Politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG) je blokovni kopolimer poli 1,4-butandiola (CAS 110-63-4) in polietilen glikola (PEG) (CAS 25322-68-3).

| g. | Poliglicidil nitrat (PGN ali poli-GLYN) (CAS 27814-48- -8). |
| --- | --- |

g.

Poliglicidil nitrat (PGN ali poli-GLYN) (CAS 27814-48- -8).

| c. | drugi pogonski aditivi in agenti: |
| --- | --- |

c.

drugi pogonski aditivi in agenti:

| 1. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA

  karborane, dekarborane, pentaborane in njihove derivate; |
| --- | --- |

1.

karborane, dekarborane, pentaborane in njihove derivate;

M4C6c1

karborani, dekarborani, pentaborani in njihovi derivati;

| 2. | trietilen-glikol dinitrat (TEGDN) (CAS 111-22-8); |
| --- | --- |

2.

trietilen-glikol dinitrat (TEGDN) (CAS 111-22-8);

M4C6d1

trietilen glikol dinitrat (TEGDN) (CAS 111-22-8);

| 3. | 2-nitrodifenilamin (CAS 119-75-5); |
| --- | --- |

3.

2-nitrodifenilamin (CAS 119-75-5);

M4C6e1

2-nitrodifenilamin (CAS 119-75-5);

| 4. | trimetiloletan trinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1); |
| --- | --- |

4.

trimetiloletan trinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1);

M4C6d2

trimetiloletan trinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1);

| 5. | dietilen glikol dinitrat (DEGDN) (CAS 693-21-0); |
| --- | --- |

5.

dietilen glikol dinitrat (DEGDN) (CAS 693-21-0);

M4C6d4

dietilen glikol dinitrat (DEGDN) (CAS 693-21-0);

| 6. | derivati ferocena:






  a. | glej Nadzor vojaškega blaga za katocen; |
| --- | --- | --- |

6.

derivati ferocena:

a.

glej Nadzor vojaškega blaga za katocen;

| b. | glej Nadzor vojaškega blaga za etil-ferocen; |
| --- | --- |

b.

glej Nadzor vojaškega blaga za etil-ferocen;

| c. | glej Nadzor vojaškega blaga za proptil-ferocen; |
| --- | --- |

c.

glej Nadzor vojaškega blaga za proptil-ferocen;

| d. | glej Nadzor vojaškega blaga za n-butil ferocen; |
| --- | --- |

d.

glej Nadzor vojaškega blaga za n-butil ferocen;

| e. | glej Nadzor vojaškega blaga za etil-ferocen; |
| --- | --- |

e.

glej Nadzor vojaškega blaga za etil-ferocen;

| f. | glej Nadzor vojaškega blaga za diciklopentil-ferocen; |
| --- | --- |

f.

glej Nadzor vojaškega blaga za diciklopentil-ferocen;

| g. | glej Nadzor vojaškega blaga za dicikloheksil-ferocen; |
| --- | --- |

g.

glej Nadzor vojaškega blaga za dicikloheksil-ferocen;

| h. | glej Nadzor vojaškega blaga za dietil-ferocen; |
| --- | --- |

h.

glej Nadzor vojaškega blaga za dietil-ferocen;

| i. | glej Nadzor vojaškega blaga za etil-ferocen; |
| --- | --- |

i.

glej Nadzor vojaškega blaga za etil-ferocen;

| j. | glej Nadzor vojaškega blaga za dibutil-ferocen; |
| --- | --- |

j.

glej Nadzor vojaškega blaga za dibutil-ferocen;

| k. | glej Nadzor vojaškega blaga za diheksil-ferocen; |
| --- | --- |

k.

glej Nadzor vojaškega blaga za diheksil-ferocen;

| l. | glej Nadzor vojaškega blaga za acetil-ferocen / 1,1′-diacetil-ferocen; |
| --- | --- |

l.

glej Nadzor vojaškega blaga za acetil-ferocen / 1,1′-diacetil-ferocen;

| m. | glej Nadzor vojaškega blaga za ferocen-karboksilne kisline; |
| --- | --- |

m.

glej Nadzor vojaškega blaga za ferocen-karboksilne kisline;

| n. | glej Nadzor vojaškega blaga za butacen; |
| --- | --- |

n.

glej Nadzor vojaškega blaga za butacen;

| o. | drugi derivati ferocena, uporabni za prilagajanje hitrosti gorenja raketnega goriva, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga.








  Opomba: | predmet nadzora v točki 1C111.c.6.o. niso derivati ferocena, ki vsebujejo aromatsko funkcionalno skupino s šestimi atomi ogljika, pritrjeno na molekulo ferocena. |
| --- | --- | --- |

o.

drugi derivati ferocena, uporabni za prilagajanje hitrosti gorenja raketnega goriva, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga.

Opomba:

M4C6c2

naslednji derivati ferocena:

| a. | katocen (CAS 37206-42-1); |
| --- | --- |

a.

katocen (CAS 37206-42-1);

| b. | etil-ferocen (CAS 1273-89-8); |
| --- | --- |

b.

etil-ferocen (CAS 1273-89-8);

| c. | propil-ferocen; |
| --- | --- |

c.

propil-ferocen;

| d. | n-butil ferocen (CAS 31904-29-7); |
| --- | --- |

d.

n-butil ferocen (CAS 31904-29-7);

| e. | pentil-ferocen (CAS 1274-00-6); |
| --- | --- |

e.

pentil-ferocen (CAS 1274-00-6);

| f. | diciklopentil-ferocen (CAS 125861-17-8); |
| --- | --- |

f.

diciklopentil-ferocen (CAS 125861-17-8);

| g. | dicikloheksil-ferocen; |
| --- | --- |

g.

dicikloheksil-ferocen;

| h. | dietil-ferocen (CAS 1273-97-8); |
| --- | --- |

h.

dietil-ferocen (CAS 1273-97-8);

| i. | dipropil-ferocen; |
| --- | --- |

i.

dipropil-ferocen;

| j. | dibutil-ferocen (CAS 1274-08-4); |
| --- | --- |

j.

dibutil-ferocen (CAS 1274-08-4);

| k. | diheksil-ferocen (CAS 93894-59-8); |
| --- | --- |

k.

diheksil-ferocen (CAS 93894-59-8);

| l. | acetil ferocen (CAS 1271–55–2)/1,1′-diacetil ferocen (CAS 1273-94–5); |
| --- | --- |

l.

acetil ferocen (CAS 1271–55–2)/1,1′-diacetil ferocen (CAS 1273-94–5);

| m. | ferocenkarboksilna kisina (CAS 1271-42-7)/1,1′-ferocendikarboksilna kislina (CAS 1293-87-4); |
| --- | --- |

m.

ferocenkarboksilna kisina (CAS 1271-42-7)/1,1′-ferocendikarboksilna kislina (CAS 1293-87-4);

| n. | butacen (CAS 125856-62-4); |
| --- | --- |

n.

butacen (CAS 125856-62-4);

| o. | drugi derivati ferocena, uporabni za prilagajanje hitrosti gorenja raketnega pogonskega sredstva.








  Opomba: | Točka 4.C.6.c.2.o se ne uporablja za nadzor derivatov ferocena, ki vsebujejo aromatsko funkcionalno skupino s šestimi atomi ogljika, vezano na molekulo ferocena. |
| --- | --- | --- |

o.

drugi derivati ferocena, uporabni za prilagajanje hitrosti gorenja raketnega pogonskega sredstva.

Opomba:

| 7. | 4,5 diazidometil-2-metil-1,2,3-triazol (iso-DAMTR), razen tistih, določenih v Nadzoru vojaškega blaga. |
| --- | --- |

7.

4,5 diazidometil-2-metil-1,2,3-triazol (iso-DAMTR), razen tistih, določenih v Nadzoru vojaškega blaga.

| Opomba: | glede goriv in sestavin goriv, ki niso zajeti v točki 1C111, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

Opomba:

M4C6d5

4,5 diazidometil-2-metil-1,2,3-triazol (izo-DAMTR);

1C116

Martenzitna jekla za uporabo v ‚projektilih‘, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1C216. |
| --- | --- |

Opomba:

M6C8

Martenzitna jekla, uporabna v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1., ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | skrajna natezna trdnost, merjena pri temperaturi 20 °C, enaka ali večja od:






  1. | 0,9 GPa v fazi razbeljene raztopine ali |
| --- | --- | --- |

a.

skrajna natezna trdnost, merjena pri temperaturi 20 °C, enaka ali večja od:

1.

0,9 GPa v fazi razbeljene raztopine ali

| 2. | 1,5 GPa v fazi utrjene usedline in |
| --- | --- |

2.

1,5 GPa v fazi utrjene usedline in

| b. | katero koli od naslednjih oblik:






  1. | pločevina, plošča ali cev z debelino stene ali plošče 5,0 mm ali manj ali |
| --- | --- | --- |

b.

katero koli od naslednjih oblik:

1.

pločevina, plošča ali cev z debelino stene ali plošče 5,0 mm ali manj ali

| 2. | cevaste oblike z debelino stene, ki je enaka ali manjša od 50 mm, z notranjim premerom, enakim ali večjim od 270 mm. |
| --- | --- |

2.

cevaste oblike z debelino stene, ki je enaka ali manjša od 50 mm, z notranjim premerom, enakim ali večjim od 270 mm.

Tehnična opomba:

Martenzitna jekla so železove zlitine:

| a. | katerih splošna značilnost je velik delež niklja, zelo majhen delež ogljika in uporaba nadomestnih elementov ali usedlin, ki omogočajo ojačevanje in utrjevanje zlitine s staranjem, in |
| --- | --- |

a.

katerih splošna značilnost je velik delež niklja, zelo majhen delež ogljika in uporaba nadomestnih elementov ali usedlin, ki omogočajo ojačevanje in utrjevanje zlitine s staranjem, in

| b. | ki so bile toplotno obdelane v ciklih, da bi se olajšal postopek martenzitne transformacije (faza razbeljene raztopine), pozneje pa utrjene s staranjem (faza utrjene usedline). |
| --- | --- |

b.

ki so bile toplotno obdelane v ciklih, da bi se olajšal postopek martenzitne transformacije (faza razbeljene raztopine), pozneje pa utrjene s staranjem (faza utrjene usedline).

1C117

Materiali za proizvodnjo komponent ‚projektilov‘:

| a. | volfram in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo volframa 97 mas. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj; |
| --- | --- |

a.

volfram in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo volframa 97 mas. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj;

| b. | molibden in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo molibdena 97 mas. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj; |
| --- | --- |

b.

molibden in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo molibdena 97 mas. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj;

| c. | materiali iz volframa v trdni obliki, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | imajo katero koli od naslednjih sestav materiala:






  a. | volfram in zlitine, ki vsebujejo najmanj 97 mas. % volframa; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

materiali iz volframa v trdni obliki, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo katero koli od naslednjih sestav materiala:

a.

volfram in zlitine, ki vsebujejo najmanj 97 mas. % volframa;

| b. | volframova zlitina z bakrom (copper infiltrated tungsten) z masnim deležem volframa najmanj 80 % ali |
| --- | --- |

b.

volframova zlitina z bakrom (copper infiltrated tungsten) z masnim deležem volframa najmanj 80 % ali

| c. | volframova zlitina s srebrom, ki vsebuje najmanj 80 mas. % volframa, in |
| --- | --- |

c.

volframova zlitina s srebrom, ki vsebuje najmanj 80 mas. % volframa, in

| 2. | so lahko strojno obdelane v katerega koli od naslednjih izdelkov:






  a. | valji premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; |
| --- | --- | --- |

2.

so lahko strojno obdelane v katerega koli od naslednjih izdelkov:

a.

valji premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več;

| b. | cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali |
| --- | --- |

b.

cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali

| c. | kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več. |
| --- | --- |

c.

kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več.

Tehnična opomba:

v točki 1C117 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km.

M6C7

Naslednji materiali za proizvodnjo komponent projektilov iz sistemov iz točke 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2:

| a. | volfram in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo volframa 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj; |
| --- | --- |

a.

volfram in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo volframa 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj;

| b. | molibden in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo molibdena 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj; |
| --- | --- |

b.

molibden in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo molibdena 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10– 6 m (50 μm) ali manj;

| c. | materiali iz volframa v trdni obliki, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | imajo katero koli od naslednjih sestav: i. volfram in zlitine, ki vsebujejo najmanj 97 ut. % volframa; ii. volframova zlitina z bakrom, ki vsebuje najmanj 80 ut. % volframa, ali iii. volframova zlitina s srebrom z najmanj 80 ut. % volframa in |
| --- | --- | --- |

c.

materiali iz volframa v trdni obliki, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo katero koli od naslednjih sestav: i. volfram in zlitine, ki vsebujejo najmanj 97 ut. % volframa; ii. volframova zlitina z bakrom, ki vsebuje najmanj 80 ut. % volframa, ali iii. volframova zlitina s srebrom z najmanj 80 ut. % volframa in

| 2. | so lahko strojno obdelane v katerega koli od naslednjih izdelkov: i. valje premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; ii. cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali iii. kvadre velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več. |
| --- | --- |

2.

so lahko strojno obdelane v katerega koli od naslednjih izdelkov: i. valje premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; ii. cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali iii. kvadre velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več.

1C118

Dupleksno nerjavno jeklo, stabilizirano s titanom (Ti-DSS),:

| a. | ki ima vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebuje od 17,0 do 23,0 mas. % kroma in od 4,5 do 7,0 mas. % niklja; |
| --- | --- | --- |

a.

ki ima vse naslednje značilnosti:

1.

vsebuje od 17,0 do 23,0 mas. % kroma in od 4,5 do 7,0 mas. % niklja;

| 2. | vsebuje več kot 0,10 mas. % titana in |
| --- | --- |

2.

vsebuje več kot 0,10 mas. % titana in

| 3. | ima feritno-avstenitno mikrostrukturo (imenovano tudi dvofazna mikrostruktura), ki je najmanj 10 vol. % avstenitna (merjeno po ASTM E-1181-87 ali enakovrednem nacionalnem postopku), in |
| --- | --- |

3.

ima feritno-avstenitno mikrostrukturo (imenovano tudi dvofazna mikrostruktura), ki je najmanj 10 vol. % avstenitna (merjeno po ASTM E-1181-87 ali enakovrednem nacionalnem postopku), in

| b. | ki ima katero koli od naslednjih oblik:






  1. | ingoti ali palice, pri katerih je vsaka dimenzija enaka ali večja od 100 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

ki ima katero koli od naslednjih oblik:

1.

ingoti ali palice, pri katerih je vsaka dimenzija enaka ali večja od 100 mm;

| 2. | listi širine 600 mm ali več in debeline 3 mm ali manj ali |
| --- | --- |

2.

listi širine 600 mm ali več in debeline 3 mm ali manj ali

| 3. | cevi z zunanjim premerom 600 mm ali več in debelino sten 3 mm ali manj. |
| --- | --- |

3.

cevi z zunanjim premerom 600 mm ali več in debelino sten 3 mm ali manj.

M6C9

Dupleksno nerjavno jeklo, stabilizirano s titanom (Ti-DSS), uporabno v sistemih iz točke 1.A. ali 19.A.1, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti:

| a. | ima vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebuje od 17,0 do 23,0 ut. % kroma in od 4,5 do 7,0 ut. % niklja; |
| --- | --- | --- |

a.

ima vse naslednje značilnosti:

1.

vsebuje od 17,0 do 23,0 ut. % kroma in od 4,5 do 7,0 ut. % niklja;

| 2. | vsebuje več kot 0,10 ut. % titana in |
| --- | --- |

2.

vsebuje več kot 0,10 ut. % titana in

| 3. | ima feritno-avstenitno mikrostrukturo (imenovano tudi dvofazna mikrostruktura), ki je najmanj 10 vol. % avstenitna (merjeno po ASTM E-1181-87 ali enakovrednem nacionalnem standardu), in |
| --- | --- |

3.

ima feritno-avstenitno mikrostrukturo (imenovano tudi dvofazna mikrostruktura), ki je najmanj 10 vol. % avstenitna (merjeno po ASTM E-1181-87 ali enakovrednem nacionalnem standardu), in

| b. | katero koli od naslednjih oblik:






  1. | ingoti ali palice, pri katerih je vsaka dimenzija enaka ali večja od 100 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

katero koli od naslednjih oblik:

1.

ingoti ali palice, pri katerih je vsaka dimenzija enaka ali večja od 100 mm;

| 2. | listi širine 600 mm ali več in debeline 3 mm ali manj ali |
| --- | --- |

2.

listi širine 600 mm ali več in debeline 3 mm ali manj ali

| 3. | cevi z zunanjim premerom 600 mm ali več in debelino sten 3 mm ali manj. |
| --- | --- |

3.

cevi z zunanjim premerom 600 mm ali več in debelino sten 3 mm ali manj.

1C238

Klorov trifluorid (ClF3).

M4C4a6

spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika;

| Opomba: | Točka 4.C.4.a.6. se ne uporablja za nadzor dušikovega trifluorida (NF3) (CAS 7783-54-2) v plinastem stanju, ker ga ni mogoče uporabiti za izstrelke. |
| --- | --- |

Opomba:

Točka 4.C.4.a.6. se ne uporablja za nadzor dušikovega trifluorida (NF3) (CAS 7783-54-2) v plinastem stanju, ker ga ni mogoče uporabiti za izstrelke.

1D   Programska oprema

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 1D001 | „Programska oprema“ je posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točk od 1B001 do 1B003. | M6D1 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje opreme iz točke 6.B.1. |
| 1D101 | „Programska oprema“, zasnovana in pripravljena posebej za delovanje ali vzdrževanje blaga iz točke 1B101, 1B102, 1B115, 1B117, 1B118 ali 1B119. | M4D1 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje opreme, opredeljene v točki 4.A., za „proizvodnjo“ materialov iz točke 4.C. in ravnanje z njimi. |
| M6D1 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje opreme iz točke 6.B.1. |
| 1D103 | „Programska oprema“, pripravljena posebej za analizo zmanjšane opaznosti, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči in akustični znaki. | M17D1 | „Programska oprema“, zasnovana posebej za zmanjšano opaznost, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki (tj. prikrita tehnologija), ki se uporablja za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točke 2.A.






  Opomba: | Točka 17.D.1. vključuje „programsko opremo“, zasnovano posebej za analizo zmanjševanja opaznosti. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

1D001

„Programska oprema“ je posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točk od 1B001 do 1B003.

M6D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje opreme iz točke 6.B.1.

1D101

„Programska oprema“, zasnovana in pripravljena posebej za delovanje ali vzdrževanje blaga iz točke 1B101, 1B102, 1B115, 1B117, 1B118 ali 1B119.

M4D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje opreme, opredeljene v točki 4.A., za „proizvodnjo“ materialov iz točke 4.C. in ravnanje z njimi.

M6D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje opreme iz točke 6.B.1.

1D103

„Programska oprema“, pripravljena posebej za analizo zmanjšane opaznosti, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči in akustični znaki.

M17D1

„Programska oprema“, zasnovana posebej za zmanjšano opaznost, kot je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki (tj. prikrita tehnologija), ki se uporablja za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točke 2.A.

Opomba:

Točka 17.D.1. vključuje „programsko opremo“, zasnovano posebej za analizo zmanjševanja opaznosti.

1E   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 1E001 | „Tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 1A001.b., 1A001.c., 1A002 do 1A005, 1A006.b., 1A007, 1B ali 1C. | M | „Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 1.A., 1.B. ali 1.D. |
| 1E101 | „Tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ blaga, določenega v točkah 1A102, 1B001, 1B101, 1B102, od 1B115 do 1B119, 1C001, 1C101, 1C107, od 1C111 do 1C118, 1D101 ali 1D103. | M | „Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 1.A., 1.B. ali 1.D. |
| 1E102 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke 1D001, 1D101 ali 1D103. | M6E1 | „Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materialov ali „programske opreme“ iz točk 6.A., 6.B., 6.C. ali 6.D. |
| M17E1 | „Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk 17.A., 17.B., 17.C. ali 17.D.






  Opomba: | Točka 17.E.1. vključuje zbirke podatkov, zasnovane posebej za analizo zmanjševanja opaznosti. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

1E001

„Tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 1A001.b., 1A001.c., 1A002 do 1A005, 1A006.b., 1A007, 1B ali 1C.

M

„Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 1.A., 1.B. ali 1.D.

1E101

„Tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ blaga, določenega v točkah 1A102, 1B001, 1B101, 1B102, od 1B115 do 1B119, 1C001, 1C101, 1C107, od 1C111 do 1C118, 1D101 ali 1D103.

M

„Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 1.A., 1.B. ali 1.D.

1E102

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke 1D001, 1D101 ali 1D103.

M6E1

„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materialov ali „programske opreme“ iz točk 6.A., 6.B., 6.C. ali 6.D.

M17E1

„Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, materiala ali „programske opreme“ iz točk 17.A., 17.B., 17.C. ali 17.D.

Opomba:

Točka 17.E.1. vključuje zbirke podatkov, zasnovane posebej za analizo zmanjševanja opaznosti.

1E103

[M6E2]„Tehnologija“ za uravnavanje temperature, pritiska ali okolja v avtoklavih ali hidroklavih, kadar se uporabljajo za „proizvodnjo“„kompozitov“ ali delno obdelanih „kompozitov“.

M6E2

„Tehnični podatki“ (vključno s pogoji za obdelavo) in postopki za uravnavanje temperature, pritiska ali okolja v avtoklavih ali hidroklavih, kadar se uporabljajo za proizvodnjo kompozitov ali delno obdelanih kompozitov, uporabni za opremo ali materiale iz točke 6.A. ali 6.C.

1E104

„Tehnologija“, ki je povezana s „proizvodnjo“ pirolitsko dobljenih materialov, oblikovanih v kalupih, na vretenu ali drugih podlagah iz plinov predhodnikov, ki se razgrajujejo pri temperaturah med 1 573  K (1 300  °C) in 3 173  K (2 900  °C) pri pritisku od 130 Pa do 20 kPa.

| Opomba: | točka 1E104 vključuje „tehnologijo“ za sestavo kontrolnih shem in parametrov plinov predhodnikov, stopnje pretoka in nadzora. |
| --- | --- |

Opomba:

M6E1

SKUPINA 2 – OBDELAVA MATERIALOV

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 2A001 | Ležaji brez trenja in ležajni sistemi in komponente zanje:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 2A101. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

2A001

Ležaji brez trenja in ležajni sistemi in komponente zanje:

Opomba:

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2A001 niso tolerančne kroglice, ki so po proizvajalčevih specifikacijah v skladu s standardom ISO 3290 stopnje 5 ali slabše. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | kroglični ležaji in valjčni ležaji, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 tolerančnega razreda 4 ali boljše (ali enakovrednimi nacionalnimi standardi), in imajo oba obroča in vrtljive elemente (ISO 5593) iz monela ali berilija;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 2A001(a) niso stožčasti valjčni ležaji. |
| --- | --- | --- |

a.

kroglični ležaji in valjčni ležaji, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 tolerančnega razreda 4 ali boljše (ali enakovrednimi nacionalnimi standardi), in imajo oba obroča in vrtljive elemente (ISO 5593) iz monela ali berilija;

Opomba:

| b. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

b.

se ne uporabljajo;

| c. | aktivni magnetni ležajni sistemi, ki uporabljajo kar koli od naštetega:






  1. | materiale z gostoto magnetnega pretoka 2,0 T ali več in z mejo tečenja več kot 414 MPa; |
| --- | --- | --- |

c.

aktivni magnetni ležajni sistemi, ki uporabljajo kar koli od naštetega:

1.

materiale z gostoto magnetnega pretoka 2,0 T ali več in z mejo tečenja več kot 414 MPa;

| 2. | elektromagnetne 3D homopolarne materiale za zaganjalnike ali |
| --- | --- |

2.

elektromagnetne 3D homopolarne materiale za zaganjalnike ali

| 3. | visokotemperaturne (450 K (177 °C) in več) pozicijske senzorje. |
| --- | --- |

3.

visokotemperaturne (450 K (177 °C) in več) pozicijske senzorje.

M3A7

Radialni kroglični ležaji, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 razreda 2 (ali s standardi ANSI/ABMA 20 razreda ABEC-9 ali drugimi enakovrednimi nacionalnimi standardi) ali boljše, in imajo vse naslednje značilnosti:

| a) | premer odprtine notranjega obroča med 12 in 50 mm; |
| --- | --- |

a)

premer odprtine notranjega obroča med 12 in 50 mm;

| b) | zunanji premer zunanjega obroča med 25 in 100 mm ter |
| --- | --- |

b)

zunanji premer zunanjega obroča med 25 in 100 mm ter

| c) | širino med 10 in 20 mm. |
| --- | --- |

c)

širino med 10 in 20 mm.

2A101

Radialni kroglični ležaji, razen tistih iz točke 2A001, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 razreda 2 (ali s standardi ANSI/ABMA 20 razreda ABEC-9 ali drugimi enakovrednimi nacionalnimi standardi), ali boljše in imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | premer odprtine notranjega obroča med 12 in 50 mm; |
| --- | --- |

a.

premer odprtine notranjega obroča med 12 in 50 mm;

| b. | zunanji premer zunanjega obroča med 25 in 100 mm in |
| --- | --- |

b.

zunanji premer zunanjega obroča med 25 in 100 mm in

| c. | širino med 10 in 20 mm. |
| --- | --- |

c.

širino med 10 in 20 mm.

M3A7

Radialni kroglični ležaji, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 razreda 2 (ali s standardi ANSI/ABMA 20 razreda ABEC-9 ali drugimi enakovrednimi nacionalnimi standardi) ali boljše, in imajo vse naslednje značilnosti:

| a) | premer odprtine notranjega obroča med 12 in 50 mm; |
| --- | --- |

a)

premer odprtine notranjega obroča med 12 in 50 mm;

| b) | zunanji premer zunanjega obroča med 25 in 100 mm ter |
| --- | --- |

b)

zunanji premer zunanjega obroča med 25 in 100 mm ter

| c) | širino med 10 in 20 mm. |
| --- | --- |

c)

širino med 10 in 20 mm.

2B004

„Izostatične stiskalnice“ za delo v vročem stanju, ki imajo vse naslednje in posebej izdelane komponente in pribor:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 2B104 in 2B204. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | nadzorovano temperaturo znotraj zaprte komore z notranjim premerom 406 mm ali več in |
| --- | --- |

a.

nadzorovano temperaturo znotraj zaprte komore z notranjim premerom 406 mm ali več in

| b. | ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | največji delovni tlak nad 207 MPa; |
| --- | --- | --- |

b.

ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

največji delovni tlak nad 207 MPa;

| 2. | nadzorovano delovno temperaturo nad 1 773  K (1 500  °C) ali |
| --- | --- |

2.

nadzorovano delovno temperaturo nad 1 773  K (1 500  °C) ali

| 3. | napravo za hidrokarbonsko impregnacijo in odstranitev odpadnih plinastih produktov. |
| --- | --- |

3.

napravo za hidrokarbonsko impregnacijo in odstranitev odpadnih plinastih produktov.

Tehnična opomba:

notranja širina komore se nanaša na komoro, v kateri se dosegata delovna temperatura in delovni tlak in ne vključuje prijemal. Za to dimenzijo se upošteva manjši premer: bodisi notranji premer tlačne posode ali izolirane talilne posode, kar je odvisno od tega, katera izmed komor je nameščena znotraj druge.

| Opomba: | pri posebej izdelanih utopnih orodjih, kalupih in opremi glej točki 1B003 in 9B009 ter Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

Opomba:

M6B3

Izostatične stiskalnice, ki imajo vse naslednji značilnosti:

| a) | najvišji delovni tlak enak 69 MPa ali večji; |
| --- | --- |

a)

najvišji delovni tlak enak 69 MPa ali večji;

| b) | zasnovane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirane temperature 600 °C ali več in |
| --- | --- |

b)

zasnovane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirane temperature 600 °C ali več in

| c) | imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več. |
| --- | --- |

c)

imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več.

2B009

Stroji za oblikovalno valjanje in stroji za potisno oblikovanje, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali z računalniškim krmiljenjem in imajo vse naslednje značilnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 2B109 IN 2B209. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | tri ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“, in |
| --- | --- |

a.

tri ali več osi, ki jih je mogoče simultano koordinirati glede „vodenja po konturi“, in

| b. | pritisno silo valjev nad 60 kN. |
| --- | --- |

b.

pritisno silo valjev nad 60 kN.

Tehnična opomba:

za namen točke 2B009 se štejejo stroji, ki vključujejo oblikovalno valjanje, pa tudi potisno oblikovanje, v kategorijo strojev za potisno oblikovanje.

M3B3

Stroji za potisno oblikovanje in posebej zanje zasnovane komponente, ki:

| a) | so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z enotami za numerično krmiljenje ali računalniškim krmiljenjem, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, ter |
| --- | --- |

a)

so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z enotami za numerično krmiljenje ali računalniškim krmiljenjem, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, ter

| b) | imajo več kot dve osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za vodenje po konturi. |
| --- | --- |

b)

imajo več kot dve osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za vodenje po konturi.

| Opomba: | Ta točka ne vključuje strojev, ki se ne uporabljajo pri „proizvodnji“ pogonskih komponent in opreme (npr. ohišij motorjev) za sisteme iz točke 1.A. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Za namene te točke se stroji, ki vključujejo oblikovalno valjanje in potisno oblikovanje, štejejo za stroje za potisno oblikovanje.

2B104

„Izostatične stiskalnice“, razen tistih iz točke 2B004, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 2B204. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več; |
| --- | --- |

a.

maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več;

| b. | izdelane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirane temperature 873 K (600 °C) ali več in |
| --- | --- |

b.

izdelane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirane temperature 873 K (600 °C) ali več in

| c. | imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več. |
| --- | --- |

c.

imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več.

M6B3

Izostatične stiskalnice, ki imajo vse naslednji značilnosti:

| a) | najvišji delovni tlak enak 69 MPa ali večji; |
| --- | --- |

a)

najvišji delovni tlak enak 69 MPa ali večji;

| b) | zasnovane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirane temperature 600 °C ali več in |
| --- | --- |

b)

zasnovane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirane temperature 600 °C ali več in

| c) | imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več. |
| --- | --- |

c)

imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več.

2B105

kemični postopki nanašanja (CVD), razen tistih iz točke 2B005(a), izdelani ali prirejeni za učvrščevanje ogljik-ogljikovih kompozitov.

M6B4

Peči za kemično naparjevanje, zasnovane ali prirejene za učvrščevanje ogljiko-ogljikovih kompozitov.

2B109

Potisno oblikovalni stroji, razen tistih iz točke 2B009, in posebej zanje izdelani sestavni deli:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 2B209. |
| --- | --- |

Opomba:

GLEJ TUDI TOČKO 2B209.

| a. | potisno oblikovalni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah so lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali računalniško kontrolo, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, in |
| --- | --- | --- |

a.

potisno oblikovalni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah so lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali računalniško kontrolo, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, in

| 2. | imajo več kot dve kontrolirani osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati glede „vodenja po konturi“; |
| --- | --- |

2.

imajo več kot dve kontrolirani osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati glede „vodenja po konturi“;

| b. | posebej izdelani sestavni deli za stroje za potisno oblikovanje iz točke 2B009 ali 2B109.a. |
| --- | --- |

b.

posebej izdelani sestavni deli za stroje za potisno oblikovanje iz točke 2B009 ali 2B109.a.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2B109 niso stroji, ki se ne uporabljajo pri proizvodnji pogonskih sestavnih delov in opreme (npr. ohišja motorjev) za sisteme, ki so določeni v točki 9A005, 9A007.a. ali 9A105.a. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

za namen točke 2B109 se štejejo stroji, ki vključujejo oblikovalno valjanje, pa tudi potisno oblikovanje, za potisno oblikovalne stroje.

M3B3

Stroji za potisno oblikovanje in posebej zanje zasnovane komponente, ki:

| a) | so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z enotami za numerično krmiljenje ali računalniškim krmiljenjem, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, ter |
| --- | --- |

a)

so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z enotami za numerično krmiljenje ali računalniškim krmiljenjem, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, ter

| b) | imajo več kot dve osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za vodenje po konturi. |
| --- | --- |

b)

imajo več kot dve osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati za vodenje po konturi.

| Opomba: | Ta točka ne vključuje strojev, ki se ne uporabljajo pri „proizvodnji“ pogonskih komponent in opreme (npr. ohišij motorjev) za sisteme iz točke 1.A. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Za namene te točke se stroji, ki vključujejo oblikovalno valjanje in potisno oblikovanje, štejejo za stroje za potisno oblikovanje.

2B116

Sistemi za vibracijsko testiranje, oprema in sestavni deli zanje:

| a. | sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi povratne zveze ali zaprte povratne zanke in vključujejo digitalno kontrolno enoto, zmožni zagotoviti vibriranje sistema pri pospešku, enakem ali večjem od 10 g rms, v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz ter prenesti sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘; |
| --- | --- |

a.

sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi povratne zveze ali zaprte povratne zanke in vključujejo digitalno kontrolno enoto, zmožni zagotoviti vibriranje sistema pri pospešku, enakem ali večjem od 10 g rms, v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz ter prenesti sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘;

| b. | digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z ‚realnočasovno kontrolno pasovno širino‘, ki je večja od 5 kHz, in so namenjeni za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.


  Tehnična opomba:



  v točki 2B116.b. je ‚realnočasovna kontrolna pasovna širina‘ največja zmogljivost krmilnika za izvedbo celotnih ciklov vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov. |
| --- | --- |

b.

digitalne kontrolne enote, ki so kombinirane s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z ‚realnočasovno kontrolno pasovno širino‘, ki je večja od 5 kHz, in so namenjeni za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.

Tehnična opomba:

v točki 2B116.b. je ‚realnočasovna kontrolna pasovna širina‘ največja zmogljivost krmilnika za izvedbo celotnih ciklov vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov.

| c. | pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez teh ojačevalcev, z možnostjo vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.; |
| --- | --- |

c.

pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez teh ojačevalcev, z možnostjo vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.;

| d. | oprema za testiranje vibracij in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, z možnostjo efektivne kombinirane vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a. |
| --- | --- |

d.

oprema za testiranje vibracij in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, z možnostjo efektivne kombinirane vsiljene sile na sistem enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116.a.

Tehnična opomba:

za namene točke 2B116 pomeni ‚brez zunanjih vplivov‘ ravno mizo ali površino brez vpenjal ali drugih pripomočkov.

M15B1

Naslednja oprema za vibracijsko testiranje, uporabna za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A., in njene komponente:

| a) | sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi povratne zveze ali zaprte povratne zanke in vključujejo digitalno kontrolno enoto, zmožni zagotoviti vibriranje sistema pri pospešku, enakem ali večjem od 10 g rms, v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz ter prenesti sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘; |
| --- | --- |

a)

sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi povratne zveze ali zaprte povratne zanke in vključujejo digitalno kontrolno enoto, zmožni zagotoviti vibriranje sistema pri pospešku, enakem ali večjem od 10 g rms, v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz ter prenesti sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘;

| b) | digitalne kontrolne enote, kombinirane s posebej zasnovano „programsko opremo“ za vibracijsko testiranje, s ‚kontrolno pasovno širino v realnem času‘, večjo od 5 kHz, in zasnovane za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke 15.B.1.a.;


  Tehnična opomba:



  ‚Kontrolna pasovna širina v realnem času‘ je opredeljena kot največja zmogljivost kontrolne enote za izvedbo celotnih ciklov vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov. |
| --- | --- |

b)

digitalne kontrolne enote, kombinirane s posebej zasnovano „programsko opremo“ za vibracijsko testiranje, s ‚kontrolno pasovno širino v realnem času‘, večjo od 5 kHz, in zasnovane za uporabo skupaj s sistemi za vibracijsko testiranje iz točke 15.B.1.a.;

Tehnična opomba:

‚Kontrolna pasovna širina v realnem času‘ je opredeljena kot največja zmogljivost kontrolne enote za izvedbo celotnih ciklov vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov.

| c) | pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez njih, zmožne prenesti silo, enako ali večjo od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in uporabne v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 15.B.1.a.; |
| --- | --- |

c)

pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez njih, zmožne prenesti silo, enako ali večjo od 50 kN, merjeno „brez zunanjih vplivov“, in uporabne v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 15.B.1.a.;

| d) | podporne strukture za preskusne vzorce in elektronske enote, zasnovane za združevanje več pogonskih vibracijskih enot v celoten vibracijski sistem, zmožne efektivne kombinirane sile na sistem, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in uporabne v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 15.B.1.a. |
| --- | --- |

d)

podporne strukture za preskusne vzorce in elektronske enote, zasnovane za združevanje več pogonskih vibracijskih enot v celoten vibracijski sistem, zmožne efektivne kombinirane sile na sistem, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in uporabne v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 15.B.1.a.

Tehnična opomba:

Sistemi za vibracijsko testiranje, ki vključujejo digitalno kontrolno enoto, so tisti sistemi, katerih funkcije deloma ali v celoti samodejno nadzirajo shranjeni in digitalno kodirani električni signali.

2B117

Oprema in naprave za nadzor postopkov, razen tistih iz točke 2B004, 2B005(a), 2B104 ali 2B105, izdelane ali prilagojene za denzifikacijo in pirolizo kompozitnih struktur raketnih šob in konic letal, ki ponovno vstopajo v ozračje.

M6B5

Oprema in naprave za nadzor postopkov, razen tistih iz točke 6.B.3. ali 6.B.4., zasnovane ali prirejene za denzifikacijo in pirolizo kompozitnih struktur raketnih šob in konic povratnih vozil.

2B119

Balansirni stroji in sorodna oprema:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 2B219 |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | balansirni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso, večjo od 3 kg; |
| --- | --- | --- |

a.

balansirni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso, večjo od 3 kg;

| 2. | lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 vrt./min; |
| --- | --- |

2.

lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 vrt./min;

| 3. | lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah in |
| --- | --- |

3.

lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah in

| 4. | imajo zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas reda 0,2 g mm na kg. |
| --- | --- |

4.

imajo zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas reda 0,2 g mm na kg.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2B119.a. niso balansirni stroji, izdelani ali prirejeni za zobozdravniško ali drugo medicinsko rabo. |
| --- | --- |

Opomba:

M9B2a

Naslednja oprema:

| 1. | balansirni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso, večjo od 3 kg; |
| --- | --- | --- |

1.

balansirni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso, večjo od 3 kg;

| 2. | lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 vrt./min; |
| --- | --- |

2.

lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 vrt./min;

| 3. | lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah in |
| --- | --- |

3.

lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah in

| 4. | imajo zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas reda 0,2 g mm na kg; |
| --- | --- |

4.

imajo zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas reda 0,2 g mm na kg;

| b. | merilne sonde, izdelane ali prirejene za uporabo s stroji iz točke 2B119.a.


  Tehnična opomba:



  merilne sonde so znane tudi kot instrumenti za uravnoteženje. |
| --- | --- |

b.

merilne sonde, izdelane ali prirejene za uporabo s stroji iz točke 2B119.a.

Tehnična opomba:

merilne sonde so znane tudi kot instrumenti za uravnoteženje.

M9B2b

merilne sonde (drug naziv: instrumenti za uravnoteženje), zasnovane ali prirejene za uporabo s stroji iz točke 9.B.2.a.;

2B120

Simulatorji premika ali merilne mize, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | dve ali več osi; |
| --- | --- |

a.

dve ali več osi;

| b. | izdelani ali prilagojeni tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega, in |
| --- | --- |

b.

izdelani ali prilagojeni tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega, in

| c. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | za vsako os velja naslednje:






  a. | ima sposobnost hitrostnih nivojev 400 stopinj/s ali več ali 30 stopinj/s ali manj in |
| --- | --- | --- | --- |

c.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

za vsako os velja naslednje:

a.

ima sposobnost hitrostnih nivojev 400 stopinj/s ali več ali 30 stopinj/s ali manj in

| b. | nivo občutljivosti enak ali manjši kot 6 stopinj/s ali manj in natančnost 0,6 stopinj/s ali manj; |
| --- | --- |

b.

nivo občutljivosti enak ali manjši kot 6 stopinj/s ali manj in natančnost 0,6 stopinj/s ali manj;

| 2. | najslabši nivo stabilnosti, povprečno enak ali boljši (manjši) od 0,05 % na 10 stopinj ali več, ali |
| --- | --- |

2.

najslabši nivo stabilnosti, povprečno enak ali boljši (manjši) od 0,05 % na 10 stopinj ali več, ali

| 3. | pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo). |
| --- | --- |

3.

pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo).

| Opomba 1: | predmet nadzora v točki 2B120 niso rotacijske mize, izdelane ali prirejene za strojna orodja ali za medicinsko opremo. Glede nadzora nad rotacijskimi mizami za strojno orodje glej točko 2B008. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | simulatorji premika ali merilne mize iz točke 2B120 se nadzorujejo ne glede na to, ali so v času izvoza opremljene z drsnimi obroči ali integriranimi nekontaktnimi napravami ali ne. |
| --- | --- |

Opomba 2:

M9B2c

simulatorji premika/merilne mize (oprema z zmožnostjo simulacije premika), ki imajo vse naslednje značilnosti:

| 1. | dve ali več osi; |
| --- | --- |

1.

dve ali več osi;

| 2. | izdelani ali prilagojeni tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega, in |
| --- | --- |

2.

izdelani ali prilagojeni tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega, in

| 3. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | za vsako os velja naslednje:






  1. | ima sposobnost hitrostnih nivojev 400 stopinj/s ali več ali 30 stopinj/s ali manj in |
| --- | --- | --- | --- |

3.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

za vsako os velja naslednje:

1.

ima sposobnost hitrostnih nivojev 400 stopinj/s ali več ali 30 stopinj/s ali manj in

| 2. | raven občutljivosti enaka ali manjša kot 6 stopinj/s in natančnost 0,6 stopinje/s ali manj; |
| --- | --- |

2.

raven občutljivosti enaka ali manjša kot 6 stopinj/s in natančnost 0,6 stopinje/s ali manj;

| b. | najslabša raven stabilnosti v povprečju enaka ali boljša (manjša) od 0,05 % na 10 stopinj ali več ali |
| --- | --- |

b.

najslabša raven stabilnosti v povprečju enaka ali boljša (manjša) od 0,05 % na 10 stopinj ali več ali

| c. | pozicijska „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljša); |
| --- | --- |

c.

pozicijska „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljša);

2B121

Pozicijske mize (oprema z zmožnostjo natančnih premikov v vseh oseh), razen tistih iz točke 2B120, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | dve ali več osi in |
| --- | --- |

a.

dve ali več osi in

| b. | pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo). |
| --- | --- |

b.

pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo).

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2B121 niso rotacijske mize, izdelane ali prirejene za strojna orodja ali za medicinsko opremo. Glede nadzora nad rotacijskimi mizami za strojno orodje glej točko 2B008. |
| --- | --- |

Opomba:

M9B2d

pozicijske mize (oprema z zmožnostjo natančnih premikov v vseh oseh), ki imajo naslednje značilnosti:

| 1. | dve ali več osi in |
| --- | --- |

1.

dve ali več osi in

| 2. | pozicijska „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljša); |
| --- | --- |

2.

pozicijska „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljša);

2B122

Centrifuge z zmožnostjo pospeševanja nad 100 g, ki so izdelane ali prilagojene tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega.

| Opomba: | centrifuge iz točke 2B122 se nadzorujejo ne glede na to, ali so v času izvoza opremljene z drsnimi obroči ali integriranimi nekontaknimi napravami ali ne. |
| --- | --- |

Opomba:

M9B2e

centrifuge z zmožnostjo pospeševanja nad 100 g, ki so zasnovane ali prilagojene tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega.

2D   Programska oprema

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 2D001 | „Programska oprema“, razen tiste iz točke 2D002:






  a. | „programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme iz točke 2A001 ali 2B001; |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

2D001

„Programska oprema“, razen tiste iz točke 2D002:

a.

„programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme iz točke 2A001 ali 2B001;

| b. | „programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 2A001.c., 2B001 ali od 2B003 do 2B009. |
| --- | --- |

b.

„programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 2A001.c., 2B001 ali od 2B003 do 2B009.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 2D001 ni „programska oprema“ za programiranje delov, ki ustvarja kode „numeričnega krmiljenja“ za strojno izdelavo različnih delov. |
| --- | --- |

Opomba:

M3D

PROGRAMSKA OPREMA

2D101

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 2B104, 2B105, 2B109, 2B116, 2B117 ali od 2B119 do 2B122.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9D004. |
| --- | --- |

Opomba:

M3D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“„proizvodnih zmogljivosti“ in strojev za potisno oblikovanje iz točk 3.B.1. ali 3.B.3.

M6D2

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za opremo iz točke 6.B.3., 6.B.4. ali 6.B.5.

M15D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 15.B., uporabna za sisteme za testiranje iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A.

2E   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 2E001 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 2A, 2B ali 2D.








  Opomba: | točka 2E001 vključuje „tehnologijo“ za vgradnjo sondnih sistemov v koordinatne merilne stroje iz točke 2B006.a. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

2E001

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 2A, 2B ali 2D.

Opomba:

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

2E002

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točke 2A ali 2B.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

2E101

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 2B004, 2B009, 2B104, 2B109, 2B116, od 2B119 do 2B122 ali 2D101.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

SKUPINA 3 – ELEKTRONIKA

3A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 3A001 | Elektronske komponente in posebej zanje izdelane komponente:






  a. | integrirana vezja za splošno rabo:








  Opomba 1: | nadzorni status rezin (obdelanih ali neobdelanih) z določeno funkcijo se določa v skladu s parametri iz točke 3A001.a. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

3A001

Elektronske komponente in posebej zanje izdelane komponente:

a.

integrirana vezja za splošno rabo:

Opomba 1:

| Opomba 2: | integrirana vezja vključujejo naslednje tipe:






  — | „monolitna integrirana vezja“; |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

—

„monolitna integrirana vezja“;

| — | „hibridna integrirana vezja“; |
| --- | --- |

—

„hibridna integrirana vezja“;

| — | „veččipna integrirana vezja“; |
| --- | --- |

—

„veččipna integrirana vezja“;

| — | „integrirana vezja na filmu“, vključno z integriranimi vezji tipa silicij na safirju; |
| --- | --- |

—

„integrirana vezja na filmu“, vključno z integriranimi vezji tipa silicij na safirju;

| — | „optična integrirana vezja“; |
| --- | --- |

—

„optična integrirana vezja“;

| — | „tridimenzionalna tiskana vezja“. |
| --- | --- |

—

„tridimenzionalna tiskana vezja“.

| 1. | integrirana vezja, izdelana ali označena kot odporna proti sevanju, ki lahko prenesejo:






  a. | skupno dozo 5 × 103 Gy (silicij) ali več; |
| --- | --- | --- |

1.

integrirana vezja, izdelana ali označena kot odporna proti sevanju, ki lahko prenesejo:

a.

skupno dozo 5 × 103 Gy (silicij) ali več;

| b. | določeno stalno dozo 5 × 106 Gy (silicij)/s ali več ali |
| --- | --- |

b.

določeno stalno dozo 5 × 106 Gy (silicij)/s ali več ali

| c. | fluenco (integrirani tok) nevtronov (ekvivalent 1 MeV) 5 × 1013 n/cm2 ali več za siliciju ali njegove ekvivalentne vrednosti za druge materiale;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 3A001.a.1.c. niso strukture kovina-izolator-polprevodnik (MIS). |
| --- | --- | --- |

c.

fluenco (integrirani tok) nevtronov (ekvivalent 1 MeV) 5 × 1013 n/cm2 ali več za siliciju ali njegove ekvivalentne vrednosti za druge materiale;

Opomba:

M18A1

„Mikrovezja“, „utrjena proti sevanju“, uporabna za zaščito raketnih sistemov in zrakoplovov brez posadke pred jedrskimi učinki (npr. elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranim učinkom udarnih valov in toplote) ter za sisteme iz točke 1.A.

M18A2

‚Detektorji‘, posebej zasnovani ali prirejeni za zaščito raketnih sistemov in zrakoplovov brez posadke pred jedrskimi učinki (npr. elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranim učinkom udarnih valov in toplote) ter za sisteme iz točke 1.A.

Tehnična opomba:

‚Detektor‘ je opredeljen kot mehanska, električna, optična ali kemična naprava, ki samodejno prepoznava in zapiše ali pa zazna pojave, kot so sprememba pritiska ali temperature v okolju, električni ali elektromagnetni signal ali sevanje iz radioaktivnega materiala. To vključuje naprave, ki zaznavajo z enkratno operacijo ali napako.

3A101

Elektronska oprema, naprave in komponente, razen tistih iz točke 3A001:

| a. | analogno-digitalni pretvorniki, uporabni v „projektilih“, ki so izdelani v skladu z vojaškimi specifikacijami za bojno opremo; |
| --- | --- |

a.

analogno-digitalni pretvorniki, uporabni v „projektilih“, ki so izdelani v skladu z vojaškimi specifikacijami za bojno opremo;

M14A1

Analogno-digitalni pretvorniki, uporabni v sistemih iz točke 1.A., ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

| a) | zasnovani so v skladu z vojaškimi specifikacijami za izjemno odporno opremo ali |
| --- | --- |

a)

zasnovani so v skladu z vojaškimi specifikacijami za izjemno odporno opremo ali

| b) | zasnovani ali prirejeni so za vojaške namene in spadajo v katero koli od naslednjih vrst: |
| --- | --- |

b)

zasnovani ali prirejeni so za vojaške namene in spadajo v katero koli od naslednjih vrst:

M14A1b1

| 1. | „mikrovezja“ analogno-digitalnih pretvornikov, ki so „utrjena proti sevanju“ ali imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | razvrščena so za delovanje pri temperaturi, ki se giblje od manj kot – 54 °C do več kot + 125 °C, in |
| --- | --- | --- |

1.

„mikrovezja“ analogno-digitalnih pretvornikov, ki so „utrjena proti sevanju“ ali imajo vse naslednje značilnosti:

a.

razvrščena so za delovanje pri temperaturi, ki se giblje od manj kot – 54 °C do več kot + 125 °C, in

| b. | so hermetično zaprta ali |
| --- | --- |

b.

so hermetično zaprta ali

M14A1b2

| 2. | plošče tiskanega vezja ali moduli analogno-digitalnih pretvornikov električne vhodne oblike, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | razvrščeni so za delovanje pri temperaturi, ki se giblje od manj kot – 45 °C do več kot + 80 °C in |
| --- | --- | --- |

2.

plošče tiskanega vezja ali moduli analogno-digitalnih pretvornikov električne vhodne oblike, ki imajo vse naslednje značilnosti:

a.

razvrščeni so za delovanje pri temperaturi, ki se giblje od manj kot – 45 °C do več kot + 80 °C in

| b. | vsebujejo „mikrovezja“ iz točke 14.A.1.b.1. |
| --- | --- |

b.

vsebujejo „mikrovezja“ iz točke 14.A.1.b.1.

| b. | pospeševalniki z zmožnostjo oddajanja elektromagnetnega sevanja, ki ga ustvarja zavirano sevanje pospešenih elektronov z 2 MeV ali več, in sistemi, ki vsebujejo te pospeševalnike.








  Opomba: | točka 3A101.b. ne določa opreme, izdelane posebej za medicinsko uporabo. |
| --- | --- | --- |

b.

pospeševalniki z zmožnostjo oddajanja elektromagnetnega sevanja, ki ga ustvarja zavirano sevanje pospešenih elektronov z 2 MeV ali več, in sistemi, ki vsebujejo te pospeševalnike.

Opomba:

M15B5

Pospeševalniki z zmožnostjo oddajanja elektromagnetnega sevanja, ki ga ustvarja zavirano sevanje pospešenih elektronov z 2 MeV ali več, in oprema, ki vsebuje te pospeševalnike, uporabni za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A.

| Opomba: | Točka 15.B.5. se ne uporablja za nadzor opreme, zasnovane posebej za medicinsko uporabo. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

V točki 15.B. ‚brez zunanjih vplivov‘ pomeni s pomočjo ravne mize ali površine brez vpenjal ali drugih pritrdilnih elementov.

3A102

‚termične baterije‘, izdelane ali prilagojene za ‚projektile‘.

Tehnični opombi:

| 1. | ‚termične baterije‘ iz točke 3A102 so baterije za enkratno uporabo, ki kot elektrolit vsebujejo neprevodno neorgansko sol v trdnem stanju. Te baterije vsebujejo pirolitsko snov, ki ob vžigu stopi elektrolit in aktivira baterijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v točki 3A102 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km. |
| --- | --- |

2.

M12A6

Termične baterije, zasnovane ali prirejene za sisteme iz točk 1.A.,19.A.1. ali 19.A.2.

| Opomba: | Točka 12.A.6. se ne uporablja za nadzor termalnih baterij, posebej zasnovanih za raketne sisteme ali zrakoplove brez posadke, ki nimajo „dosega“ 300 km ali več. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Termične baterije so baterije za enkratno uporabo, ki kot elektrolit vsebujejo neprevodno neorgansko sol v trdnem stanju. Te baterije vsebujejo pirolitsko snov, ki ob vžigu stopi elektrolit in aktivira baterijo.

3D   Programska oprema

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 3D101 | „Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 3A101.b. | M15D1 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 3A101.b. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

3D101

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 3A101.b.

M15D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 3A101.b.

3E   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 3E001 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točke 3A, 3B ali 3C;








  Opomba 1: | predmet nadzora v točki 3E001 ni „tehnologija“ za „proizvodnjo“ opreme ali komponent, ki so predmet nadzora v točki 3A003. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

3E001

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točke 3A, 3B ali 3C;

Opomba 1:

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 3E001 ni „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ integriranih vezjih, ki so določena v točkah od 3A001.a.3. do 3A001.a.12. in imajo obe naslednji značilnosti:







  a. | uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

a.

uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in

| b. | vključujejo večplastne strukture z največ tremi kovinskimi plastmi. |
| --- | --- |

b.

vključujejo večplastne strukture z največ tremi kovinskimi plastmi.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

3E101

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 3A001.a.1. ali 2., 3A101, 3A102 ali 3D101.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

3E102

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke 3D101.

M15E1

„Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 15.B. ali 15.D.

SKUPINA 4 – RAČUNALNIKI

4A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 4A001 | Elektronski računalniki in sorodna oprema, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti, ter „elektronski sklopi“ in posebej izdelane komponente zanje:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 4A101. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

4A001

Elektronski računalniki in sorodna oprema, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti, ter „elektronski sklopi“ in posebej izdelane komponente zanje:

Opomba:

| a. | posebej izdelani, da imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | primernost za delovanje pri temperaturah okolja pod 228 K (– 45 °C) ali nad 358 K (85 °C) ali









  Opomba: | predmet nadzora v točki 4A001.a.1. niso računalniki, izdelani posebej za uporabo v osebnih avtomobilih, železniških vlakih ali „civilnih zrakoplovih“. |
| --- | --- | --- | --- |

a.

posebej izdelani, da imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

primernost za delovanje pri temperaturah okolja pod 228 K (– 45 °C) ali nad 358 K (85 °C) ali

Opomba:

| 2. | utrjenost proti sevanju, tako da prenesejo naslednje doze:






  a. | skupno dozo 5 × 103 Gy (silicij); |
| --- | --- | --- |

2.

utrjenost proti sevanju, tako da prenesejo naslednje doze:

a.

skupno dozo 5 × 103 Gy (silicij);

| b. | določeno stalno dozo 5 × 106 Gy (silicij)/s ali |
| --- | --- |

b.

določeno stalno dozo 5 × 106 Gy (silicij)/s ali

| c. | posamezne sunke 1 × 10– 8 napak/bit/dan; |
| --- | --- |

c.

posamezne sunke 1 × 10– 8 napak/bit/dan;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 4A001.a.2. niso računalniki, izdelani posebej za uporabo v „civilnih zrakoplovih“. |
| --- | --- |

Opomba:

| b. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

b.

se ne uporabljajo;

M13A1

Analogni računalniki, digitalni računalniki ali diferencialni digitalni analizatorji, zasnovani ali prirejeni za uporabo v sistemih iz točke 1.A., ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

| a) | razvrščeni so za neprekinjeno delovanje pri temperaturi od manj kot – 45 °C do več kot + 55 °C ali |
| --- | --- |

a)

razvrščeni so za neprekinjeno delovanje pri temperaturi od manj kot – 45 °C do več kot + 55 °C ali

| b) | zasnovani so izjemno odporni ali „utrjeni proti sevanju“. |
| --- | --- |

b)

zasnovani so izjemno odporni ali „utrjeni proti sevanju“.

4A003

„Digitalni računalniki“, „elektronski sklopi“ in sorodna oprema ter posebej izdelane komponente zanje:

| Opomba 1: | točka 4A003 zajema:






  — | ‚vektorske procesorje‘; |
| --- | --- | --- |

Opomba 1:

—

‚vektorske procesorje‘;

| — | matrične procesorje; |
| --- | --- |

—

matrične procesorje;

| — | procesorje digitalnih signalov; |
| --- | --- |

—

procesorje digitalnih signalov;

| — | logične procesorje; |
| --- | --- |

—

logične procesorje;

| — | opremo za „izboljšavo slike“; |
| --- | --- |

—

opremo za „izboljšavo slike“;

| — | opremo za „obdelavo signala“. |
| --- | --- |

—

opremo za „obdelavo signala“.

| Opomba 2: | nadzorni status „digitalnih računalnikov“ in sorodne opreme, opisanih v točki 4A003, je določen z nadzornim statusom druge opreme ali sistemov, pod pogojem:







  a. | da so „digitalni računalniki“ ali sorodna oprema bistveni za delovanje druge opreme ali sistemov; |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

a.

da so „digitalni računalniki“ ali sorodna oprema bistveni za delovanje druge opreme ali sistemov;

| b. | da „digitalni računalniki“ in sorodna oprema niso „osnovni element“ druge opreme ali sistemov in










  Opomba 1: | nadzorni status opreme za „obdelavo signalov“ ali „izboljšave slike“, ki je posebej izdelana za drugo opremo, katerih funkcija je omejena na funkcije, dovoljene drugi opremi, je določen z nadzornim statusom druge opreme, tudi če presega kriterije „osnovnega elementa“. |
| --- | --- | --- |

b.

da „digitalni računalniki“ in sorodna oprema niso „osnovni element“ druge opreme ali sistemov in

Opomba 1:

| Opomba 2: | glede nadzornega statusa „digitalnih računalnikov“ ali sorodne opreme za telekomunikacijsko opremo glej del 1 skupine 5 (Telekomunikacije). |
| --- | --- |

Opomba 2:

| c. | da je „tehnologija“ za „digitalne računalnike“ in sorodna oprema opisana v točki 4E. |
| --- | --- |

c.

da je „tehnologija“ za „digitalne računalnike“ in sorodna oprema opisana v točki 4E.

| d. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

d.

se ne uporabljajo;

| e. | oprema za izvajanje analogno-digitalnih pretvorb, ki presegajo omejitve iz točke 3A001.a.5; |
| --- | --- |

e.

oprema za izvajanje analogno-digitalnih pretvorb, ki presegajo omejitve iz točke 3A001.a.5;

M14A1b2

plošče tiskanega vezja ali moduli analogno-digitalnih pretvornikov električne vhodne oblike, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| a) | razvrščeni so za delovanje pri temperaturi, ki se giblje od manj kot – 45 °C do več kot + 80 °C in |
| --- | --- |

a)

razvrščeni so za delovanje pri temperaturi, ki se giblje od manj kot – 45 °C do več kot + 80 °C in

| b) | vsebujejo „mikrovezja“ iz točke 14.A.1.b.1. |
| --- | --- |

b)

vsebujejo „mikrovezja“ iz točke 14.A.1.b.1.

4A101

Analogni računalniki, „digitalni računalniki“ ali diferencialni digitalni analizatorji, razen tistih iz točke 4A001(a)1, ki so izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

M13A1b

zasnovani so izjemno odporni ali „utrjeni proti sevanju“.

4A102

„Hibridni računalniki“, izdelani posebej za izdelovanje modelov, simulacijo ali sestavljanje oblike nosilnih raket iz točke 9A004 ali sondirnih raket iz točke 9A104.

| Opomba: | Ta nadzor se uporablja le, kadar se oprema dobavlja skupaj s „programsko opremo“ iz točke 7D103 ali 9D103. |
| --- | --- |

Opomba:

M16A1

Posebej zasnovani hibridni (kombinirani analogni/digitalni) računalniki za izdelovanje modelov, simulacijo ali integracijo zasnove sistemov iz točke 1.A. ali podsistemov iz točke 2.A.

| Opomba: | Ta nadzor se uporablja le, kadar se oprema dobavlja skupaj s „programsko opremo“ iz točke 16.D.1. |
| --- | --- |

Opomba:

Ta nadzor se uporablja le, kadar se oprema dobavlja skupaj s „programsko opremo“ iz točke 16.D.1.

4E   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 4E001 | a. | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 4A ali 4D. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

4E001

a.

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 4A ali 4D.

| b. | „Tehnologija“, ki ni določena v točki 4E001.a., izdelana ali prilagojena posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme:






  1. | „digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 1,0 utežnega TeraFLOPS (WT); |
| --- | --- | --- |

b.

„Tehnologija“, ki ni določena v točki 4E001.a., izdelana ali prilagojena posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme:

1.

„digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 1,0 utežnega TeraFLOPS (WT);

| 2. | „elektronskih sklopov“, posebej izdelanih ali prirejenih za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem „procesorjev“, tako da „APP“ sklopa presega mejo iz točke 4E001.b.1; |
| --- | --- |

2.

„elektronskih sklopov“, posebej izdelanih ali prirejenih za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem „procesorjev“, tako da „APP“ sklopa presega mejo iz točke 4E001.b.1;

| c. | „tehnologija“ za „razvoj“„zlonamerne programske opreme“. |
| --- | --- |

c.

„tehnologija“ za „razvoj“„zlonamerne programske opreme“.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

SKUPINA 5 – TELEKOMUNIKACIJE IN „INFORMACIJSKA VARNOST“

Del 1 – telekomunikacije

5A1   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 5A101 | Oprema za daljinsko merjenje in vodenje, vključno s talno opremo, izdelana ali prirejena za uporabo v ‚projektilih‘.


  Tehnična opomba:



  v točki 5A101 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km.









  Opomba: | predmet nadzora v točki 5A101 niso:







  a. | oprema, izdelana ali prirejena za zrakoplove s posadko ali satelite; |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

5A101

Oprema za daljinsko merjenje in vodenje, vključno s talno opremo, izdelana ali prirejena za uporabo v ‚projektilih‘.

Tehnična opomba:

v točki 5A101 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km.

Opomba:

a.

oprema, izdelana ali prirejena za zrakoplove s posadko ali satelite;

| b. | oprema, nameščena na tleh, izdelana ali prirejena za kopensko ali pomorsko uporabo; |
| --- | --- |

b.

oprema, nameščena na tleh, izdelana ali prirejena za kopensko ali pomorsko uporabo;

| c. | oprema, izdelana za namene komercialnih, civilnih ali ‚življenjsko-varnostnih‘ (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) storitev GNSS. |
| --- | --- |

c.

oprema, izdelana za namene komercialnih, civilnih ali ‚življenjsko-varnostnih‘ (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) storitev GNSS.

M12A4

Oprema za daljinsko merjenje in vodenje, vključno s talno opremo, zasnovana ali prirejena za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2.

Opombe:

| 1. | Točka 12.A.4 se ne uporablja za nadzor opreme, zasnovane ali prirejene za zrakoplove s posadko ali satelite. |
| --- | --- |

1.

Točka 12.A.4 se ne uporablja za nadzor opreme, zasnovane ali prirejene za zrakoplove s posadko ali satelite.

| 2. | Točka 12.A.4 se ne uporablja za nadzor opreme, nameščene na tleh, zasnovane ali prirejene za kopensko ali pomorsko uporabo. |
| --- | --- |

2.

Točka 12.A.4 se ne uporablja za nadzor opreme, nameščene na tleh, zasnovane ali prirejene za kopensko ali pomorsko uporabo.

| 3. | Točka 12.A.4. se ne uporablja za nadzor opreme, zasnovane za komercialne, civilne ali, ‚življenjsko-varnostne‘ (npr. celovitost podatkov, varnost letenja) storitve GNSS. |
| --- | --- |

3.

Točka 12.A.4. se ne uporablja za nadzor opreme, zasnovane za komercialne, civilne ali, ‚življenjsko-varnostne‘ (npr. celovitost podatkov, varnost letenja) storitve GNSS.

5D1   Programska oprema

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 5D101 | „Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 5A101. | M12D3 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 12.A.4., ali 12.A.5., uporabna za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

5D101

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 5A101.

M12D3

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 12.A.4., ali 12.A.5., uporabna za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2.

5E1   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 5E101 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke 5A101. | M12E1 | „Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 12.B. ali 12.D. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

5E101

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke 5A101.

M12E1

„Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 12.B. ali 12.D.

SKUPINA 6 – SENZORJI IN LASERJI

6A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 6A002 | Optični senzorji ali oprema in komponente zanje:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 6A102. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

6A002

Optični senzorji ali oprema in komponente zanje:

Opomba:

| a. | Optični detektorji:






  1. | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“:








  Opomba: | za namene točke 6A002.a.1. so med polprevodniške detektorje vključeni tudi „žariščnoravninski detektorski nizi“. |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Optični detektorji:

1.

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“:

Opomba:

| a. | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 10 nm, vendar največ 300 nm; in |
| --- | --- | --- |

a.

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 10 nm, vendar največ 300 nm; in

| 2. | odzivnost, manjšo od 0,1 % maksimalne odzivnosti, pri valovnih dolžinah, večjih od 400 nm; |
| --- | --- |

2.

odzivnost, manjšo od 0,1 % maksimalne odzivnosti, pri valovnih dolžinah, večjih od 400 nm;

M18A2

‚Detektorji‘, posebej zasnovani ali prirejeni za zaščito raketnih sistemov in zrakoplovov brez posadke pred jedrskimi učinki (npr. elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranim učinkom udarnih valov in toplote) ter za sisteme iz točke 1.A.

Tehnična opomba:

‚Detektor‘ je opredeljen kot mehanska, električna, optična ali kemična naprava, ki samodejno prepoznava in zapiše ali pa zazna pojave, kot so sprememba pritiska ali temperature v okolju, električni ali elektromagnetni signal ali sevanje iz radioaktivnega materiala. To vključuje naprave, ki zaznavajo z enkratno operacijo ali napako.

| b. | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 900 nm, vendar največ 1 200 nm; in |
| --- | --- | --- |

b.

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 900 nm, vendar največ 1 200 nm; in

| 2. | „časovno konstanto“ odzivnosti 95 ns ali manj; |
| --- | --- |

2.

„časovno konstanto“ odzivnosti 95 ns ali manj;

| c. | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 1 200 nm, vendar največ 30 000 nm; |
| --- | --- |

c.

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 1 200 nm, vendar največ 30 000 nm;

| d. | „žariščnoravninski detektorski nizi“, „primerni za vesolje“, ki imajo več kot 2 048 elementov na niz in maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 300 nm, vendar največ 900 nm; |
| --- | --- |

d.

„žariščnoravninski detektorski nizi“, „primerni za vesolje“, ki imajo več kot 2 048 elementov na niz in maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 300 nm, vendar največ 900 nm;

M11A2

Pasivni senzorji za določanje usmerjanja sistema na določene elektromagnetne vire (oprema za iskanje smeri) ali na določene značilnosti terena, zasnovani ali prirejeni za uporabo v sistemih iz točke 1.A.

6A006

„Magnetometri“, „magnetni gradiometri“, „lastni magnetni gradiometri“, podvodni senzorji električnega polja in „kompenzacijski sistemi“ ter posebej zanje izdelane komponente:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7A103.d. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | predmet nadzora v točki 6A006 niso instrumenti, izdelani posebej za uporabo v ribištvu ali za biomagnetna merjenja za potrebe medicinske diagnostike. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | „Magnetometri“ in podsistemi:






  1. | „magnetometri“, ki uporabljajo „superprevodno“ (SQUID) „tehnologijo“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | sisteme SQUID, zasnovane za stacionarno delovanje, brez posebej izdelanih podsistemov, ki so izdelani za zmanjšanje hrupa v delovanju in imajo ‚nivo šuma‘ (‚občutljivost‘) enak ali nižji (boljši) od 50 fT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz, ali |
| --- | --- | --- | --- |

a.

„Magnetometri“ in podsistemi:

1.

„magnetometri“, ki uporabljajo „superprevodno“ (SQUID) „tehnologijo“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

sisteme SQUID, zasnovane za stacionarno delovanje, brez posebej izdelanih podsistemov, ki so izdelani za zmanjšanje hrupa v delovanju in imajo ‚nivo šuma‘ (‚občutljivost‘) enak ali nižji (boljši) od 50 fT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz, ali

| b. | sisteme SQUID, ki imajo ‚občutljivost‘ magnetometra v delovanju enako ali nižjo (boljšo) od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz in so posebej izdelani za zmanjšanje hrupa v času delovanja; |
| --- | --- |

b.

sisteme SQUID, ki imajo ‚občutljivost‘ magnetometra v delovanju enako ali nižjo (boljšo) od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz in so posebej izdelani za zmanjšanje hrupa v času delovanja;

| 2. | „magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ optičnega črpanja ali jedrske precesije (proton/Overhauser) z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1Hz; |
| --- | --- |

2.

„magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ optičnega črpanja ali jedrske precesije (proton/Overhauser) z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1Hz;

| 3. | „magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ z ‚občutljivostjo‘, enako ali nižjo (boljšo) od 10 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz; |
| --- | --- |

3.

„magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ z ‚občutljivostjo‘, enako ali nižjo (boljšo) od 10 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz;

| 4. | „magnetometri“ z indukcijsko tuljavo, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od:






  a. | 0,05 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah, manjših od 1 Hz; |
| --- | --- | --- |

4.

„magnetometri“ z indukcijsko tuljavo, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od:

a.

0,05 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah, manjših od 1 Hz;

| b. | 1 × 10– 3 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah 1 Hz ali več, vendar ne več kot 10 Hz, ali |
| --- | --- |

b.

1 × 10– 3 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah 1 Hz ali več, vendar ne več kot 10 Hz, ali

| c. | 1 × 10– 4 nT(rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah, ki presegajo 10 Hz; |
| --- | --- |

c.

1 × 10– 4 nT(rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah, ki presegajo 10 Hz;

| 5. | „magnetometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 1 nT (rms) na kvadratni koren Hz; |
| --- | --- |

5.

„magnetometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 1 nT (rms) na kvadratni koren Hz;

| b. | podvodni senzorji električnega polja z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo) od 8 nanovoltov na meter na kvadratni koren Hz pri meritvi na 1 Hz; |
| --- | --- |

b.

podvodni senzorji električnega polja z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo) od 8 nanovoltov na meter na kvadratni koren Hz pri meritvi na 1 Hz;

| c. | „magnetni gradiometri“, kot sledi:






  1. | „magnetni gradiometri“, ki uporabljajo večkratne „magnetometre“ iz točke 6A006.a.; |
| --- | --- | --- |

c.

„magnetni gradiometri“, kot sledi:

1.

„magnetni gradiometri“, ki uporabljajo večkratne „magnetometre“ iz točke 6A006.a.;

| 2. | „lastni magnetni gradiometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 0,3 nT/m rms na kvadratni koren Hz; |
| --- | --- |

2.

„lastni magnetni gradiometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 0,3 nT/m rms na kvadratni koren Hz;

| 3. | „lastni magnetni gradiometri“, ki ne uporabljajo „tehnologije“ optičnih vlaken in imajo ‚občutljivost‘ magnetnega polja nižjo (boljšo) od 0,015 nT/m rms na kvadratni koren Hz; |
| --- | --- |

3.

„lastni magnetni gradiometri“, ki ne uporabljajo „tehnologije“ optičnih vlaken in imajo ‚občutljivost‘ magnetnega polja nižjo (boljšo) od 0,015 nT/m rms na kvadratni koren Hz;

| d. | „kompenzacijski sistemi“ za magnetne senzorje ali podvodne senzorje električnega polja, ki rezultirajo v zmogljivosti, ki je enaka ali boljša kot so parametri, navedeni v točki 6A006.a., 6A006.b. ali 6A006.c.; |
| --- | --- |

d.

„kompenzacijski sistemi“ za magnetne senzorje ali podvodne senzorje električnega polja, ki rezultirajo v zmogljivosti, ki je enaka ali boljša kot so parametri, navedeni v točki 6A006.a., 6A006.b. ali 6A006.c.;

M9A8

Triosni magnetni čelni senzorji, ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej zanje zasnovane komponente:

| a) | notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (+/– 90 stopinj) in nagibni (+/– 180 stopinj) osi, |
| --- | --- |

a)

notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (+/– 90 stopinj) in nagibni (+/– 180 stopinj) osi,

| b) | zmožnost prikaza azimutne točnosti, boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri zemljepisni širini +/– 80 stopinj, z referenco na lokalno magnetno polje, in |
| --- | --- |

b)

zmožnost prikaza azimutne točnosti, boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri zemljepisni širini +/– 80 stopinj, z referenco na lokalno magnetno polje, in

| c) | zasnovani ali prirejeni, da bi bili združljivi s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi.






  Opomba: | Sistemi za krmarjenje leta in navigacijski sistemi iz točke 9.A.8. vključujejo žirostabilizatorje, avtomatske pilote in notranje navigacijske sisteme. |
| --- | --- | --- |

c)

zasnovani ali prirejeni, da bi bili združljivi s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi.

Opomba:

Sistemi za krmarjenje leta in navigacijski sistemi iz točke 9.A.8. vključujejo žirostabilizatorje, avtomatske pilote in notranje navigacijske sisteme.

6A007

Gravimetri in gravitacijski gradiometri:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 6A107. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | gravimetri, izdelani ali prirejeni za talno uporabo, s statično natančnostjo, manjšo (boljšo) od 10 μGal;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 6A007.a, niso talni gravimetri s kvarčnimi elementi (Worden). |
| --- | --- | --- |

a.

gravimetri, izdelani ali prirejeni za talno uporabo, s statično natančnostjo, manjšo (boljšo) od 10 μGal;

Opomba:

| b. | gravimetri za premične ploščadi z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  1. | s statično natančnostjo, manjšo (boljšo) od 0,7 mGal, in |
| --- | --- | --- |

b.

gravimetri za premične ploščadi z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

s statično natančnostjo, manjšo (boljšo) od 0,7 mGal, in

| 2. | z operativno natančnostjo, manjšo (boljšo) od 0,7 mGal s časom umirjanja manj kot 2 minuti pri kateri koli kombinaciji spremljajočih korelacijskih kompenzacij in gibalnih vplivov; |
| --- | --- |

2.

z operativno natančnostjo, manjšo (boljšo) od 0,7 mGal s časom umirjanja manj kot 2 minuti pri kateri koli kombinaciji spremljajočih korelacijskih kompenzacij in gibalnih vplivov;

Tehnična opomba:

za namene točke 6A007.b. izraz ‚čas umirjanja‘ (znan tudi kot odzivni čas gravimetra) pomeni čas, v katerem se zmanjšajo negativni vplivi pospeškov, ki jih je sprožila platforma (visokofrekvenčni hrup).

| c. | gravitacijski gradiometri. |
| --- | --- |

c.

gravitacijski gradiometri.

M12A3

Naslednji gravimetri ali gravitacijski gradiometri, zasnovani ali prirejeni za uporabo v zraku ali v pomorstvu, uporabni za sisteme iz točke 1.A, in posebej zanje zasnovane komponente:

| a) | gravimetri, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | statično ali operativno natančnost, enako ali manjšo (boljšo) od 0,7 miligala (mgal), in |
| --- | --- | --- |

a)

gravimetri, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

statično ali operativno natančnost, enako ali manjšo (boljšo) od 0,7 miligala (mgal), in

| 2. | čas umirjanja dve minuti ali manj; |
| --- | --- |

2.

čas umirjanja dve minuti ali manj;

| b) | gravitacijski gradiometri. |
| --- | --- |

b)

gravitacijski gradiometri.

6A008

Radarski sistemi, oprema in naprave, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 6A108. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | predmet nadzora v točki 6A008 niso:






  — | radarji za sekundarni nadzor (SSR); |
| --- | --- | --- |

Opomba:

—

radarji za sekundarni nadzor (SSR);

| — | radarji za civilna vozila; |
| --- | --- |

—

radarji za civilna vozila;

| — | prikazovalniki ali monitorji za nadzor zračnega prometa (ATC); |
| --- | --- |

—

prikazovalniki ali monitorji za nadzor zračnega prometa (ATC);

| — | meteorološki (vremenski) radarji; |
| --- | --- |

—

meteorološki (vremenski) radarji;

| — | oprema radarja za natančno približevanje (PAR), ki izpolnjuje standarde ICAO in uporablja elektronsko vodljive linearne (enodimenzionalne) nize ali mehansko pozicionirane pasivne antene. |
| --- | --- |

—

oprema radarja za natančno približevanje (PAR), ki izpolnjuje standarde ICAO in uporablja elektronsko vodljive linearne (enodimenzionalne) nize ali mehansko pozicionirane pasivne antene.

M11A1

Radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, vključno z višinomeri, zasnovani ali prirejeni za uporabo v sistemih iz točke 1.A.

Tehnična opomba:

Laserski radarski sistemi zajemajo posebne tehnike oddajanja, sledenja, sprejemanja in obdelave signalov, ki omogočajo uporabo laserjev za merjenje odboja zvoka, določanje smeri in prepoznavanje ciljev glede na lokacijo, radialno hitrost in značilnosti odbojnosti teles.

| a. | delujejo na frekvencah od 40 GHz do 230 GHz, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | povprečno izhodno moč več kakor 100 mW; ali |
| --- | --- | --- |

a.

delujejo na frekvencah od 40 GHz do 230 GHz, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

povprečno izhodno moč več kakor 100 mW; ali

| 2. | imajo natančnost lociranja 1 m ali manj (boljša) na razpon in 0,2 stopinje ali manj (boljša) na azimut; |
| --- | --- |

2.

imajo natančnost lociranja 1 m ali manj (boljša) na razpon in 0,2 stopinje ali manj (boljša) na azimut;

| b. | nastavljiva pasovna širina za več kot ± 6,25 % ‚osrednje delovne frekvence‘;


  Tehnična opomba:



  ‚osrednja delovna frekvenca‘ je enaka polovici vsote najvišjih in najnižjih navedenih delovnih frekvenc. |
| --- | --- |

b.

nastavljiva pasovna širina za več kot ± 6,25 % ‚osrednje delovne frekvence‘;

Tehnična opomba:

‚osrednja delovna frekvenca‘ je enaka polovici vsote najvišjih in najnižjih navedenih delovnih frekvenc.

| c. | imajo zmožnost hkratnega delovanja na več kot dveh nosilnih frekvencah; |
| --- | --- |

c.

imajo zmožnost hkratnega delovanja na več kot dveh nosilnih frekvencah;

M12A5b

radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| 1. | kotno ločljivost, boljšo od 1,5 mrad; |
| --- | --- |

1.

kotno ločljivost, boljšo od 1,5 mrad;

| 2. | doseg 30 km ali več z ločljivostjo dosega, boljšo od 10 m rms, in |
| --- | --- |

2.

doseg 30 km ali več z ločljivostjo dosega, boljšo od 10 m rms, in

| 3. | ločljivost hitrosti, boljšo od 3 m/s. |
| --- | --- |

3.

ločljivost hitrosti, boljšo od 3 m/s.

6A102

‚Detektorji‘, utrjeni proti sevanju, razen tistih iz točke 6A002, posebej izdelani ali prirejeni za zaščito pred jedrskimi učinki (npr. elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranim učinkom udarnih valov in toplote), ki se uporabljajo v „projektilih“ in so izdelani ali prirejeni tako, da vzdržijo stopnje sevanja, ki ustrezajo skupni dozi sevanja 5 × 105 radov (silicij) ali jo presegajo.

Tehnična opomba:

v točki 6A102 je ‚detektor‘, opredeljen kot mehanska, električna, optična ali kemična naprava, ki avtomatsko prepoznava in zapiše ali pa zazna pojave, kot so na primer sprememba pritiska ali temperature v okolju, električni ali elektromagnetni signal ali sevanje iz radioaktivnega materiala. To vključuje naprave, ki zaznavajo z enkratno operacijo ali napako.

M18A2

‚Detektorji‘, posebej zasnovani ali prirejeni za zaščito raketnih sistemov in zrakoplovov brez posadke pred jedrskimi učinki (npr. elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranim učinkom udarnih valov in toplote) ter za sisteme iz točke 1.A.

Tehnična opomba:

‚Detektor‘ je opredeljen kot mehanska, električna, optična ali kemična naprava, ki samodejno prepoznava in zapiše ali pa zazna pojave, kot so sprememba pritiska ali temperature v okolju, električni ali elektromagnetni signal ali sevanje iz radioaktivnega materiala. To vključuje naprave, ki zaznavajo z enkratno operacijo ali napako.

6A107

Gravimetri ali komponente zanje in gravitacijski gradiometri:

| a. | gravimetri, razen tistih iz točke 6A007.b., izdelani ali prirejeni za uporabo v zraku ali v pomorstvu, s statično ali operativno natančnostjo, enako ali manjšo (boljšo) od 0,7 miligala (mgal), in ki imajo zmožnost registracije v času dveh minut ali manj; |
| --- | --- |

a.

gravimetri, razen tistih iz točke 6A007.b., izdelani ali prirejeni za uporabo v zraku ali v pomorstvu, s statično ali operativno natančnostjo, enako ali manjšo (boljšo) od 0,7 miligala (mgal), in ki imajo zmožnost registracije v času dveh minut ali manj;

| b. | komponente, izdelane posebej za gravimetre iz točke 6A007.b. ali 6A107.a. in za gravitacijske gradiometre iz točke 6A007.c. |
| --- | --- |

b.

komponente, izdelane posebej za gravimetre iz točke 6A007.b. ali 6A107.a. in za gravitacijske gradiometre iz točke 6A007.c.

M12A3

Naslednji gravimetri ali gravitacijski gradiometri, zasnovani ali prirejeni za uporabo v zraku ali v pomorstvu, uporabni za sisteme iz točke 1.A, in posebej zanje zasnovane komponente:

| a) | gravimetri, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | statično ali operativno natančnost, enako ali manjšo (boljšo) od 0,7 miligala (mgal), in |
| --- | --- | --- |

a)

gravimetri, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

statično ali operativno natančnost, enako ali manjšo (boljšo) od 0,7 miligala (mgal), in

| 2. | čas umirjanja dve minuti ali manj; |
| --- | --- |

2.

čas umirjanja dve minuti ali manj;

| b) | gravitacijski gradiometri. |
| --- | --- |

b)

gravitacijski gradiometri.

6A108

Radarski sistemi in sistemi za slednje, razen tistih iz točke 6A008:

| a. | radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, izdelani ali prirejeni posebej za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;








  Opomba: | točka 6A108(a) zajema naslednje:







  a. | opremo za kartiranje obrisov ozemlja; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, izdelani ali prirejeni posebej za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

Opomba:

a.

opremo za kartiranje obrisov ozemlja;

| b. | opremo za slikovne senzorje; |
| --- | --- |

b.

opremo za slikovne senzorje;

| c. | opremo za kartiranje in korelacijo zemljišč (digitalno in analogno); |
| --- | --- |

c.

opremo za kartiranje in korelacijo zemljišč (digitalno in analogno);

| d. | opremo za Dopplerjev navigacijski radar; |
| --- | --- |

d.

opremo za Dopplerjev navigacijski radar;

M11A1

Radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, vključno z višinomeri, zasnovani ali prirejeni za uporabo v sistemih iz točke 1.A.

Tehnična opomba:

Laserski radarski sistemi zajemajo posebne tehnike oddajanja, sledenja, sprejemanja in obdelave signalov, ki omogočajo uporabo laserjev za merjenje odboja zvoka, določanje smeri in prepoznavanje ciljev glede na lokacijo, radialno hitrost in značilnosti odbojnosti teles.

| b. | sistemi za natančno sledenje, uporabni v ‚projektilih‘:






  1. | sistemi za sledenje, ki uporabljajo kodnega prevajalca v povezavi bodisi z značilnostmi površja ali zraka bodisi v povezavi s sistemi navigacijskih satelitov in katerih namen so realnočasovne meritve položaja in hitrosti med letom; |
| --- | --- | --- |

b.

sistemi za natančno sledenje, uporabni v ‚projektilih‘:

1.

sistemi za sledenje, ki uporabljajo kodnega prevajalca v povezavi bodisi z značilnostmi površja ali zraka bodisi v povezavi s sistemi navigacijskih satelitov in katerih namen so realnočasovne meritve položaja in hitrosti med letom;

| 2. | radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | kotno ločljivost, boljšo od 1,5 miliradiana; |
| --- | --- | --- |

2.

radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti:

a.

kotno ločljivost, boljšo od 1,5 miliradiana;

| b. | doseg 30 km ali več z ločljivostjo obsega, boljšo od 10 m rms; |
| --- | --- |

b.

doseg 30 km ali več z ločljivostjo obsega, boljšo od 10 m rms;

| c. | ločljivost hitrosti, boljšo od 3 m/s. |
| --- | --- |

c.

ločljivost hitrosti, boljšo od 3 m/s.

Tehnična opomba:

V točki 6A108.b. ‚projektil‘ pomeni celotne raketne sisteme in zrakoplovne sisteme brez posadke, ki imajo doseg prek 300 km.

M12A5

Naslednji sistemi za natančno sledenje, uporabni za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2.:

| a. | sistemi za sledenje, ki uporabljajo kodni pretvornik, nameščen na raketo ali zrakoplov brez posadke, v povezavi bodisi z referenčnimi sistemi na površju ali v zraka bodisi s sistemi navigacijskih satelitov, njihov namen pa so meritve položaja in hitrosti med letom v realnem času; |
| --- | --- |

a.

sistemi za sledenje, ki uporabljajo kodni pretvornik, nameščen na raketo ali zrakoplov brez posadke, v povezavi bodisi z referenčnimi sistemi na površju ali v zraka bodisi s sistemi navigacijskih satelitov, njihov namen pa so meritve položaja in hitrosti med letom v realnem času;

| b. | radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | kotno ločljivost, boljšo od 1,5 mrad; |
| --- | --- | --- |

b.

radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

kotno ločljivost, boljšo od 1,5 mrad;

| 2. | doseg 30 km ali več z ločljivostjo dosega, boljšo od 10 m rms, in |
| --- | --- |

2.

doseg 30 km ali več z ločljivostjo dosega, boljšo od 10 m rms, in

| 3. | ločljivost hitrosti, boljšo od 3 m/s. |
| --- | --- |

3.

ločljivost hitrosti, boljšo od 3 m/s.

6B   Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 6B008 | Impulzivni radarski sistemi za merjenje preseka (prečnega prereza) s širino oddajnega impulza 100 ns ali manj in posebej zanje izdelane komponente.







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 6B108. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

6B008

Impulzivni radarski sistemi za merjenje preseka (prečnega prereza) s širino oddajnega impulza 100 ns ali manj in posebej zanje izdelane komponente.

Opomba:

M17B1

Sistemi, zasnovani posebej za radarsko merjenje preseka, uporabni za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. ali podsisteme iz točke 2.A.

6B108

Sistemi, razen tistih iz točke 6B008, izdelani posebej za meritve radarskega preseka, ki se uporabljajo v ‚projektilih‘ in njihovih podsistemih.

Tehnična opomba:

v točki 6B108 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

M17B1

Sistemi, zasnovani posebej za radarsko merjenje preseka, uporabni za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. ali podsisteme iz točke 2.A.

6D   Programska oprema

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 6D002 | „Programska oprema“, izdelana posebej za „uporabo“ opreme iz točke 6A002.b., 6A008 ali 6B008. | M | Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |
| 6D102 | „Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 6A108. | M11D1 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 11.A.1., 11.A.2. ali 11.A.4. |
| M12D3 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 12.A.4., ali 12.A.5., uporabna za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. |
| 6D103 | „Programska oprema“ za obdelavo posnetih podatkov po poletu in ki omogoča določanje položaja letala na celotni poti poleta, posebej izdelana ali prirejena za ‚projektile‘.


  Tehnična opomba:



  v točki 6D103 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km. | M12D2 | „Programska oprema“ za obdelavo podatkov, evidentiranih po letu, ki omogoča določanje položaja vozila na celotni poti leta, posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

6D002

„Programska oprema“, izdelana posebej za „uporabo“ opreme iz točke 6A002.b., 6A008 ali 6B008.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

6D102

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 6A108.

M11D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 11.A.1., 11.A.2. ali 11.A.4.

M12D3

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 12.A.4., ali 12.A.5., uporabna za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2.

6D103

„Programska oprema“ za obdelavo posnetih podatkov po poletu in ki omogoča določanje položaja letala na celotni poti poleta, posebej izdelana ali prirejena za ‚projektile‘.

Tehnična opomba:

v točki 6D103 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg preko 300 km.

M12D2

„Programska oprema“ za obdelavo podatkov, evidentiranih po letu, ki omogoča določanje položaja vozila na celotni poti leta, posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2.

6E   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 6E001 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme, materialov ali „programske opreme“ iz točk 6A, 6B, 6C ali 6D. | M | Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |
| 6E002 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 6A, 6B ali 6C. | M | Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |
| 6E101 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 6A002, 6A007.b. in c., 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6B108, 6D102 ali 6D103.








  Opomba: | točka 6E101 določa „tehnologijo“ za opremo iz točke 6A008 le, če je namenjena za naprave za uporabo v zraku in če je uporabna v „projektilih“. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

6E001

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme, materialov ali „programske opreme“ iz točk 6A, 6B, 6C ali 6D.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

6E002

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 6A, 6B ali 6C.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

6E101

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 6A002, 6A007.b. in c., 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6B108, 6D102 ali 6D103.

Opomba:

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

SKUPINA 7 – NAVIGACIJA IN LETALSKA ELEKTRONIKA

7A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 7A001 | Merilniki pospeška in posebej zanje izdelani sestavni deli:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7A101. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

7A001

Merilniki pospeška in posebej zanje izdelani sestavni deli:

Opomba:

| Opomba: | glede kotnih ali rotacijskih merilnikov pospeška glej točko 7A001.b. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | Linearni merilniki pospeška, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 15 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „stabilnost“„prednapetosti“, manjša (boljša) od 130 mikro g, glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta ali |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Linearni merilniki pospeška, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 15 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„stabilnost“„prednapetosti“, manjša (boljša) od 130 mikro g, glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta ali

| b. | „stabilnost“„faktorja lestvice“ manj (boljša) kot 130 mikro g glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta; |
| --- | --- |

b.

„stabilnost“„faktorja lestvice“ manj (boljša) kot 130 mikro g glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta;

| 2. | namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku nad 15 g, vendar manj kot 100 g, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „prosti tek“ s „ponovljivostjo“, manjšo (boljšo) od 1 250 mikro g, v obdobju enega leta in |
| --- | --- | --- |

2.

namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku nad 15 g, vendar manj kot 100 g, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„prosti tek“ s „ponovljivostjo“, manjšo (boljšo) od 1 250 mikro g, v obdobju enega leta in

| b. | „faktor lestvice“ s „ponovljivostjo“, manjšo (boljšo) od 1 250 ppm, v obdobju enega leta ali |
| --- | --- |

b.

„faktor lestvice“ s „ponovljivostjo“, manjšo (boljšo) od 1 250 ppm, v obdobju enega leta ali

| 3. | izdelani so za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje in so namenjeni za delovanje pri linearnem pospešku nad 100 g; |
| --- | --- |

3.

izdelani so za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje in so namenjeni za delovanje pri linearnem pospešku nad 100 g;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 7A001.a.1. in 7A001.a.2. niso merilniki pospeška, ki merijo samo vibracije ali sunek. |
| --- | --- |

Opomba:

M9A3

Linerani merilniki pospeška, zasnovani za upoarabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali v vseh vrstah sistemov za vodenje, uporabnih v sistemih iz točke 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2., ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej zanje zasnovane komponente:

| a. | „ponovljivost“„faktorja lestvice“, manjša (boljša) kot 1 250 ppm, in |
| --- | --- |

a.

„ponovljivost“„faktorja lestvice“, manjša (boljša) kot 1 250 ppm, in

| b. | „ponovljivost“„ničelne točke“ manjša (boljša) kot 1 250 mikro g; |
| --- | --- |

b.

„ponovljivost“„ničelne točke“ manjša (boljša) kot 1 250 mikro g;

| Opomba: | Točka 9.A.3. se ne uporablja za nadzor merilnikov pospeška, posebej zasnovanih in razvitih kot senzorjev merjenja med vrtanjem (MWD – Measurement While Drilling) za uporabo pri delu v jaških. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnične opombe:

| 1. | ‚Ničelna točka‘ je opredeljena kot izhodni podatek merilnika pospeška, ko ni merjenega pospeška. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Faktor lestvice‘ je opredeljen kot razmerje med izhodno in vhodno spremembo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meritev ‚ničelne točke‘ in ‚faktorja lestvice‘ ustreza standardnemu odklonu glede na fiksno kalibracijo v obdobju enega leta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ‚Ponovljivost‘ je opredeljena v skladu s standardom IEEE za terminologijo inercialnih senzorjev 528-2001 v oddelku z opredelitvijo pojmov v odstavku 2.214, kjer je pod naslovom ponovljivost (žirometer, merilnik pospeška) navedeno, da to pomeni: ‚stopnjo skladnosti med ponovljenimi meritvami iste spremenljivke pod istimi delovnimi pogoji, kadar se med meritvami pojavijo spremenjeni pogoji ali obdobja neobratovanja‘. |
| --- | --- |

4.

| b. | kotni ali rotacijski merilniki pospeška, namenjeni za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g. |
| --- | --- |

b.

kotni ali rotacijski merilniki pospeška, namenjeni za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g.

M9A5

Katera koli vrsta merilnikov pospeška ali žiroskopa, zasnovanih za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali vseh vrstah sistemov za vodenje, namenjenih delovanju pri pospeških, večjih od 100 g, in posebej zanje zasnovane komponente.

| Opomba: | Točka 9.A.5. ne vključuje merilnikov pospeška, ki so zasnovani za merjenje vibracij ali udarov. |
| --- | --- |

Opomba:

7A002

Žiroskopi ali senzorji hitrosti vrtenja, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7A102. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | glede kotnih ali rotacijskih merilnikov pospeška glej točko 7A001.b. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 100 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | obseg stopenj je manjši od 500 stopinj na sekundo in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability), nižja (boljša) od 0,5 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v obdobju enega meseca ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti, ali |
| --- | --- | --- | --- |

a.

namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 100 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

obseg stopenj je manjši od 500 stopinj na sekundo in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability), nižja (boljša) od 0,5 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v obdobju enega meseca ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti, ali

| b. | „naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,0035 stopinje na kvadratni koren iz ure ali









  Opomba: | predmet nadzora v točki 7A002.a.1.b. niso „žiroskopi z rotirajočo maso“. |
| --- | --- | --- |

b.

„naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,0035 stopinje na kvadratni koren iz ure ali

Opomba:

| 2. | obseg stopenj je večji ali enak 500 stopinj na sekundo in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | „stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability), nižja (boljša) od 4 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v obdobju treh minut ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti, ali |
| --- | --- | --- |

2.

obseg stopenj je večji ali enak 500 stopinj na sekundo in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

„stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability), nižja (boljša) od 4 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v obdobju treh minut ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti, ali

| b. | „naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,1 stopinje na kvadratni koren iz ure ali









  Opomba: | predmet nadzora v točki 7A002.a.2.b. niso „žiroskopi z rotirajočo maso“. |
| --- | --- | --- |

b.

„naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,1 stopinje na kvadratni koren iz ure ali

Opomba:

M9A4

Vse vrste žiroskopov, ki se uporabljajo v sistemih iz točke 1.A., 19.A.1 ali 19.A.2., katerih nazivna ‚stabilnost‘‚stopnje zdrsa z delovne točke‘ znaša manj kot 0,5°/h (1 sigma ali rms) v okolju 1 g, in posebej zanje zasnovane komponente.

Tehnični opombi:

| 1. | ‚Stopnja zdrsa z delovne točke‘ je opredeljena kot komponenta žiroskopskega izhoda, ki je funkcionalno neodvisna od vhodne rotacije in izražena s hitrostjo vrtenja. (IEEE STD 528-2001, odstavek 2.56) |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Stabilnost‘ je opredeljena kot ukrep zmožnosti specifičnega mehanizma ali koeficienta storilnosti, da pri stalni izpostavljenosti nespremenljivemu delovnemu pogoju ostane nespremenjen (ta opredelitev se ne nanaša na dinamično ali servo stabilnost). (ta opredelitev se ne nanaša na dinamično ali servo stabilnost.) (IEEE STD 528-2001, odstavek 2.247) |
| --- | --- |

2.

| b. | namenjeni so za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g; |
| --- | --- |

b.

namenjeni so za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g;

M9A5

Katera koli vrsta merilnikov pospeška ali žiroskopa, zasnovanih za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali vseh vrstah sistemov za vodenje, namenjenih delovanju pri pospeških, večjih od 100 g, in posebej zanje zasnovane komponente.

| Opomba: | Točka 9.A.5. ne vključuje merilnikov pospeška, ki so zasnovani za merjenje vibracij ali udarov. |
| --- | --- |

Opomba:

7A003

‚Inercialna merilna oprema ali sistemi‘, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7A103. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba 1: | ‚inercialna merilna oprema ali sistemi‘ vključujejo merilnike pospeška ali žiroskope za merjenje sprememb hitrosti in orientacije za določitev ali ohranitev smeri ali položaja, ne da bi bila po uskladitvi potrebna zunanja referenca. ‚Inercialna merilna oprema ali sistemi‘ vključujejo:






  — | referenčne sisteme za lego in smer (AHRS); |
| --- | --- | --- |

Opomba 1:

—

referenčne sisteme za lego in smer (AHRS);

| — | žirokompase; |
| --- | --- |

—

žirokompase;

| — | inercialne merilne enote (IMU); |
| --- | --- |

—

inercialne merilne enote (IMU);

| — | intercialne navigacijske sisteme (INS); |
| --- | --- |

—

intercialne navigacijske sisteme (INS);

| — | intercialne referenčne sisteme (IRS); |
| --- | --- |

—

intercialne referenčne sisteme (IRS);

| — | inercialne referenčne enote (IRU). |
| --- | --- |

—

inercialne referenčne enote (IRU).

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 7A003 niso „inercialna merilna oprema ali sistemi“, ki so jih organi civilnega letalstva ene ali več „sodelujočih držav“ potrdili za uporabo na „civilnih zrakoplovih“. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Tehnični opombi:

| 1. | ‚pozicijska referenčna pomagala‘ neodvisno določajo položaj in vključujejo:







  a. | globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS); |
| --- | --- | --- |

1.

a.

globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS);

| b. | „navigacijo na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“); |
| --- | --- |

b.

„navigacijo na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“);

| 2. | ‚verjetna cirkularna napaka‘ (‚CEP‘) – pri normalni krožni porazdelitvi, polmer kroga, v katerem je bilo opravljenih 50 % posamičnih meritev, ali polmer kroga, v katerem je verjetnost obstoja 50 %. |
| --- | --- |

2.

| a. | izdelana za „zrakoplove“, kopenska vozila ali plovila in določajo položaj brez ‚pozicijskih referenčnih pomagal‘ in imajo katero koli od naslednjih stopenj natančnosti po normalni poravnavi:






  1. | 0,8 morske milje na uro (nm/hr) ‚verjetne cirkularne napake‘ (CEP) ali manjšo (boljšo); |
| --- | --- | --- |

a.

izdelana za „zrakoplove“, kopenska vozila ali plovila in določajo položaj brez ‚pozicijskih referenčnih pomagal‘ in imajo katero koli od naslednjih stopenj natančnosti po normalni poravnavi:

1.

0,8 morske milje na uro (nm/hr) ‚verjetne cirkularne napake‘ (CEP) ali manjšo (boljšo);

| 2. | 0,5 % prepotovane razdalje ‚CEP‘ ali manjšo (boljšo) ali |
| --- | --- |

2.

0,5 % prepotovane razdalje ‚CEP‘ ali manjšo (boljšo) ali

| 3. | skupni zanos 1 morska milja ‚CEP‘ ali manjši (boljši) v 24 urah; |
| --- | --- |

3.

skupni zanos 1 morska milja ‚CEP‘ ali manjši (boljši) v 24 urah;

Tehnična opomba:

parametri zmogljivosti v točkah 7A003.a.1., 7A003.a.2. in 7A003.a.3. se navadno uporabljajo za ‚intercialno merilno opremo ali sisteme‘, izdelano za „zrakoplove“, vozila oziroma plovila. Ti parametri izhajajo iz uporabe posebnih nepozicijskih referenčnih pomagal (npr. višinomer, kilometrski števci, zapisi na podlagi hitrosti itd.). Zato opredeljenih vrednosti zmogljivosti ni mogoče takoj pretvoriti med temi parametri. Opremo, izdelano za več platform, je treba obravnavati po določilih točke 7A003.a.1., 7A003.a.2. ali 7A003.a.3.

| b. | izdelana za „zrakoplove“, kopenska vozila ali plovila z integriranim ‚pozicijskim referenčnim pomagalom‘ in določajo položaj po izgubi vseh ‚pozicijskih referenčnih pomagalih‘ za obdobje do 4 minut z natančnostjo, manjšo (boljšo) od 10 metrov ‚CEP‘;


  Tehnična opomba:



  točka 7A003.b. se nanaša na sisteme, ki imajo ‚inercialno merilno opremo ali sisteme‘ in druga neodvisna ‚pozicijska referenčna pomagala‘ vgrajena (integrirana) v eno enoto, s čimer se doseže boljše delovanje. |
| --- | --- |

b.

izdelana za „zrakoplove“, kopenska vozila ali plovila z integriranim ‚pozicijskim referenčnim pomagalom‘ in določajo položaj po izgubi vseh ‚pozicijskih referenčnih pomagalih‘ za obdobje do 4 minut z natančnostjo, manjšo (boljšo) od 10 metrov ‚CEP‘;

Tehnična opomba:

točka 7A003.b. se nanaša na sisteme, ki imajo ‚inercialno merilno opremo ali sisteme‘ in druga neodvisna ‚pozicijska referenčna pomagala‘ vgrajena (integrirana) v eno enoto, s čimer se doseže boljše delovanje.

| c. | izdelana za „zrakoplove“, kopenska vozila ali plovila in merijo smer ali sever ter imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | največjo delovno hitrost vrtenja, manjšo (nižjo) od 500 deg/s, in natančnost določanja smeri brez ‚pozicijskih referenčnih pomagal‘, enako ali manjšo (boljšo) od 0,07 deg sec (Lat) (enakim 6 ločnih minut rms pri širini 45 stopinj), ali |
| --- | --- | --- |

c.

izdelana za „zrakoplove“, kopenska vozila ali plovila in merijo smer ali sever ter imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

največjo delovno hitrost vrtenja, manjšo (nižjo) od 500 deg/s, in natančnost določanja smeri brez ‚pozicijskih referenčnih pomagal‘, enako ali manjšo (boljšo) od 0,07 deg sec (Lat) (enakim 6 ločnih minut rms pri širini 45 stopinj), ali

| 2. | največjo delovno hitrost vrtenja, enako ali večjo (višjo) od 500 deg/s, in natančnost določanja smeri brez ‚pozicijskih referenčnih pomagal‘, enako ali manjšo (boljšo) od 0,2 deg sec (Lat) (enakim 17 ločnih minut rms pri širini 45 stopinj), ali |
| --- | --- |

2.

največjo delovno hitrost vrtenja, enako ali večjo (višjo) od 500 deg/s, in natančnost določanja smeri brez ‚pozicijskih referenčnih pomagal‘, enako ali manjšo (boljšo) od 0,2 deg sec (Lat) (enakim 17 ločnih minut rms pri širini 45 stopinj), ali

| d. | zagotavljajo meritve pospeška ali hitrosti vrtenja v več kot eni dimenziji in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | zmogljivost iz točke 7A001 ali 7A002 vzdolž katere koli osi, brez uporabe kakršnih koli referenčnih pomagal, ali |
| --- | --- | --- |

d.

zagotavljajo meritve pospeška ali hitrosti vrtenja v več kot eni dimenziji in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

zmogljivost iz točke 7A001 ali 7A002 vzdolž katere koli osi, brez uporabe kakršnih koli referenčnih pomagal, ali

| 2. | „primerne za vesolje“ in zagotavljajo meritve hitrosti vrtenja z „naključnim hodom kota“ vzdolž katere koli osi, ki je manjši (boljši) ali enak 0,1 stopinje na kvadratni koren iz ure.








  Opomba: | predmet nadzora v točki 7A003.d.2. niso ‚inercialna merilna oprema ali sistemi‘, ki vsebujejo „žiroskope z rotirajočo maso“ kot edino vrsto žiroskopov. |
| --- | --- | --- |

2.

„primerne za vesolje“ in zagotavljajo meritve hitrosti vrtenja z „naključnim hodom kota“ vzdolž katere koli osi, ki je manjši (boljši) ali enak 0,1 stopinje na kvadratni koren iz ure.

Opomba:

M2A1d

‚usmerjevalni sklopi‘, uporabni v sistemih iz točke 1.A., z zmožnostjo doseganja sistemske natančnosti 3,33 % ali manj „dosega“ (npr. „CEP“ 10 km ali manj v „dosegu“ 300 km), razen tistih, zasnovanih za izstrelke z „dosegom“ manj kot 300 km ali zrakoplove z posadko, kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;

M9A6

Inercialna ali druga oprema, ki uporablja merilnike pospeška iz točke 9.A.3. ali 9.A.5. ali žiroskope iz točke 9.A.4. ali 9.A.5., in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo, ter posebej zanje zasnovane komponente.

M9A8

Triosni magnetni čelni senzorji, ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej zanje zasnovane komponente:

| a. | notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (+/– 90 stopinj) in nagibni (+/– 180 stopinj) osi, |
| --- | --- |

a.

notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (+/– 90 stopinj) in nagibni (+/– 180 stopinj) osi,

| b. | zmožnost prikaza azimutne točnosti, boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri zemljepisni širini +/– 80 stopinj, z referenco na lokalno magnetno polje, in |
| --- | --- |

b.

zmožnost prikaza azimutne točnosti, boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri zemljepisni širini +/– 80 stopinj, z referenco na lokalno magnetno polje, in

| c. | zasnovani ali prirejeni, da bi bili združljivi s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi. |
| --- | --- |

c.

zasnovani ali prirejeni, da bi bili združljivi s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi.

| Opomba: | Sistemi za krmarjenje leta in navigacijski sistemi iz točke 9.A.8. vključujejo žirostabilizatorje, avtomatske pilote in notranje navigacijske sisteme. |
| --- | --- |

Opomba:

7A004

‚zvezdni sledilci‘ in njihovi sestavni deli:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7A104. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | ‚zvezdni sledilci‘ z določeno azimutno natančnostjo, enako ali manjšo (boljšo) od 20 kotnih sekund v celotni določeni življenjski dobi opreme; |
| --- | --- |

a.

‚zvezdni sledilci‘ z določeno azimutno natančnostjo, enako ali manjšo (boljšo) od 20 kotnih sekund v celotni določeni življenjski dobi opreme;

| b. | komponente, posebej izdelane za opremo iz točke 7A004.a.:






  1. | optične glave ali lopute; |
| --- | --- | --- |

b.

komponente, posebej izdelane za opremo iz točke 7A004.a.:

1.

optične glave ali lopute;

| 2. | enote za obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

2.

enote za obdelavo podatkov.

Tehnična opomba:

‚zvezdni sledilci‘ se imenujejo tudi zvezdni senzorji lege ali žiro-astro kompasi.

M9A2

Žiro-astro kompasi in druge naprave, ki dajejo položaj ali orientacijo z uporabo avtomatskega sledenja nebesnih teles ali satelitov, in posebej zanje zasnovane komponente.

7A005

Oprema za sprejem za globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) s katero koli od posebej zanjo izdelanih komponent:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7A105. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | za opremo, posebej zasnovano za vojaško rabo, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | ki uporablja algoritem za dekripcijo, posebej zasnovan ali spremenjen za vladno rabo za dostop do kode obsega za pozicijo in čas, ali |
| --- | --- |

a.

ki uporablja algoritem za dekripcijo, posebej zasnovan ali spremenjen za vladno rabo za dostop do kode obsega za pozicijo in čas, ali

| b. | ima ‚prilagodljive sisteme anten‘.








  Opomba: | predmet nadzora v točki 7A005.b. ni oprema GNSS za sprejem, ki uporablja le komponente, zasnovane za filtriranje, preklop ali združevanje signalov iz več večsmernih anten, ki ne izvaja tehnik prilagodljive antene. |
| --- | --- | --- |

b.

ima ‚prilagodljive sisteme anten‘.

Opomba:

Tehnična opomba:

za namene točke 7A005.b. ‚prilagodljivi sistemi anten‘ dinamično zbirajo eno ali več prostorskih ničel v vzorec niza anten, tako da signal obdelajo v časovnem ali frekvenčnem prostoru.

M11A3

Oprema za sprejem za globalne satelitske navigacijske sisteme (GNSS; npr. GPS GLONASS ali Galileo), ki ima katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanjo zasnovane komponente:

| a. | zasnovana ali prirejena je za uporabo v sistemih iz točke 1.A. ali |
| --- | --- |

a.

zasnovana ali prirejena je za uporabo v sistemih iz točke 1.A. ali

| b. | zasnovana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih lastnosti:






  1. | lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

b.

zasnovana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih lastnosti:

1.

lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s;

| 2. | za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS uporablja sistem dešifriranja, zasnovan ali prirejen za vojaške ali vladne službe, ali |
| --- | --- |

2.

za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS uporablja sistem dešifriranja, zasnovan ali prirejen za vojaške ali vladne službe, ali

| 3. | je posebej zasnovana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih ali pasivnih protiukrepov. |
| --- | --- |

3.

je posebej zasnovana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih ali pasivnih protiukrepov.

| Opomba: | Točki 11.A.3.b.2. in 11.A.3.b.3. se ne uporabljata za nadzor opreme, zasnovane za komercialne, civilne ali ‚življenjsko-varnostne‘ (npr. celovitost podatkov, varnost letenja) storitve GNSS. |
| --- | --- |

Opomba:

7A006

Višinomeri za uporabo v zraku, ki ne delujejo na frekvencah od 4,2 do vključno 4,4 GHz in imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7A106. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | „upravljanje moči“ali |
| --- | --- |

a.

„upravljanje moči“ali

| b. | uporablja modulacijo s premikom faze. |
| --- | --- |

b.

uporablja modulacijo s premikom faze.

M11A1

Radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, vključno z višinomeri, zasnovani ali prirejeni za uporabo v sistemih iz točke 1.A.

Tehnična opomba:

Laserski radarski sistemi zajemajo posebne tehnike oddajanja, sledenja, sprejemanja in obdelave signalov, ki omogočajo uporabo laserjev za merjenje odboja zvoka, določanje smeri in prepoznavanje ciljev glede na lokacijo, radialno hitrost in značilnosti odbojnosti teles.

7A101

Linerani merilniki pospeška, razen tistih iz točke 7A001, ki so izdelani za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali v vseh vrstah sistemov za vodenje, uporabnih v ‚projektilih‘, ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebno načrtovane komponente zanje:

| a. | „prosti tek“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 μg in |
| --- | --- |

a.

„prosti tek“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 μg in

| b. | „ponovljivost“„faktorja lestvice“, manjšo (boljšo) od 1 250 ppm. |
| --- | --- |

b.

„ponovljivost“„faktorja lestvice“, manjšo (boljšo) od 1 250 ppm.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 7A101 niso merilniki pospeška, posebej izdelani in razviti kot senzorji merjenja med vrtanjem (MWD –Measurement While Drilling) za uporabo pri delu v jaških. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnični opombi:

| 1. | v točki 7A101 pomenijo ‚projektili‘ celotne raketne sisteme in zrakoplove brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v točki 7A101 je izhodišče za merilo „prosti tek“ in „faktor lestvice“ ena sigma standardne deviacije z upoštevanjem fiksne kalibracije v celotni periodi enega leta. |
| --- | --- |

2.

M9A3

Linerani merilniki pospeška, zasnovani za upoarabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali v vseh vrstah sistemov za vodenje, uporabnih v sistemih iz točke 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2., ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej zanje zasnovane komponente:

| a. | „ponovljivost“„faktorja lestvice“, manjša (boljša) kot 1 250 ppm, in |
| --- | --- |

a.

„ponovljivost“„faktorja lestvice“, manjša (boljša) kot 1 250 ppm, in

| b. | „ponovljivost“„ničelne točke“ manjša (boljša) kot 1 250 mikro g; |
| --- | --- |

b.

„ponovljivost“„ničelne točke“ manjša (boljša) kot 1 250 mikro g;

| Opomba: | Točka 9.A.3. se ne uporablja za nadzor merilnikov pospeška, posebej zasnovanih in razvitih kot senzorjev merjenja med vrtanjem (MWD – Measurement While Drilling) za uporabo pri delu v jaških. |
| --- | --- |

Opomba:

Točka 9.A.3. se ne uporablja za nadzor merilnikov pospeška, posebej zasnovanih in razvitih kot senzorjev merjenja med vrtanjem (MWD – Measurement While Drilling) za uporabo pri delu v jaških.

Tehnične opombe:

| 1. | ‚Ničelna točka‘ je opredeljena kot izhodni podatek merilnika pospeška, ko ni merjenega pospeška. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Faktor lestvice‘ je opredeljen kot razmerje med izhodno in vhodno spremembo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meritev ‚ničelne točke‘ in ‚faktorja lestvice‘ ustreza standardnemu odklonu glede na fiksno kalibracijo v obdobju enega leta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ‚Ponovljivost‘ je opredeljena v skladu s standardom IEEE za terminologijo inercialnih senzorjev 528-2001 v oddelku z opredelitvijo pojmov v odstavku 2.214, kjer je pod naslovom ponovljivost (žirometer, merilnik pospeška) navedeno, da to pomeni: ‚stopnjo skladnosti med ponovljenimi meritvami iste spremenljivke pod istimi delovnimi pogoji, kadar se med meritvami pojavijo spremenjeni pogoji ali obdobja neobratovanja‘. |
| --- | --- |

4.

7A102

Vse vrste žiroskopov, razen tistih iz točke 7A002, ki se uporabljajo v ‚projektilih‘, katerih nazivna ‚stabilnost‘„stopnje zdrsa z delovne točke“ znaša manj kot 0,5°/h (1 sigma ali rms) v okolju 1 g, in posebej zanje izdelane komponente.

Tehnični opombi:

| 1. | v točki 7A102 pomenijo ‚projektili‘ celotne raketne sisteme in neimenovane zrakoplove z možnostjo dosega, ki presega 300 km; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v točki 7A102 je ‚stabilnost‘ opredeljena kot ukrep zmožnosti specifičnega mehanizma ali koeficienta storilnosti, da pri stalni izpostavljenosti nespremenljivemu delovnemu pogoju ostane nespremenjen (IEEE STD 528-2001, odstavek 2,247). |
| --- | --- |

2.

M9A4

Vse vrste žiroskopov, ki se uporabljajo v sistemih iz točke 1.A., 19.A.1 ali 19.A.2., katerih nazivna ‚stabilnost‘‚stopnje zdrsa z delovne točke‘ znaša manj kot 0,5°/h (1 sigma ali rms) v okolju 1 g, in posebej zanje zasnovane komponente.

Tehnični opombi:

| 1. | ‚Stopnja zdrsa z delovne točke‘ je opredeljena kot komponenta žiroskopskega izhoda, ki je funkcionalno neodvisna od vhodne rotacije in izražena s hitrostjo vrtenja. (IEEE STD 528-2001, odstavek 2.56) |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Stabilnost‘ je opredeljena kot ukrep zmožnosti specifičnega mehanizma ali koeficienta storilnosti, da pri stalni izpostavljenosti nespremenljivemu delovnemu pogoju ostane nespremenjen (ta opredelitev se ne nanaša na dinamično ali servo stabilnost). (ta opredelitev se ne nanaša na dinamično ali servo stabilnost.) (IEEE STD 528-2001, odstavek 2.247) |
| --- | --- |

2.

7A103

Oprema in sistemi za meritve in navigacijo, razen tistih iz točke 7A003, in posebej zanje izdelane komponente:

| a. | inercialna ali druga oprema, ki uporablja merilnike pospeška ali žiroskope, in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo:






  1. | merilnike pospeška iz točke 7A001.a.3., 7A001.b. ali 7A101 ali žiroskope iz točke 7A002 ali 7A102 ali |
| --- | --- | --- |

a.

inercialna ali druga oprema, ki uporablja merilnike pospeška ali žiroskope, in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo:

1.

merilnike pospeška iz točke 7A001.a.3., 7A001.b. ali 7A101 ali žiroskope iz točke 7A002 ali 7A102 ali

| 2. | merilnike pospeška iz točke 7A001.a.1. ali 7A001.a.2., ki so izdelani za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje vseh vrst in se lahko uporabljajo v ‚projektilih‘; |
| --- | --- |

2.

merilnike pospeška iz točke 7A001.a.1. ali 7A001.a.2., ki so izdelani za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje vseh vrst in se lahko uporabljajo v ‚projektilih‘;

| Opomba: | točka 7A103.a. ne določa opreme, ki vsebuje merilce pospeška iz točke 7A001, če so posebej prirejeni in razviti kot MWD (merjenje med vrtanjem) senzorji za uporabo pri delu v jaških. |
| --- | --- |

Opomba:

M9A6

Inercialna ali druga oprema, ki uporablja merilnike pospeška iz točke 9.A.3. ali 9.A.5. ali žiroskope iz točke 9.A.4. ali 9.A.5., in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo, ter posebej zanje zasnovane komponente.

| b. | integrirani sistemi instrumentov za letenje, ki vključujejo žirostabilizatorje ali avtomatske pilote, izdelane ali prirejene za uporabo v ‚projektilih‘; |
| --- | --- |

b.

integrirani sistemi instrumentov za letenje, ki vključujejo žirostabilizatorje ali avtomatske pilote, izdelane ali prirejene za uporabo v ‚projektilih‘;

M9A1

Integrirani sistemi instrumentov za letenje, ki vključujejo žirostabilizatorje ali avtomatske pilote, zasnovane ali prirejene za uporabo v sistemih iz točke 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. in posebej zanje zasnovane komponente.

| c. | ‚integrirani navigacijski sistemi‘, izdelani ali prilagojeni za ‚projektile‘ in so sposobni natančnost navigacije v krogu 200 m CEP ali manj.


  Tehnična opomba:



  za ‚integrirani navigacijski sistem‘ je značilno, da je sestavljen iz naslednjih sestavnih delov:








  1. | inercialne merilne naprave (npr. referenčnega sistema za lego in smer, inercialne referenčne enote ali inercialnega navigacijskega sistema); |
| --- | --- | --- |

c.

‚integrirani navigacijski sistemi‘, izdelani ali prilagojeni za ‚projektile‘ in so sposobni natančnost navigacije v krogu 200 m CEP ali manj.

Tehnična opomba:

za ‚integrirani navigacijski sistem‘ je značilno, da je sestavljen iz naslednjih sestavnih delov:

1.

inercialne merilne naprave (npr. referenčnega sistema za lego in smer, inercialne referenčne enote ali inercialnega navigacijskega sistema);

| 2. | enega ali več zunanjih senzorjev za občasno ali stalno osveževanje položaja in/ali hitrosti skozi celoten polet (npr. satelitski navigacijski sprejemnik, radarski višinomer in/ali Dopplerjev radar) in |
| --- | --- |

2.

enega ali več zunanjih senzorjev za občasno ali stalno osveževanje položaja in/ali hitrosti skozi celoten polet (npr. satelitski navigacijski sprejemnik, radarski višinomer in/ali Dopplerjev radar) in

| 3. | integracijske strojne in programske opreme; |
| --- | --- |

3.

integracijske strojne in programske opreme;

M9A7

‚Integrirani navigacijski sistemi‘, zasnovani ali prirejeni za sisteme iz točke 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2., ki omogočajo natančnost navigacije v krogu 200 m CEP ali manj.

Tehnična opomba:

Za ‚integrirani navigacijski sistem‘ je značilno, da je sestavljen iz vseh naslednjih komponent:

| a. | inercialne merilne naprave (npr. referenčnega sistema za lego in smer, inercialne referenčne enote ali inercialnega navigacijskega sistema); |
| --- | --- |

a.

inercialne merilne naprave (npr. referenčnega sistema za lego in smer, inercialne referenčne enote ali inercialnega navigacijskega sistema);

| b. | enega ali več zunanjih senzorjev za občasno ali stalno osveževanje položaja in/ali hitrosti skozi celoten polet (npr. satelitski navigacijski sprejemnik, radarski višinomer in/ali Dopplerjev radar) in |
| --- | --- |

b.

enega ali več zunanjih senzorjev za občasno ali stalno osveževanje položaja in/ali hitrosti skozi celoten polet (npr. satelitski navigacijski sprejemnik, radarski višinomer in/ali Dopplerjev radar) in

| c. | integracijske strojne in programske opreme. |
| --- | --- |

c.

integracijske strojne in programske opreme.

| Opomba: | za integracijsko „programsko opremo“ glej točko 9.D.4. |
| --- | --- |

Opomba:

za integracijsko „programsko opremo“ glej točko 9.D.4.

| d. | triosni magnetni čelni senzorji, izdelani ali prirejeni za združljivost s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi, razen tistih iz točke 6A006, in specialno načrtovanih komponentah zanje, ki imajo naslednje značilnosti:






  1. | notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (± 90 stopinj) in nagibni (± 180 stopinj) osi; |
| --- | --- | --- |

d.

triosni magnetni čelni senzorji, izdelani ali prirejeni za združljivost s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi, razen tistih iz točke 6A006, in specialno načrtovanih komponentah zanje, ki imajo naslednje značilnosti:

1.

notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (± 90 stopinj) in nagibni (± 180 stopinj) osi;

| 2. | zmožnost prikaza azimutne točnosti boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri širini ± 80 stopinj, referenca na lokalno magnetno polje. |
| --- | --- |

2.

zmožnost prikaza azimutne točnosti boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri širini ± 80 stopinj, referenca na lokalno magnetno polje.

| Opomba: | sistemi za krmarjenje leta in navigacijski sistemi v točki 7A103(d) vključujejo žirostabilizatorje, avtomatske pilote in notranje navigacijske sisteme. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

v točki 7A103 pomenijo ‚projektili‘ celotne raketne sisteme in neimenovane zrakoplove z možnostjo dosega, ki presega 300 km;

M9A8

Triosni magnetni čelni senzorji, ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej zanje zasnovane komponente:

| a. | notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (+/– 90 stopinj) in nagibni (+/– 180 stopinj) osi, |
| --- | --- |

a.

notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (+/– 90 stopinj) in nagibni (+/– 180 stopinj) osi,

| b. | zmožnost prikaza azimutne točnosti, boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri zemljepisni širini +/– 80 stopinj, z referenco na lokalno magnetno polje, in |
| --- | --- |

b.

zmožnost prikaza azimutne točnosti, boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri zemljepisni širini +/– 80 stopinj, z referenco na lokalno magnetno polje, in

| c. | zasnovani ali prirejeni, da bi bili združljivi s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi. |
| --- | --- |

c.

zasnovani ali prirejeni, da bi bili združljivi s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi.

| Opomba: | Sistemi za krmarjenje leta in navigacijski sistemi iz točke 9.A.8. vključujejo žirostabilizatorje, avtomatske pilote in notranje navigacijske sisteme. |
| --- | --- |

Opomba:

7A104

Žiro-astro kompasi in druge naprave, razen tistih iz točke 7A004, ki dajejo položaj ali orientacijo z uporabo avtomatskega sledenja nebesnih teles ali satelitov, in posebej zanje izdelane komponente.

M9A2

Žiro-astro kompasi in druge naprave, ki dajejo položaj ali orientacijo z uporabo avtomatskega sledenja nebesnih teles ali satelitov, in posebej zanje zasnovane komponente.

7A105

Oprema za sprejem za globalne satelitske navigacijske sisteme (GNSS; npr. GPS GLONASS ali Galileo), razen tistih iz točke 7A005, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanjo izdelane komponente:

| a. | izdelane ali prirejene za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104 ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a.; ali |
| --- | --- |

a.

izdelane ali prirejene za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104 ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a.; ali

| b. | izdelana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

b.

izdelana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s;

| 2. | za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS uporablja dekripcijo, izdelano ali prilagojeno za vojaške ali vladne službe, ali |
| --- | --- |

2.

za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS uporablja dekripcijo, izdelano ali prilagojeno za vojaške ali vladne službe, ali

| 3. | je posebej izdelana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih in pasivnih protiukrepov. |
| --- | --- |

3.

je posebej izdelana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih in pasivnih protiukrepov.

| Opomba: | točki 7A105.b.2. in 7A105.b.3. se ne nanašata na opremo, izdelano za služenje komercialnim, civilnim ali življenjsko-varnostnim (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) namenom GNSS. |
| --- | --- |

Opomba:

M11A3

Oprema za sprejem za globalne satelitske navigacijske sisteme (GNSS; npr. GPS GLONASS ali Galileo), ki ima katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanjo zasnovane komponente:

| a. | zasnovana ali prirejena je za uporabo v sistemih iz točke 1.A. ali |
| --- | --- |

a.

zasnovana ali prirejena je za uporabo v sistemih iz točke 1.A. ali

| b. | zasnovana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih lastnosti:






  1. | lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

b.

zasnovana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih lastnosti:

1.

lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s;

| 2. | za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS uporablja sistem dešifriranja, zasnovan ali prirejen za vojaške ali vladne službe, ali |
| --- | --- |

2.

za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS uporablja sistem dešifriranja, zasnovan ali prirejen za vojaške ali vladne službe, ali

| 3. | je posebej zasnovana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih ali pasivnih protiukrepov. |
| --- | --- |

3.

je posebej zasnovana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih ali pasivnih protiukrepov.

| Opomba: | Točki 11.A.3.b.2. in 11.A.3.b.3. se ne uporabljata za nadzor opreme, zasnovane za komercialne, civilne ali ‚življenjsko-varnostne‘ (npr. celovitost podatkov, varnost letenja) storitve GNSS. |
| --- | --- |

Opomba:

7A106

Višinomeri, razen tistih iz točke 7A006, radarskega tipa ali tipa laserskega radarja, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

M11A1

Radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, vključno z višinomeri, zasnovani ali prirejeni za uporabo v sistemih iz točke 1.A.

Tehnična opomba:

Laserski radarski sistemi zajemajo posebne tehnike oddajanja, sledenja, sprejemanja in obdelave signalov, ki omogočajo uporabo laserjev za merjenje odboja zvoka, določanje smeri in prepoznavanje ciljev glede na lokacijo, radialno hitrost in značilnosti odbojnosti teles.

7A115

Pasivni senzorji za določanje usmerjanja na določen elektromagnetni vir (oprema za iskanje smeri) ali na določeno značilnost terena, ki so izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

| Opomba: | točka 7A115 zajema senzorje za naslednjo opremo:







  a. | opremo za kartiranje obrisov ozemlja; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

opremo za kartiranje obrisov ozemlja;

| b. | opremo za slikovne senzorje (aktivne in pasivne); |
| --- | --- |

b.

opremo za slikovne senzorje (aktivne in pasivne);

| c. | opremo za pasivne interferometre. |
| --- | --- |

c.

opremo za pasivne interferometre.

M11A2

Pasivni senzorji za določanje usmerjanja sistema na določene elektromagnetne vire (oprema za iskanje smeri) ali na določene značilnosti terena, zasnovani ali prirejeni za uporabo v sistemih iz točke 1.A.

7A116

Sistemi za krmarjenje leta in servo ventili, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

| a. | hidravlični, mehanski, elektrooptični ali elektromehanski sistemi za krmarjenje leta (vključno s krmarjenjem z uporabo računalnika); |
| --- | --- |

a.

hidravlični, mehanski, elektrooptični ali elektromehanski sistemi za krmarjenje leta (vključno s krmarjenjem z uporabo računalnika);

M10A1

Pnevmatski, hidravlični, mehanski, elektrooptični ali elektromehanski sistemi za krmarjenje leta (vključno s sistemi krmarjenja z uporabo računalnika in sistemi krmarjenja z uporabo svetlobe), zasnovani ali prirejeni za sisteme iz točke 1.A.

| b. | oprema za stabilizacijo in krmiljenje lege v prostoru; |
| --- | --- |

b.

oprema za stabilizacijo in krmiljenje lege v prostoru;

M10A2

Oprema za stabilizacijo in krmiljenje lege v prostoru, zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 1.A.

| c. | servo ventili za krmarjenje leta, izdelani ali prirejeni za sisteme, navedene v točki 7A116.a. ali 7A116.b., in izdelani ali prirejeni za delovanje v vibracijskem okolju, večjem kot 10 g rms med 20 Hz in 2 kHz. |
| --- | --- |

c.

servo ventili za krmarjenje leta, izdelani ali prirejeni za sisteme, navedene v točki 7A116.a. ali 7A116.b., in izdelani ali prirejeni za delovanje v vibracijskem okolju, večjem kot 10 g rms med 20 Hz in 2 kHz.

M10A3

Servo ventili za krmarjenje leta, zasnovani ali prirejeni za sisteme iz točk 10.A.1. ali 10.A.2. in zasnovani ali prirejeni za delovanje v vibracijskem okolju, večjem kot 10 g rms med 20 Hz in 2 kHz.

| Opomba: | Sistemi, oprema ali ventili iz točke 10.A. se lahko izvažajo kot del zrakoplova s posadko ali satelita oziroma v ustreznih količinah za nadomestne dele za zrakoplov s posadko. |
| --- | --- |

Opomba:

7A117

„Krmilni sistemi“, uporabni v „projektilih“, z zmožnostjo doseganja sistemske natančnosti 3,33 % ali manj obsega (npr. „CEP“ 10 km ali manj v obsegu 300 km).

M2A1d

‚usmerjevalni sklopi‘, uporabni v sistemih iz točke 1.A., z zmožnostjo doseganja sistemske natančnosti 3,33 % ali manj „dosega“ (npr. ‚CEP‘ 10 km ali manj v „dosegu“ 300 km), razen tistih, zasnovanih za izstrelke z „dosegom“ manj kot 300 km ali zrakoplove z posadko, kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;

7B   Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 7B001 | Oprema za testiranje, kalibracijo ali poravnavo, izdelana posebej za opremo iz točke 7A.








  Opomba: | predmet nadzora v točki 7B001 ni oprema za testiranje, kalibracijo ali poravnavo za ‚stopnjo vzdrževanja I ali II‘. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

7B001

Oprema za testiranje, kalibracijo ali poravnavo, izdelana posebej za opremo iz točke 7A.

Opomba:

Tehnični opombi:

| 1. | ‚stopnja vzdrževanja I‘:


  napaka enote za inercialno navigacijo se v letalu odkrije na podlagi znakov iz krmilne in prikazovalne enote (CDU) ali s statusom sporočila iz ustreznega podsistema. Z upoštevanjem proizvajalčevih navodil je mogoče lokalizirati razlog okvare na ravni zamenljive okvarjene enote (LRU). Nato operater odstrani to enoto in jo zamenja z rezervno; |
| --- | --- |

1.

napaka enote za inercialno navigacijo se v letalu odkrije na podlagi znakov iz krmilne in prikazovalne enote (CDU) ali s statusom sporočila iz ustreznega podsistema. Z upoštevanjem proizvajalčevih navodil je mogoče lokalizirati razlog okvare na ravni zamenljive okvarjene enote (LRU). Nato operater odstrani to enoto in jo zamenja z rezervno;

| 2. | ‚stopnja vzdrževanja II‘:


  okvarjena enota se pošlje v popravilo v delavnico (proizvajalčevo ali v delavnico operaterja, ki je pooblaščen za II. stopnjo vzdrževanja). V delavnici se okvarjena enota testira na razne ustrezne načine in tako ugotovi in lokalizira nadomestljiv modulski sklop (SRA), ki je povzročil napako. Ta SRA se odstrani in nadomesti z rezervnim. Okvarjeni modul (ali po možnosti celotna okvarjena enota) se pošlje proizvajalcu. ‚Stopnja vzdrževanja II‘ ne vključuje razstavljanja ali popravila nadzorovanih merilnikov pospeška ali žirosenzorjev. |
| --- | --- |

2.

okvarjena enota se pošlje v popravilo v delavnico (proizvajalčevo ali v delavnico operaterja, ki je pooblaščen za II. stopnjo vzdrževanja). V delavnici se okvarjena enota testira na razne ustrezne načine in tako ugotovi in lokalizira nadomestljiv modulski sklop (SRA), ki je povzročil napako. Ta SRA se odstrani in nadomesti z rezervnim. Okvarjeni modul (ali po možnosti celotna okvarjena enota) se pošlje proizvajalcu. ‚Stopnja vzdrževanja II‘ ne vključuje razstavljanja ali popravila nadzorovanih merilnikov pospeška ali žirosenzorjev.

M2B2

„Proizvodna oprema“, zasnovana posebej za podsisteme iz točke 2.A.

M9B1

„Proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točke 9.B.2., ki je zasnovana ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 9.A.

| Opomba: | Oprema iz točke 9.B.1. vključuje naslednje:







  a. | Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:








  1. | merilnik razpršljivosti (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:

1.

merilnik razpršljivosti (10 ppm);

| 2. | reflektometer (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

reflektometer (50 ppm);

| 3. | merilnik profilov (5 angstromov). |
| --- | --- |

3.

merilnik profilov (5 angstromov).

| b. | Za drugo inercialno opremo:








  1. | naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU); |
| --- | --- | --- |

b.

Za drugo inercialno opremo:

1.

naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU);

| 2. | naprava za testiranje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

2.

naprava za testiranje platforme inercialne merske enote;

| 3. | naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote; |
| --- | --- |

3.

naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote;

| 4. | naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

4.

naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote;

| 5. | testna postaja za nastavitev žiroskopov; |
| --- | --- |

5.

testna postaja za nastavitev žiroskopov;

| 6. | postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; |
| --- | --- |

6.

postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov;

| 7. | postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; |
| --- | --- |

7.

postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov;

| 8. | postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov; |
| --- | --- |

8.

postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov;

| 9. | napeljava centrifug za ležaje žiroskopov; |
| --- | --- |

9.

napeljava centrifug za ležaje žiroskopov;

| 10. | postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška; |
| --- | --- |

10.

postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška;

| 11. | testna postaja za merilnike pospeška; |
| --- | --- |

11.

testna postaja za merilnike pospeška;

| 12. | stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

12.

stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken.

M10B1

Oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, zasnovana posebej za opremo iz točke 10.A.

7B002

Oprema, posebej izdelana za označevanje zrcal pri žiroskopih z obročnim „laserjem“:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 7B102. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | merilniki razpršljivosti z merilno natančnostjo 10 ppm ali manjšo (boljšo); |
| --- | --- |

a.

merilniki razpršljivosti z merilno natančnostjo 10 ppm ali manjšo (boljšo);

| b. | merilniki profilov z merilno natančnostjo 0,5 nm (5 angstremov) ali manjšo (boljšo). |
| --- | --- |

b.

merilniki profilov z merilno natančnostjo 0,5 nm (5 angstremov) ali manjšo (boljšo).

M9B1

„Proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točke 9.B.2., ki je zasnovana ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 9.A.

| Opomba: | Oprema iz točke 9.B.1. vključuje naslednje:







  a. | Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:








  1. | merilnik razpršljivosti (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:

1.

merilnik razpršljivosti (10 ppm);

| 2. | reflektometer (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

reflektometer (50 ppm);

| 3. | merilnik profilov (5 angstromov). |
| --- | --- |

3.

merilnik profilov (5 angstromov).

| b. | Za drugo inercialno opremo:








  1. | naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU); |
| --- | --- | --- |

b.

Za drugo inercialno opremo:

1.

naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU);

| 2. | naprava za testiranje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

2.

naprava za testiranje platforme inercialne merske enote;

| 3. | naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote; |
| --- | --- |

3.

naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote;

| 4. | naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

4.

naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote;

| 5. | testna postaja za nastavitev žiroskopov; |
| --- | --- |

5.

testna postaja za nastavitev žiroskopov;

| 6. | postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; |
| --- | --- |

6.

postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov;

| 7. | postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; |
| --- | --- |

7.

postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov;

| 8. | postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov; |
| --- | --- |

8.

postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov;

| 9. | napeljava centrifug za ležaje žiroskopov; |
| --- | --- |

9.

napeljava centrifug za ležaje žiroskopov;

| 10. | postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška; |
| --- | --- |

10.

postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška;

| 11. | testna postaja za merilnike pospeška; |
| --- | --- |

11.

testna postaja za merilnike pospeška;

| 12. | stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

12.

stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken.

7B003

Oprema, izdelana posebej za „proizvodnjo“ opreme iz točke 7A.

| Opomba: | točka 7B003 vključuje:






  — | testne postaje za nastavitev žiroskopov; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

—

testne postaje za nastavitev žiroskopov;

| — | postaje za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; |
| --- | --- |

—

postaje za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov;

| — | postaje za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; |
| --- | --- |

—

postaje za testiranje zagona in motorjev žiroskopov;

| — | postaje za evakuacijo in polnjenje žiroskopov; |
| --- | --- |

—

postaje za evakuacijo in polnjenje žiroskopov;

| — | napeljavo centrifug za ležaje žiroskopov; |
| --- | --- |

—

napeljavo centrifug za ležaje žiroskopov;

| — | postaje za nastavitev osi merilnikov pospeška; |
| --- | --- |

—

postaje za nastavitev osi merilnikov pospeška;

| — | stroje za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

—

stroje za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken.

M2B2

„Proizvodna oprema“, zasnovana posebej za podsisteme iz točke 2.A.

M9B1

„Proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točke 9.B.2., ki je zasnovana ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 9.A.

| Opomba: | Oprema iz točke 9.B.1. vključuje naslednje:







  a. | Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:








  1. | merilnik razpršljivosti (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:

1.

merilnik razpršljivosti (10 ppm);

| 2. | reflektometer (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

reflektometer (50 ppm);

| 3. | merilnik profilov (5 angstromov). |
| --- | --- |

3.

merilnik profilov (5 angstromov).

| b. | Za drugo inercialno opremo:








  1. | naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU); |
| --- | --- | --- |

b.

Za drugo inercialno opremo:

1.

naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU);

| 2. | naprava za testiranje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

2.

naprava za testiranje platforme inercialne merske enote;

| 3. | naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote; |
| --- | --- |

3.

naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote;

| 4. | naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

4.

naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote;

| 5. | testna postaja za nastavitev žiroskopov; |
| --- | --- |

5.

testna postaja za nastavitev žiroskopov;

| 6. | postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; |
| --- | --- |

6.

postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov;

| 7. | postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; |
| --- | --- |

7.

postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov;

| 8. | postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov; |
| --- | --- |

8.

postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov;

| 9. | napeljava centrifug za ležaje žiroskopov; |
| --- | --- |

9.

napeljava centrifug za ležaje žiroskopov;

| 10. | postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška; |
| --- | --- |

10.

postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška;

| 11. | testna postaja za merilnike pospeška; |
| --- | --- |

11.

testna postaja za merilnike pospeška;

| 12. | stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

12.

stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken.

7B102

Reflektometri, izdelani posebej za označevanje zrcal laserskih žiroskopov, katerih merilna natančnost je 50 ppm ali manjša (boljša).

M9B1

„Proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točke 9.B.2., ki je zasnovana ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 9.A.

| Opomba: | Oprema iz točke 9.B.1. vključuje naslednje:







  a. | Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:








  1. | merilnik razpršljivosti (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:

1.

merilnik razpršljivosti (10 ppm);

| 2. | reflektometer (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

reflektometer (50 ppm);

| 3. | merilnik profilov (5 angstromov). |
| --- | --- |

3.

merilnik profilov (5 angstromov).

| b. | Za drugo inercialno opremo:








  1. | naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU); |
| --- | --- | --- |

b.

Za drugo inercialno opremo:

1.

naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU);

| 2. | naprava za testiranje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

2.

naprava za testiranje platforme inercialne merske enote;

| 3. | naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote; |
| --- | --- |

3.

naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote;

| 4. | naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

4.

naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote;

| 5. | testna postaja za nastavitev žiroskopov; |
| --- | --- |

5.

testna postaja za nastavitev žiroskopov;

| 6. | postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; |
| --- | --- |

6.

postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov;

| 7. | postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; |
| --- | --- |

7.

postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov;

| 8. | postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov; |
| --- | --- |

8.

postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov;

| 9. | napeljava centrifug za ležaje žiroskopov; |
| --- | --- |

9.

napeljava centrifug za ležaje žiroskopov;

| 10. | postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška; |
| --- | --- |

10.

postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška;

| 11. | testna postaja za merilnike pospeška; |
| --- | --- |

11.

testna postaja za merilnike pospeška;

| 12. | stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

12.

stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken.

7B103

„Proizvodne zmogljivosti“ in „proizvodna oprema“:

| a. | „proizvodne zmogljivosti“, izdelane posebej za opremo iz točke 7A117; |
| --- | --- |

a.

„proizvodne zmogljivosti“, izdelane posebej za opremo iz točke 7A117;

M2B1

„Proizvodne zmogljivosti“, zasnovane posebej za podsisteme iz točke 2.A.

| b. | „proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točk od 7B001 do 7B003, ki je namenjena ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 7A. |
| --- | --- |

b.

„proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točk od 7B001 do 7B003, ki je namenjena ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 7A.

M2B2*

„Proizvodna oprema“, zasnovana posebej za podsisteme iz točke 2.A.

M9B1

„Proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točke 9.B.2., ki je zasnovana ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 9.A.

| Opomba: | Oprema iz točke 9.B.1. vključuje naslednje:







  a. | Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:








  1. | merilnik razpršljivosti (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba:

a.

Za naslednjo opremo laserskih žiroskopov, ki se uporablja za ugotavljanje značilnosti zrcal, katere prag natančnosti znaša vsaj:

1.

merilnik razpršljivosti (10 ppm);

| 2. | reflektometer (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

reflektometer (50 ppm);

| 3. | merilnik profilov (5 angstromov). |
| --- | --- |

3.

merilnik profilov (5 angstromov).

| b. | Za drugo inercialno opremo:








  1. | naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU); |
| --- | --- | --- |

b.

Za drugo inercialno opremo:

1.

naprava za testiranje modula inercialne merske enote (IMU);

| 2. | naprava za testiranje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

2.

naprava za testiranje platforme inercialne merske enote;

| 3. | naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote; |
| --- | --- |

3.

naprava za uravnavanje stabilizatorja inercialne merske enote;

| 4. | naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote; |
| --- | --- |

4.

naprava za uravnoteženje platforme inercialne merske enote;

| 5. | testna postaja za nastavitev žiroskopov; |
| --- | --- |

5.

testna postaja za nastavitev žiroskopov;

| 6. | postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; |
| --- | --- |

6.

postaja za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov;

| 7. | postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; |
| --- | --- |

7.

postaja za testiranje zagona in motorjev žiroskopov;

| 8. | postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov; |
| --- | --- |

8.

postaja za praznjenje in polnjenje žiroskopov;

| 9. | napeljava centrifug za ležaje žiroskopov; |
| --- | --- |

9.

napeljava centrifug za ležaje žiroskopov;

| 10. | postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška; |
| --- | --- |

10.

postaja za nastavitev osi merilnikov pospeška;

| 11. | testna postaja za merilnike pospeška; |
| --- | --- |

11.

testna postaja za merilnike pospeška;

| 12. | stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

12.

stroj za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken.

7D   Programska oprema

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 7D002 | „Izvorna koda“ za delovanje ali vzdrževanje katere koli inercialne navigacijske opreme, skupaj z inercialno opremo, ki ni določena v točki 7A003 ali 7A004, ali referenčnih sistemov za lego in smer (‚AHRS‘).








  Opomba: | predmet nadzora v točki 7D002 niso „izvorne kode“ za „uporabo“‚AHRS‘ s kardanskim obešenjem. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

7D002

„Izvorna koda“ za delovanje ali vzdrževanje katere koli inercialne navigacijske opreme, skupaj z inercialno opremo, ki ni določena v točki 7A003 ali 7A004, ali referenčnih sistemov za lego in smer (‚AHRS‘).

Opomba:

Tehnična opomba:

‚AHRS‘ se navadno razlikuje od inercialnih navigacijskih sistemov (INS), saj ‚AHRS‘ daje podatke o legi in smeri in navadno ne daje podatkov o pospešku, hitrosti in položaju, ki so povezani s sistemi INS.

M2D3

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje „usmerjevalnih sklopov“ iz točke 2.A.1.d.

| Opomba: | Točka 2.D.3. vključuje „programsko opremo“, posebej zasnovano ali prirejeno za povečanje učinkovitosti „usmerjevalnih sklopov“ s ciljem doseganja ali preseganja natančnosti iz točke 2.A.1.d. |
| --- | --- |

Opomba:

M9D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 9.A. ali 9.B.

7D101

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 7A001 do 7A006, 7A101 do 7A106, 7A115, 7A116.a., 7A116.b., 7B001, 7B002, 7B003, 7B102 ali 7B103.

M2D

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“„proizvodnih zmogljivosti“ iz točke 2.B.1.

M9D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 9.A. ali 9.B.

M10D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 10.A. ali 10.B.

| Opomba: | „Programska oprema“ iz točke 10.D.1. se lahko izvaža kot del zrakoplova s posadko ali satelita oziroma v ustreznih količinah za nadomestne dele za zrakoplov s posadko. |
| --- | --- |

Opomba:

M11D1 in 2

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 11.A.1., 11.A.2. ali 11.A.4.

„Programska oprema“, posebej zasnovana za „uporabo“ opreme iz točke 11.A.3.

7D102

Integracijska „programska oprema“:

| a. | integracijska „programska oprema“ za opremo iz točke 7A103.b.; |
| --- | --- |

a.

integracijska „programska oprema“ za opremo iz točke 7A103.b.;

M9D2

Integracijska „programska oprema“ za opremo iz točke 9.A.1.

| b. | integracijska „programska oprema“, izdelana posebej za opremo iz točke 7A003 ali 7A103.a. |
| --- | --- |

b.

integracijska „programska oprema“, izdelana posebej za opremo iz točke 7A003 ali 7A103.a.

M9D3*

Integracijska „programska oprema“, posebej zasnovana za opremo iz točke 9.A.6.

| c. | integracijska „programska oprema“, izdelana ali prilagojena za opremo, navedeno v točki 7A103.c. |
| --- | --- |

c.

integracijska „programska oprema“, izdelana ali prilagojena za opremo, navedeno v točki 7A103.c.

| Opomba: | običajna oblika integracijske „programske opreme“ izkorišča Kalmanovo filtriranje. |
| --- | --- |

Opomba:

M9D4

Integracijska „programska oprema“, zasnovana ali prirejena za „integrirane navigacijske sisteme“ iz točke 9.A.7.

| Opomba: | Običajna oblika integracijske „programske opreme“ izkorišča Kalmanovo filtriranje. |
| --- | --- |

Opomba:

7D103

„Programska oprema“, izdelana posebej za upodabljanje ali simulacijo „krmilnih sistemov“ iz točke 7A117 ali za njihovo konstrukcijsko integracijo v nosilne rakete iz točke 9A004 ali sondirne rakete iz točke 9A104.

| Opomba: | „programska oprema“ iz točke 7D103 se še naprej ureja, če je kombinirana s posebej izdelano strojno opremo iz točke 4A102. |
| --- | --- |

Opomba:

M16D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana za izdelovanje modelov, simulacijo ali integracijo zasnove sistemov iz točke 1.A. ali podsistemov iz točk 2.A ali 20.A.

| Tehnična opomba: | Izdelovanje modelov vključuje zlasti aerodinamično in termodinamično analizo sistemov. |
| --- | --- |

Tehnična opomba:

7E   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 7E001 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 7A, 7B, 7D001, 7D002, 7D003, 7D005 in od 7D101 do 7D103.








  Opomba: | točka 7E001 vključuje „tehnologijo“ upravljanja ključa izključno za opremo iz točke 7A005.a. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

7E001

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 7A, 7B, 7D001, 7D002, 7D003, 7D005 in od 7D101 do 7D103.

Opomba:

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

7E002

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točke 7 A ali 7 B.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

7E003

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za popravilo, obnovo ali remont opreme iz točk od 7A001 do 7A004.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 7E003 ni vzdrževalna „tehnologija“, ki je neposredno povezana s kalibracijo, odstranjevanjem ali zamenjavo poškodovanih ali nepopravljivih enot LRU in SRA v „civilnem letalu“, kot je opisano v ‚stopnji vzdrževanja I ali II‘. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | glej tehnične opombe k točki 7B001. |
| --- | --- |

Opomba:

M2E1

„Tehnologija“, v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 2.A., 2.B. ali 2.D.

M9E1

„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 9.A., 9.B. ali 9.D.

| Opomba: | Oprema ali „programska oprema“ iz točke 9.A. ali 9.D. se lahko izvaža kot del zrakoplova s posadko, satelita, kopenskega vozila, morskega plovila/podmornice ali opreme za geofizične raziskave oziroma v ustreznih količinah kot nadomestni deli za te naprave. |
| --- | --- |

Opomba:

7E004

Druga „tehnologija“:

| a. | „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“:






  1. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- | --- |

a.

„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“:

1.

se ne uporabljajo;

| 2. | sistemov podatkov iz zraka, ki temeljijo samo na statičnih podatkih površja in ne potrebujejo konvencionalnih zračnih sond; |
| --- | --- |

2.

sistemov podatkov iz zraka, ki temeljijo samo na statičnih podatkih površja in ne potrebujejo konvencionalnih zračnih sond;

| 3. | tridimenzionalnih prikazovalnikov za „zrakoplov“; |
| --- | --- |

3.

tridimenzionalnih prikazovalnikov za „zrakoplov“;

| 4. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

4.

se ne uporabljajo;

| 5. | električnih prožil (to je elektromehanskih, elektrohidrostatičnih in integriranih prožilnih paketov), izdelanih posebej za „primarno krmarjenje leta“; |
| --- | --- |

5.

električnih prožil (to je elektromehanskih, elektrohidrostatičnih in integriranih prožilnih paketov), izdelanih posebej za „primarno krmarjenje leta“;

| 6. | „nizov optičnih senzorjev za krmarjenje leta“, izdelanih posebej za uporabo „aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, ali |
| --- | --- |

6.

„nizov optičnih senzorjev za krmarjenje leta“, izdelanih posebej za uporabo „aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, ali

| 7. | sistemov „DBRN“, izdelanih za podvodno plovbo, ki uporabljajo sonarne ali gravitacijske baze podatkov, ki omogočajo pozicijsko natančnost 0,4 navtične milje ali manjšo (boljšo); |
| --- | --- |

7.

sistemov „DBRN“, izdelanih za podvodno plovbo, ki uporabljajo sonarne ali gravitacijske baze podatkov, ki omogočajo pozicijsko natančnost 0,4 navtične milje ali manjšo (boljšo);

| b. | „razvojna“„tehnologija“ za „aktivne sisteme za krmarjenje leta“ (vključno s „krmarjenjem letala z uporabo računalniškega sistema“ ali „svetlobnega sistema“):






  1. | fotonična „tehnologija“ za zaznavanje stanja zrakoplova ali komponente za kontrolo letenja, prenašanje podatkov kontrole letenja ali nadzorovanje gibanja sprožilca, ki je „potrebna“ za „aktivne sisteme za krmarjenje leta“ s „krmarjenjem letala z uporabo svetlobnega sistema“; |
| --- | --- | --- |

b.

„razvojna“„tehnologija“ za „aktivne sisteme za krmarjenje leta“ (vključno s „krmarjenjem letala z uporabo računalniškega sistema“ ali „svetlobnega sistema“):

1.

fotonična „tehnologija“ za zaznavanje stanja zrakoplova ali komponente za kontrolo letenja, prenašanje podatkov kontrole letenja ali nadzorovanje gibanja sprožilca, ki je „potrebna“ za „aktivne sisteme za krmarjenje leta“ s „krmarjenjem letala z uporabo svetlobnega sistema“;

| 2. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

2.

se ne uporabljajo;

| 3. | realnočasovni algoritmi za analizo senzorskih informacij o komponentah za predvidevanje in preventivno blaženje nastajajoče degradacije in napak v komponentah v „aktivnem sistemu za krmarjenje leta“;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 7E004.b.3. niso algoritmi za ločeno vzdrževanje. |
| --- | --- | --- |

3.

realnočasovni algoritmi za analizo senzorskih informacij o komponentah za predvidevanje in preventivno blaženje nastajajoče degradacije in napak v komponentah v „aktivnem sistemu za krmarjenje leta“;

Opomba:

| 4. | realnočasovni algoritmi za odkrivanje napak v komponentah in preoblikovanje kontrole sile in momenta za blaženje degradacije in napak „aktivnega sistema za krmarjenje leta“;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 7E004.b.4. niso algoritmi za odpravo negativnih učinkov s primerjavo odvečnih podatkovnih virov ali ločenim predhodnim načrtovanim odzivanjem na pričakovane napake. |
| --- | --- | --- |

4.

realnočasovni algoritmi za odkrivanje napak v komponentah in preoblikovanje kontrole sile in momenta za blaženje degradacije in napak „aktivnega sistema za krmarjenje leta“;

Opomba:

| 5. | integracija kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „celovito krmarjenje leta“; |
| --- | --- |

5.

integracija kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „celovito krmarjenje leta“;

| Opomba: | predmet nadzora v točki 7E004.b.5. ni:







  a. | „razvojna“„tehnologija“ za integracijo kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „optimizacijo poti leta“; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

a.

„razvojna“„tehnologija“ za integracijo kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „optimizacijo poti leta“;

| b. | „razvojna“„tehnologija“ za „letalske“ sisteme instrumentov za letenje, integriranih samo za navigacijo ali pristope VOR, DME, ILS ali MLS. |
| --- | --- |

b.

„razvojna“„tehnologija“ za „letalske“ sisteme instrumentov za letenje, integriranih samo za navigacijo ali pristope VOR, DME, ILS ali MLS.

| 6. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

6.

se ne uporabljajo;

| 7. | „tehnologija“„potrebna“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za „sisteme za krmarjenje leta z uporabo računalnika“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | krmilni elementi stabilnosti osnovne konstrukcije zrakoplova z ‚notranjo zanko‘, za katero je potrebna stopnja sklenjenosti zanke 40 Hz ali več; in



  Tehnična opomba:



  ‚notranja zanka‘ se nanaša na funkcije „aktivnega sistema za krmarjenje leta“, ki samodejno usmerja kontrole stabilnosti osnovne konstrukcije zrakoplova. |
| --- | --- | --- |

7.

„tehnologija“„potrebna“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za „sisteme za krmarjenje leta z uporabo računalnika“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

a.

krmilni elementi stabilnosti osnovne konstrukcije zrakoplova z ‚notranjo zanko‘, za katero je potrebna stopnja sklenjenosti zanke 40 Hz ali več; in

Tehnična opomba:

‚notranja zanka‘ se nanaša na funkcije „aktivnega sistema za krmarjenje leta“, ki samodejno usmerja kontrole stabilnosti osnovne konstrukcije zrakoplova.

| b. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | popravljajo aerodinamično nestabilnost osnovne konstrukcije zrakoplova, merjeno na kateri koli točki osnovnih parametrov izvedbe zrakoplova, ki bi pomenila izgubo povrnljive kontrole, če ne bi bila popravljena v 0,5 sekunde; |
| --- | --- | --- |

b.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

popravljajo aerodinamično nestabilnost osnovne konstrukcije zrakoplova, merjeno na kateri koli točki osnovnih parametrov izvedbe zrakoplova, ki bi pomenila izgubo povrnljive kontrole, če ne bi bila popravljena v 0,5 sekunde;

| 2. | združujejo kontrolo na dveh ali več oseh, hkrati pa kompenzirajo za ‚neobičajne spremembe v stanju zrakoplova‘;


  Tehnična opomba:



  ‚neobičajne spremembe v stanju zrakoplova‘ vključujejo strukturne poškodbe med letom, izgubo potisne moči motorja, onemogočeno krmilno površino ali destabilizirajoče premike v tovornem delu zrakoplova. |
| --- | --- |

2.

združujejo kontrolo na dveh ali več oseh, hkrati pa kompenzirajo za ‚neobičajne spremembe v stanju zrakoplova‘;

Tehnična opomba:

‚neobičajne spremembe v stanju zrakoplova‘ vključujejo strukturne poškodbe med letom, izgubo potisne moči motorja, onemogočeno krmilno površino ali destabilizirajoče premike v tovornem delu zrakoplova.

| 3. | opravljajo funkcije iz točke 7E004.b.5. ali









  Opomba: | predmet nadzora v točki 7E004.b.7.b.3. niso avtopiloti. |
| --- | --- | --- |

3.

opravljajo funkcije iz točke 7E004.b.5. ali

Opomba:

| 4. | Zrakoplovu omogočajo stabilen nadzorovan let, razen med vzletom ali pristankom, pri vpadnem kotu več kot 18 stopinj, stranskem nagibu 15 stopinj, stopnjo naklona ali odklona 15 stopinj na sekundo ali stopnjo nagiba 90 stopinj na sekundo; |
| --- | --- |

4.

Zrakoplovu omogočajo stabilen nadzorovan let, razen med vzletom ali pristankom, pri vpadnem kotu več kot 18 stopinj, stranskem nagibu 15 stopinj, stopnjo naklona ali odklona 15 stopinj na sekundo ali stopnjo nagiba 90 stopinj na sekundo;

| 8. | „tehnologija“„potrebna“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za „sisteme za krmarjenje leta z uporabo računalnika“, da se dosežejo vse naslednje značilnosti:






  a. | nobene izgube nadzora nad zrakoplovom v primeru zaporednega pojava katerih koli dveh posameznih napak na „sistemu za krmarjenje leta z uporabo računalnika“; in |
| --- | --- | --- |

8.

„tehnologija“„potrebna“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za „sisteme za krmarjenje leta z uporabo računalnika“, da se dosežejo vse naslednje značilnosti:

a.

nobene izgube nadzora nad zrakoplovom v primeru zaporednega pojava katerih koli dveh posameznih napak na „sistemu za krmarjenje leta z uporabo računalnika“; in

| b. | verjetnost izgube nadzora nad zrakoplovom manjša (boljša) kot 1 × 10– 9 napak na uro letenja;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 7E004.b. ni tehnologija, povezana s skupnimi računalniškimi elementi in pripomočki (npr. pridobivanje vhodnega signala, prenos izhodnega signala, nalaganje računalniških programov in podatkov, vgrajena preizkusna oprema, mehanizmi za razporejanje opravil), ki ne zagotavljajo posebne funkcije sistema za krmarjenje leta. |
| --- | --- | --- |

b.

verjetnost izgube nadzora nad zrakoplovom manjša (boljša) kot 1 × 10– 9 napak na uro letenja;

Opomba:

| c. | „tehnologija“ za „razvoj“ helikopterskih sistemov:






  1. | večosni računalniški ali svetlobni krmilniki, ki združujejo funkcije vsaj dveh izmed naslednjih v en kontrolni element:






  a. | spreminjanje skupnega osnovnega koraka rotorja; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

„tehnologija“ za „razvoj“ helikopterskih sistemov:

1.

večosni računalniški ali svetlobni krmilniki, ki združujejo funkcije vsaj dveh izmed naslednjih v en kontrolni element:

a.

spreminjanje skupnega osnovnega koraka rotorja;

| b. | ciklično spreminjanje kraka rotorja; |
| --- | --- |

b.

ciklično spreminjanje kraka rotorja;

| c. | krmiljenje nihanja; |
| --- | --- |

c.

krmiljenje nihanja;

| 2. | „cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni smerni nadzorni sistemi“; |
| --- | --- |

2.

„cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni smerni nadzorni sistemi“;

| 3. | kraki rotorja s „spremenljivo geometrijo aerodinamičnega profila“ za uporabo v sistemih, ki krmilijo posamezne krake. |
| --- | --- |

3.

kraki rotorja s „spremenljivo geometrijo aerodinamičnega profila“ za uporabo v sistemih, ki krmilijo posamezne krake.

M10E1

Razvojna „tehnologija“ za integracijo trupov, pogonskih sistemov in vzgonskih krmilnih površin zrakoplovov, zasnovana ali prirejena za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A.2., za izboljšanje aerodinamičnosti zrakoplova brez posadke v celotnem režimu letenja.

7E101

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk od 7A001 do 7A006, od 7A101 do 7A106, od 7A115 do 7A117, 7B001, 7B002, 7B003, 7B102, 7B103 ter od 7D101 do 7D103.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

7E102

„Tehnologija“ za varovanje letalske elektronike in električnih podsistemov pred nevarnostjo elektromagnetnih impulzov (EMP) in elektromagnetne interference (EMI) iz zunanjih virov:

| a. | „tehnologija“ za konstrukcijo zaščitnih sistemov; |
| --- | --- |

a.

„tehnologija“ za konstrukcijo zaščitnih sistemov;

| b. | razvojna „tehnologija“ za konfiguracijo odpornih električnih vezij in podsistemov; |
| --- | --- |

b.

razvojna „tehnologija“ za konfiguracijo odpornih električnih vezij in podsistemov;

| c. | „tehnologija“ za določanje kriterijev odpornosti iz točk 7E102.a. in 7E102.b. |
| --- | --- |

c.

„tehnologija“ za določanje kriterijev odpornosti iz točk 7E102.a. in 7E102.b.

M11E1

Naslednja razvojna „tehnologija“ za varovanje letalske elektronike in električnih podsistemov pred nevarnostjo elektromagnetnih impulzov (EMP) in elektromagnetne interference (EMI) iz zunanjih virov:

| a. | razvojna „tehnologija“ za zaščitne sisteme; |
| --- | --- |

a.

razvojna „tehnologija“ za zaščitne sisteme;

| b. | razvojna „tehnologija“ za konfiguracijo odpornih električnih vezij in podsistemov; |
| --- | --- |

b.

razvojna „tehnologija“ za konfiguracijo odpornih električnih vezij in podsistemov;

| c. | razvojna „tehnologija“ za določanje meril odpornosti za navedeno. |
| --- | --- |

c.

razvojna „tehnologija“ za določanje meril odpornosti za navedeno.

7E104

„Tehnologija“ za integracijo podatkov o krmarjenju leta, vodenju in pogonu v sistem upravljanja leta za optimizacijo tirnice raketnega sistema.

M10E2

Razvojna „tehnologija“ za integracijo podatkov o krmarjenju leta, vodenju in pogonu v sistem upravljanja leta, zasnovana ali prirejena za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A.1., za optimizacijo poti leta raketnega sistema.

SKUPINA 9 – ZRAČNA PLOVILA IN POGON

9A   Sistemi, oprema in komponente

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 9A001 | Letalski plinskoturbinski motorji, ki imajo kar koli od naštetega:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A101. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

9A001

Letalski plinskoturbinski motorji, ki imajo kar koli od naštetega:

Opomba:

| a. | vsebujejo katere koli „tehnologije“ iz točk 9E003.a. ali 9E003.h. ali 9E003.i. ali









  Opomba 1: | predmet nadzora v točki 9A001.a. niso zračno-plinskoturbinski motorji, ki so v skladu z naslednjim:







  a. | odobrili so jih organi civilnega letalstva ene ali več sodelujočih držav in |
| --- | --- | --- | --- |

a.

vsebujejo katere koli „tehnologije“ iz točk 9E003.a. ali 9E003.h. ali 9E003.i. ali

Opomba 1:

a.

odobrili so jih organi civilnega letalstva ene ali več sodelujočih držav in

| b. | specifični tipi motorja so namenjeni za pogon nevojaških zrakoplovov, za katere so organi civilnega letalstva ene ali več sodelujočih držav izdali enega od naslednjih dokumentov:








  1. | civilni certifikat tipa ali |
| --- | --- | --- |

b.

specifični tipi motorja so namenjeni za pogon nevojaških zrakoplovov, za katere so organi civilnega letalstva ene ali več sodelujočih držav izdali enega od naslednjih dokumentov:

1.

civilni certifikat tipa ali

| 2. | enakovreden dokument, ki ga priznava Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO). |
| --- | --- |

2.

enakovreden dokument, ki ga priznava Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO).

| Opomba 2: | predmet nadzora v točki 9A001.a. niso zračno-plinskoturbinski motorji, ki so izdelani za pomožne pogonske naprave (APU) in ki jih je potrdil organ civilnega letalstva iz „sodelujoče države“. |
| --- | --- |

Opomba 2:

| b. | izdelani so za pogon zrakoplovov za let pri hitrosti 1 mach ali več, ki traja več kot trideset minut; |
| --- | --- |

b.

izdelani so za pogon zrakoplovov za let pri hitrosti 1 mach ali več, ki traja več kot trideset minut;

M3A1

Naslednji turboreaktivni in turboventilacijski motorji:

| a. | motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z ‚maksimalno potisno vrednostjo‘ več kot 8,89 kN (doseženo na nevgrajenem motorju), in |
| --- | --- | --- |

a.

motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z ‚maksimalno potisno vrednostjo‘ več kot 8,89 kN (doseženo na nevgrajenem motorju), in

| 2. | specifično porabo goriva 0,15 kg N– 1 h – 1 ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih pogojih nadmorske višine 0 pri standardni atmosferi po ICAO); |
| --- | --- |

2.

specifično porabo goriva 0,15 kg N– 1 h – 1 ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih pogojih nadmorske višine 0 pri standardni atmosferi po ICAO);

Tehnična opomba:

V točki 3.A.1.a.1. ‚maksimalna potisna vrednost‘ pomeni maksimalni potisk za nevgrajen tip motorja po proizvajalčevih specifikacijah. Civilno certificirana potisna vrednost je enaka ali manjša od maksimalnega potiska za zadevni tip motorja po proizvajalčevih specifikacijah.

| b. | Motorji, zasnovani ali prirejeni za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A.2., ne glede na potisk ali specifično porabo goriva. |
| --- | --- |

b.

Motorji, zasnovani ali prirejeni za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A.2., ne glede na potisk ali specifično porabo goriva.

| Opomba: | Motorji iz točke 3.A.1. se lahko izvažajo kot del zrakoplova s posadko oziroma v ustreznih količinah za nadomestne dele za zrakoplov s posadko. |
| --- | --- |

Opomba:

9A004

Nosilne rakete, „vesoljska plovila“, „platforme vesoljskih plovil“, „tovor vesoljskih plovil“, sistemi ali oprema na krovu „vesoljskih plovil“ in oprema na kopnem:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A104. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | nosilne rakete; |
| --- | --- |

a.

nosilne rakete;

| b. | „vesoljska plovila“; |
| --- | --- |

b.

„vesoljska plovila“;

| c. | „platforme vesoljskih plovil“; |
| --- | --- |

c.

„platforme vesoljskih plovil“;

| d. | „tovor vesoljskih plovil“, ki vključuje blago iz točk 3A001.b.1.a.4., 3A002.g, 5A001.a.1., 5A001.b.3., 5A002.a.5., 5A002.a.9., 6A002.a.1., 6A002.a.2., 6A002.b., 6A002.d., 6A003.b., 6A004.c., 6A004.e., 6A008.d., 6A008.e., 6A008.k., 6A008.l. ali 9A010.c.; |
| --- | --- |

d.

„tovor vesoljskih plovil“, ki vključuje blago iz točk 3A001.b.1.a.4., 3A002.g, 5A001.a.1., 5A001.b.3., 5A002.a.5., 5A002.a.9., 6A002.a.1., 6A002.a.2., 6A002.b., 6A002.d., 6A003.b., 6A004.c., 6A004.e., 6A008.d., 6A008.e., 6A008.k., 6A008.l. ali 9A010.c.;

| e. | sistemi ali oprema na krovu, posebej izdelani za „vesoljska plovila“, ki imajo katero koli od naslednjih funkcij:






  1. | „obravnava podatkov o ukazih in daljinskem merjenju“;








  Opomba: | Za namene točke 9A004.e.1. ‚obravnava podatkov o ukazih in daljinskem merjenju‘ vključuje upravljanje, shranjevanje in obdelavo podatkov o platformah. |
| --- | --- | --- | --- |

e.

sistemi ali oprema na krovu, posebej izdelani za „vesoljska plovila“, ki imajo katero koli od naslednjih funkcij:

1.

„obravnava podatkov o ukazih in daljinskem merjenju“;

Opomba:

| 2. | ‚obravnava podatkov o tovoru‘; ali









  Opomba: | Za namene točke 9A004.e.2. ‚obravnava podatkov o tovoru‘ vključuje upravljanje, shranjevanje in obdelavo podatkov o tovoru. |
| --- | --- | --- |

2.

‚obravnava podatkov o tovoru‘; ali

Opomba:

| 3. | ‚naprave za krmarjenje lege in orbite plovila‘;








  Opomba: | Za namene točke 9A004.e.3. ‚naprave za krmarjenje lege in orbite plovila‘ vključujejo zaznavanje in aktivacijo za določanje in nadzorovanje položaja in orientacije „vesoljskega plovila.“ |
| --- | --- | --- |

3.

‚naprave za krmarjenje lege in orbite plovila‘;

Opomba:

| Opomba: | za opremo, posebej zasnovano za vojaško rabo, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

Opomba:

| f. | Kopenska oprema, posebej izdelana za „vesoljska plovila“:






  1. | oprema za daljinsko merjenje in vodenje; |
| --- | --- | --- |

f.

Kopenska oprema, posebej izdelana za „vesoljska plovila“:

1.

oprema za daljinsko merjenje in vodenje;

| 2. | simulatorji. |
| --- | --- |

2.

simulatorji.

M1A1

Celotni raketni sistemi (vključno s sistemi balističnih izstrelkov, vesoljskimi nosilnimi raketami in sondirnimi raketami), ki lahko nosijo najmanj 500 kg „tovora“ in imajo „doseg“ najmanj 300 km.

M19A1

Celotni raketni sistemi (vključno s sistemi balističnih izstrelkov, vesoljskimi nosilnimi raketami in sondirnimi raketami), ki niso določeni v točki 1.A.1. in imajo „doseg“ 300 km ali več.

9A005

Pogonski sistemi z raketami na tekoče gorivo, ki vsebujejo kateri koli sistem ali komponente iz točke 9A006.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 9A105 IN 9A119. |
| --- | --- |

Opomba:

M2A1a

posamezne raketne faze, uporabne v sistemih iz točke 1.A.;

M2A1c

naslednji pogonski podsistemi z raketami, uporabni v sistemih iz točke 1.A.:

| 1. | raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

| 2. | raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

| Opomba: | Apogejski motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali motorji za ohranjanje položaja iz točke 2.A.1.c.2., zasnovani ali prirejeni za uporabo v satelitih, lahko spadajo v Kategorijo II, če se podsistem izvozi v skladu z izjavami o končni uporabi in količinskimi omejitvami, ustreznimi za navedeno izjemno končno uporabo, kadar njihov potisk v vakuumskem okolju ne presega 1 kN. |
| --- | --- |

Opomba:

M20A1

Naslednji celotni podsistemi:

| a. | posamezne raketne stopnje, ki niso določene v točki 2.A.1., uporabne v sistemih iz točke 19.A.; |
| --- | --- |

a.

posamezne raketne stopnje, ki niso določene v točki 2.A.1., uporabne v sistemih iz točke 19.A.;

| b. | naslednji pogonski podsistemi z raketami, ki niso določeni v točki 2.A.1., uporabni v sistemih iz točke 19.A.1.:






  1. | raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali višjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- | --- |

b.

naslednji pogonski podsistemi z raketami, ki niso določeni v točki 2.A.1., uporabni v sistemih iz točke 19.A.1.:

1.

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali višjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

| 2. | raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

9A006

Sistemi in komponente, izdelani posebej za pogonske sisteme z raketami na tekoče gorivo:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKE 9A106, 9A108 IN 9A120. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | kriogenski hladilniki, Dewarjeve tovorne posode, kriogenski toplovodi ali kriogenski sistemi, izdelani posebej za uporabo v vesoljskih plovilih in z zmožnostjo omejevanja izgube kriogenske tekočine na manj kot 30 % na leto; |
| --- | --- |

a.

kriogenski hladilniki, Dewarjeve tovorne posode, kriogenski toplovodi ali kriogenski sistemi, izdelani posebej za uporabo v vesoljskih plovilih in z zmožnostjo omejevanja izgube kriogenske tekočine na manj kot 30 % na leto;

| b. | kriogenski kontejnerji ali zaprti hladilni sistemi z zmožnostjo hlajenja na temperature 100 K (– 173 °C) ali manj za „zrakoplove“, ki zmorejo zdržema leteti s hitrostjo več kot 3 mache, nosilne rakete ali „vesoljska plovila“; |
| --- | --- |

b.

kriogenski kontejnerji ali zaprti hladilni sistemi z zmožnostjo hlajenja na temperature 100 K (– 173 °C) ali manj za „zrakoplove“, ki zmorejo zdržema leteti s hitrostjo več kot 3 mache, nosilne rakete ali „vesoljska plovila“;

| c. | sistemi za shranjevanje ali prenos tekočega vodika; |
| --- | --- |

c.

sistemi za shranjevanje ali prenos tekočega vodika;

| d. | visokotlačne turbočrpalke (več kot 17,5 MPa), komponente teh črpalk in pripadajoči plinski generatorji ali ekspanzijski ciklični turbinski sistemi; |
| --- | --- |

d.

visokotlačne turbočrpalke (več kot 17,5 MPa), komponente teh črpalk in pripadajoči plinski generatorji ali ekspanzijski ciklični turbinski sistemi;

M3A8

Rezervoarji za tekoča pogonska sredstva, zasnovani posebej za pogonska sredstva, ki so predmet nadzora v skladu s točko 4.C., ali druga tekoča pogonska sredstva, ki se uporabljajo v sistemih iz točke 1.A.1.

M3A5

Krmilni sistemi za tekoča in gosta pogonska sredstva ter pogonska sredstva v gelu (vključno z oksidanti) in posebej zanje zasnovane komponente, uporabni v sistemih iz točke 1.A. ter zasnovani ali prirejeni za delovanje v okolju vibracij, večjih od 10 g rms, med 20 Hz in 2 kHz.

Opombi:

| 1. | Edini servo ventili, črpalke in plinske turbine iz točke 3.A.5. so naslednji:







  a. | servo ventili, zasnovani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms; |
| --- | --- | --- |

1.

a.

servo ventili, zasnovani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms;

| b. | črpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa; |
| --- | --- |

b.

črpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa;

| c. | plinske turbine za turbočrpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja. |
| --- | --- |

c.

plinske turbine za turbočrpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja.

| 2. | Sistemi in komponente iz točke 3.A.5. se lahko izvozijo kot del satelita. |
| --- | --- |

2.

| e. | visokotlačne potisne komore (več kot 10,6 MPa) in šobe zanje; |
| --- | --- |

e.

visokotlačne potisne komore (več kot 10,6 MPa) in šobe zanje;

M3A10

Izgorevalne komore in šobe za raketne motorje na tekoče pogonsko sredstvo, uporabne v podsistemih iz točk 2.A.1.c.2. ali 20.A.1.b.2.

| f. | sistemi za shranjevanje goriva, ki uporabljajo princip kapilarnega zadrževanja ali pozitivnega brizganja (tj. z gibkimi mehovi); |
| --- | --- |

f.

sistemi za shranjevanje goriva, ki uporabljajo princip kapilarnega zadrževanja ali pozitivnega brizganja (tj. z gibkimi mehovi);

M3A8

| g. | brizgalne šobe za tekoča goriva s premerom odprtine 0,381 mm ali manj (površina 1,14 × 10– 3 cm2 ali manj pri odprtinah, ki niso okrogle) in izdelane posebej za raketne motorje na tekoče gorivo; |
| --- | --- |

g.

brizgalne šobe za tekoča goriva s premerom odprtine 0,381 mm ali manj (površina 1,14 × 10– 3 cm2 ali manj pri odprtinah, ki niso okrogle) in izdelane posebej za raketne motorje na tekoče gorivo;

M3A5

| h. | ogljik-ogljikove potisne komore v enem kosu ali izhodni stožci iz ogljik-ogljika v enem kosu z gostoto več kot 1,4 g/cm3 in z natezno trdnostjo več kot 48 MPa. |
| --- | --- |

h.

ogljik-ogljikove potisne komore v enem kosu ali izhodni stožci iz ogljik-ogljika v enem kosu z gostoto več kot 1,4 g/cm3 in z natezno trdnostjo več kot 48 MPa.

M3A10

9A007

Pogonski sistemi z raketami na trdo gorivo, ki imajo katero koli od naslednjih lastnosti:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 9A107 IN 9A119. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs; |
| --- | --- |

a.

skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs;

| b. | specifični impulz 2,4 kNs/kg ali več, če je tok šobe razširjen na pogoje na nadmorski višini nič metrov na prilagojeni tlak komore 7 MPa; |
| --- | --- |

b.

specifični impulz 2,4 kNs/kg ali več, če je tok šobe razširjen na pogoje na nadmorski višini nič metrov na prilagojeni tlak komore 7 MPa;

| c. | stopenjsko masno frakcijo več kot 88 % in tovor trdnega goriva več kot 86 %; |
| --- | --- |

c.

stopenjsko masno frakcijo več kot 88 % in tovor trdnega goriva več kot 86 %;

| d. | komponente iz točke 9A008 ali |
| --- | --- |

d.

komponente iz točke 9A008 ali

| e. | sistem izolacije in vezave goriva, ki uporablja zasnovo neposredne vezave motorja za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdnim gorivom in izolacijo ohišja motorja.


  Tehnična opomba:



  ‚trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva. |
| --- | --- |

e.

sistem izolacije in vezave goriva, ki uporablja zasnovo neposredne vezave motorja za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdnim gorivom in izolacijo ohišja motorja.

Tehnična opomba:

‚trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva.

M2A1

Naslednji celotni podsistemi, uporabni v sistemih iz točke 1.A.:

| a. | posamezne raketne faze, uporabne v sistemih iz točke 1.A.; |
| --- | --- |

a.

posamezne raketne faze, uporabne v sistemih iz točke 1.A.;

| b. | naslednja povratna vozila in zanje zasnovana ali prirejena oprema, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za tovor, ki ni orožje, kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.:






  1. | toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala; |
| --- | --- | --- |

b.

naslednja povratna vozila in zanje zasnovana ali prirejena oprema, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za tovor, ki ni orožje, kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.:

1.

toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala;

| 2. | toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto; |
| --- | --- |

2.

toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto;

| 3. | elektronska oprema, zasnovana posebej za povratna vozila; |
| --- | --- |

3.

elektronska oprema, zasnovana posebej za povratna vozila;

| c. | naslednji pogonski podsistemi z raketami, uporabni v sistemih iz točke 1.A.:






  1. | raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- | --- |

c.

naslednji pogonski podsistemi z raketami, uporabni v sistemih iz točke 1.A.:

1.

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

| 2. | raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

| Opomba: | Apogejski motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali motorji za ohranjanje položaja iz točke 2.A.1.c.2., zasnovani ali prirejeni za uporabo v satelitih, lahko spadajo v Kategorijo II, če se podsistem izvozi v skladu z izjavami o končni uporabi in količinskimi omejitvami, ustreznimi za navedeno izjemno končno uporabo, kadar njihov potisk v vakuumskem okolju ne presega 1 kN. |
| --- | --- |

Opomba:

| d. | ‚usmerjevalni sklopi‘, uporabni v sistemih iz točke 1.A., z zmožnostjo doseganja sistemske natančnosti 3,33 % ali manj „dosega“ (npr. ‚CEP‘ 10 km ali manj v „dosegu“ 300 km), razen tistih, zasnovanih za izstrelke z „dosegom“ manj kot 300 km ali zrakoplove z posadko, kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;


  Tehnični opombi:









  1. | ‚Usmerjevalni sklop‘ združuje postopek merjenja in računalniške obdelave položaja in hitrosti vozila (tj. navigacije) s sistemom računalniške obdelave in prenosa ukazov sistemu krmarjenja leta vozila s ciljem, da se popravi pot leta. |
| --- | --- | --- |

d.

‚usmerjevalni sklopi‘, uporabni v sistemih iz točke 1.A., z zmožnostjo doseganja sistemske natančnosti 3,33 % ali manj „dosega“ (npr. ‚CEP‘ 10 km ali manj v „dosegu“ 300 km), razen tistih, zasnovanih za izstrelke z „dosegom“ manj kot 300 km ali zrakoplove z posadko, kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;

Tehnični opombi:

1.

| 2. | ‚CEP‘ (krog enake verjetnosti) je merilo natančnosti, opredeljeno kot krog s polmerom in središčem v cilju, na določeni razdalji, v katerega zadene 50 % tovora. |
| --- | --- |

2.

| e. | podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za raketne sisteme, ki ne presegajo zmogljivosti „dosega“/„tovora“ iz točke 1.A., kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;


  Tehnična opomba:



  Točka 2.A.1.e. vključuje naslednje načine doseganja krmiljenja potiska:








  a. | gibljiva šoba; |
| --- | --- | --- |

e.

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za raketne sisteme, ki ne presegajo zmogljivosti „dosega“/„tovora“ iz točke 1.A., kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;

Tehnična opomba:

Točka 2.A.1.e. vključuje naslednje načine doseganja krmiljenja potiska:

a.

gibljiva šoba;

| b. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

b.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| c. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

c.

premični motor ali šoba;

| d. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde); |
| --- | --- |

d.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde);

| e. | uporaba potisnih zank. |
| --- | --- |

e.

uporaba potisnih zank.

| f. | mehanizmi za varovanje, armiranje, vžiganje ali izstreljevanje orožja ali bojnih konic, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za druge sisteme od tistih iz točke 1.A., kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1. |
| --- | --- |

f.

mehanizmi za varovanje, armiranje, vžiganje ali izstreljevanje orožja ali bojnih konic, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za druge sisteme od tistih iz točke 1.A., kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.

| Opomba: | Izjeme iz točk 2.A.1.b., 2.A.1.d., 2.A.1.e. in 2.A.1.f. lahko spadajo v Kategorijo II, če se podsistem izvozi v skladu z izjavami o končni uporabi in količinskimi omejitvami, ustreznimi za navedeno izjemno končno uporabo. |
| --- | --- |

Opomba:

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

M2A1c1

9A008

Komponente, izdelane posebej za pogonske sisteme z raketami na trdo gorivo:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A108. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | sistemi izolacije in vezave goriva, ki uporabljajo zaščitne obloge za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdim gorivom in izolacijo ohišja motorja;


  Tehnična opomba:



  ‚trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva. |
| --- | --- |

a.

sistemi izolacije in vezave goriva, ki uporabljajo zaščitne obloge za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdim gorivom in izolacijo ohišja motorja;

Tehnična opomba:

‚trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva.

M3A3

Ohišja raketnih motorjev ter ‚izolacije‘ in šobe zanje, uporabni v sistemih iz točk 1.A. ali 19.A.1.

Tehnična opomba:

V točki 3.A.3. ‚izolacija‘, ki se uporablja za komponente raketnega motorja, tj. ohišje, šobo, vstopne odprtine, zapirala ohišja, vključuje komponente iz plasti vulkaniziranega ali polvulkaniziranega kavčuka, v katere je vložen izolacijski ali ognjevzdržni material. Lahko je tudi blažilec napetosti.

| Opomba: | Za ‚izolacijski‘ material v razsutem stanju ali v plasteh glej točko 3.C.2. |
| --- | --- |

Opomba:

M3C1

„Notranja obloga“, uporabna za ohišja raketnih motorjev v podsistemih iz točke 2.A.1.c.1. ali zasnovana posebej za podsisteme iz točke 20.A.1.b.1.

Tehnična opomba:

V točki 3.C.1. je ‚notranja obloga‘, ustrezna za povezovalni vmesnik med trdnim pogonskim sredstvom in ohišjem ali izolacijskim slojem, običajno disperzija ali refrakcija na podlagi tekočih polimerov ali pa izolirni material, npr. z ogljikom polnjeni HTPB ali drug polimer z dodanimi vulkanizatorji, ki se naprši ali nanese po notranjih stenah ohišja.

| b. | ohišja motorjev iz filamentnih „kompozitov“ s premerom več kot 0,61 m ali z ‚razmerjem strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ več kot 25 km;


  Tehnična opomba:



  ‚razmerje strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ je tlak eksplozije (P), pomnožen s prostornino plovila (V), deljeno s skupno tlačno maso plovila (W). |
| --- | --- |

b.

ohišja motorjev iz filamentnih „kompozitov“ s premerom več kot 0,61 m ali z ‚razmerjem strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ več kot 25 km;

Tehnična opomba:

‚razmerje strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ je tlak eksplozije (P), pomnožen s prostornino plovila (V), deljeno s skupno tlačno maso plovila (W).

M3C2

‚Izolacijski‘ material v razsutem stanju, uporaben za ohišja raketnih motorjev v podsistemih iz točke 2.A.1.c.1. ali zasnovan posebej za podsisteme iz točke 20.A.1.b.1.

Tehnična opomba:

V točki 3.C.2. ‚izolacija‘, ki se uporablja za komponente raketnega motorja, tj. ohišje, šobo, vstopne odprtine, zapirala ohišja, vključuje komponente iz plasti vulkaniziranega ali polvulkaniziranega kavčuka, v katere je vložen izolacijski ali ognjevzdržni material. Lahko je tudi blažilec napetosti, naveden v točki 3.A.3.

| c. | šobe s stopnjami izriva več kot 45 kN ali šobe s hitrostjo erozije vratu manj kot 0,075 mm/s; |
| --- | --- |

c.

šobe s stopnjami izriva več kot 45 kN ali šobe s hitrostjo erozije vratu manj kot 0,075 mm/s;

| d. | premične šobe ali sistemi za krmiljenje potiska s sekundarnim vbrizgom tekočine s katero koli izmed naslednjih lastnosti:






  1. | gibanje po vseh oseh za več kot ± 5°; |
| --- | --- | --- |

d.

premične šobe ali sistemi za krmiljenje potiska s sekundarnim vbrizgom tekočine s katero koli izmed naslednjih lastnosti:

1.

gibanje po vseh oseh za več kot ± 5°;

| 2. | kotne vektorske rotacije 20°/s ali več ali |
| --- | --- |

2.

kotne vektorske rotacije 20°/s ali več ali

| 3. | kotni vektorski pospeški 40°/s2 ali več. |
| --- | --- |

3.

kotni vektorski pospeški 40°/s2 ali več.

M2A1e

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za raketne sisteme, ki ne presegajo zmogljivosti „dosega“/„tovora“ iz točke 1.A., kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;

Tehnična opomba:

Točka 2.A.1.e. vključuje naslednje načine doseganja krmiljenja potiska:

| a. | gibljiva šoba; |
| --- | --- |

a.

gibljiva šoba;

| b. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

b.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| c. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

c.

premični motor ali šoba;

| d. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde); |
| --- | --- |

d.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde);

| e. | uporaba potisnih zank. |
| --- | --- |

e.

uporaba potisnih zank.

9A009

Hibridni raketni pogonski sistemi, ki imajo katero koli naslednjo značilnost:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 9A109 IN 9A119. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs ali |
| --- | --- |

a.

skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs ali

| b. | z izrivno stopnjo več kot 220 kN pri izrivu v vakuumsko okolje. |
| --- | --- |

b.

z izrivno stopnjo več kot 220 kN pri izrivu v vakuumsko okolje.

M2A1c1

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

M20A1b

naslednji pogonski podsistemi z raketami, ki niso določeni v točki 2.A.1., uporabni v sistemih iz točke 19.A.1.:

| 1. | raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali višjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali višjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

| 2. | raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

9A010

Posebej izdelane komponente, sistemi in strukture za nosilne rakete, pogonske sisteme nosilnih raket ali „vesoljska plovila“:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 1A002 IN 9A110. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | komponente in strukture, od katerih vsaka presega 10 kg in ki so posebej izdelane za nosilne rakete, proizvedene z uporabo česar koli od naslednjega:






  1. | „kompozitnih“ materialov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C0010.e. in smol iz točk 1C008 ali 1C009.b.; |
| --- | --- | --- |

a.

komponente in strukture, od katerih vsaka presega 10 kg in ki so posebej izdelane za nosilne rakete, proizvedene z uporabo česar koli od naslednjega:

1.

„kompozitnih“ materialov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C0010.e. in smol iz točk 1C008 ali 1C009.b.;

| 2. | kovinskih „matričnih“„kompozitov“, ojačanih s čimer koli od naslednjega:






  a. | materialov, ki so določeni v točki 1C007; |
| --- | --- | --- |

2.

kovinskih „matričnih“„kompozitov“, ojačanih s čimer koli od naslednjega:

a.

materialov, ki so določeni v točki 1C007;

| b. | „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C010.c ali |
| --- | --- |

b.

„vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C010.c ali

| c. | aluminidov iz točke 1C002.a. ali |
| --- | --- |

c.

aluminidov iz točke 1C002.a. ali

| 3. | keramičnih „matričnih“„kompozitnih“ materialov iz točke 1C007; |
| --- | --- |

3.

keramičnih „matričnih“„kompozitnih“ materialov iz točke 1C007;

| Opomba: | omejitev mase se ne nanaša na raketne konice. |
| --- | --- |

Opomba:

M6A1

Kompozitne strukture, laminati in njihovi izdelki, posebej zasnovani za uporabo v sistemih iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. in podsistemih iz točke 2.A. ali 20.A.

| b. | komponente in strukture, izdelane posebej za pogonske sisteme nosilnih raket iz točk od 9A005 do 9A009, izdelane iz česar koli od naslednjega:






  1. | „vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C010.e. in smol iz točk 1C008 ali 1C009.b.; |
| --- | --- | --- |

b.

komponente in strukture, izdelane posebej za pogonske sisteme nosilnih raket iz točk od 9A005 do 9A009, izdelane iz česar koli od naslednjega:

1.

„vlaknenih ali nitastih materialov“ iz točke 1C010.e. in smol iz točk 1C008 ali 1C009.b.;

| 2. | kovinskih „matričnih“„kompozitov“, ojačanih s čimer koli od naslednjega:






  a. | materiali, ki so določeni v točki 1C007; |
| --- | --- | --- |

2.

kovinskih „matričnih“„kompozitov“, ojačanih s čimer koli od naslednjega:

a.

materiali, ki so določeni v točki 1C007;

| b. | „vlaknenimi ali nitastimi materiali“ iz točke 1C010.c. ali |
| --- | --- |

b.

„vlaknenimi ali nitastimi materiali“ iz točke 1C010.c. ali

| c. | aluminidi iz točke 1C002.a. ali |
| --- | --- |

c.

aluminidi iz točke 1C002.a. ali

| 3. | keramičnih „matričnih“„kompozitnih“ materialov iz točke 1C007; |
| --- | --- |

3.

keramičnih „matričnih“„kompozitnih“ materialov iz točke 1C007;

M6A1

Kompozitne strukture, laminati in njihovi izdelki, posebej zasnovani za uporabo v sistemih iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. in podsistemih iz točke 2.A. ali 20.A.

| c. | strukturne komponente in izolacijski sistemi, izdelani posebej za aktivni nadzor nad dinamičnim odzivom ali distorzijo struktur „vesoljskih plovil“; |
| --- | --- |

c.

strukturne komponente in izolacijski sistemi, izdelani posebej za aktivni nadzor nad dinamičnim odzivom ali distorzijo struktur „vesoljskih plovil“;

M6A1

Kompozitne strukture, laminati in njihovi izdelki, posebej zasnovani za uporabo v sistemih iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. in podsistemih iz točke 2.A. ali 20.A.

| d. | impulzni raketni motorji na tekoče gorivo z razmerjem potisne moči glede na maso, ki je enako ali večje od 1 kN/kg, in z odzivnim časom (časom, ki je potreben, da se doseže 90 % celotne nazivne potisne moči od zagona) manj kot 30 ms. |
| --- | --- |

d.

impulzni raketni motorji na tekoče gorivo z razmerjem potisne moči glede na maso, ki je enako ali večje od 1 kN/kg, in z odzivnim časom (časom, ki je potreben, da se doseže 90 % celotne nazivne potisne moči od zagona) manj kot 30 ms.

M3A2

Ramjet/scramjet/impulzni reaktivni/ ‚kombinirani ciklični motorji‘, vključno z napravami za uravnavanje izgorevanja, in posebej zanje zasnovane komponente, uporabni v sistemih iz točk 1.A. ali 19.A.2.

Tehnična opomba:

V točki 3.A.2. ‚kombinirani ciklični motorji‘ pomenijo motorje, ki uporabljajo dva ali več ciklov naslednjih tipov motorjev: plinski turbinski motor (turboreaktivni, turbopropelerski in turboventilacijski motor ter motor s turbopolnilnikom), ramjet, scramjet, impulzni reaktivni motor, impulzni detonacijski motor, raketni motor (na tekoče/trdno pogonsko sredstvo in hibridni).

9A011

Reaktivni motorji s kompresorjem, nadzvočni reaktivni motorji s kompresorjem ali kombinirani ciklični motorji in posebej zanje izdelane komponente.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 9A111 IN 9A118. |
| --- | --- |

Opomba:

M3A2

Ramjet/scramjet/impulzni reaktivni/ ‚kombinirani ciklični motorji‘, vključno z napravami za uravnavanje izgorevanja, in posebej zanje zasnovane komponente, uporabni v sistemih iz točk 1.A. ali 19.A.2.

Tehnična opomba:

V točki 3.A.2. ‚kombinirani ciklični motorji‘ pomenijo motorje, ki uporabljajo dva ali več ciklov naslednjih tipov motorjev: plinski turbinski motor (turboreaktivni, turbopropelerski in turboventilacijski motor ter motor s turbopolnilnikom), ramjet, scramjet, impulzni reaktivni motor, impulzni detonacijski motor, raketni motor (na tekoče/trdno pogonsko sredstvo in hibridni).

9A012

„Zrakoplovi brez posadke“ („UAV“), „zračne ladje“ brez posadke, pripadajoča oprema in sestavni deli:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A112. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | „zrakoplovi brez posadke“ ali „zračne ladje“ brez posadke, izdelani za nadzorovan vzlet iz neposrednega ‚naravnega vidnega polja‘‚upravljavca‘ in s katero koli naslednjo značilnostjo:






  1. | imajo vse naslednje značilnosti:






  a. | največjo ‚vzdržljivost‘ večjo ali enako 30 min, vendar manj kot 1 uro in |
| --- | --- | --- | --- |

a.

„zrakoplovi brez posadke“ ali „zračne ladje“ brez posadke, izdelani za nadzorovan vzlet iz neposrednega ‚naravnega vidnega polja‘‚upravljavca‘ in s katero koli naslednjo značilnostjo:

1.

imajo vse naslednje značilnosti:

a.

največjo ‚vzdržljivost‘ večjo ali enako 30 min, vendar manj kot 1 uro in

| b. | izdelani so za vzlet in stabilen nadzorovan let pri sunkih vetra, enakih ali večjih od 46,3 km/h (25 vozlov); ali |
| --- | --- |

b.

izdelani so za vzlet in stabilen nadzorovan let pri sunkih vetra, enakih ali večjih od 46,3 km/h (25 vozlov); ali

| 2. | največja ‚vzdržljivost‘ 1 uro ali več; |
| --- | --- |

2.

največja ‚vzdržljivost‘ 1 uro ali več;

Tehnične opombe:

| 1. | za namene točke 9A012.a. je ‚upravljavec‘ oseba, ki sproži ali nadzoruje let „zrakoplova brez posadke“ ali „zračne ladje“ brez posadke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | za namene točke 9A012.a. se ‚vzdržljivost‘ izračuna za pogoje mednarodne standardne atmosfere (ISO 2533:1975) na nadmorski višini nič metrov in v brezvetrju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | za namene točke 9A012.a. ‚naravno vidno polje‘ pomeni človeško vidno polje brez pripomočkov, s korektivnimi lečami ali brez njih. |
| --- | --- |

3.

| b. | pripadajoči sistemi, oprema in sestavni deli:






  1. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- | --- |

b.

pripadajoči sistemi, oprema in sestavni deli:

1.

se ne uporabljajo;

| 2. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

2.

se ne uporabljajo;

M1A2

Celotni zrakoplovni sistemi brez posadke (vključno s sistemi manevrirnih izstrelkov, brezpilotnimi zrakoplovi tarčami in brezpilotnimi izvidniškimi zrakoplovi), ki lahko nosijo najmanj 500 kg „tovora“ in imajo „doseg“ najmanj 300 km.

M19A

TOČKA 19 DRUGI CELOTNI IZSTRELITVENI SISTEMI oprema, sklopi in komponente

| 3. | oprema ali sestavni deli, posebej izdelani za pretvorbo „zrakoplovov“ s posadko ali „zračnih ladij“ s posadko v „UAV“ ali „zračne ladje“ brez posadke iz točke 9A012.a.; |
| --- | --- |

3.

oprema ali sestavni deli, posebej izdelani za pretvorbo „zrakoplovov“ s posadko ali „zračnih ladij“ s posadko v „UAV“ ali „zračne ladje“ brez posadke iz točke 9A012.a.;

| 4. | motorji z bati ali rotacijski motorji z notranjim zgorevanjem, ki vsesavajo zrak, posebej izdelani ali prirejeni za poganjanje „UAV“ ali „zračnih ladij“ brez posadke v višinah nad 15 240 metrov (50 000 čevljev). |
| --- | --- |

4.

motorji z bati ali rotacijski motorji z notranjim zgorevanjem, ki vsesavajo zrak, posebej izdelani ali prirejeni za poganjanje „UAV“ ali „zračnih ladij“ brez posadke v višinah nad 15 240 metrov (50 000 čevljev).

M9A6

Inercialna ali druga oprema, ki uporablja merilnike pospeška iz točke 9.A.3. ali 9.A.5. ali žiroskope iz točke 9.A.4. ali 9.A.5., in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo, ter posebej zanje zasnovane komponente.

9A101

Turboreaktivni in turboventilacijski motorji, razen tistih iz točke 9A001;

| a. | motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z ‚maksimalno potisno vrednostjo‘ več kot 8 890  N (doseženo na nevgrajenem motorju), in |
| --- | --- | --- |

a.

motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z ‚maksimalno potisno vrednostjo‘ več kot 8 890  N (doseženo na nevgrajenem motorju), in

| 2. | specifično porabo goriva 0,15 kg/N/uro ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih pogojih nadmorske višine nič metrov pri standardni atmosferi ICAO); |
| --- | --- |

2.

specifično porabo goriva 0,15 kg/N/uro ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih pogojih nadmorske višine nič metrov pri standardni atmosferi ICAO);

Tehnična opomba:

za namen točke 9A101.a.1. pojem ‚maksimalna potisna vrednost‘ pomeni maksimalni potisk za nevgrajen motor po proizvajalčevih specifikacijah. Civilno potrjena potisna vrednost je enaka ali manjša od maksimalnega potiska za zadevno vrsto motorja po proizvajalčevih specifikacijah.

| b. | motorji, izdelani ali prirejeni za uporabo v „projektilih“, ali zračna plovila brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a. |
| --- | --- |

b.

motorji, izdelani ali prirejeni za uporabo v „projektilih“, ali zračna plovila brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a.

M3A1

Naslednji turboreaktivni in turboventilacijski motorji:

| a. | motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z ‚maksimalno potisno vrednostjo‘ več kot 8,89 kN (doseženo na nevgrajenem motorju), in |
| --- | --- | --- |

a.

motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z ‚maksimalno potisno vrednostjo‘ več kot 8,89 kN (doseženo na nevgrajenem motorju), in

| 2. | specifično porabo goriva 0,15 kg N– 1 h– 1 ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih pogojih nadmorske višine 0 pri standardni atmosferi po ICAO); |
| --- | --- |

2.

specifično porabo goriva 0,15 kg N– 1 h– 1 ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih pogojih nadmorske višine 0 pri standardni atmosferi po ICAO);

Tehnična opomba:

V točki 3.A.1.a.1. ‚maksimalna potisna vrednost‘ pomeni maksimalni potisk za nevgrajen tip motorja po proizvajalčevih specifikacijah. Civilno certificirana potisna vrednost je enaka ali manjša od maksimalnega potiska za zadevni tip motorja po proizvajalčevih specifikacijah.

| b. | motorji, zasnovani ali prirejeni za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A.2., ne glede na potisk ali specifično porabo goriva.








  Opomba: | Motorji iz točke 3.A.1. se lahko izvažajo kot del zrakoplova s posadko oziroma v ustreznih količinah za nadomestne dele za zrakoplov s posadko. |
| --- | --- | --- |

b.

motorji, zasnovani ali prirejeni za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A.2., ne glede na potisk ali specifično porabo goriva.

Opomba:

9A102

‚Sistemi turbopropelerskih motorjev‘, posebej izdelani za zračna plovila brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a. in komponente, izdelane posebej zanje, z ‚maksimalno močjo‘ nad 10 kW.

| Opomba: | predmet nadzora v točki 9A102 niso motorji z dovoljenjem za civilno rabo. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnični opombi:

| 1. | za namene točke 9A102 ‚sistemi turbopropelerskih motorjev‘ zajemajo vse naslednje značilnosti:







  a. | motorje s turbopolnilnikom in |
| --- | --- | --- |

1.

a.

motorje s turbopolnilnikom in

| b. | sisteme za prenos moči, namenjene prenosu moči na propeler; |
| --- | --- |

b.

sisteme za prenos moči, namenjene prenosu moči na propeler;

| 2. | za namene točke 9A102 je ‚maksimalna moč‘ motorjev dosežena v statičnih pogojih nadmorske višine nič metrov pri standardni atmosferi ICAO, če niso vgrajeni. |
| --- | --- |

2.

M3A9

‚Sistemi turbopropelerskih motorjev‘, zasnovani posebej za sisteme iz točk 1.A.2. ali 19.A.2., in posebej zanje zasnovane komponente z maksimalno močjo, večjo od 10 kW (doseženo na nevgrajenem motorju v statičnih pogojih nadmorske višine 0 pri standardni atmosferi po ICAO), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo.

Tehnična opomba:

Za namene točke 3.A.9. ‚sistem turbopropelerskih motorjev‘ zajema naslednje: a. motor s turbopolnilnikom in b. sistem za prenos moči, namenjen prenosu moči na propeler.

9A104

Sondirne rakete z dosegom najmanj 300 km.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A004. |
| --- | --- |

Opomba:

M1A1

Celotni raketni sistemi (vključno s sistemi balističnih izstrelkov, vesoljskimi nosilnimi raketami in sondirnimi raketami), ki lahko nosijo najmanj 500 kg „tovora“ in imajo „doseg“ najmanj 300 km.

M19A1

Celotni raketni sistemi (vključno s sistemi balističnih izstrelkov, vesoljskimi nosilnimi raketami in sondirnimi raketami), ki niso določeni v točki 1.A.1. in imajo „doseg“ 300 km ali več.

9A105

Raketni motorji na tekoče gorivo:

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A119. |
| --- | --- |

Opomba:

| a. | raketni motorji na tekoče-kapljevito gorivo, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, razen tistih iz točke 9A005, in ki so vgrajeni ali pa so izdelani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče-kapljevito gorivo s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 MNs; |
| --- | --- |

a.

raketni motorji na tekoče-kapljevito gorivo, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, razen tistih iz točke 9A005, in ki so vgrajeni ali pa so izdelani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče-kapljevito gorivo s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 MNs;

M2A1c2

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

| b. | raketni motorji na tekoče gorivo, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A005 ali 9A105(a), in ki so vgrajeni ali pa so izdelani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče-kapljevito gorivo s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 0,841 MNs. |
| --- | --- |

b.

raketni motorji na tekoče gorivo, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A005 ali 9A105(a), in ki so vgrajeni ali pa so izdelani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče-kapljevito gorivo s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 0,841 MNs.

M20A1b2

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

9A106

Sistemi in komponente, razen tistih iz točke 9A006, izdelani posebej za sisteme raketnega pogona na tekoče-kapljevito gorivo:

| a. | ablativne zaščitne obloge v pogonskih izgorevalnih komorah, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

a.

ablativne zaščitne obloge v pogonskih izgorevalnih komorah, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| b. | raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

b.

raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

M3A3

Ohišja raketnih motorjev ter ‚izolacije‘ in šobe zanje, uporabni v sistemih iz točk 1.A. ali 19.A.1.

Tehnična opomba:

V točki 3.A.3. ‚izolacija‘, ki se uporablja za komponente raketnega motorja, tj. ohišje, šobo, vstopne odprtine, zapirala ohišja, vključuje komponente iz plasti vulkaniziranega ali polvulkaniziranega kavčuka, v katere je vložen izolacijski ali ognjevzdržni material. Lahko je tudi blažilec napetosti.

| Opomba: | Za ‚izolacijski‘ material v razsutem stanju ali v plasteh glej točko 3.C.2. |
| --- | --- |

Opomba:

| c. | podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“;


  Tehnična opomba:



  primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A106.c. so:








  1. | gibljiva šoba; |
| --- | --- | --- |

c.

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“;

Tehnična opomba:

primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A106.c. so:

1.

gibljiva šoba;

| 2. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

2.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| 3. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

3.

premični motor ali šoba;

| 4. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali |
| --- | --- |

4.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali

| 5. | potisne zanke. |
| --- | --- |

5.

potisne zanke.

M2A1e

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za raketne sisteme, ki ne presegajo zmogljivosti „dosega“/„tovora“ iz točke 1.A., kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.; Tehnična

Tehnična opomba:

Točka 2.A.1.e. vključuje naslednje načine doseganja krmiljenja potiska:

| a. | gibljiva šoba; |
| --- | --- |

a.

gibljiva šoba;

| b. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

b.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| c. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

c.

premični motor ali šoba;

| d. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde); |
| --- | --- |

d.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde);

| e. | uporaba potisnih zank. |
| --- | --- |

e.

uporaba potisnih zank.

| d. | krmilni sistemi za tekoča in gosta goriva ter goriva v gelu (vključno z oksidanti) in posebej zanje izdelane komponente, uporabni v „projektilih“ ter izdelani ali prirejeni za delovanje v okolju vibracij, večjih od 10 g rms, med 20 Hz in 2 kHz;








  Opomba: | edini servo ventili, črpalke in plinske turbine iz točke 9A106(d) so naslednji:







  a. | servo ventili, zasnovani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

krmilni sistemi za tekoča in gosta goriva ter goriva v gelu (vključno z oksidanti) in posebej zanje izdelane komponente, uporabni v „projektilih“ ter izdelani ali prirejeni za delovanje v okolju vibracij, večjih od 10 g rms, med 20 Hz in 2 kHz;

Opomba:

a.

servo ventili, zasnovani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms;

| b. | črpalke za tekoča goriva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min pri najvišjem načinu delovanja, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa; |
| --- | --- |

b.

črpalke za tekoča goriva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min pri najvišjem načinu delovanja, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa;

| c. | linske turbine, za turbo črpalke na tekoča goriva, s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min pri najvišjem načinu delovanja; |
| --- | --- |

c.

linske turbine, za turbo črpalke na tekoča goriva, s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min pri najvišjem načinu delovanja;

M3A5

Krmilni sistemi za tekoča in gosta pogonska sredstva ter pogonska sredstva v gelu (vključno z oksidanti) in posebej zanje zasnovane komponente, uporabni v sistemih iz točke 1.A. ter zasnovani ali prirejeni za delovanje v okolju vibracij, večjih od 10 g rms, med 20 Hz in 2 kHz.

Opombi:

| 1. | Edini servo ventili, črpalke in plinske turbine iz točke 3.A.5. so naslednji:







  a. | servo ventili, zasnovani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms; |
| --- | --- | --- |

1.

a.

servo ventili, zasnovani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms;

| b. | črpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa; |
| --- | --- |

b.

črpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa;

| c. | plinske turbine za turbočrpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja. |
| --- | --- |

c.

plinske turbine za turbočrpalke za tekoča pogonska sredstva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min ob največjem mogočem obsegu obratovanja.

| 2. | Sistemi in komponente iz točke 3.A.5. se lahko izvozijo kot del satelita. |
| --- | --- |

2.

| e. | izgorevalne komore in šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104. |
| --- | --- |

e.

izgorevalne komore in šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

M3A10

Izgorevalne komore in šobe za raketne motorje na tekoče pogonsko sredstvo, uporabne v podsistemih iz točk 2.A.1.c.2. ali 20.A.1.b.2.

9A107

Raketni motorji na trdo gorivo, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A007, s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A119. |
| --- | --- |

Opomba:

M20A1b1

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali višjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

9A108

Komponente, razen tistih iz točke 9A008, izdelane posebej za pogonske sisteme z raketami na trdo gorivo:

| a. | ohišja raketnih motorjev in „izolacija“ zanje, uporabna v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

a.

ohišja raketnih motorjev in „izolacija“ zanje, uporabna v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| b. | raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

b.

raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

M3A3

Ohišja raketnih motorjev ter ‚izolacije‘ in šobe zanje, uporabni v sistemih iz točk 1.A. ali 19.A.1.

M3A3

Tehnična opomba:

V točki 3.A.3. ‚izolacija‘, ki se uporablja za komponente raketnega motorja, tj. ohišje, šobo, vstopne odprtine, zapirala ohišja, vključuje komponente iz plasti vulkaniziranega ali polvulkaniziranega kavčuka, v katere je vložen izolacijski ali ognjevzdržni material. Lahko je tudi blažilec napetosti.

| Opomba: | Za ‚izolacijski‘ material v razsutem stanju ali v plasteh glej točko 3.C.2. |
| --- | --- |

Opomba:

| c. | podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“.


  Tehnična opomba:



  primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A108.c. so:








  1. | gibljiva šoba; |
| --- | --- | --- |

c.

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“.

Tehnična opomba:

primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A108.c. so:

1.

gibljiva šoba;

| 2. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

2.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| 3. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

3.

premični motor ali šoba;

| 4. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali |
| --- | --- |

4.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali

| 5. | potisne zanke. |
| --- | --- |

5.

potisne zanke.

M2A1e

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za raketne sisteme, ki ne presegajo zmogljivosti „dosega“/„tovora“ iz točke 1.A., kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.;

Tehnična opomba:

Točka 2.A.1.e. vključuje naslednje načine doseganja krmiljenja potiska:

| a. | gibljiva šoba; |
| --- | --- |

a.

gibljiva šoba;

| b. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

b.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| c. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

c.

premični motor ali šoba;

| d. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde); |
| --- | --- |

d.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde);

| e. | uporaba potisnih zank. |
| --- | --- |

e.

uporaba potisnih zank.

9A109

Hibridni raketni motorji in posebej izdelane komponente zanje:

| a. | hibridni raketni motorji, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A009, s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 0,841 MNs, in posebej izdelane komponente zanje; |
| --- | --- |

a.

hibridni raketni motorji, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A009, s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 0,841 MNs, in posebej izdelane komponente zanje;

| b. | komponente, izdelane posebej za hibridne raketne motorje, opredeljene v točki 9A009, uporabne v „projektilih“. |
| --- | --- |

b.

komponente, izdelane posebej za hibridne raketne motorje, opredeljene v točki 9A009, uporabne v „projektilih“.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 9A009 in 9A119. |
| --- | --- |

Opomba:

M3A6

Komponente, zasnovane posebej za hibridne raketne motorje iz točk 2.A.1.c.1. in 20.A.1.b.1.

M20A1b

naslednji pogonski podsistemi z raketami, ki niso določeni v točki 2.A.1., uporabni v sistemih iz točke 19.A.1.:

| 1. | raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali višjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali višjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

| 2. | raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 8,41 × 105 Ns, vendar manjšo od 1,1 × 106 Ns;

M2A1c

naslednji pogonski podsistemi z raketami, uporabni v sistemih iz točke 1.A.:

| 1. | raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

raketni motorji na trdno pogonsko sredstvo ali hibridni raketni motorji s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

| 2. | raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;








  Opomba: | Apogejski motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali motorji za ohranjanje položaja iz točke 2.A.1.c.2., zasnovani ali prirejeni za uporabo v satelitih, lahko spadajo v Kategorijo II, če se podsistem izvozi v skladu z izjavami o končni uporabi in količinskimi omejitvami, ustreznimi za navedeno izjemno končno uporabo, kadar njihov potisk v vakuumskem okolju ne presega 1 kN. |
| --- | --- | --- |

2.

raketni motorji na tekoče pogonsko sredstvo ali raketni motorji na gorivo v gelu, vgrajeni oziroma zasnovani ali prirejeni za vgradnjo v pogonski sistem na tekoče pogonsko sredstvo ali gorivo v gelu s skupno impulzno zmogljivostjo, enako ali večjo od 1,1 × 106 Ns;

Opomba:

9A110

Kompozitne strukture, laminati in proizvodi iz njih, razen tistih iz točke 9A010, ki so izdelani posebej za uporabo v ‚projektilih‘ ali podsistemih iz točke 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c., 9A107, 9A108.c., 9A116 ali 9A119.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 1A002. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

v točki 9A110 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

M6A1

Kompozitne strukture, laminati in njihovi izdelki, posebej zasnovani za uporabo v sistemih iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. in podsistemih iz točke 2.A. ali 20.A.

9A111

Impulzni reaktivni motorji, uporabni v „projektilih“ ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a., in posebej zanje izdelane komponente.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 9A011 IN 9A118. |
| --- | --- |

Opomba:

M3A2

Ramjet/scramjet/impulzni reaktivni/ ‚kombinirani ciklični motorji‘, vključno z napravami za uravnavanje izgorevanja, in posebej zanje zasnovane komponente, uporabni v sistemih iz točk 1.A. ali 19.A.2.

Tehnična opomba:

V točki 3.A.2. ‚kombinirani ciklični motorji‘ pomenijo motorje, ki uporabljajo dva ali več ciklov naslednjih tipov motorjev: plinski turbinski motor (turboreaktivni, turbopropelerski in turboventilacijski motor ter motor s turbopolnilnikom), ramjet, scramjet, impulzni reaktivni motor, impulzni detonacijski motor, raketni motor (na tekoče/trdno pogonsko sredstvo in hibridni).

9A112

„Zrakoplovi brez posadke“, razen tistih iz točke 9A012:

| a. | „zrakoplovi brez posadke“ z zmogljivostjo dosega 300 km; |
| --- | --- |

a.

„zrakoplovi brez posadke“ z zmogljivostjo dosega 300 km;

| b. | „zrakoplovi brez posadke“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | zmožnost samostojnega nadzora poleta in navigacije ali |
| --- | --- | --- | --- |

b.

„zrakoplovi brez posadke“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

zmožnost samostojnega nadzora poleta in navigacije ali

| b. | zmožnost nadzorovanega poleta zunaj neposrednega vidnega območja s pomočjo človeškega upravljavca in |
| --- | --- |

b.

zmožnost nadzorovanega poleta zunaj neposrednega vidnega območja s pomočjo človeškega upravljavca in

| 2. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | imajo vgrajen sistem/mehanizem za razprševanje z zmogljivostjo večjo od 20 litrov ali |
| --- | --- | --- |

2.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

imajo vgrajen sistem/mehanizem za razprševanje z zmogljivostjo večjo od 20 litrov ali

| b. | so izdelani ali prirejeni za vgradnjo sistema/mehanizma za razprševanje z zmogljivostjo, večjo od 20 litrov. |
| --- | --- |

b.

so izdelani ali prirejeni za vgradnjo sistema/mehanizma za razprševanje z zmogljivostjo, večjo od 20 litrov.

Tehnični opombi:

| 1. | Razpršilo sestavljajo delci ali tekočine, ki niso sestavine goriva, stranski proizvodi ali dodatki, in je namenjeno razpršitvi v ozračje kot del tovora. Primeri razpršil (aerosolov) so pesticidi za škropljenje pridelkov in suhe kemikalije za „sejanje oblakov“ (ang. cloud-seeding). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sistem/mehanizem za razprševanje vsebuje vse naprave (mehanske, električne, hidravlične itd.), ki so potrebne za shranjevanje in razprševanje razpršil (aerosolov) v ozračje. To vključuje možnost vbrizga razpršila v izpušne pare pri izgorevanju in v zračni tok propelerja. |
| --- | --- |

2.

M19A2

Celotni zrakoplovni sistemi brez posadke (vključno s sistemi manevrirnih izstrelkov, brezpilotnimi zrakoplovi tarčami in brezpilotnimi izvidniškimi zrakoplovi), ki niso določeni v točki 1.A.2. in imajo „doseg“ 300 km ali več.

M19A3

Celotni zrakoplovni sistemi brez posadke, ki niso določeni v točkah 1.A.2. ali 19.A.2. in imajo vse naslednje značilnosti:

| a. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | zmožnost samostojnega krmarjenja leta in navigacije ali |
| --- | --- | --- |

a.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

zmožnost samostojnega krmarjenja leta in navigacije ali

| 2. | zmožnost nadzorovanega poleta zunaj neposrednega vidnega območja s pomočjo človeškega upravljavca in |
| --- | --- |

2.

zmožnost nadzorovanega poleta zunaj neposrednega vidnega območja s pomočjo človeškega upravljavca in

| b. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | vključujejo sistem/mehanizem za razprševanje z zmogljivostjo, večjo od 20 litrov, ali |
| --- | --- | --- |

b.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

vključujejo sistem/mehanizem za razprševanje z zmogljivostjo, večjo od 20 litrov, ali

| 2. | so zasnovani ali prirejeni za vključitev sistema/mehanizma za razprševanje z zmogljivostjo, večjo od 20 litrov. |
| --- | --- |

2.

so zasnovani ali prirejeni za vključitev sistema/mehanizma za razprševanje z zmogljivostjo, večjo od 20 litrov.

| Opomba: | Točka 19.A.3. se ne uporablja za nadzor modelov zrakoplovov, zasnovanih posebej za rekreativne ali tekmovalne namene. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnični opombi:

| 1. | Razpršilo sestavljajo delci ali tekočine, ki niso komponente, stranski proizvodi ali dodatki goriva, in je namenjeno razpršitvi v ozračje kot del „tovora“. Med primeri razpršil so pesticidi za škropljenje pridelkov in suhe kemikalije za „sejanje oblakov“. |
| --- | --- |

1.

9A115

Oprema za podporo izstreljevanju:

| a. | aparati in naprave za upravljanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004, sondirnih raketah iz točke 9A104 ali zrakoplovih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a.; |
| --- | --- |

a.

aparati in naprave za upravljanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004, sondirnih raketah iz točke 9A104 ali zrakoplovih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a.;

M12A1

Aparati in naprave, zasnovani ali prirejeni za upravljanje, nadzor, sproženje in izstrelitev sistemov iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2.

| b. | vozila za prevoz, premikanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelana ali prirejena za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104. |
| --- | --- |

b.

vozila za prevoz, premikanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelana ali prirejena za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

M12A2

Vozila, zasnovana ali prirejena za prevoz, upravljanje, nadzor, sproženje in izstrelitev sistemov iz točke 1.A.

9A116

Povratna vozila, uporabna v „projektilih“, in zanje izdelana ali prirejena oprema:

| a. | povratna vozila; |
| --- | --- |

a.

povratna vozila;

| b. | toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala; |
| --- | --- |

b.

toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala;

| c. | toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto; |
| --- | --- |

c.

toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto;

| d. | elektronska oprema, izdelana posebej za povratna vozila. |
| --- | --- |

d.

elektronska oprema, izdelana posebej za povratna vozila.

M2A1b

naslednja povratna vozila in zanje zasnovana ali prirejena oprema, uporabni v sistemih iz točke 1.A., razen tistih, zasnovanih za tovor, ki ni orožje, kot je navedeno v opombi pod točko 2.A.1.:

| 1. | toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala; |
| --- | --- |

1.

toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala;

| 2. | toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto; |
| --- | --- |

2.

toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto;

| 3. | elektronska oprema, zasnovana posebej za povratna vozila; |
| --- | --- |

3.

elektronska oprema, zasnovana posebej za povratna vozila;

9A117

Mehanizmi za združevanje in razdruževanje ter medstopnje, uporabni v „projektilih“.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9A121. |
| --- | --- |

Opomba:

M3A4

Mehanizmi za združevanje in razdruževanje ter njihove medstopnje, uporabni v sistemih iz točke 1.A.

| Opomba: | Glej tudi točko 11.A.5. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnična opomba:

Mehanizmi za združevanje in razdruževanje iz točke 3.A.4. lahko vsebujejo nekatere od naslednjih komponent:

| — | pirotehnične vijake, matice in škopce; |
| --- | --- |

—

pirotehnične vijake, matice in škopce;

| — | kroglične zatiče; |
| --- | --- |

—

kroglične zatiče;

| — | krožne rezalne naprave |
| --- | --- |

—

krožne rezalne naprave

| — | upogljiva linearna oblikovana polnila (FLSC). |
| --- | --- |

—

upogljiva linearna oblikovana polnila (FLSC).

9A118

Naprave za uravnavanje izgorevanja, uporabne v motorjih, ki so uporabni v „projektilih“ (ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali 9A112.a.), iz točke 9A011 ali 9A111.

M3A2

Ramjet/scramjet/impulzni reaktivni/ ‚kombinirani ciklični motorji‘, vključno z napravami za uravnavanje izgorevanja, in posebej zanje zasnovane komponente, uporabni v sistemih iz točk 1.A. ali 19.A.2.

Tehnična opomba:

V točki 3.A.2. ‚kombinirani ciklični motorji‘ pomenijo motorje, ki uporabljajo dva ali več ciklov naslednjih tipov motorjev: plinski turbinski motor (turboreaktivni, turbopropelerski in turboventilacijski motor ter motor s turbopolnilnikom), ramjet, scramjet, impulzni reaktivni motor, impulzni detonacijski motor, raketni motor (na tekoče/trdno pogonsko sredstvo in hibridni).

9A119

Posamezne raketne stopnje, uporabne v kompletnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točk 9A005, 9A007, 9A009, 9A105, 9A107 in 9A109.

M2A1a

posamezne raketne faze, uporabne v sistemih iz točke 1.A.;

M20A1a

Naslednji celotni podsistemi: posamezne raketne stopnje, ki niso določene v točki 2.A.1., uporabne v sistemih iz točke 19.A.;

9A120

Rezervoarji za tekoča goriva, razen tistih iz točke 9A006, posebej konstruirani za tekoča goriva iz točke 1C111 ali ‚druga tekoča goriva‘, ki se uporabljajo za raketne sisteme z zmogljivostjo prenosa vsaj 500 kg tovora najmanj 300 km daleč.

M3A8

Rezervoarji za tekoča pogonska sredstva, zasnovani posebej za pogonska sredstva, ki so predmet nadzora v skladu s točko 4.C., ali druga tekoča pogonska sredstva, ki se uporabljajo v sistemih iz točke 1.A.1.

9A121

Centralni in medstopenjski električni konektorji, posebej izdelani za „projektile“, vesoljska plovila iz točke 9A004 ali sondirne rakete iz točke 9A104.

Tehnična opomba:

medstopenjski konektorji iz točke 9A121 zajemajo tudi električne konektorje, nameščene med „projektilom“, vesoljsko plovilo ali sondirno raketo in njihovim tovorom.

M11A5

Centralni in medstopenjski električni konektorji, posebej zasnovani za sisteme iz točk 1.A.1. ali 19.A.1.

Tehnična opomba:

Medstopenjski konektorji iz točke 11.A.5. zajemajo tudi električne konektorje, nameščene med sistemi iz točk 1.A.1. ali 19.A.1. in njihovim „tovorom“.

9B   Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 9B005 | Realnočasovni kontrolni sistemi, merilne naprave (vključno s senzorji) ali oprema za avtomatsko pridobivanje in obdelavo podatkov, izdelana posebej za uporabo v eni izmed naslednjih naprav:







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9B105. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

9B005

Realnočasovni kontrolni sistemi, merilne naprave (vključno s senzorji) ali oprema za avtomatsko pridobivanje in obdelavo podatkov, izdelana posebej za uporabo v eni izmed naslednjih naprav:

Opomba:

| a. | vetrovniki, izdelani za hitrosti 1,2 macha ali več;








  Opomba: | predmet nadzora v točki 9B005.a. niso vetrovniki, izdelani za izobraževalne namene in katerih ‚velikost testnega dela‘ (merjena bočno) je manjša od 250 mm. |
| --- | --- | --- |

a.

vetrovniki, izdelani za hitrosti 1,2 macha ali več;

Opomba:

Tehnična opomba:

‚velikost testnega dela‘ pomeni premer kroga ali stranice kvadrata, ali daljše stranice pravokotnika na najširšem koncu testnega dela.

| b. | naprave za simulacijo okolja tokov za hitrosti nad 5 machov, vključno s tuneli za vroče brizganje, tuneli s plazemskim lokom, cevmi za sunke, tuneli za sunke, plinskimi tuneli in topovi na lahki plin, ali |
| --- | --- |

b.

naprave za simulacijo okolja tokov za hitrosti nad 5 machov, vključno s tuneli za vroče brizganje, tuneli s plazemskim lokom, cevmi za sunke, tuneli za sunke, plinskimi tuneli in topovi na lahki plin, ali

| c. | vetrovniki ali vetrovne naprave, razen dvodimenzionalnih delov, ki lahko simulirajo Reynoldsovo število toka nad 25 × 106. |
| --- | --- |

c.

vetrovniki ali vetrovne naprave, razen dvodimenzionalnih delov, ki lahko simulirajo Reynoldsovo število toka nad 25 × 106.

M15B2

‚Aerodinamične zmogljivosti za testiranje‘ za hitrosti 0,9 macha ali več, uporabne za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A.

| Opomba: | Točka 15.B.2. se ne uporablja za nadzor vetrovnikov za hitrosti 3 machov ali manj z velikostjo ‚testnega preseka‘, enako ali manjšo od 250 mm. |
| --- | --- |

Opomba:

Točka 15.B.2. se ne uporablja za nadzor vetrovnikov za hitrosti 3 machov ali manj z velikostjo ‚testnega preseka‘, enako ali manjšo od 250 mm.

Tehnični opombi:

| 1. | ‚Aerodinamične zmogljivosti za testiranje‘ zajemajo vetrovnike in tunele za sunke za preučevanje gibanja zraka nad predmeti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Velikost testnega preseka‘ pomeni premer kroga ali stranice kvadrata ali daljše stranice pravokotnika ali glavne osi elipse na najširšem koncu ‚testnega preseka‘. ‚Testni presek‘ je del, ki je pravokoten na smer toka; |
| --- | --- |

2.

9B006

Oprema za testiranje zvočnih vibracij z zmožnostjo vzpostavitve zvočnega tlaka 160 dB ali več (glede na 20 μPa), z nazivno izhodno močjo 4 kW ali več pri temperaturi testne celice nad 1 273  K (1 000  °C), in posebej zanjo izdelani kvarčni grelci.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9B106. |
| --- | --- |

Opomba:

M15B4b

okoljske sobe z zmožnostjo simulacije vseh naslednjih pogojev leta:

| 1. | zvočno okolje s splošno ravnjo zvočnega tlaka 140 dB ali več (glede na 2 × 10– 5 N/m2) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in |
| --- | --- |

1.

zvočno okolje s splošno ravnjo zvočnega tlaka 140 dB ali več (glede na 2 × 10– 5 N/m2) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in

| 2. | katera koli od naslednjih značilnosti: višina je enaka ali večja od 15 km ali b. temperatura se giblje od manj kot – 50 °C do več kot 125 °C. |
| --- | --- |

2.

katera koli od naslednjih značilnosti: višina je enaka ali večja od 15 km ali b. temperatura se giblje od manj kot – 50 °C do več kot 125 °C.

9B105

‚Aerodinamične naprave za testiranje‘ za hitrosti 0,9 macha ali več, uporabni za ‚projektile‘ in njihove podsisteme.

| Opomba: | GLEJ TUDI TOČKO 9B005. |
| --- | --- |

Opomba:

| Opomba: | predmet nadzora v točki 9B105 niso vetrovniki za hitrosti 3 machov ali manj z ‚velikostjo testnega preseka‘, enako ali manjšo od 250 mm. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnične opombe:

| 1. | v točki 9B105 ‚aerodinamične naprave za testitanje‘ zajemajo vetrovnike in tunele za sunke za preučevanje gibanja zraka nad predmeti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v opombi 9B105 ‚velikost testnega preseka‘ pomeni premer kroga ali stranice kvadrata, ali daljše stranice pravokotnika ali glavne osi elipse na najširšem koncu ‚testnega preseka‘. ‚Testni presek‘ je del, ki je pravokoten na smer toka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v točki 9B105 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km. |
| --- | --- |

3.

M15B2

‚Aerodinamične zmogljivosti za testiranje‘ za hitrosti 0,9 macha ali več, uporabne za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A.

| Opomba: | Točka 15.B.2. se ne uporablja za nadzor vetrovnikov za hitrosti 3 machov ali manj z velikostjo ‚testnega preseka‘, enako ali manjšo od 250 mm. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnični opombi:

| 1. | ‚Aerodinamične zmogljivosti za testiranje‘ zajemajo vetrovnike in tunele za sunke za preučevanje gibanja zraka nad predmeti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Velikost testnega preseka‘ pomeni premer kroga ali stranice kvadrata ali daljše stranice pravokotnika ali glavne osi elipse na najširšem koncu ‚testnega preseka‘. ‚Testni presek‘ je del, ki je pravokoten na smer toka; |
| --- | --- |

2.

9B106

Okoljske in gluhe komore:

| a. | okoljske sobe z zmožnostjo simulacije vseh naslednjih pogojev leta:






  1. | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  a. | višina je enaka ali večja od 15 km ali |
| --- | --- | --- | --- |

a.

okoljske sobe z zmožnostjo simulacije vseh naslednjih pogojev leta:

1.

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

a.

višina je enaka ali večja od 15 km ali

| b. | temperaturno območje od manj kot 223 K (– 50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C); in |
| --- | --- |

b.

temperaturno območje od manj kot 223 K (– 50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C); in

| 2. | vsebujejo, oziroma so ‚izdelane ali prirejene‘ tako, da vsebujejo vibracijsko enoto ali drugo vibracijsko opremo za testiranje, za vibracije, enake ali večje od 10 g rms, merjene na ‚preizkusni mizi‘, med 20 Hz in 2 kHz, sile pa so enake ali večje od 5 kN;


  Tehnične opombe:









  1. | točka 9B106.a.2. opisuje sisteme, ki lahko ustvarijo vibracije z enim signalom (tj. sinusni signal), in sisteme, ki lahko ustvarijo naključne širokopasovne vibracije (tj. spekter moči); |
| --- | --- | --- |

2.

vsebujejo, oziroma so ‚izdelane ali prirejene‘ tako, da vsebujejo vibracijsko enoto ali drugo vibracijsko opremo za testiranje, za vibracije, enake ali večje od 10 g rms, merjene na ‚preizkusni mizi‘, med 20 Hz in 2 kHz, sile pa so enake ali večje od 5 kN;

Tehnične opombe:

1.

| 2. | za namene točke 9B106.a.2. pomeni ‚izdelane ali prirejene‘, da okoljska soba vsebuje ustrezne vmesnike (npr. tesnila) za vgradnjo vibracijske enote ali druge vibracijske opreme za testiranje iz točke 2B116; |
| --- | --- |

2.

| 3. | za namene točke 9B106.a.2. pomeni ‚preizkusna miza‘ ravno mizo ali površino brez vpenjal ali drugih pripomočkov. |
| --- | --- |

3.

| b. | okoljske sobe z zmožnostjo simulacije naslednjih pogojev leta:






  1. | zvočno okolje s splošnim zvočnim tlakom 140 dB ali več (glede na 20 μPa) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in |
| --- | --- | --- |

b.

okoljske sobe z zmožnostjo simulacije naslednjih pogojev leta:

1.

zvočno okolje s splošnim zvočnim tlakom 140 dB ali več (glede na 20 μPa) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in

| 2. | višina je enaka ali večja od 15 km ali |
| --- | --- |

2.

višina je enaka ali večja od 15 km ali

| 3. | temperaturno območje od manj kot 223 K (– 50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C). |
| --- | --- |

3.

temperaturno območje od manj kot 223 K (– 50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C).

M15B4

Naslednje okoljske sobe, uporabne za sisteme iz točk 1.A. ali 19.A. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A.:

| a. | okoljske sobe, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | zmožnost simulacije katerega koli od naslednjih pogojev leta:






  a. | višina je enaka ali večja od 15 km ali |
| --- | --- | --- | --- |

a.

okoljske sobe, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

zmožnost simulacije katerega koli od naslednjih pogojev leta:

a.

višina je enaka ali večja od 15 km ali

| b. | temperatura se giblje od manj kot – 50 °C do več kot 125 °C in |
| --- | --- |

b.

temperatura se giblje od manj kot – 50 °C do več kot 125 °C in

| 2. | vsebujejo oziroma so zasnovane ali prirejene tako, da vsebujejo pogonsko vibracijsko enoto ali drugo opremo za vibracijsko testiranje, ki ustvarja okolje vibracij, enakih ali večjih od 10 g rms, merjeno „brez zunanjih vplivov“, med 20 Hz in 2 kHz, prenašajo pa sile, enake ali večje od 5 kN;


  Tehnični opombi:









  1. | Točka 15.B.4.a.2. opisuje sisteme, ki lahko generirajo okolje vibracij z enim signalom (tj. sinusni signal), in sisteme, ki lahko generirajo naključne širokopasovne vibracije (tj. spekter moči). |
| --- | --- | --- |

2.

vsebujejo oziroma so zasnovane ali prirejene tako, da vsebujejo pogonsko vibracijsko enoto ali drugo opremo za vibracijsko testiranje, ki ustvarja okolje vibracij, enakih ali večjih od 10 g rms, merjeno „brez zunanjih vplivov“, med 20 Hz in 2 kHz, prenašajo pa sile, enake ali večje od 5 kN;

Tehnični opombi:

1.

| 2. | Za namene točke 15.B.4.a.2. „zasnovane ali prirejene“ pomeni, da okoljska soba vsebuje ustrezne vmesnike (npr. tesnila) za vgradnjo pogonske vibracijske enote ali druge opreme za vibracijsko testiranje iz te točke. |
| --- | --- |

2.

| b. | okoljske sobe z zmožnostjo simulacije vseh naslednjih pogojev leta:






  1. | zvočno okolje s splošno ravnjo zvočnega tlaka 140 dB ali več (glede na 2 × 10– 5 N/m2) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in |
| --- | --- | --- |

b.

okoljske sobe z zmožnostjo simulacije vseh naslednjih pogojev leta:

1.

zvočno okolje s splošno ravnjo zvočnega tlaka 140 dB ali več (glede na 2 × 10– 5 N/m2) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in

| 2. | katera koli od naslednjih značilnosti:






  a. | višina je enaka ali večja od 15 km ali |
| --- | --- | --- |

2.

katera koli od naslednjih značilnosti:

a.

višina je enaka ali večja od 15 km ali

| b. | temperaturno območje od manj kot – 50 °C do več kot 125 °C. |
| --- | --- |

b.

temperaturno območje od manj kot – 50 °C do več kot 125 °C.

9B115

Posebej izdelana „proizvodna oprema“ za sisteme, podsisteme in komponente iz točk od 9A005 do 9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A105 do 9A109, 9A111 ali od 9A116 do 9A120.

M2B2

„Proizvodna oprema“, zasnovana posebej za podsisteme iz točke 2.A.

M3B2

„Proizvodna oprema“, zasnovana posebej za opremo ali material iz točk 3.A.1., 3.A.2., 3.A.3., 3.A.4., 3.A.5., 3.A.6., 3.A.8., 3.A.9., 3.A.10. ali 3.C.

M20B2

„Proizvodna oprema“, zasnovana posebej za podsisteme iz točke 20.A.

9B116

Posebej izdelane „proizvodne zmogljivosti“ za nosilne rakete iz točke 9A004 ali sistemi, podsistemi in komponente iz točk od 9A005 do 9A009, 9A011, 9A101, 9A102, od 9A104 do 9A109, 9A111 ali od 9A116 do 9A120, ali ‚projektile‘.

Tehnična opomba:

v točki 9B116 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km.

M1B1

„Proizvodne zmogljivosti“, zasnovane posebej za sisteme iz točke 1.A.

M2B1

„Proizvodne zmogljivosti“, zasnovane posebej za podsisteme iz točke 2.A.

M3B1

„Proizvodne zmogljivosti“, zasnovane posebej za opremo ali material iz točk 3.A.1., 3.A.2., 3.A.3., 3.A.4., 3.A.5., 3.A.6., 3.A.8., 3.A.9., 3.A.10. ali 3.C.

M19B1

„Proizvodne zmogljivosti“, posebej zasnovane za sisteme iz točk 19.A.1. ali 19.A.2.

M20B1

„Proizvodne zmogljivosti“, zasnovane posebej za podsisteme iz točke 20.A.

9B117

Testne mize ali stojala za rakete ali raketne motorje na tekoča-kapljevita ali trda goriva, ki imajo katero koli od naslednjih lastnosti:

| a. | zmogljivost obvladovanja več kot 68 kN potiska ali |
| --- | --- |

a.

zmogljivost obvladovanja več kot 68 kN potiska ali

| b. | zmožnost hkratnega merjenja treh aksialnih izrivnih komponent. |
| --- | --- |

b.

zmožnost hkratnega merjenja treh aksialnih izrivnih komponent.

M15B3

Testne mize/stojala, uporabne za sisteme iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A., z zmogljivostjo obvladovanja raket ali motorjev na trdna ali tekoča pogonska sredstva s potiskom nad 68 kN ali zmožnostjo hkratnega merjenja treh aksialnih izrivnih komponent.

9C   Materiali

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 9C108 | „Izolacijski“ material v razsutem stanju in „notranja obloga“, razen tiste iz točke 9A008, za ohišja raketnih motorjev, ki se lahko uporabljajo za „projektile“ ali so posebej konstruirana za ‚projektile‘.


  Tehnična opomba:



  v točki 9C108 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km. | M3C1 | „Notranja obloga“, uporabna za ohišja raketnih motorjev v podsistemih iz točke 2.A.1.c.1. ali zasnovana posebej za podsisteme iz točke 20.A.1.b.1.


  Tehnična opomba:



  V točki 3.C.1. je,notranja obloga', ustrezna za povezovalni vmesnik med trdnim pogonskim sredstvom in ohišjem ali izolacijskim slojem, običajno disperzija ali refrakcija na podlagi tekočih polimerov ali pa izolirni material, npr. z ogljikom polnjeni HTPB ali drug polimer z dodanimi vulkanizatorji, ki se naprši ali nanese po notranjih stenah ohišja. |
| M3C2 | ‚Izolacijski‘ material v razsutem stanju, uporaben za ohišja raketnih motorjev v podsistemih iz točke 2.A.1.c.1. ali zasnovan posebej za podsisteme iz točke 20.A.1.b.1.


  Tehnična opomba:



  V točki 3.C.2. ‚izolacija‘, ki se uporablja za komponente raketnega motorja, tj. ohišje, šobo, vstopne odprtine, zapirala ohišja, vključuje komponente iz plasti vulkaniziranega ali polvulkaniziranega kavčuka, v katere je vložen izolacijski ali ognjevzdržni material. Lahko je tudi blažilec napetosti, naveden v točki 3.A.3. |
| 9C110 | S smolo impregnirani vlakneni prepregi in s kovino prevlečene predoblike vlaken zanje, za kompozitne strukture, laminate in proizvode iz točke 9A110, izdelani iz organske ali kovinske matrike z uporabo vlaknenih ali filamentnih ojačitev s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 7,62 × 104 m in s „specifičnim modulom“, večjim od 3,18 × 106 m.







  Opomba: | GLEJ TUDI TOČKI 1C010 IN 1C210. |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

9C108

„Izolacijski“ material v razsutem stanju in „notranja obloga“, razen tiste iz točke 9A008, za ohišja raketnih motorjev, ki se lahko uporabljajo za „projektile“ ali so posebej konstruirana za ‚projektile‘.

Tehnična opomba:

v točki 9C108 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km.

M3C1

„Notranja obloga“, uporabna za ohišja raketnih motorjev v podsistemih iz točke 2.A.1.c.1. ali zasnovana posebej za podsisteme iz točke 20.A.1.b.1.

Tehnična opomba:

V točki 3.C.1. je,notranja obloga', ustrezna za povezovalni vmesnik med trdnim pogonskim sredstvom in ohišjem ali izolacijskim slojem, običajno disperzija ali refrakcija na podlagi tekočih polimerov ali pa izolirni material, npr. z ogljikom polnjeni HTPB ali drug polimer z dodanimi vulkanizatorji, ki se naprši ali nanese po notranjih stenah ohišja.

M3C2

‚Izolacijski‘ material v razsutem stanju, uporaben za ohišja raketnih motorjev v podsistemih iz točke 2.A.1.c.1. ali zasnovan posebej za podsisteme iz točke 20.A.1.b.1.

Tehnična opomba:

V točki 3.C.2. ‚izolacija‘, ki se uporablja za komponente raketnega motorja, tj. ohišje, šobo, vstopne odprtine, zapirala ohišja, vključuje komponente iz plasti vulkaniziranega ali polvulkaniziranega kavčuka, v katere je vložen izolacijski ali ognjevzdržni material. Lahko je tudi blažilec napetosti, naveden v točki 3.A.3.

9C110

S smolo impregnirani vlakneni prepregi in s kovino prevlečene predoblike vlaken zanje, za kompozitne strukture, laminate in proizvode iz točke 9A110, izdelani iz organske ali kovinske matrike z uporabo vlaknenih ali filamentnih ojačitev s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 7,62 × 104 m in s „specifičnim modulom“, večjim od 3,18 × 106 m.

Opomba:

| Opomba: | edini s smolo impregnirani prepregi, ki jih določa točka 9C110, so tisti, ki uporabljajo smole s točko steklenitve (Tg), po vulkanizaciji, ki je višja od 418 K (145 °C), merjeno po metodi ASTM D4065 ali po drugi enakovredni metodi. |
| --- | --- |

Opomba:

M6C1

S smolo impregnirani vlakneni prepregi in s kovino prevlečene predoblike vlaken zanje za blago iz točke 6.A.1., izdelani iz organske ali kovinske matrike z uporabo vlaknenih ali filamentnih ojačitev s specifično natezno trdnostjo več kot 7,62 × 104 m in s specifičnim modulom, večjim od 3,18 × 106 m.

| Opomba: | V točko 6.C.1. so vključeni samo s smolo impregnirani prepregi, ki uporabljajo smole s točko posteklenitve (Tg), ki je, po polimerizaciji, višja od 145 °C, merjeno po metodi ASTM D4065 ali po enakovrednem nacionalnem standardu. |
| --- | --- |

Opomba:

Tehnični opombi:

| 1. | V točki 6.C.1. je ‚specifična natezna trdnost‘ enaka skrajni natezni trdnosti v N/m2, deljeno s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in relativni vlažnosti (50 ± 5) %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V točki 6.C.1. je ‚specifični modul‘ enak Youngovemu modulu v N/m2, deljeno s specifično težo v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in relativni vlažnosti (50 ± 5) %. |
| --- | --- |

2.

9D   Programska oprema

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 9D001 | „Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „razvoj“ opreme ali „tehnologije“ iz točk od 9A001 do 9A119, 9B ali 9E003. | M3D3 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“ opreme iz točk 3.A.2., 3.A.3. ali 3.A.4. |
| 9D002 | „Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“ opreme iz točk od 9A001 do 9A119 ali 9B. | M2D2 | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ raketnih motorjev iz točke 2.A.1.c. |
| 9D004 | Druga „programska oprema“:






  a. | „programska oprema“ za dvodimenzionalni ali tridimenzionalni viskozni tok, preverjena v vetrovnikih ali s podatki testnih letov, potrebna za natančno uprizarjanje toka motorja; |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

9D001

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „razvoj“ opreme ali „tehnologije“ iz točk od 9A001 do 9A119, 9B ali 9E003.

M3D3

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „razvoj“ opreme iz točk 3.A.2., 3.A.3. ali 3.A.4.

9D002

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“ opreme iz točk od 9A001 do 9A119 ali 9B.

M2D2

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ raketnih motorjev iz točke 2.A.1.c.

9D004

Druga „programska oprema“:

a.

„programska oprema“ za dvodimenzionalni ali tridimenzionalni viskozni tok, preverjena v vetrovnikih ali s podatki testnih letov, potrebna za natančno uprizarjanje toka motorja;

| b. | „programska oprema“ za testiranje zračnih plinskoturbinskih motorjev, naprav ali komponent, izdelana posebej za realnočasovno zbiranje, redukcijo in analizo podatkov in z zmožnostjo povratnega krmiljenja, vključno z dinamičnimi prilagoditvami testiranega predmeta ali testnih pogojev med testiranjem; |
| --- | --- |

b.

„programska oprema“ za testiranje zračnih plinskoturbinskih motorjev, naprav ali komponent, izdelana posebej za realnočasovno zbiranje, redukcijo in analizo podatkov in z zmožnostjo povratnega krmiljenja, vključno z dinamičnimi prilagoditvami testiranega predmeta ali testnih pogojev med testiranjem;

| c. | „programska oprema“, posebej izdelana za usmerjeno strjevanje ali rast monokristalnega materiala pri opremi iz točk 9B001.a. ali 9B001.c.; |
| --- | --- |

c.

„programska oprema“, posebej izdelana za usmerjeno strjevanje ali rast monokristalnega materiala pri opremi iz točk 9B001.a. ali 9B001.c.;

| d. | se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

d.

se ne uporabljajo;

| e. | „programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za delovanje blaga iz točke 9A012; |
| --- | --- |

e.

„programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za delovanje blaga iz točke 9A012;

| f. | „programska oprema“, posebej izdelana za izdelovanje notranjih hladilnih prehodov zračnih plinskoturbinskih vodilnih in gonilnih lopatic ali „konic“; |
| --- | --- |

f.

„programska oprema“, posebej izdelana za izdelovanje notranjih hladilnih prehodov zračnih plinskoturbinskih vodilnih in gonilnih lopatic ali „konic“;

| g. | „programska oprema“, ki ima vse naslednje značilnosti:






  1. | je posebej izdelana za predvidevanje pogojev zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev v zračnih plinskoturbinskih motorjih in |
| --- | --- | --- |

g.

„programska oprema“, ki ima vse naslednje značilnosti:

1.

je posebej izdelana za predvidevanje pogojev zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev v zračnih plinskoturbinskih motorjih in

| 2. | ima teoretična modelirna predvidevanja zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev, ki so jih potrdili dejanski podatki (eksperimentalni ali proizvodni) glede zmogljivosti zračnega plinskoturbinskega motorja. |
| --- | --- |

2.

ima teoretična modelirna predvidevanja zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev, ki so jih potrdili dejanski podatki (eksperimentalni ali proizvodni) glede zmogljivosti zračnega plinskoturbinskega motorja.

M19D1

„Programska oprema“, ki usklajuje funkcijo več kot enega podsistema, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ v sistemih iz točk 19.A.1. ali 19.A.2.

9D101

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ blaga iz točke 9B105, 9B106, 9B116 ali 9B117.

M1D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“„proizvodnih zmogljivosti“ iz točke 1.B.

M2D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“„proizvodnih zmogljivosti“ iz točke 2.B.1.

M3D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“„proizvodnih zmogljivosti“ in strojev za potisno oblikovanje iz točk 3.B.1. ali 3.B.3.

M12D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 12.A.1.

M15D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 15.B., uporabna za sisteme za testiranje iz točk 1.A., 19.A.1. ali 19.A.2. ali podsisteme iz točk 2.A. ali 20.A.

M20D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za sisteme iz točke 20.B.1.

9D103

„Programska oprema“, napisana posebej za oblikovanje, simuliranje ali integracijo konstrukcije nosilnih raket iz točke 9A004, sondirnih raket iz točke 9A104 ali „projektilov“ ali podsistemov iz točke 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c., 9A107, 9A108.c., 9A116 ali 9A119.

| Opomba: | „programska oprema“ iz točke 9D103 ostaja predmet nadzora, če je kombinirana s posebej izdelano strojno opremo iz točke 4A102. |
| --- | --- |

Opomba:

M16D1

„Programska oprema“, posebej zasnovana za izdelovanje modelov, simulacijo ali integracijo zasnove sistemov iz točke 1.A. ali podsistemov iz točk 2.A ali 20.A.

Tehnična opomba:

Izdelovanje modelov vključuje zlasti aerodinamično in termodinamično analizo sistemov.

9D104

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ blaga iz točke 9A001, 9A005, 9A006.d., 9A006.g., 9A007.a., 9A008.d., 9A009.a., 9A010.d., 9A011, 9A101, 9A102, 9A105, 9A106.c., 9A106.d., 9A107, 9A108.c., 9A109, 9A111, 9A115.a., 9A116.d., 9A117 ali 9A118.

M2D2

M2D4

M3D2

M2D5

M20D2

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ raketnih motorjev iz točke 2.A.1.c.

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje podsistemov ali opreme iz točke 2.A.1.b.3.

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točk 3.A.1., 3.A.2., 3.A.4., 3.A.5., 3.A.6. ali 3.A.9.

Opombi:

| 1. | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ motorjev iz točke 3.A.1., se lahko izvozi kot del zrakoplova s posadko ali nadomestna „programska oprema“ zanj. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ krmilnih sistemov za pogonska sredstva iz točke 3.A.5., se lahko izvozi kot del satelita ali nadomestna „programska oprema“ zanj. |
| --- | --- |

2.

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za delovanje ali vzdrževanje podsistemov iz točke 2.A.1.e.

„Programska oprema“, ki ni določena v točki 2.D.2., posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ raketnih motorjev iz točke 20.A.1.b.

9D105

„Programska oprema“, ki usklajuje funkcije več kot enega podsistema, razen tiste iz točke 9D003.e., posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104 ali ‚projektilih‘.

Tehnična opomba:

v točki 9D105 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km.

M1D2

„Programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za usklajevanje funkcije več kot enega podsistema v sistemih iz točke 1.A.

M19D1

„Programska oprema“, ki usklajuje funkcijo več kot enega podsistema, posebej zasnovana ali prirejena za „uporabo“ v sistemih iz točk 19.A.1. ali 19.A.2.

9E   Tehnologija

| Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji |
| --- | --- |
| 9E001 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme | M | Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |
| 9E002 | „Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme materialov, ki so predmet nadzora, glej točko 1E002.f. | M | Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. |
| 9E101 | a. | „Tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9 A111, 9A112.a. ali 9A115 do 9A121; |

Ustrezni Sistemi, oprema in komponente, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

Režim kontrole raketne tehnologije (M.TCR): priloga o opremi, programski opremi in tehnologiji

9E001

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

9E002

„Tehnologija“, ki je v skladu s splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme materialov, ki so predmet nadzora, glej točko 1E002.f.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

9E101

a.

„Tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9 A111, 9A112.a. ali 9A115 do 9A121;

| b. | „tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji za „proizvodnjo“‚UAV‘ iz točke 9A012 ali blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9A111, 9A112.a. ali 9A115 do 9A121.


  Tehnična opomba:



  v točki 9E101.b. pomeni ‚UAV‘ zrakoplovne sisteme brez posadke z možnostjo dosega, večjega od 300 km. |
| --- | --- |

b.

„tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji za „proizvodnjo“‚UAV‘ iz točke 9A012 ali blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9A111, 9A112.a. ali 9A115 do 9A121.

Tehnična opomba:

v točki 9E101.b. pomeni ‚UAV‘ zrakoplovne sisteme brez posadke z možnostjo dosega, večjega od 300 km.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

9E102

„Tehnologija“ v skladu s splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ nosilnih raket iz točke 9A004, blaga iz točk od 9A005 do 9A011, ‚UAV‘ iz točke 9A012 ali blaga iz točk 9A101, 9A102, od 9A104 do 9A111, 9A112.a., od 9A115 do 9A121, 9B105, 9B106, 9B115, 9B116, 9B117, 9D101 ali 9D103.

Tehnična opomba:

v točki 9E102 pomeni ‚UAV‘ zrakoplovni sistemi brez posadke z možnostjo dosega, večjega od 300 km.

M

Pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.“

---

PRILOGA III

„PRILOGA VIIB

Grafit in neobdelane ali polobdelane kovine iz člena 15a

Oznaka HS in opisi

| 1. | Neobdelan ali polobdelan grafit






  2504 | Grafit, naravni |
| --- | --- | --- |
| 3801 | Umetni grafit, koloidni ali polkoloidni grafit; preparati na osnovi grafita ali drugih vrst ogljika v obliki paste, blokov, plošč in drugih polizdelkov |

1.

Neobdelan ali polobdelan grafit

2504

Grafit, naravni

3801

Umetni grafit, koloidni ali polkoloidni grafit; preparati na osnovi grafita ali drugih vrst ogljika v obliki paste, blokov, plošč in drugih polizdelkov

| 2. | Jeklo visoke kakovosti (vsebnost kroma > 12 %), odporno proti koroziji, v listih, ploščah, ceveh ali palicah






  ex ex 7219 | Ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, širine 600 mm in več |
| --- | --- | --- |
| ex ex 7220 | Ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, širine manj kot 600 mm |
| ex ex 7221 | Žica, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz nerjavnega jekla |
| ex ex 7222 | Palice, kotni profili in drugi profili iz nerjavnega jekla |
| ex ex 7225 | Ploščato valjani izdelki iz drugih legiranih jekel, širine 600 mm in več |
| ex ex 7226 | Ploščati valjani izdelki iz drugih legiranih jekel, širine manj kot 600 mm |
| ex ex 7227 | Žica, vroče valjana, v ohlapno navitih kolobarjih, iz drugih legiranih jekel |
| ex ex 7228 | Palice, kotni profili in drugi profili iz drugih legiranih jekel; votle palice za svedre, iz legiranih ali nelegiranih jekel |
| ex ex 7304 | Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla |
| ex ex 7305 | Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4 mm, iz železa ali jekla |
| ex ex 7306 | Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla |
| ex ex 7307 | Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla |

2.

Jeklo visoke kakovosti (vsebnost kroma > 12 %), odporno proti koroziji, v listih, ploščah, ceveh ali palicah

ex ex 7219

Ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, širine 600 mm in več

ex ex 7220

Ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, širine manj kot 600 mm

ex ex 7221

Žica, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz nerjavnega jekla

ex ex 7222

Palice, kotni profili in drugi profili iz nerjavnega jekla

ex ex 7225

Ploščato valjani izdelki iz drugih legiranih jekel, širine 600 mm in več

ex ex 7226

Ploščati valjani izdelki iz drugih legiranih jekel, širine manj kot 600 mm

ex ex 7227

Žica, vroče valjana, v ohlapno navitih kolobarjih, iz drugih legiranih jekel

ex ex 7228

Palice, kotni profili in drugi profili iz drugih legiranih jekel; votle palice za svedre, iz legiranih ali nelegiranih jekel

ex ex 7304

Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla

ex ex 7305

Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4 mm, iz železa ali jekla

ex ex 7306

Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla

ex ex 7307

Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla

| 3. | Aluminij in zlitine v listih, ploščah, ceveh ali palicah






  ex ex 7604 | Aluminijaste palice in profili |
| --- | --- | --- |
| ex ex 7604 10 10 | – | iz nelegiranega aluminija |

3.

Aluminij in zlitine v listih, ploščah, ceveh ali palicah

ex ex 7604

Aluminijaste palice in profili

ex ex 7604 10 10

–

iz nelegiranega aluminija

| – – | palice |
| --- | --- |

– –

palice

ex ex 7604 29 10

| – | iz aluminijevih zlitin |
| --- | --- |

–

iz aluminijevih zlitin

| – – | votli profili |
| --- | --- |

– –

votli profili

| – – – | palice |
| --- | --- |

– – –

palice

7606

Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm

7608

Aluminijaste cevi

7609

Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki)

| 4. | Titan in zlitine v listih, ploščah, ceveh ali palicah






  ex ex 8108 90 | Titan in titanovi izdelki, vključno z odpadki in ostanki |
| --- | --- | --- |
| | – | Drugo |

4.

Titan in zlitine v listih, ploščah, ceveh ali palicah

ex ex 8108 90

Titan in titanovi izdelki, vključno z odpadki in ostanki

–

Drugo

| 5. | Nikelj in zlitine v listih, ploščah, ceveh ali palicah






  ex ex 7505 | Nikljaste palice, profili in žica |
| --- | --- | --- |
| ex ex 7505 11 | Palice |
| ex ex 7505 12 | |
| 7506 | Plošče, pločevine, trakovi in folije, iz niklja |
| ex ex 7507 | Cevi in pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki), iz niklja |
| 7507 11 | – | cevi |

5.

Nikelj in zlitine v listih, ploščah, ceveh ali palicah

ex ex 7505

Nikljaste palice, profili in žica

ex ex 7505 11

Palice

ex ex 7505 12

7506

Plošče, pločevine, trakovi in folije, iz niklja

ex ex 7507

Cevi in pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki), iz niklja

7507 11

–

cevi

| – – | iz nelegiranega niklja |
| --- | --- |

– –

iz nelegiranega niklja

7507 12

| – | Cevi |
| --- | --- |

–

Cevi

| – – | iz nikljevih zlitin |
| --- | --- |

– –

iz nikljevih zlitin

7507 20

| – | Pribor za cevi“ |
| --- | --- |

–

Pribor za cevi“

Pojasnilo: kovinske zlitine v točkah 2, 3, 4 in 5 so tiste, ki vsebujejo večji utežnostni odstotek navedene kovine od katerega koli drugega elementa.

---